Vedtagne tekster - Oprettelse af programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 ***I - Torsdag den 13. december 2018\nDokumentforløb : A8-0408/2018\nOprettelse af programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 ***I\nÆndringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 13. december 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om programmet for et digitalt Europa for perioden 2021-2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))(1)\nHenvisning 3 a (ny)\n– der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. maj 2017 om finansteknologi: teknologiens indflydelse på finanssektorens fremtid,\n(4) I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU53] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.\n(4) I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse / /EU53] bør personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kunne modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. Der skal ved gennemførelsen af programmet tages højde for de begrænsninger, der vedrører oversøiske lande eller territoriers deltagelse, og deres effektive deltagelse i programmet skal overvåges og med jævne mellemrum evalueres.\n53 Rådets afgørelse / /EU.\n(5) I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 201654 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan, når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres.\n(5) I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 201654 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der indsamles ved hjælp af specifikke overvågningskrav, sammenholdt med eksisterende behov og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/67954a, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås for alle modtagere, navnlig for medlemsstaterne og SMV'er. Disse krav bør, når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare kvantitative og kvalitative indikatorer, hvormed programmets praktiske virkninger kan evalueres.\n54 Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).\n54a Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).\n(5a) Programmet bør sikre størst mulig gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratisk kontrol med innovative finansielle instrumenter og mekanismer, der involverer Unionens budget, navnlig for så vidt angår deres bidrag, både hvad angår de oprindelige forventninger og de resultater, der er opnået i retning af at nå Unionens mål.\n(6) Det digitale topmøde i Tallinn55 i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner56 af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne, vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at nogle af udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab, og at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision.\n(6) Det digitale topmøde i Tallinn55 i september 2017 og Det Europæiske Råds konklusioner56 af 19. oktober 2017 viste, at der er behov for, at Europa investerer i effektiv digitalisering af vores økonomier og slår bro over kvalifikationskløften for at opretholde og forbedre europæisk konkurrenceevne og innovation, vores livskvalitet og sociale struktur. Det Europæiske Råd konkluderede, at den digitale omstilling giver enorme muligheder for innovation, vækst og beskæftigelse, som vil bidrage til vores globale konkurrenceevne og fremme kreativ og kulturel mangfoldighed. Udnyttelse af disse muligheder kræver, at udfordringerne ved den digitale omstilling tackles i fællesskab på flere måder, herunder ved at sikre, at de væsentlige elementer, som nye teknologier er afhængige af, iværksættes, ved at gennemføre effektive lovregler, som er lette at håndhæve, ved at politikker, der er berørt af den digitale omstilling, tages op til revision samt ved at skabe et innovationsvenligt miljø, hvor brugernes interesser beskyttes fuldt ud. Finansieringsrammen for dette program, som udgør en indsats på europæisk plan, bør optimalt set øges med betydelige midler fra den private sektor og bidrag fra medlemsstaterne.\n(6a) I fremtiden vil det europæiske samfund og den europæiske økonomi i høj grad være afhængig af en harmoniseret og ensartet frekvenspolitik, på 5G-infrastrukturen, hvilket vil nødvendiggøre en infrastrukturmålsætning vedrørende VHC-nettene, som sigter mod at tilbyde kommunikationsydelser af høj kvalitet og med en højere hastighed; dette er en nødvendig forudsætning for en vellykket gennemførelse af programmet. I denne forbindelse bør programmet drage fordel af den vellykkede gennemførelse af Connecting Europe-faciliteten og navnlig Wif4EU-initiativet, som har til formål at fremme borgernes forbindelsesmuligheder i Unionens offentlige rum; kombinationen af disse to programmer vil opnå de bedst mulige resultater og nå Unionens målsætning om at levere stabil og ensartet højhastighedsnetværksdækning i hele Unionen.\n(7) Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter kunstig intelligens og distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain), samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse, digitale rettigheder og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre EU i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle.\n(7) Det Europæiske Råd konkluderede navnlig, at Unionen straks bør forholde sig til følgende begyndende tendenser, der bl.a. omfatter digital opdeling, kunstig intelligens, samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse i fuld overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679, rettigheder, grundlæggende rettigheder og etiske standarder. Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag om en europæisk tilgang til kunstig intelligens i begyndelsen af 2018, og det opfordrede Kommissionen til at fremsætte forslag til de initiativer, der er nødvendige for at styrke rammebetingelserne med henblik på at gøre Unionen i stand til at undersøge nye markeder via risikobaserede gennemgribende innovationer og understrege sine industriers ledende rolle.\n(7a) Den 10. april 2018 gav medlemsstater udtryk for deres støtte og fælles vilje til at samarbejde om initiativer vedrørende kunstig intelligens og infrastrukturtjenester til distributed ledger-teknologier (f.eks. blockchain) ved at underskrive samarbejdsaftaler.\n(7b) For at sikre en vellykket gennemførelse af dette program er der brug for mere end at følge udviklingen. Unionen er nødt til at udvise engagement for så vidt angår teknologier til sikring af privatlivet (dvs. kryptografi og decentrale applikationer (DApps)) samt øgede investeringer i fremtidssikre infrastrukturer ((fiberoptiske) netværk) for at muliggøre et selvbestemt digitaliseret samfund.\n(7c) Europa skal gennemføre omfattende investeringer i fremtiden og opbygge strategiske digitale færdigheder for at kunne udnytte den digitale revolution. Der skal sikres et væsentligt budget (på mindst 9,2 mia. EUR) på EU-plan til dette formål, og dette skal suppleres med en betydelig investeringsindsats på nationalt og regionalt plan, navnlig gennem et sammenhængende og komplementært forhold til struktur- og samhørighedsfonde.\n(8) I Kommissionens meddelelse om "En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020"57 skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme "store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet og cybersikkerhed". Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen.\n(8) I Kommissionens meddelelse om "En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020"57 skitseres blandt mulighederne for en fremtidig finansiel ramme et program for Europas digitale omstilling, som kan afstedkomme "store fremskridt hen mod intelligent vækst på områder som infrastruktur for data af høj kvalitet, konnektivitet, cybersikkerhed og digitalisering af offentlige forvaltninger. Meningen med programmet er, at det skal sikre europæisk lederskab indenfor supercomputere, den næste generation af internettet, kunstig intelligens, robotteknologi og big data. Det vil styrke den europæiske industris og de europæiske virksomheders konkurrenceposition på tværs af hele den digitale økonomi, og det vil i høj grad kunne konsolidere og bidrage til at slå bro over kvalifikationskløften i Unionen og derved sikre, at europæiske borgere har de fornødne færdigheder og kompetencer og den rette viden til at kunne håndtere den digitale omstilling.\n(8a) Set i lyset af forsinkelsen i udarbejdelsen af Unionens strategiske digitale færdigheder og bestræbelserne på at afhjælpe situationen bør der garanteres et budget, som står i rimeligt forhold til programmets ambitioner, og som bør være på minimum 9,2 mia. EUR.\n(9) I meddelelsen "Mod et fælles europæisk dataområde"58 omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle nye produkter og tjenester baseret på data.\n(9) I meddelelsen "Mod et fælles europæisk dataområde"58 omhandles de nye foranstaltninger, der skal træffes på de vigtigste områder for at opnå et fælles dataområde i EU, altså et sammenhængende digitalt område med et omfang, der gør det muligt at udvikle og skabe innovation inden for nye produkter og tjenester baseret på data.\n(9a) Kommissionens initiativ fra 2017 vedrørende den næste generation af internettet bør også skabe grundlag for gennemførelse af programmet, som det sigter mod et mere åbent internet med bedre tjenester, mere intelligens, større involvering og deltagelse, og det beskæftiger sig med teknologiske muligheder, der opstår på baggrund af fremskridt på forskellige forskningsområder, og strækker sig fra ny netværksarkitektur og softwaredefinerede infrastrukturer til nye koncepter for tjenesteydelser og applikationer.\n(10) Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling til gavn for virksomheder og borgere i hele Unionen. Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig højtydende databehandling, cybersikkerhed, kunstig intelligens, højtudviklede IT-færdigheder og udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet. Programmet bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier.\n(10) Det generelle mål med programmet bør være at understøtte industriens digitale omstilling og fremme en bedre udnyttelse af det industrielle potentiale, der ligger i politikken for innovation, forskning og teknologisk udvikling samt at modernisere specifikke sektorer af offentlig interesse til gavn for virksomheder, navnlig SMV'er, og borgere i hele Unionen. Desuden bør programmet styrke Unionens konkurrenceevne og økonomiske modstandsdygtighed.\n(10a) Det er nødvendigt som en prioriteret opgave at støtte de SMV'er, der ønsker at benytte sig af digital omstilling i deres produktionsprocesser. Forskning og innovation i den digitale sektor vil gøre det muligt for SMV'er at bidrage til den europæiske økonomiske vækst gennem en effektiv anvendelse af ressourcerne.\n(10b) Programmet bør bygges op omkring fem specifikke mål, der afspejler de vigtigste politikområder, nemlig: a) højtydende databehandling, b) kunstig intelligens og distributed ledger-teknologier, c) cybersikkerhed, d) højtudviklede IT-færdigheder og e) udrulning, bedste brug af digital kapacitet og interoperabilitet. Programmet bør for alle disse områder også sigte mod en højere grad af ensretning af Unionens, medlemsstaternes og regionernes politikker og mod at samle private og industrielle ressourcer med henblik på at øge investeringerne og udvikle yderligere synergier.\n(10c) Sammen med det overordnede formål om digital omstilling bør programmet bidrage til at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål gennem opbygning af kapacitet og færdigheder i Unionen, således at foranstaltninger, der øger det strategiske potentiale og begrænser afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande prioriteres, hvilket er med til at sikre Unionens økonomiske og innovative konkurrenceevne.\n(11) Digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien, offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa59. De første digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben udbudsprocedure. De digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling ("HPC"), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som det centrale kontaktpunkt, når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked.\n(11) Europæiske digitale innovationsknudepunkter bør spille en central rolle i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og de bør stimulere en vid udbredelse af avancerede digitale teknologier i industrien, herunder SMV'er, i offentlige organisationer og den akademiske verden. Et net af europæiske digitale innovationsknudepunkter bør sikre den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa59. De første europæiske digitale innovationsknudepunkter vil blive valgt på grundlag af medlemsstaternes forslag, og derefter vil nettet blive udvidet gennem en åben og gennemsigtig udbudsprocedure. De europæiske digitale innovationsknudepunkter skal tjene som adgangspunkt til de nyeste digitale kapaciteter, herunder højtydende databehandling ("HPC"), kunstig intelligens, cybersikkerhed og andre eksisterende innovative teknologier som f.eks. centrale støtteteknologier, der også kan tilgås i fablabs eller citylabs. De skal fungere som one-stop-shops, når man skal have adgang til testede og validerede teknologier, og fremme åben innovation. De skal også yde støtte inden for højtudviklede IT-færdigheder. Nettet af europæiske digitale innovationsknudepunkter bør også bidrage til, at regionerne i den yderste periferi lettere kan deltage i det digitale indre marked, og støtte den digitale omstilling i oversøiske lande og territorier.\n59 Som angivet i meddelelsen om digitalisering af den europæiske industri (COM(2016)0180).\n(11a) For at skabe synergier mellem investeringer under dette program og med hensyn til Unionens investeringer i forskning og udvikling, navnlig investeringer i forbindelse med Horisont Europa-programmet, bør de europæiske digitale innovationsknudepunkter fungere som en platform for at bringe industri, erhvervsliv og administration, som på den ene side har behov for nye teknologiske løsninger, sammen med virksomheder, navnlig nyetablerede virksomheder og SMV'er, som på den anden side har markedsklare løsninger.\n(11b) Planlægning, udvikling og udbud i programmet finder sted med henblik på at styrke Unionens kapacitet og konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Foranstaltninger, der øger Unionens strategiske potentiale og konkurrenceevne og har til formål at begrænse afhængigheden af leverandører og produkter fra tredjelande, bør prioriteres. Deltagelse fra tredjelande i programmets specifikke mål bør således afhænge, hvordan de pågældende lande ville bidrage til Unionen.\n(12) Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og deres udbredelse. Dette bør omfatte fælles investeringer i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor, når nødvendigt. Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa er på forkant med den teknologiske udvikling.\n(12) Programmet bør gennemføres via projekter, der styrker væsentlige digitale kapaciteter og Unionens strategiske autonomi. Med henblik herpå bør programmet sikre et EU-budget på mindst 9,2 mia. EUR suppleret med fælles investeringer fra medlemsstaterne og/eller den private sektor. Det skulle især bidrage til, at man inden for offentlige indkøb når den kritiske masse, der skal til for at opnå mere værdi for pengene og for at garantere, at leverandører i Europa når forkanten af den teknologiske udvikling.\n(14) Programmets foranstaltninger bør anvendes til at imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi.\n(14) Programmets foranstaltninger bør anvendes til at styrke og udvide Unionens digitale base, håndtere store samfundsmæssige udfordringer, yderligere forbedre Unionens digitale industrielle kompetencer samt imødekomme markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssigt afpasset måde, uden at dette medfører overlapning eller fortrænger privat finansiering, og sikre en klar europæisk merværdi.\n(15) For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab.\n(15) For at opnå størst mulig fleksibilitet i hele programmets levetid og fremme synergierne mellem dets bestanddele kan de enkelte specifikke mål gennemføres ved hjælp af alle de instrumenter, der er tilgængelige i henhold til finansforordningen. De gennemførelsesmekanismer, der skal anvendes, er direkte forvaltning og indirekte forvaltning, når EU-finansieringen skal kombineres med andre finansieringskilder, eller når gennemførelsen kræver, at der oprettes strukturer, der forvaltes i fællesskab. I tilfælde af indirekte forvaltning vil Kommissionen sikre, at de kvalitets- og sikkerhedsstandarder, der er påkrævet for direkte forvaltning af programmet, opretholdes og overholdes.\n(16) Højtydende databehandling og de dertil hørende databehandlingskapaciteter i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder.\n(16) Højtydende databehandling og de dertil hørende databehandlings- og lagringskapaciteter i Unionen bør gøre det muligt at sikre stor udbredelse af højtydende databehandling i industrien og mere generelt på områder af offentlig interesse, således at vi griber den unikke mulighed, som supercomputere giver samfundet inden for sundhed, miljø og sikkerhed, og bidrager til industriens konkurrenceevne, navnlig blandt små og mellemstore virksomheder. Unionen har brug for at købe supercomputere i verdensklasse, sikre sit forsyningssystem og implementere tjenester til simulering, visualisering og prototypeudarbejdelse, samtidig med at det sikres, at HCP-systemet er i overensstemmelse med Unionens værdier og principper.\n(17) Både Rådet60 og Europa-Parlamentet61 har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen62, som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af EU.\n(17) Både Rådet60 og Europa-Parlamentet61 har udtrykt støtte til EU's indsats på området. Endvidere underskrev ni medlemsstater i 2017 Euro-HPC-erklæringen62, som er en mellemstatslig aftale, hvor parterne forpligter sig til at samarbejde med Kommissionen om at opbygge og udrulle topmoderne HPC- og datainfrastrukturer i Europa, som vil være tilgængelige for forskersamfund og offentlige og private partnere på tværs af Unionen og øge Unionens merværdi.\n(18) For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser63. Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien, den akademiske verden og de offentlige forvaltninger højtydende databehandlingstjenester.\n(18) For de mål, der er specifikke for højtydende databehandling, forventes et fællesforetagende at være den mest velegnede gennemførelsesmekanisme, navnlig med henblik på at koordinere medlemsstaternes og EU's strategier og investeringer i højtydende databehandlingsinfrastruktur og forskning og udvikling, samle ressourcer fra offentlige og private midler og sikre Unionens økonomiske og strategiske interesser63. Endvidere vil kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne give mulighed for at tilbyde industrien, specielt SMV'er og nyetablerede virksomheder, den akademiske verden og de offentlige forvaltninger, som er etableret inden for Unionen, højtydende databehandlingstjenester.\n63 Konsekvensanalysen, der ledsager dokumentet "Forslag til Rådets forordning om oprettelse af Euro-HPC-fællesforetagendet" (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)\n(19) Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data.\n(19) Udvikling af kapacitet inden for kunstig intelligens er en afgørende faktor for industriens og den offentlige sektors digitale omstilling. Stadig flere autonome robotter bruges på fabrikker, i havets dyb, i hjem, byer og på hospitaler. Kommercielle platforme med kunstig intelligens er gået fra at blive testet til rent faktisk at blive anvendt inden for sundhed og miljø; alle større bilproducenter er ved at udvikle selvkørende biler, og maskinlæringsteknikker er centrale for alle de primære webplatforme og anvendelse af big data. Med henblik på at skabe de bedste rammebetingelser for at fremme disse nye teknologier i Europa er det nødvendigt, at Unionen tilføjer innovationsprincippet til sin politiske beslutningsproces.\n(19a) I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af Unionens industri påpegede Europa-Parlamentet sprogbarrierers indvirkning på industrien og dens digitalisering. I denne sammenhæng er udviklingen af omfattende sprogteknologier baseret på kunstig intelligens, såsom automatisk oversættelse, talegenkendelse, big data-tekstanalyse, dialog og systemer til besvarelse af spørgsmål centrale med hensyn til at bevare den sproglige mangfoldighed, sikre rummeligheden og fremme kommunikation mellem mennesker og mellem menneske og maskine.\n(19b) Den stadig hurtigere udvikling af selvlærende robotter og kunstig intelligens samt deres evne til at mangfoldiggøre viden og læring i løbet af sekunder gør det vanskeligt at forudsige udviklingsstadier, inden programmet afsluttes i 2027. Kommissionen bør derfor lægge særlig vægt på denne digitale trend, som er i hastig udvikling, og bør, hvis det er relevant, hurtigt tilpasse målene i arbejdsprogrammet i overensstemmelse hermed.\n(19c) I lyset af den europæiske industris voksende efterspørgsel efter robotteknologiløsninger med kunstig intelligens og vigtigheden af at undgå et betydeligt investeringsunderskud på dette område bør programmets målsætninger om kunstig intelligens omfatte robotter, der er udstyret med kunstig intelligens.\n(19d) Produkter og tjenester, der er baseret på kunstig intelligens, skal være brugervenlige; det skal være sikret, at de overholder lovgivningen, og de skal give forbrugerne flere valgmuligheder og flere oplysninger, især om kvaliteten af produkter og tjenesteydelser.\n(20) Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens, at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter.\n(20) Det er af allerstørste vigtighed for udviklingen af kunstig intelligens, herunder sprogteknologier, at der er adgang til meget store datasæt samt test- og forsøgsfaciliteter med henblik på at sikre det indre marked, når der anvendes kunstig intelligens, og adgangen til tekst- og datamining.\n(20a) Den 25. april 2018 forpligtede Kommissionen sig til at fremsætte et forslag om en europæisk tilgang ved at udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med interessenter inden for AI-alliancen, som er en gruppe af eksperter i kunstig intelligens, med henblik på at sætte skub i applikationer og virksomheder, der anvender kunstig intelligens i Europa.\n(21) Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af EU's industri64 vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed.\n(21) Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af Unionens industri64 vigtigheden af en fælles europæisk tilgang til cybersikkerhed, der anerkender behovet for at udbrede kendskab til cybersikkerhed, og anser cyberrobusthed for at være et væsentligt ansvar, der påhviler virksomhedsledere og nationale og europæiske beslutningstagere inden for industriel sikkerhed, samt gennemførelsen af sikkerhed og privatliv som standard og som design.\n64 Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240\n(22) Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet.\n(22) Cybersikkerhed er en udfordring for hele Unionen, som vi ikke kan blive ved med at forsøge at håndtere enkeltvis med fragmenterede nationale initiativer. Europas kapacitet inden for cybersikkerhed bør styrkes, så Europa kan beskytte sine borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder mod cybertrusler. Derudover bør forbrugerne være beskyttede, når de anvender netforbundne produkter, der kan hackes eller bringe deres sikkerhed i fare. Dette bør opnås i samarbejde med medlemsstaterne og den private sektor ved at udvikle og sikre koordinering mellem projekter, der styrker Europas kapacitet inden for cybersikkerhed og sikrer en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien, samt ved at samle kompetencerne på området for at sikre kritisk masse og bedst mulig kvalitet.\n(23) I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer65, som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området.\n(23) I september 2017 fremlagde Kommissionen en række initiativer65, som indeholdt en omfattende EU-tilgang til cybersikkerhed med henblik på at styrke Europas evne til at håndtere cyberangreb og trusler, øge modstandsdygtigheden og styrke den industrielle og teknologiske kapacitet på området.\n(23a) Som udgangspunkt bør cybersikkerhedsløsninger indeholde standarder for sikkerhed og sikring som kernekonstruktionsparametre i henhold til den tilgængelige nyeste teknologi og principperne om "sikkerhed i form af design" og "sikkerhed som standard".\n(24) Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som digitale identiteter, kryptografi og "Intrusion Detection" samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0, energi, transport, sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter og -transaktioner, der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder.\n(24) Tillid er en forudsætning for, at det digitale indre marked kan fungere. Cybersikkerhedsteknologier som distributed ledger-teknologier, digitale identiteter, kryptografi, kryptering eller "Intrusion Detection" samt deres anvendelse inden for områder som finansverdenen, industri 4.0, logistik, energi, transport, turisme, sundhedspleje eller e-forvaltning er væsentlig for at kunne sørge for sikkerhed, gennemsigtighed og tillid i forbindelse med onlineaktiviteter, herunder 5G-platforme, og onlinetransaktioner, der foretages af både borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder.\n(25) Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i IT-færdigheder for at styrke og kvalificere alle europæere.\n(25) Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 19. oktober 2017, at med henblik på at opbygge et succesrigt digitalt Europa har Unionen navnlig behov for arbejdsmarkeder og uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, der passer til den digitale tidsalder, og at der er behov for at investere i udvikling af IT-færdigheder og forbedre de digitale færdigheder for at styrke og kvalificere alle europæere med en integreret tilgang.\n(26a) I betragtning af behovet for en holistisk tilgang bør der i programmet også tages hensyn til områder som inklusion, kvalifikationer, uddannelse og specialisering, som sammen med højtudviklede digitale kompetencer er afgørende for at kunne skabe merværdi i vidensamfundet.\n(27) I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af EU's industri67 skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund.\n(27) I sin beslutning af 1. juni 2017 om digitalisering af Unionens industri67 skrev Europa-Parlamentet, at uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring er selve grundlaget for social samhørighed i et digitalt samfund. Det forlangte endvidere, at kønsaspektet skulle inkorporeres i alle digitale initiativer, og fremhævede behovet for at afhjælpe den alvorlige kønsskævhed i IKT-sektoren, da dette er afgørende for Europas vækst og velstand på lang sigt.\n67 Dokumentreference: A8-0183/2017 kan findes på: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=DA&reference=P8-TA-2017-0240\n(27a) I sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder understregede Europa-Parlamentet behovet for indsamling af kønsopdelte data vedrørende brugen af IKT samt for udarbejdelse af mål, indikatorer og benchmarks til at følge fremskridt med hensyn til kvinders adgang til IKT og fremme eksempler på bedste praksis blandt virksomheder.\n(27b) I sin beslutning af 19. januar 2016, På vej mod en akt for det digitale indre marked, gav Europa-Parlamentet udtryk for sin fulde støtte og opfordrede til en digital iværksætterkultur for kvinder og deres integration og deltagelse i informationssamfundet.\n(28) De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også. Uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele EU. Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i EU's økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU og Horisont Europa.\n(28) De avancerede digitale teknologier, der støttes af programmet, som f.eks. højtydende databehandling, cybersikkerhed, cloudcomputing, databeskyttelse og informationsforvaltning og kunstig intelligens, er nu tilstrækkelig modne til, at de kan flyttes ud af forskningsområdet med henblik på udrulning, gennemførelse og opskalering på EU-niveau. Ligesom udrulningen af teknologierne kræver en indsats på EU-niveau, gør udviklingen af færdigheder det også. Lærings- og uddannelsesmulighederne inden for højtudviklede IT-færdigheder skal opskaleres, udbredes og gøres tilgængelige i hele Unionen. Hvis dette ikke sker, kan det forhindre en gnidningsløs udrulning af de avancerede digitale teknologier og skade den overordnede konkurrenceevne i Unionens økonomi. De foranstaltninger, der støttes med programmet, supplerer de tiltag, der støttes gennem ESF, EFRU, ERASMUS og Horisont Europa.\n(29) Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for industrien og borgerne generelt ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder. Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder kommer til at drage fordel af adgangen til digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa.\n(29) Modernisering af de offentlige forvaltninger og tjenester ved hjælp af digitale midler er af afgørende betydning for at kunne nedbringe den administrative byrde for borgerne og industrien ved at gøre deres interaktioner med de offentlige myndigheder hurtigere, mindre besværlige og billigere samt ved at øge effektiviteten, gennemsigtigheden og kvaliteten af de tjenester, der ydes borgere og virksomheder, og samtidig øge effektiviteten af de offentlige udgifter. Eftersom en række tjenester af offentlig interesse allerede har en EU-dimension, bør støtten til deres gennemførelse og udrulning på EU-niveau sikre, at borgere og virksomheder vil kunne drage fordel af adgangen til flersprogede digitale tjenester af høj kvalitet i hele Europa. Det er også vigtigt, at disse tjenester er tilgængelige for mennesker med handicap.\n(29a) Digitalisering kan fremme og forbedre uhindret tilgængelighed for alle, herunder ældre, personer med nedsat mobilitet eller et handicap samt personer i fjerntliggende områder eller landdistrikter.\n(30) Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje68, mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet, uddannelse og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data på tværs af grænserne og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier.\n(30) Den digitale omstilling af områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhedspleje68, mobilitet, retsvæsen, overvågning af jorden/miljøet, sikkerhed, reduktion af kulstofemissioner, energiinfrastruktur, uddannelse og erhvervsuddannelse og kultur, kræver, at digitaltjenesteinfrastrukturerne videreføres, opgraderes og udbygges, idet de muliggør sikker udveksling af data og oplysninger på tværs af grænserne og på tværs af sprogene og fremmer den nationale udvikling. En koordinering af dem i henhold til denne forordning når bedst målet om at udnytte potentielle synergier og sikre komplementaritet. Den digitale omstilling bør ikke desto mindre tage hensyn til, at visse borgere, af forskellige årsager, ikke er en del af den, og netværk bør støttes til fortsat at informere disse borgere, således at de kan bibeholde deres rettigheder og tage del i alle sociale og civile pligter.\n(30a) Den digitale omstilling i denne sektor bør under alle omstændigheder give europæiske borgere mulighed for at få adgang til egne data, anvende og forvalte disse på sikker vis på tværs af grænserne uanset borgernes og dataenes fysiske lokalitet.\nBetragtning 30 b (ny)\n(30b) Anvendelsen af og adgangen til højtudviklede teknologier på områder af offentlig interesse, såsom uddannelse, vil også kræve oplæring i de færdigheder, der er nødvendige for at kunne gøre brug af disse teknologier. Som følge heraf bør målene, der fremgår af specifikt mål nr. 8, endvidere omfatte undervisningsprogrammer for personer, der kommer til at gøre brug af de avancerede teknologier.\n(32) Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig og problemfri adgang til de offentlige tjenester.\n(32) Moderniseringen af de europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse strategien for et digitalt indre marked. I midtvejsevalueringen af strategien blev det understreget, at der er behov for at styrke omstillingen af de offentlige forvaltninger og sikre, at borgerne har nem, pålidelig, sikker, problemfri og inklusiv adgang til de offentlige tjenester.\n(33) Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 201769 viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde, vækst og beskæftigelse. Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere.\n(33) Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 201769 viser, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde, bæredygtig vækst, beskæftigelse og arbejde af høj kvalitet. Navnlig er det nødvendigt med en effektiv og gennemsigtig offentlig forvaltning og effektive retssystemer for at understøtte økonomisk vækst og levere tjenester af høj kvalitet til virksomheder og borgere.\n(34) Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked, gør interoperabilitet det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan. For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i EU bør en helhedsorienteret, tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov. Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.\n(34) Interoperabiliteten mellem de europæiske offentlige tjenester vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Ud over at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked er interoperabilitet med til at fremme grænseoverskridende samarbejde og tilpasning af fælles standarder, gør det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer og sprogbarrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne, mindske bureaukratiet og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan samt undgå unødig dobbelt lagring. For at afhjælpe fragmenteringen af de europæiske tjenester, understøtte de grundlæggende frihedsrettigheder og gennemførelsen af gensidig anerkendelse i Unionen bør en helhedsorienteret, teknologineutral, tværsektoriel og grænseoverskridende tilgang til interoperabilitet fremmes på den mest effektive måde og på en måde, som bedst opfylder brugernes behov og sikrer et højt niveau af databeskyttelse. Dette indebærer, at interoperabilitet forstås i bred forstand, så termen dækker alt fra tekniske til juridisk lag og omfatter alle politikelementer på området. Følgelig bør viften af aktiviteter gå ud over løsningernes almindelige livscyklus for at inkludere alle de interventionselementer, der vil understøtte de nødvendige rammebetingelser for vedvarende interoperabilitet i almindelighed.\n(34a) Den 6. oktober 2017 erklærede EU-ministrene i Tallinn, at den europæiske digitale strategi skulle være baseret på samarbejde og interoperabilitet, herunder brugen af åbne licenspolitikker og åbne standarder. Programmet skulle derfor fremme open source-løsninger for at muliggøre genanvendelse, øge tilliden og sikre gennemsigtighed. Dette vil have en positiv indvirkning på bæredygtigheden af finansierede projekter.\n(37) I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af EU's industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig.71\n(37) I april 2016 vedtog Kommissionen initiativet til digitalisering af Unionens industri for at sikre, at alle industrier i Europa, store som små, kan få adgang til fordelene ved digitale innovationer, uanset hvor de ligger og i hvilken sektor de befinder sig. Dette har særlig betydning for små og mellemstore virksomheder i de kulturelle og kreative sektorer.\n(39) For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen "Digitalisering af EU's industri"73, hvori "adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse" betragtes som en væsentlig forudsætning for digitalisering af industrien.\n(39) For at nå målene kan det blive nødvendigt at udnytte de komplementære teknologier inden for netværk og databehandling, som det fremgår af meddelelsen "Digitalisering af EU's industri", hvori "adgang til netværk og cloudinfrastruktur i verdensklasse" betragtes som en væsentlig komponent i forbindelse med digitalisering af industrien.\n73 COM(2016)0180: Digitalisering af EU's industri – Fuldt udbytte af det digitale indre marked.\n(40) Den generelle databeskyttelsesforordning (persondataforordningen), der finder anvendelse fra maj 2018 og frem, og som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer, vil sikre fri udveksling af personoplysninger mellem EU's medlemsstater og styrke forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked. De foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor understøtte anvendelsen af persondataforordningen, f.eks. inden for kunstig intelligens og blockchain-teknologi.\n(40) Forordning (EU) 2016/679, som indeholder et fælles sæt regler, der finder direkte anvendelse i medlemsstaternes retssystemer, sikrer fri udveksling af personoplysninger mellem Unionens medlemsstater og styrker forbrugernes tillid og sikkerhed, der er to uundværlige elementer i et reelt digitalt indre marked. De foranstaltninger, der er omfattet af nærværende program, bør, når de vedrører behandling af personoplysninger, derfor være i fuld overensstemmelse med denne forordning. De bør navnlig støtte udviklingen af digitale teknologier, der er i overensstemmelse med forpligtelserne "indbygget databeskyttelse", som er bindende i henhold til forordningen. For så vidt som behandlingen omfatter elektroniske kommunikationsdata, skal der tages behørigt hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF.1a\n1a Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktivet om privatlivets fred og elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).\n(41) Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation, og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet.\n(41) Programmet bør gennemføres under fuldstændig overholdelse af de internationale retsregler og EU-retsreglerne for beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. Effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret spiller en afgørende rolle for innovation og opretholdelse af den europæiske merværdi, og er derfor nødvendig for en effektiv gennemførelse af programmet.\n(42) De organer, der gennemfører programmet, bør overholde de bestemmelser, der gælder for EU-institutionerne samt national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger, herunder navnlig følsomme ikkeklassificerede oplysninger og EU-klassificerede oplysninger.\n(42) I det omfang de organer, der gennemfører programmet, håndterer følsomme ikkeklassificerede oplysninger eller klassificerede EU-oplysninger, bør de overholde de relevante bestemmelser i EU-retsakter eller national lovgivning vedrørende behandling af oplysninger, alt efter hvad der er relevant.\n(43) For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål 74. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocedurer.\n(43) For at understrege betydningen af at imødegå klimaændringerne i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og realisere FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og hjælpe med at realisere det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal gå til finansiering af støtte til klimamål 74. Relevante foranstaltninger bør identificeres under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderes som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser for at sikre fuld overholdelse af disse forpligtelser.\n(44) Med henblik på at sikre ens betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelsen af arbejdsprogrammerne, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/201175 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.\n75 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).\n(45) Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages som flerårige arbejdsprogrammer, typisk hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet, som årlige arbejdsprogrammer. Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.\n(45) Der bør vedtages arbejdsprogrammer, så programmets mål kan realiseres i overensstemmelse med Unionens og medlemsstaternes prioriteter, alt imens det sikres, at Unionens og medlemsstaternes fælles indsats er sammenhængende, gennemsigtig og kontinuerlig. Arbejdsprogrammerne bør i princippet vedtages hvert andet år, eller, hvis det er berettiget af hensyn til gennemførelsen af programmet, på årsbasis. Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå de specifikke mål for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne, som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.\n(46) Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.\n(46) Beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til bilag I og II med henblik på at revidere og/eller supplere indikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.\n(46a) For at sikre, vedligeholde og udvikle en langsigtet finansiering af programmet for det digitale Europa kræves der klare, fælles EU-regler, som er fremtidsorienterede og konkurrencefremmende, med henblik på at øge investeringerne og innovationen samt bevare prisoverkommeligheden.\n(47) Bestemmelserne i denne forordning er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel , , , , ,  og  vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling, retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse. Medlemsstaterne skal anvende forordningen i overensstemmelse med disse rettigheder og principper.\n(47) Handlinger, som falder ind under programmets anvendelsesområde, bør respektere de grundlæggende rettigheder og efterleve de principper, der følger af især Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne i artikel , , , , , , ,  og  vedrørende beskyttelse af personoplysninger, ytrings- og informationsfrihed, retten til at drive egen virksomhed, forbuddet mod forskelsbehandling, sproglig mangfoldighed og retten til at kommunikere på alle Unionens sprog, retten til sundhedsydelser, forbrugerbeskyttelse og retten til adgang til effektive retsmidler og til upartisk domstolsprøvelse Sådanne handlinger skal være i overensstemmelse med enhver retslig forpligtelse, herunder international lovgivning og eventuelle relevante beslutninger fra Kommissionen, samt med etiske principper, hvilket omfatter at forhindre overtrædelse af forskningsintegritet.\nBetragtning 47 a (ny)\n(47a) I april 2018 forpligtede Kommissionen1a sig til at fastsætte en ramme, hvor interessenter og eksperter kunne udarbejde retningslinjer for kunstig intelligens i samarbejde med Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi. Kommissionen støtter på nationalt plan og på EU-plan forbrugerorganisationer og databeskyttelsesovervågningsmyndigheder i at opbygge en forståelse af applikationer med kunstig intelligens med input fra Den Europæiske Rådgivende Forbrugergruppe og Det Europæiske Databeskyttelsesråd.\n1a Meddelelse af 25.4.2018 om kunstig intelligens for Europa, COM(2018)0237, tilgængelig på:http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_DA.pdf\n(48) Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), må deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indføres en særlig bestemmelse i denne forordning om at give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang med henblik på fuld udøvelse af deres respektive beføjelser.\nVed denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa ("programmet").\nVed denne forordning oprettes programmet for et digitalt Europa ("programmet"), der skal gennemføres for perioden 1. januar 2021 til 31. december 2027.\ne) "digitalt innovationsknudepunkt": en retlig enhed, der er udpeget eller valgt gennem en åben udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling\ne) "europæisk digitalt innovationsknudepunkt": en eksisterende eller ny retlig enhed eller et konsortium af retlige enheder, der er udpeget eller valgt gennem en åben og gennemsigtig udbudsprocedure til at udføre opgaverne i programmet, herunder give adgang til teknologisk ekspertise og forsøgsfaciliteter, som f.eks. udstyr og software, der understøtter industriens digitale omstilling samt fremmer adgangen til finansielle midler. Det europæiske digitale innovationsknudepunkt er åbent for erhvervslivet i alle former og størrelser, især SMV'er, vækstvirksomheder og offentlige forvaltninger på tværs af hele Unionen.\nEuropæiske digitale innovationsknudepunkter skal fungere som one-stop-shops, hvor virksomheder, navnlig SMV'er, nyetablerede virksomheder og midcapselskaber, kan få hjælp til at forbedre deres virksomhed, produktionsprocesser, produkter og tjenesteydelser ved hjælp af digital teknologi, der kan medføre merværdi. Knudepunkterne vil derfor skabe et decentraliseret netværk på tværs af Unionen og tilbyde støtte til virksomheder for at sikre, at deres medarbejderes kompetencer matcher den ekspertise, der kræves for at håndtere den digitale teknologi. Knudepunkterne koordinerer også med uddannelsesudbydere med henblik på at støtte uddannelse for studerende og oplæring på arbejdspladsen for arbejdstagere\nfa) "mediekundskab": udvikling af de analytiske færdigheder, der er nødvendige for at kunne forstå og navigere i den digitale verden\nfb) "europæisk partnerskab": et initiativ, hvor Unionen sammen med private og/eller offentlige partnere (såsom industrien, forskningsorganisationer, organer med offentlige tjenester på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan eller borgersamfundsorganisationer, herunder foreninger, SMV-organisationer) forpligter sig til i fællesskab at støtte udviklingen og gennemførelsen af digital innovation og teknologiske implementeringsaktiviteter, herunder i forbindelse med markeds-, lov- eller politikudbredelse\nfc) "små og mellemstore virksomheder" eller "SMV'er": små og mellemstore virksomheder som defineret i artikel 2 i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF\nfd) "konsortium": en kollaborativ gruppe af virksomheder, der er stiftet med henblik på at gennemføre et tiltag i forbindelse med programmet\n1. Programmet har følgende generelle mål: at understøtte de europæiske økonomier og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere og virksomheder. Programmet skal:\n1. Programmet har følgende generelle mål: at understøtte og fremskynde de europæiske økonomier, industrier og samfunds digitale omstilling og viderebringe fordelene herved til de europæiske borgere, offentlige tjenester og virksomheder samt styrke den strategiske selvstændighed og samhørighed i Unionen og samtidig sikre konkurrenceevnen og reducere den digitale kløft. Programmet skal:\nb) udbrede dens formidling og anvendelse på områder af offentlig interesse og i den private sektor.\nb) udvide dens formidling og anvendelse i den private sektor og på områder af offentlig interesse og dermed understøtte dens digitale omstilling og sikre adgang til digitale teknologier\na) udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en integreret supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala 77 i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig på ikkekommercielle vilkår for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsformål\na) udrulle, koordinere på EU-niveau og drive en interoperabel supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala 77 i Unionen, der er i verdensklasse, og som er tilgængelig for offentlige og private brugere og til offentligt og privat finansierede forskningsformål\n77 Milliarder og atter milliarder af flydende operationer pr. sekund.\nb) udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder\nb) udrulle brugsklare/operationelle teknologier, som er baseret på forskning og innovation, med henblik på at opbygge et integreret, højtydende databehandlingsøkosystem i Unionen, der omfatter alle videnskabelige og industrielle segmenter i værdikæden, herunder hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og IT-færdigheder, og samtidig sikre et højt sikkerheds- og beskyttelsesniveau for dataene\nc) udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur 78, hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye datalogiforskningsinfrastrukturer.\nc) udrulle og drive en post-exaskalainfrastruktur 78, hvilket bl.a. omfatter integrering med kvantecomputerteknologier, og udvikle nye forskningsinfrastrukturer fremme udviklingen inden for Unionen af hardware og software, som er nødvendig for en sådan implementering til datalogi.\n78 Tusind gange hurtigere end exaskala.\n1a. Foranstaltningerne under specifikt mål nr. 1 gennemføres hovedsageligt gennem fællesforetagendet foreslået af Kommissionen og godkendt af Ministerrådet den 25. juni 2018 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) ...1a.\n1a Forordning om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for højtydende databehandling 10594/18. Bruxelles, den 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/da/pdf\na) opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker, som lever op til databeskyttelseslovgivningen\na) opbygge og styrke den grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens i Unionen, herunder dataressourcer og algoritmebiblioteker. I overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen skal AI-baserede løsninger og ressourcer, der stilles til rådighed, overholde princippet om privatlivets fred og indbygget sikkerhed og sikre, at mennesker forbliver i centrum for udviklingen og udbredelsen af kunstig intelligens\nb) gøre denne kapacitet tilgængelig for alle virksomheder og offentlige forvaltninger\nb) gøre denne kapacitet tilgængelig for virksomheder, især SMV'er og nyetablerede virksomheder, og offentlige forvaltninger, herunder almennyttige organisationer, forskningsinstitutioner og universiteter\nArtikel 5 – stk. 1 – litra c a (nyt)\nca) udvikle og styrke industrielle anvendelses- og produktionssystemer, fremme integrationen af teknologier i værdikæder, udvikle innovative forretningsmodeller og reducere tiden fra innovation til industrialisering og fremme udbredelsen af AI-baserede løsninger på områder af offentlig interesse og i samfundet\nForanstaltninger under det specifikke mål Kunstig intelligens skal udelukkende gennemføres via direkte forvaltning af Kommissionen eller et gennemførelsesorgan på baggrund af en cost-benefit-analyse.\nForanstaltninger, der udføres under specifikt mål nr. 2, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale ret, EU-ret samt international ret, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller. Kommissionen fastsætter under hensyntagen til anbefalingerne fra ekspertgruppen på højt plan om kunstig intelligens betingelser relateret til etiske spørgsmål i arbejdsprogrammerne under specifikt mål nr. 2. Indkaldelserne eller tilskudsaftalerne skal indeholde relevante betingelser som fastsat i arbejdsprogrammerne. Der foretages en etisk gennemgang af hvert projekt under evalueringen af hver foranstaltning. Foranstaltninger, som ikke er etisk acceptable, eller som ikke opfylder aftalens betingelser, er ikke berettiget til støtte.\na) sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen\na) sammen med medlemsstaterne understøtte anskaffelsen af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøj og datainfrastruktur for at opnå et fælles højt cybersikkerhedsniveau på europæisk plan i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen og de grundlæggende rettigheder, samtidig med at Unionens strategiske selvstændighed beskyttes\nb) støtte den bedste anvendelse af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed\nb) støtte den bedste anvendelse og forøgelse af europæisk viden, kapacitet og færdighed i forbindelse med cybersikkerhed samt deling og udbredelse af bedste praksis\nc) sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien\nc) sikre en bred udrulning af de seneste cybersikkerhedsløsninger på tværs af økonomien med særlig opmærksomhed på offentlige tjenester og væsentlige økonomiske aktører som SMV'er\nd) styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen79.\nd) styrke medlemsstaternes og den private sektors kapacitet med henblik på at hjælpe dem til at overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen78, herunder gennem foranstaltninger med henblik på at udvikle en cybersikkerhedskultur i organisationerne\n79 EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.\nArtikel 6 – stk. 1 – litra d a (nyt)\nda) forbedre modstandsdygtigheden over for cyberangreb, øge kendskabet til og viden om risici i forbindelse med grundlæggende sikkerhedsprocesser blandt brugere, navnlig offentlige tjenester, SMV'er og nyetablerede virksomheder, med henblik på at sikre, at virksomhederne har et grundlæggende sikkerhedsniveau, såsom ende-til-ende-kryptering af data og kommunikation og softwareopdatering, samt tilskynde til anvendelse af indbygget sikkerhed og sikkerhed som standard\nForanstaltningerne under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, skal hovedsageligt gennemføres via det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed samt kompetencenetværket for cybersikkerhed i overensstemmelse med [Europa-Parlamentets og Rådets forordning ...1a].\n1a Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre.\nMed Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle Europas talentmasse, fremme større professionalisme især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi og kunstig intelligens. Med de finansielle tiltag søges følgende operationelle mål opfyldt:\nMed Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder understøtter udviklingen af højtudviklede IT-færdigheder på områder, der støttes af dette program, hvilket bidrager til at udvikle Unionens talentmasse, reducere den digitale kløft, fremme større professionalisme med fokus på balance mellem kønnene, især inden for højtydende databehandling, analyse af big data, cybersikkerhed, distributed ledger-teknologi, robotteknologi, kunstig intelligens, cloudcomputing, kommunikationssystemer og netværk, databeskyttelseskompetencer og kunstig intelligens. For at stimulere og forbedre arbejdsmarkedet samt specialisering i digitale teknologier og applikationer søges med de finansielle tiltag følgende operationelle mål opfyldt:\na) støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb for studerende, IT-professionelle og arbejdsstyrken\na) støtte tilrettelæggelse og afholdelse af langsigtede uddannelses- og kursusforløb af høj kvalitet for studerende, lærere, undervisere, IT-professionelle, forskere og arbejdsstyrken, herunder offentlige embedsmænd, i samarbejde med skoler, universiteter og forskningscentre\nb) støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb for entreprenører, ledere af små virksomheder og arbejdsstyrken\nb) støtte udarbejdelse og afholdelse af kortsigtede uddannelses- og kursusforløb af høj kvalitet, herunder blandet læring, for entreprenører, ledere af små virksomheder og nyetablerede virksomheder og arbejdsstyrken, herunder offentlige embedsmænd og selvstændige\nc) støtte oplæring på arbejdspladsen og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede.\nc) støtte oplæring på arbejdspladsen af høj kvalitet, herunder blandet læring, og praktikophold for studerende, unge entreprenører og nyuddannede\nForanstaltningerne under specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan fungere som formidlere af uddannelsesmuligheder, rådgive virksomheder og samarbejde med de relevante kompetencecentre om at sikre den bredeste geografiske dækning i hele Unionen.\nMed Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål:\nMed Unionens finansielle tiltag i forbindelse med specifikt mål nr. 5. Udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet bør opnå følgende operationelle mål, der supplerer de digitale infrastrukturforanstaltninger og samtidig reducerer den digitale kløft:\na) sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport, energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer, kan udrulle og tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens og cybersikkerhed,\na) sikre, at den offentlige sektor og områder af offentlig interesse, som f.eks. sundhed og pleje, uddannelse, retsvæsen, transport og kommunikation, energi, miljø, kulturelle og kreative sektorer samt virksomheder, som er etableret i Unionen, kan udrulle og tilegne sig de nødvendige færdigheder gennem uddannelse til at tilgå topmoderne digitale teknologier, især inden for højtydende databehandling, sprogteknologi, kunstig intelligens og cybersikkerhed,\nb) udrulle, drive og vedligeholde transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger\nb) udrulle, drive og vedligeholde topmoderne transeuropæiske interoperable digitaltjenesteinfrastrukturer i hele Unionen (og tilknyttede tjenester) i tillæg til nationale og regionale foranstaltninger\nc) lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer\nc) lette europæiske offentlige forvaltningers, virksomheders og borgeres udvikling, opdatering og brug af løsninger og rammer, herunder open source og genbrug af interoperabilitetsløsninger og -rammer\nArtikel 8 – stk. 1 – litra d\nd) tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af og pilotforsøg med digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser\nd) tilbyde offentlige forvaltninger adgang til test af, pilotforsøg med og opskalering af digitale teknologier, herunder deres anvendelse på tværs af grænser\nArtikel 8 – stk. 1 – litra e\ne) støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og fremspirende teknologier til EU's industri, navnlig SMV'er\ne) støtte udbredelsen af avancerede digitale og dertil knyttede teknologier, herunder især højtydende databehandling, kunstig intelligens, distributed ledger-teknologi, cybersikkerhed, databeskyttelse, cloudcomputing og informationsstyring og fremspirende teknologier til Unionens industri, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder\nf) støtte udarbejdelse, test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder\nf) støtte udarbejdelse, vedligeholdelse, test, implementering og udrulning af interoperable digitale løsninger til offentlige forvaltninger på EU-niveau, der leveres gennem en datadrevet genanvendelig løsningsplatform, og som fremmer innovation og skaber en fælles ramme med henblik på at udnytte de offentlige forvaltningers tjenester fuldt ud til fordel for europæiske borgere og virksomheder\ng) sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis\ng) sikre fortsat kapacitet på EU-niveau til at stå i spidsen for digital udvikling samt observere, analysere og tilpasse sig de digitale tendenser i rivende udvikling, samt dele og udbrede bedste praksis og fremme gensidig udveksling af de forskellige nationale initiativer, hvilket fører til udvikling af det digitale samfund takket være et permanent samarbejde mellem alle berørte parter på EU-plan.\nArtikel 8 – stk. 1 – litra h\nh) understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen\nh) understøtte et samarbejde med henblik på at opnå et europæisk økosystem for betroet infrastruktur, der anvendes bl.a. distributed ledger-tjenester og -applikationer, herunder støtte interoperabilitet og standardisering og fremme udrulning af grænseoverskridende applikationer i hele Unionen baseret på indbygget sikkerhed og fortrolighed, der garanterer databeskyttelse og forbrugersikkerhed\nForanstaltningerne under specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet, skal gennemføres primært gennem direkte forvaltning af Kommissionen. De europæiske digitale innovationsknudepunkter og kompetencecentre kan fungere som formidlere.\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 9 194 000 000 EUR i løbende priser.\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 8 192 391 000 EUR i 2018-priser (9 194 000 000 EUR i løbende priser).\nArtikel 9 – stk. 2 – litra a\na) op til 2 698 240 000 EUR til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling\na) op til 2 404 289 438 EUR i 2018-priser (2 698 240 000 EUR i løbende priser) til specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling\nb) op til 2 498 369 000 EUR til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens\nb) op til 2 226 192 703 EUR i 2018-priser (2 498 369 000 EUR i løbende priser) til specifikt mål nr. 2, kunstig intelligens\nArtikel 9 – stk. 2 – litra c\nc) op til 1 998 696 000 EUR til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid\nc) op til 1 780 954 875 EUR i 2018-priser (1 998 696 000 EUR i løbende priser) til specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid\nArtikel 9 – stk. 2 – litra d\nd) op til 699 543 000 EUR til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder\nd) op til 623 333 672 EUR i 2018-priser (699 543 000 EUR i løbende priser) til specifikt mål nr. 4, højtudviklede IT-færdigheder\nArtikel 9 – stk. 2 – litra e\ne) op til 1 299 152 000 EUR til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet\ne) op til 1 157 620 312 EUR i 2018-priser (1 299 152 000 EUR i løbende priser) til specifikt mål nr. 5, udrulning, bedste brug af den digitale kapacitet og interoperabilitet\n5. Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.\n5. Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte artikels litra c). De omhandlede midler anvendes om muligt i videst muligt omfang til fordel for den pågældende medlemsstat.\nProgrammet skal være åbent for:\nArtikel 10 – stk. 1 – nr. 1\n1. Medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen.\n1. Programmet er åbent for medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområder, jf. betingelserne i EØS-aftalen.\nArtikel 10 – stk. 1 – nr. 2\n2. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande.\n2. Fuld eller delvis tilknytning til programmet for tredjelande, der ikke er henvist til i stk. 1, baseres på individuel vurdering af de specifikke mål i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i en særlig aftale, som omfatter deltagelse af det pågældende tredjeland i et EU-program, forudsat at denne særlige aftale fuldt ud overholder følgende kriterier:\n— det pågældende tredjelands deltagelse er i Unionens interesse\n— deltagelsen bidrager til at nå de mål, der fastsættes i artikel 3\n— deltagelsen giver ikke anledning til sikkerhedsproblemer og respekterer fuldt ud de relevante sikkerhedskrav i artikel 12\n— aftalen sikrer en rimelig balance, for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer\n— aftalen fastsætter betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og dets administrationsomkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til den nye finansforordnings artikel [21, stk. 5]\n— aftalen indrømmer ikke tredjelandet beslutningskompetence over programmet\n— aftalen garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.\nArtikel 10 – stk. 1 – nr. 2 a (nyt)\n2a. I forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammer vurderer Kommissionen eller andre relevante gennemførelsesorganer fra gang til gang, om betingelserne i aftalen som omhandlet i stk. 2 er opfyldt for de foranstaltninger, der indgår i arbejdsprogrammerne.\nArtikel 10 – stk. 1 – nr. 3\n3. Lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande.\nArtikel 10 – stk. 1 – nr. 4\n4. Tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen\n— sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer\n— fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5] i [den nye finansforordning]\n— garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.\n2. Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr. 3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel .\n2. Samarbejdet med de tredjelande og organisationer, der er nævnt i stk. 1 under specifikt mål nr. 1, højtydende databehandling, 2, kunstig intelligens og 3, cybersikkerhed og tillid, er omfattet af artikel .\n5. I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikt mål nr. 3 af sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat.\n5. I arbejdsprogrammet kan det også fastsættes, at retlige enheder etableret i associerede lande og retlige enheder etableret i Unionen, som kontrolleres fra tredjelande, ikke kan deltage i alle eller nogle af foranstaltningerne under specifikke mål nr. 1, 2 og 3 af strategiske og sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og bud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for etableret i en medlemsstat og kontrolleres af en medlemsstat og/eller statsborgere i en medlemsstat.\n5a. Foranstaltninger, der omfatter overførsel af teknologi uden for Unionen, er ikke tilladt. Med henblik på at sikre langsigtede strategiske sikkerhedsmål foretages der en vurdering af muligheden for, at enheder, som har deres hovedsæde uden for Unionen, kan deltage.\nArtikel 12 – stk. 5 b (nyt)\n5b. I givet fald kan Kommissionen eller finansieringsinstituttet udføre sikkerhedskontroller, og foranstaltninger, som ikke overholder sikkerhedsreglerne, kan til enhver tid udelukkes eller opsiges.\n1. Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra EU's programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger.\n1. Programmet er udformet, så dets gennemførelse muliggør synergier med andre af Unionens finansieringsprogrammer, hvilket er beskrevet nærmere i bilag III, navnlig via ordninger med supplerende finansiering fra Unionens programmer, hvis forvaltningsmetoderne tillader det, enten i rækkefølge, skiftevis eller ved kombination af midler, herunder til fælles finansiering af foranstaltninger. Kommissionen sikrer, at når programmets supplerende karakter udnyttes sammen med andre europæiske finansieringsprogrammer, navnlig ESIF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Horisont Europa og Connecting Europe-faciliteten (CEF-2), investEU, Erasmus, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), hæmmer dette ikke specifikt mål nr. 1-5.\nKommissionen vil overveje mulighederne for at øge effektiviteten af de samlede programmer, der tilbyder kurser inden for digitalisering.\n2. Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning.\n2. Der indføres passende mekanismer til koordinering mellem de relevante myndigheder og mellem myndighederne og Kommissionen og passende overvågningsværktøjer for systematisk at sikre synergier mellem programmet og eventuelle relevante EU-finansieringsinstrumenter. Disse ordninger bidrager til at modvirke overlapninger og maksimere investeringernes virkning.\n2. Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud som den primære form samt tilskud og priser. Det kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.\n2. Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig udbud fra Kommissionen eller finansieringsorganet, fra støttemodtagere individuelt eller samlet som den primære form for foranstaltning samt tilskud og priser. I udbud kan der gives tilladelse til tildeling af flere kontrakter inden for samme procedure, og der kan fastsættes betingelser for stedet for udførelsen i overensstemmelse med gældende internationale aftaler om udbud. Programmet kan også yde finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.\nProgrammet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber. Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag.\nProgrammet kan gennemføres ved hjælp af europæiske partnerskaber, som aftales inden for den strategiske programmeringsproces mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Dette kan navnlig omfatte bidrag til eksisterende eller nyoprettede offentlig-private partnerskaber i form af fælles foretagender oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF. Bestemmelserne vedrørende Europæiske partnerskaber i henhold til [Horisont Europa-forordningen, ref. tilføjes] finder anvendelse på disse bidrag.\na) etableres i situationer, hvor de på mere effektiv vis kan opfylde målene i programmet for et digitalt Europa end Unionen alene\nb) skal overholde principperne for EU-merværdi, gennemsigtighed, åbenhed, indvirkning, løftestangseffekt, langsigtede finansielle forpligtelser for alle involverede parter, fleksibilitet, samhørighed og komplementaritet med Unionen, lokale, regionale og nationale og internationale initiativer\nc) skal være tidsbegrænsede og omfatte betingelser for udfasning af programmets finansiering.\nBestemmelser og kriterier for udvælgelse, gennemførelse, overvågning, evaluering og udfasning heraf fastsættes i (reference tilføjes).\n1. I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af digitale innovationsknudepunkter.\n1. I løbet af det første år af programmets gennemførelse etableres det første net af europæiske digitale innovationsknudepunkter på den eksisterende infrastruktur, og der skal være mindst ét europæisk digitalt innovationsknudepunkt pr. medlemsstat.\nArtikel 16 – stk. 2 – indledning\n2. Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier:\n2. Med henblik på det i stk. 1 nævnte net udpeger hver medlemsstat kandidatenheder ved hjælp af en åben, gennemsigtig og inkluderende udbudsprocedure på grundlag af følgende kriterier:\na) tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de digitale innovationsknudepunkters funktioner\na) tilstrækkelige kompetencer til varetagelse af de europæiske digitale innovationsknudepunkters funktioner\nb) tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur\nb) tilstrækkelig kapacitet med hensyn til forvaltning, personale og infrastruktur og færdigheder\nArtikel 16 – stk. 2 – litra d a (nyt)\nda) dokumenteret samarbejde med den private sektor for at sikre markedsrelevansen af indsatserne under specifikt mål nr. 1-5\nArtikel 16 – stk. 2 – litra d b (nyt)\ndb) forbindelser til eksisterende IKT-knudepunkter oprettet under Horisont 2020, EUinvest-knudepunktet og European Enterprise Network\n2a. De nærmere betingelser, der skal være opfyldt for at opnå betegnelsen "europæisk digitalt innovationsknudepunkt", og de opgaver, der skal udføres, harmoniseres og offentliggøres rettidigt for at muliggøre en grundig forberedelse og gennemførelse af foranstaltningerne\nArtikel 16 – stk. 3 – indledning\n3. Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier:\n3. Kommissionen vedtager en afgørelse om udvælgelse af de enheder, der udgør det første net. Enhederne udvælges og bestemmes af Kommissionen blandt de kandidatenheder, som medlemsstaterne har udpeget, på grundlag af de kriterier, der fremgår af stk. 2, samt følgende supplerende kriterier:\nArtikel 16 – stk. 3 – litra b\nb) nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning.\nb) nødvendigheden af, at det første net sikrer dækning af industriens behov og behovene på områder af offentlig interesse, og at det sikrer en omfattende og velafbalanceret geografisk dækning, som forbedrer konvergensen og bidrager til at mindske skellet mellem samhørighedslandene og de øvrige medlemsstater og til at mindske den digitale kløft i geografisk henseende.\n4. Supplerende digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning, og der skal være mindst ét digitalt innovationsknudepunkt i hver medlemsstat. For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som EU's regioner i den yderste periferi står over for, kan specifikke enheder udnævnes til at dække deres behov.\n4. Supplerende europæiske digitale innovationsknudepunkter udvælges på grundlag af en åben og gennemsigtig udbudsprocedure, så der sikres den bredest mulige geografiske dækning på tværs af Europa. Antallet af enheder i nettet er proportionelt med en given medlemsstats befolkning. For at afhjælpe de specifikke begrænsninger, som Unionens regioner i den yderste periferi står over for, kan der vælges yderligere innovationsknudepunkter i disse regioner.\n5. De digitale innovationsknudepunkter kan modtage finansiering i form af tilskud.\n5. De digitale innovationsknudepunkter bør klart identificeres gennem en specifik betegnelse eller et specifikt mærke og kan modtage finansiering i form af tilskud.\nArtikel 16 – stk. 6 – indledning\n6. De digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at:\n6. De europæiske digitale innovationsknudepunkter, der modtager finansiering, inddrages i gennemførelsen af programmet med henblik på at:\nArtikel 16 – stk. 6 – litra a\na) levere tjenester til den digitale omstilling, herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier\na) levere tjenester til den digitale omstilling og teknologisk ekspertise, herunder test- og forsøgsfaciliteter, som er målrettet SMV'er, nyetablerede virksomheder og midcapselskaber, bl.a. i sektorer, der er langsomme til at anvende digitale og relaterede teknologier\nArtikel 16 – stk. 6 – litra a a (nyt)\naa) hjælpe virksomheder, navnlig SMV'er og nyetablerede virksomheder, organisationer og offentlige forvaltninger med at blive mere konkurrencedygtige og forbedre deres forretningsmodeller gennem brug af nye teknologier, der er omfattet af programmet\nArtikel 16 – stk. 6 – litra b\nb) overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste\nb) overføre ekspertise og knowhow mellem regioner, navnlig via et netværkssamarbejde mellem SMV'er, nyetablerede virksomheder og midcapselskaber, som er etableret i én region, og et europæisk digital innovationsknudepunkt i en anden region, som er bedst egnet til at levere den pågældende tjeneste tilskynde til udveksling af færdigheder, fælles initiativer og god praksis\nArtikel 16 – stk. 6 – litra c\nc) levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er og midcapselskaber. Individuelle digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk.\nc) levere tematiske tjenester, herunder tjenester inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling og cybersikkerhed og tillid, til offentlige forvaltninger, organisationer i den offentlige sektor, SMV'er, nyetablerede virksomheder og midcapselskaber. Individuelle europæiske digitale innovationsknudepunkter kan specialisere sig i specifikke tematiske tjenester og skal ikke levere alle de tematiske tjenester, der fremgår af nærværende stk.\n6a. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan også samarbejde med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, navnlig EIT Digital samt de digitale innovationsknudepunkter, der blev etableret under Horisont 2020.\nArtikel 16 – stk. 6 b (nyt)\n6b. De europæiske digitale innovationsknudepunkter kan udføre de opgaver, der er tillagt de digitale innovationsknudepunkters etableret i henholdtil rammeprogrammer for forskning og innovation, herunder innovationsknudepunkterne for EIT Digital.\n1. Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8.\n1. Der kan kun ydes finansiering til foranstaltninger, som bidrager til opnåelse af de mål, der fremgår af artikel 3 og artikel 4-8, i overensstemmelse med de generelle målsætninger fastsat i bilag I.\nArtikel 18 – stk. 2 – litra a – nr. ii\nii) et tredjeland, der er associeret med programmet\nii) et tredjeland, der er associeret med programmet i overensstemmelse med artikel 10 og 12\n3. Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål.\n3. Retlige enheder, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i specifikke foranstaltninger, hvis dette er nødvendigt for at nå programmets mål, og hvor dette ikke involverer en yderligere sikkerhedsrisiko for Unionen eller drager Unionens strategiske selvstændighed i tvivl.\n4. Fysiske person er ikke støtteberettigede, bortset fra, hvis der ydes tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder.\n4. Fysiske person kan være støtteberettigede til tilskud i henhold til specifikt mål nr. 4. højtudviklede IT-færdigheder. Tredjelandsstatsborgere kan være støtteberettigede, forudsat de bor i Unionen.\nTilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.\nTilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII og kan dække op til 100 % af de støtteberettigede og behørigt begrundede omkostninger, jf. dog samfinansieringsprincippet, samt i overensstemmelse med specifikationen under det enkelte mål.\n1. Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der som minimum tages højde for følgende:\n1. Tildelingskriterierne defineres i arbejdsprogrammet og indkaldelser af forslag, hvor der mindst tages højde for følgende:\nArtikel 20 – stk. 1 – litra e\ne) hvis relevant, de økonomiske, sociale, klimamæssige og miljømæssige virkninger, og tilgængelighed\ne) hvis relevant, de økonomiske, klimamæssige, miljømæssige og sociale virkninger, navnlig fremme af tilgængelighed og lige uddannelsesmæssige og professionelle muligheder\nArtikel 20 – stk. 1 – litra g\ng) hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi\ng) hvis relevant, en velafbalanceret geografisk fordeling på tværs af Unionen, herunder bl.a. i regioner i den yderste periferi, herunder oversøiske lande og territorier\nArtikel 20 – stk. 1 - litra h a (nyt)\nha) hvis relevant, friheden til at genanvende og tilpasse projektets resultater\nArtikel 20 – stk. 1 - litra h b (nyt)\nhb) hvis relevant, den offentlige interesse\nArtikel 20 – stk. 1 - litra h c (nyt)\nhc) hvis relevant, en mindskelse af det digitale skel mellem regioner, borgere eller virksomheder\nBlandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.\nBlandingsoperationer vedtaget i henhold til dette program gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. Beløbet til udgifterne fra dette program, som skal blandes med et finansielt instrument, skal være uden tilbagebetalingspligt.\n2a. Hvis en foranstaltning allerede er blevet tildelt eller har modtaget bidrag fra et andet EU-program eller støtte fra en EU-fond, skal dette bidrag eller denne støtte anføres i ansøgningen om bidrag fra programmet.\n3. Det første flerårige arbejdsprogram skal være rettet mod aktiviteterne i bilaget og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer. Efterfølgende arbejdsprogrammer kan omfatte aktiviteter, der ikke er fastsat i bilaget, forudsat at de stemmer overens med målene i forordningen, jf. artikel [4-8].\n3. Arbejdsprogrammerne skal være rettet mod aktiviteterne i bilag I og sikre, at de foranstaltninger, der modtager støtte, ikke fortrænger private investeringer.\n3a. Kommissionen skal have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag I for at revidere eller supplere de aktiviteter, der er fastsat heri, på en måde, der er i overensstemmelse med målene i nærværende forordning i henhold til artikel 4-8.\n1. Indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II.\n1. Målbare indikatorer til overvågning af programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, fremgår af bilag II.\nArtikel 24 – stk. 1 a (nyt)\n1a. Kommissionen fastlægger en metode med målbare indikatorer for en præcis vurdering af de opnåede fremskridt med opnåelsen af de generelle målsætninger, der er opstillet i artikel 3, stk. 1. På grundlag af denne metode supplerer Kommissionen bilag III senest den 1. januar 2021.\n2. For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere indikatorerne, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering.\n2. For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod målene tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 27 med henblik på at ændre bilag II for om nødvendigt at evaluere eller supplere de målbare indikatorer, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af regler om overvågning og evaluering.\n3. Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.\n3. Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater er egnede til en dybdegående analyse af de fremskridt, der er gjort, og de vanskeligheder, der er konstateret, og indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.\nArtikel 24 – stk. 4\n4. Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes fuldt ud. Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling.\n4. Officielle EU-statistikker, som f.eks. regelmæssige statistiske IKT-undersøgelser, udnyttes så effektivt som muligt, ligesom der skal indsamles DESI-datasæt på NUTS-2 for at afhjælpe manglen på data relateret til et digitalt Europa. Nationale statistikkontorer høres og inddrages sammen med Eurostat i den indledende udformning og efterfølgende udvikling af de statistiske indikatorer, der anvendes til at overvåge programmets gennemførelse og fremskridt med hensyn til den digitale omstilling.\nArtikel 25 – overskrift\n1. Kommissionen sikrer løbende overvågning og ekstern evaluering af programmet, hovedsageligt baseret på performancerapporteringssystemet som omhandlet i artikel 24, stk. 3. Evalueringerne omfatter også en kvalitativ vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af at opfylde de generelle målsætninger i artikel 3, stk. 1.\n2. Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest fire år efter programmets iværksættelse.\n2. Ud over regelmæssig overvågning af programmet udarbejder Kommission en midtvejsevalueringsrapport og forelægge den for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest den 31. december 2024. Midtvejsevalueringen skal indeholde de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dens mål.\nMidtvejsevalueringen forelægges Europa-Parlamentet.\n3. Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den i artikel  fastsatte periode foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet.\n3. På baggrund af en endelig ekstern og uafhængig evaluering udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om programmet, hvor dets langsigtede effekter og bæredygtighed vurderes.\nArtikel 25 – stk. 4 a (nyt)\n4a. Kommission forelægger den i stk. 3 omhandlede endelige evalueringsrapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest den 31. december 2030.\nArtikel 25 – stk. 5\n5. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.\n4. Revisionsstrategien kan som led i kontrolsystemet være baseret på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter. Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne.\n4. Revisionsstrategien baseres som led i kontrolsystemet mindst på finansiel revision af et repræsentativt udsnit af udgifter Denne repræsentative stikprøve suppleres af yderligere udgifter, der udvælges på grundlag af en vurdering af de risici, der er forbundet med udgifterne.\n2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.\n2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 23 og 24, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.\n3. Den i artikel 24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.\n3. Den i artikel 23 og 24 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.\nArtikel 27 – stk. 6\n6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.\n6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 23 og 24 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.\n1. Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, sandfærdige, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.\n2. Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel .\n2. Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. Den sikrer desuden, at potentielle ansøgere har integreret information og adgang til EU-finansiering i den digitale sektor. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel .\nBilag 1 – del 1 – afsnit 2 – punkt 1\n1. En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål.\n1. En fælles indkøbsramme for et integreret netværk af HCP i verdensklasse, herunder supercomputer- og datainfrastruktur i exaskala. Den vil være tilgængelig for alle virksomheder og offentlige forvaltninger på et ikke-økonomisk grundlag for offentlige og private brugere og til offentligt finansierede forskningsmål.\nBilag 1 – del 1 – afsnit 2 – punkt 6\n6. Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder).\n6. Udrulning af operationel teknologi, som er klar til brug: Supercomputere som en tjeneste, der er et resultat af F&I, især nye teknologier, der tidligere har nydt godt af eller som for øjeblikket nyder godt af EU-finansiering, til opbygning af et integreret europæisk HPC-økosystem, som dækker alle videnskabelige og industrielle værdikædesegmenter (hardware, software, applikationer, tjenester, sammenkoblinger og højtudviklede IT-færdigheder).\nBilag 1 – del 2 – afsnit 1\nProgrammet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI) i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne.\nProgrammet skal opbygge og styrke grundlæggende kapacitet inden for kunstig intelligens (AI) og distributed ledger-teknologier i Europa, herunder dataressourcer og algoritmeregistre, og gøre dem tilgængelige for alle virksomheder og offentlige forvaltninger samt styrke og fremme forbindelserne mellem eksisterende AI-test- og forsøgsfaciliteter i medlemsstaterne.\nBilag 1 – del 4 – afsnit 1\nProgrammet skal støtte let adgang til højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder.\nProgrammet skal støtte let adgang til og mulighed for uddannelse i højtudviklede IT-færdigheder, især HPC, AI, distributed ledger-teknologi (f.eks. blockchain) og cybersikkerhed for den nuværende og kommende arbejdsstyrke ved at give studerende, nyuddannede eller borgere i alle aldre med behov for opkvalificering, jobsøgende og nuværende arbejdstagere, hvor de end bor, mulighed for at erhverve og udvikle disse færdigheder.\nBilag 1 – del 4 – afsnit 2 – punkt 1\n1. Adgang til oplæring på arbejdspladsen ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier.\n1. Adgang til oplæring på arbejdspladsen og muligheder for blandet læring ved at deltage i praktikophold i kompetencecentre og virksomheder, som anvender avancerede teknologier.\nBilag 1 – del 4 – afsnit 4\nAlle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel 15.\nAlle tiltag skal først og fremmest udformes og gennemføres gennem de digitale innovationsknudepunkter, jf. artikel 16.\nBilag 1 – del 5 – afsnit 1 – punkt 1 – nr. 1.2\n1.2. Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie ”end-to-end”, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også.\n1.2. Støtte udformning, afprøvning, udrulning, vedligeholdelse, udbredelse og fremme af et sammenhængende økosystem for grænseoverskridende infrastruktur inden for digitale tjenester og lettelse af gnidningsfrie ”end-to-end”, sikre, interoperable, flersprogede, grænseoverskridende eller tværsektorielle løsninger og fælles rammer inden for offentlig forvaltning. Metodologier til vurdering af indvirkning og nytte omfattes også.\nBilag 1 – del 5 – afsnit 1 – punkt 1 – nr. 2.1\n2.1. Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler.\n2.1. Sikre, at EU-borgerne kan få adgang til, dele, anvende og forvalte deres personlige sundhedsdata sikkert og på en måde, der sikrer beskyttelsen af deres privatliv, på tværs af grænserne uanset deres opholdssted eller datas lokalisering. Færdiggøre digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhed og udvide den med nye digitale tjenester, støtte udrulning af et europæisk format for udveksling af elektroniske patientjournaler.\nBilag 1 – del 5 – punkt I – punkt 3\n3. Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til nationale databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer).\n3. Retsvæsenet: Muliggøre gnidningsløs og sikker grænseoverskridende elektronisk kommunikation inden for retsvæsenet og mellem retsvæsenet og andre kompetente organer på civil- og strafferetsområdet. Forbedre adgangen til retlig prøvelse og retlige informationer og procedurer for borgere, virksomheder, advokater og andre ansatte i retsvæsenet ved hjælp af semantisk interoperable sammenkoblinger til databaser og registre samt lette udenretslige online-tvistbilæggelser. Fremme udviklingen og gennemførelsen af innovative teknologier til domstole og advokater, baseret på AI-løsninger, som sandsynligvis vil kunne strømline og fremskynde procedurer (f.eks. retlige teknologi-applikationer).\nBilag 1 – del 5 – punkt I – punkt 4\n4. Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer eller intelligente landdistrikter til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne.\n4. Transport, energi og miljø: Udrulle decentraliserede løsninger og infrastrukturer, som kræves til større digitale applikationer så som intelligente byer, intelligente landdistrikter eller regionerne i den yderste periferi til støtte for transport-, energi- og miljøpolitikkerne.\nBilag 1 – del 5 – punkt I – overskrift\nII\tIndledende aktiviteter i forbindelse med digitalisering af industrien:\nII\t(Vedrører ikke den danske tekst)\nBilag 2 – del 2 – punkt 2.2\n2.2 Antal af virksomheder og organisationer, som anvender AI\n2.2 Antal af virksomheder og organisationer, som afprøver og eksperimenterer med AI i samarbejde med digitale innovationsknudepunkter\nBilag 2 – del 2 – nr. 2.2 a (nyt)\n2.2a Antal konkrete anvendelser af kunstig intelligens, som støttes af programmet, og som aktuelt kommercialiseres\nBilag 2 – del 4 – punkt 4.1\n4.1 Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde\n4.1 Antal IKT-specialister, som er uddannet og i arbejde hvert år i Unionen\nBilag 2 – del 4 – punkt 4.2\n4.2 Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister\n4.2 Antal virksomheder, som har svært ved at rekruttere IKT-specialister hvert år i Unionen\nBilag 2 – del 4 – punkt 4.2 b (nyt)\n4.2b Antal studerende, nye færdiguddannede og arbejdsløse, som har forbedret deres status efter et uddannelsesforløb inden for rammerne af programmet\nBilag 2 – del 5 – punkt 5.1\n5.1 Udnyttelse af digitale offentlige tjenester\n5.1 Hyppigheden af udnyttelsen af digitale offentlige tjenester\nBilag 2 – del 5 – punkt 5.2\n5.2 Virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet\n5.2 Antallet af virksomheder, der scorer højt med hensyn til digital intensitet\nBilag 2 – del 5 – punkt 5.3\n5.3 Tilpasning af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme\n5.3 Omfanget af tilpasningen af den nationale interoperabilitetsramme til den europæiske interoperabilitetsramme\nBilag 3 – punkt 1 – litra b a (nyt)\nba) programmet for et digitalt Europa skaber aktivt synergier med Horisont Europa omkring bæredygtigheden af data, der hidrører fra forskningsprojekter\nBilag 3 – punkt 1 – litra c\nc) Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)\nc) Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national, regional og lokal udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)\nBilag 3 – punkt 3 – litra c\nc) Programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, distributed ledger-teknologi, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder; og ii) national og regional udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er)\n(1) Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0408/2018).