1 Fra stress til trivsel Få styr på stress og skab bedre trivsel på arbejdspladsen Videncenter for Arbejdsmiljø er en del af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø\n2 Fra stress til trivsel 2. udgave, 1. oplag 2010 Videncenter for Arbejdsmiljø Pjecen er produceret af Videncenter for Arbejdsmiljø i samarbejde med Roger Persson og Karina Nielsen, seniorforskere ved Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø ISBN nr Varenummer Videncenter for Arbejdsmiljø Lersø Parkalle København Ø Tlf Fax www. arbejdsmiljoviden.dk Ekspeditionen direkte: Tlf Pjecen kan også downloades i pdf-format på Layout og tryk: Datagraf Foto: Thomas Tolstrup\n3 Stress rammer individuelt men skal løses i fællesskab Stress er et alvorligt problem. Arbejdsmiljøforskningens bedste bud i Danmark i dag er, at omkring 10 pct. af danskerne lider af stress. Nogle gange omtales højere tal i undersøgelser og medier, og det skyldes sikkert blandt andet, at stress er blevet et hverdagsord, som vi bruger, når vi har travlt. For at skabe trivsel på arbejdspladserne er det vigtigt at vide, hvad stress er, og hvad stress ikke er og at der tales om dette på arbejdspladserne. For kortvarig stress er helt naturligt ja det er faktisk livsvigtigt men det er farligt, når stressen bliver langvarig. Viden om stress er vigtig, når der skal arbejdes for at skabe trivsel på arbejdspladserne. Viden peger her på, at det er et fælles ansvar på arbejdspladsen at forebygge stress og skabe trivsel, og at der skal sættes nyt fokus på, hvordan vi kommer fra stress til trivsel i alle lag i organisationen den enkelte, gruppen, ledelsen og organisationen. Denne pjece opsamler viden om stress og arbejdet med trivsel på arbejdspladsen. Den første del af pjecen handler om, hvad stress er, og om hvordan vi tackler og forebygger stress. Den anden del af pjecen handler om, hvad de fire lag i organisationen kan gøre for at skabe trivsel på arbejdspladsen. Videncenter for Arbejdsmiljø ønsker god læselyst! 3\n4 Lis Hjort, 46 år. Pædagog og leder af Marielyst børnehave i Søborg. Har været ansat i børnhaven i otte år og har været pædagog i Gladsaxe kommune i 17 år i alt.\n5 Indhold 3 Forord 7 Indledning 8 SK681 til Rom er klar til boarding 10 Del 1. Hvad er stress? 11 Kortvarig og langvarig stress 12 Hvordan reagerer vi på stress? 16 Hvordan tackler man stress? 18 Hvordan kan man hjælpe andre med at cope? 25 Hvad sker der, når vi ikke kan cope? 26 Hvordan forebygges den skadelige stress? 30 Del 2. Hvordan skaber vi trivsel? 31 Hvad er trivsel? 33 Hvad kan man gøre for at fremme trivslen? 34 Trivsel på individniveau hvad kan den enkelte gøre? 35 Trivsel på gruppeniveau hvad kan gruppen gøre? 36 Trivsel på ledelsesniveau hvad kan lederen gøre? 37 Trivsel på organisationsniveau hvad kan organisationen gøre? 5\n6 Kilder Pjecen Fra stress til trivsel få styr på stress og skab bedre trivsel på arbejdspladsen er baseret på forskningsartiklen The cognitive activation theory of stress af Holger Ursin og Hege R. Eriksen samt bogen Teamledelse med det rette twist, der er udgivet af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, Desuden har publikationen hentet inspiration fra bogen Why Zebras Don t Get Ulcers af professor Robert Sapolsky, Stanford University, Fakta og myter om stress af Tage Søndergaard Kristensen, tidligere professor på Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, samt materialer og artikler fra blandt andet arbejdsmiljoviden.dk, branchearbejdsmiljørådenes hjemmesider, lederweb.dk, der er en del af Væksthus for Ledelse, og Infomedia.dk. Om kampagnen Fra stress til trivsel Som led i trepartsaftalen mellem regeringen, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner og LO, FTF og AC i 2007 blev det besluttet at styrke Videncenter for Arbejdsmiljøs formidling af forskningsbaseret viden til den offentlige sektor. I den forbindelse sætter Videncenter for Arbejdsmiljø særligt fokus på arbejdsmiljøet i det offentlige med kampagnen Fra stress til trivsel. Pjecen Fra stress til trivsel få styr på stress og skab bedre trivsel på arbejdspladsen er et af kampagnens elementer, men den er naturligvis også aktuel og relevant for private virksomheder. Læs desuden publikationen Gode trivselsprocesser (se boks side 39) og få mere at vide om kampagnen på Her kan du også bestille flere eksemplarer af både denne pjece og Gode trivselsprocesser. Videncenter for Arbejdsmiljø er et nationalt formidlingscenter, der har til opgave at formidle national og international viden og virke som én indgang til viden om arbejdsmiljø i Danmark. Videncenter for Arbejdsmiljø er en del af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø.\n7 Indledning Denne pjece har et positivt budskab: Kampen mod den skadelige stress på arbejdspladsen kan vindes. Selvom vi ikke med ét slag kan fjerne alt det, der stresser os, har vi gode muligheder for at skabe arbejdspladser, der først og fremmest er præget af trivsel, arbejdsglæde, engagement og effektivitet. Pjecen giver råd om, hvordan vi kan få styr på stress og skabe bedre trivsel på arbejdspladsen. Få styr på stress Pjecen har to dele. I den første del ser vi nærmere på, hvad stress er. Du får skærpet bevidstheden om, hvad stressreaktioner er, og hvordan du kan bidrage til at tackle stress på arbejdspladsen og derved medvirke til at nedsætte stressniveauet hos dig selv og andre. I denne del af pjecen peger vi også på, at forventninger til, om man kan klare situationen eller ej, har afgørende betydning for den enkeltes reaktion på stressende forhold. Skab bedre trivsel Anden del af pjecen handler om trivsel om hvordan man skaber gode rammer og vilkår for at få trivslen til at blomstre. Trivsel på arbejdspladsen fjerner ikke stress, men gør os bedre til at håndtere den. Både sammen og hver for sig. Du får viden, der klæder dig på til at arbejde med trivsel, så alle bliver involverede på din arbejdsplads. Trivsel opstår kun, hvis alle deltager aktivt. 7\n8 SK681 til Rom er klar til boarding En lille historie om et forsinket fly og menneskers reaktioner på uventede begivenheder. Du og din familie venter i lufthavnen endelig er det sommerferie. Men flyet fra København er forsinket, og I når måske ikke næste fly i Rom, hvor I skal mellemlande. Planen skrider. Allerede her mærker du en uro i kroppen. Efter ti minutter i lufthavnen begynder du at overveje, hvad du kan gøre. Efter 20 minutter har I stadig blot hørt, at flyet er forsinket, Hvad er det, der stresser os? men ikke hvor længe I skal vente endnu. Hvad nu, hvis I ikke når jeres fly i Rom? Efter en halv time er børnene blevet smittet af jeres nervøsitet og spørger bekymret til, om I så ikke kommer på ferie alligevel. Vi reagerer alle forskelligt på de samme begivenheder. Det viser eksemplet fra lufthavnen. Vores reaktion og oplevelsen af stress handler nemlig i høj grad om, hvilke forventninger vi har til situa tionen. En uventet begivenhed, som eksempelvis et forsinket fly, kalder man en stressor. Dem møder vi i mange forskellige forklædninger i løbet af en almindelig dag. Når du havner i en kø på en motorvej på vej til et vigtigt møde, når du passes op af en vred forælder i den institution, hvor du arbejder, eller når fire medarbejdere melder sig syge samme dag. En stressor behøver dog ikke at være en konkret begivenhed. Det kan også være tanker og bekymringer, der fylder og nager. Indre kaos i lufthavnen Du har holdt øje med stewardessen ved skranken og har på afstand bemærket hendes opgivende attitude, når andre passagerer har søgt information. Alligevel forlader du køen og begiver dig op til skranken for at få vished. På din vej bemærker du de andre passagerer i køen. Et ægtepar er begyndt at småskændes, andre ser ud til at hyggesnakke, en mand i jakkesæt har slået sig ned med en sandwich og en avis. Henne ved skranken ser du en stærkt ophidset mand, der skælder stewardessen ud. Din irritation vokser, men du forsøger at fortælle dig selv, at der er en god grund til forsinkelsen. At der ikke er noget, du kan stille op, og at alt løser sig på en eller anden måde. Du beslutter dig for at lytte til din indre stemme: Det er ikke verdens undergang. Vi skal nok nå frem på den ene eller anden måde. Og så hører du stewardessen i højtalerne: SK681 til Rom er klar til boarding. 8\n9 Foto: Scanpix\n10 Del 1. Hvad er stress? Her kan du læse om, hvad stress er, og få konkrete råd til, hvordan du kan lokalisere og håndtere stress på din arbejdsplads. En naturlig reaktion Kortvarig stress kan sammenlignes med det, der sker, når gazellen flygter fra en jagende løve. Når de får øje på hinanden, udskilles først adrenalin og dernæst kortisol i begge dyr. Det sætter begge dyr i stand til at reagere hurtigt på den potentielle fare/mulighed. Hjertet slår hurtigere, begge dyr er i alarmberedskab. Gazellen skal væk, og løven skal have sin mad. Den samme biologiske reaktion sker i os mennesker, når vi pludselig befinder os i en udfordrende situation, det være sig privat eller på jobbet.\n11 Kortvarig og langvarig stress Stressbegrebet bruges bredt i hverdagslivet for eksempel blandt kollegerne på arbejdspladsen og i medierne. Men hvad er stress egentlig, og hvordan opstår stress? Stress bliver ofte forvekslet med travlhed eller sygdom. Stress er imidlertid ikke en sygdom i sig selv, men kan udløse forskellige sygdomme. Det er vigtigt at skelne mellem to slags stress: den kortvarige, som er normal og gavnlig, og den langvarige, som er skadelig for helbredet. Hvad er kortvarig stress? Den kortvarige, akutte stress sætter gang i vores autonome nervesystem og produktionen af hormonerne adrenalin og kortisol, som bringer vores krop i alarmberedskab. Det kan for eksempel ske, når serveren går ned (igen), når vi har haft et skænderi med ægtefællen, eller når flyet er forsinket. Der kan også være tale om en kortere periode op mod en deadline, hvor et vigtigt stykke arbejde skal være færdigt. Den kortvarige stress har et formål, da den skærper vores sanser og gør os i stand til at handle hurtigt. Selvom det kan virke meget ubehageligt, mens det står på, så vil det kun være for en kortere periode, og bagefter kan kroppen igen slappe af. Det, der stresser os, forsvinder igen: Serveren kommer op igen, der kommer ro på hjemmefronten, flyet afgår, og rapporten bliver afleveret til tiden. Hvad er langvarig stress? Den langvarige stress opstår, når de situationer og begivenheder, der stresser os, ikke forsvinder, men fortsætter med at gøre livet svært i uger, måneder og år. Når kroppen ikke får lov at slappe af, bliver det skadeligt for os. For hvis kroppen igennem længere tid producerer store mængder adrenalin og kortisol, er den i konstant beredskab. Det slider. Problemet med den langvarige stress er altså, at den kan øge risikoen for, at både krop og sjæl Dårlig søvn et faresignal For lidt og for dårlig søvn er et faresignal og kan være et tegn på stress. Alt for trætte hjerner træffer dårlige beslutninger. Hjernen har brug for søvn for at kunne fungere optimalt. skades. Organismen får skyklapper på, så vi måske ikke kan mærke, at vi har behov for eksempelvis mad og søvn. Den langvarige stress påvirker også vores evne til at huske, vi får mindre lyst til sex, og immunforsvaret bliver svækket. Endelig kan længerevarende eller gentagne stressperioder med tiden være årsag til depressioner og hjerte-karsygdomme. 11\n12 Hvordan reagerer vi på stress? Vi reagerer forskelligt på de samme begivenheder. Nogle offentligt ansatte har eksempelvis oplevet kommunalreformen som meget stressende, mens andre har glædet sig til at møde de udfordringer, reformen medførte. Hvorfor? Det fortæller dette afsnit. For at kunne undgå den langvarige stress er det vigtigt at kende de mentale mekanismer, der bestemmer, om vi bliver stressede. Er stress en tilstand i det enkelte menneske? Eller skal stress forstås som ydre påvirkninger? Begrebet stress er gennem tiderne blevet brugt på mange forskellige måder. På baggrund af omfattende forskning er der imidlertid i dag udbredt accept af, at stress skal ses som en reaktion, som opstår i relationen mellem individet og omgivelserne. Så det er altså det enkelte menneskes oplevelse og fortolkning af sin situation, og ikke de ydre stressorer (se boks side 8) i sig selv, der udløser stressreaktioner eller mangel på samme. Man kan også sige, at stress opstår i et tæt samspil mellem biologiske, psykologiske og sociale faktorer, som påvirker vores valg, oplevelser og handlinger. 12\n13 Louise Offt, 22 år. 2. års gartnerlærling. Ansat i Københavns Kommune.\n14 CATS en måde at forstå stress på Et billede af, hvordan mennesker bearbejder informationer, finder man i CATS-modellen The Cognitive Activation Theory of Stress (se nedenfor). Modellen viser, at vi aktiverer fysiske, psykiske og adfærdsmæssige reaktioner, når vi bliver stillet over for noget, vi oplever som stressende. Modellen peger på fire grundlæggende aspekter, som man må forholde sig til, når man taler om stress. Som vi skal se, handler de i høj grad om forventninger. BE- GIVENHED HJERNE STRESS- RESPONS Begivenhed/ stressor - Deadlines - Nedbrudte servere - Dårlige relationer til kolleger/leder - Omstruktureringer - Forsinkede fly Hjernen bearbejder begivenheden ud fra tidligere erfaringer - Hvilke erfaringer har jeg at trække på? - Forventer jeg, at jeg kan håndtere situationen? Stressrespons - Reaktion ud fra en subjektiv oplevelse af begivenheden Coping - Kortvarig stressrespons - Positive forventninger til muligheder og egne evner COPING IKKE-COPING Ikke-coping - Langvarig stressrespons - Negative forventninger til muligheder og egne evner CATS the Cognitive Activation Theory of Stress Denne figur er udarbejdet med udgangspunkt i CATS-teorien, som er udviklet af de norske stressforskere Holger Ursin og Hege Eriksen, Department of Biological and Medical Psychology, University of Bergen. Læring - Læring - Udvikling - Trivsel - Positive erfaringer LÆRING BELASTNING Belastning - Negative erfaringer - Hjælpeløshed - Håbløshed - Nedslidning Erfaringer lagres i hjernen 14\n15 1. Situationer og begivenheder Alt, der enten truer med at ændre eller reelt forrykker den fysiologiske og psykologiske balance, kan være stressende. Det kan være forsinkede fly, nedbrudte servere, skænderier, deadlines, kritik fra ledere, truende adfærd fra patienter, organisatoriske forandringer eller utilfredse borgere. Listen er nærmest uendelig. 2. Hjernens opfattelse af situationer og begivenheder Det første, hjernen gør, er at stille spørgsmålet: Hvad kan jeg forvente, at dette kan føre til? Er det en krise, jeg står over for, eller fortæller min erfaring mig, at det nok skal løse sig? Er det for eksempel første gang, du som ny medarbejder får en særligt svær opgave, reagerer du måske anderledes og kraftigere end den, som har løst opgaven flere gange før. Vurderingen behøver ikke være bevidst, men kan ske nærmest pr. automatik. Vi reagerer alle forskelligt på den samme begivenhed, fordi vi har forskellige erfaringer at trække på. 3. Kroppen sætter alarmen i gang Hvis hjernen opfatter begivenheden som negativ, truende eller uventet, sætter alarmsystemet i gang. Vi bliver mere årvågne, sanserne skærpes, og vores adfærd påvirkes. For det meste er reaktionen nogenlunde tilpasset situationen. Sommetider skal der dog kun en lille ting til, før vi får en meget kraftig alarmreaktion. Hvis man for eksempel står på færgens bildæk under indsejlingen og pludselig opdager, at bilen er låst, og nøglen er væk. Her vil kroppens tegn på stress nok være tydelige. Sveden pibler måske frem, hjernen arbejder på højtryk, hjertet banker nok mere heftigt. Denne alarmreaktion er helt normal og kan aktiveres, når vi befinder os i en situation, hvor der er negativ overensstemmelse mellem det, vi regnede med skulle ske, og det, der rent faktisk skete. 4. Viderebearbejdning af alarmen Når alarmen går i gang, vurderer hjernen, hvilke handlinger der bedst kan fjerne de situationer og begivenheder, der stresser os. Der findes i princippet to muligheder: Vi kan enten handle aktivt og dermed ændre situationen. Eller vi kan acceptere, at situationen har ændret sig, og i stedet justere vores egen opfattelse af virkeligheden. Vi kan også lære af det, der sker, så vi, næste gang vi står i situationen, kan handle på baggrund af den nye erfaring. 15\n16 Hvordan tackler man stress? Ved at tro på egne evner kan vi tackle stress og bringe kroppen i balance igen. Metoden hedder coping. Hjælp til coping omfatter både individet (den enkelte medarbejder), gruppen og lederen. Men hvordan kan man bruge coping som et effektivt redskab og lære, hvordan vanskelige situationer bedst kan tackles fremover? En central pointe i CATS-modellen (se side 14) er, at det ikke er de isolerede handlinger i sig selv, der mindsker stressreaktionen. Det er det enkelte menneskes tro på egne evner og hans/hendes forventning om, at handlinger fører til et positivt resultat, der skaber balance og mindsker stress. Det hedder at cope. Coping handler altså om at tackle stressen og bringe organismen i balance igen. Hvis man vælger en strategi, som man dybest set ikke regner med vil føre til noget godt, har man ikke copet med sin stress. Derfor er det vigtigt, at man er opmærksom på den enkeltes evne til at cope. Vi skal selv tro på det CATS-modellen fortæller os imidlertid, at en given handling kun fjerner stress, hvis vi har en god følelse i maven, altså en reel forventning om, at handlingen vil virke for os. Hvis du foreslår en medarbejder eller kolleger en copingstrategi, der hedder: Du skal bare lære at sige pyt, så er det en strategi, der vil virke for nogle, men bestemt ikke for andre. Mennesker er forskellige og har forskellige personlige, faglige og sociale forudsætninger for at cope med stress. Dette er en central pointe for alle, der vil bidrage til at reducere stress og sætte trivsel på dagsordenen. 16\n17 Christian Bentsen, 25 år. Politibetjent, Hillerød Politi. Ansat siden december 2007.\n18 Hvordan kan man hjælpe andre med at cope? En medarbejder bliver syg. Det betyder, at en anden medarbejder nu skal ud og holde et oplæg ved et større møde. Det er en opgave, som skal løses, og lederen spørger Else, om hun som medarbejder vil tage opgaven. Hun svarer ja. Med sit ja har hun skaffet sig en eller flere stressorer på halsen. Hun bryder sig ikke om opgaven og har i forvejen travlt. Nu skal hun både praktisk og mentalt gøre sig klar til opgaven. Allerede da hun fik den, slog hjertet hurtigere, og håndfladerne blev fugtige. Skønt der er tid til at forberede sig derhjemme om aftenen, aftager kroppens alarm ikke, og hun har svært ved at falde i søvn. Perfektionistisk som hun er, tvivler hun på, at hun kan gøre det godt nok. Hun mærker uro i kroppen og har svært ved at koncentrere sig om de øvrige opgaver. Stressen forsvinder ikke Stressreaktionerne aftager ikke, fordi hun ikke forventer, at der vil komme et positivt resultat ud af anstrengelserne. Hun frygter at levere en halvdårlig præstation. Det er med andre ord ikke lykkedes hende at cope med situationen. Hvad kunne lederen have gjort? En god leder ved, hvordan han får indsigt i den enkelte medarbejders styrker, svagheder og udviklingsmuligheder. Lederen ville gennem denne viden kunne undgå at bringe Else i en situation, hun ikke havde tid til og ikke var parat til at tackle. Så hvad kunne lederen have gjort? Han kunne i stedet have henvendt sig til det team, den syge medarbejder er en del af, og bedt dem pege på en løsning. Det er meget muligt, at opgaven var endt hos Else alligevel, men gennem dialog og inddragelse kan teamet være en støtte for hende. En anden mulighed kunne være gennem dialog med Else at få tilpasset opgaverne og afstemt forventningerne om, hvad der under de givne omstændigheder er en god nok løsning. Lederen kunne også have spurgt mere til forberedelsen og givet anerkendende feedback. 18\n19 Hvad kunne medarbejderen have gjort? En blank afvisning kunne være en mulighed, men dermed ville en ny stressfaktor kunne opstå, for hvad nu hvis hun ikke fik tilbudt nye udfordringer igen? Måske skulle hun hellere have forsøgt at få gjort opgaven overkommelig. Hun kunne have taget initiativ til at gå i dialog med lederen og på denne måde give lederen indsigt i hendes behov, erfaringer og opgavemængde. Gennem en sådan snak ville Else og lederen sammen kunne afstemme opgaven, så den blev passende. Hun kunne også have valgt at tage problemet op med teamet. Hun kunne have undersøgt, om der var nogle i teamet, som havde erfaringer med opgaven, og som hun kunne sparre med. Eller hun kunne have bedt en af sine kollegaer om at hjælpe med opgaven. 19\n20 Vibeke Stenum, 54 år. Afdelingssygeplejerske. Ansat i tre år på Plejehjemmet Østervang på Frederiksberg.\n21 Henrik Fischer, 44 år. Har arbejdet som portør i 11 år - de sidste tre år som overportør i Elektivt Kirurgisk Center (EKC) på Frederiksberg Hospital.\n22 I historien Hvordan kan man hjælpe andre med at cope? side 18 er der tale om stress på individniveau, men samme mekanismer kan overføres til gruppe eller organisationsniveauet, hvor flere personer udsættes for samme stressfaktorer. Det gælder eksempelvis ved organisationsforandringer, og når der skal løses nye store opgaver. Et godt eksempel på en forandring, der kan skabe stress, er, når en virksomhed indfører nye organisationsstrukturer. Her vil mange medarbejdere blive udsat for den samme stressor, for eksempel jobusikkerhed. Der rejser sig spørgsmål som: Er der plads til mig i den nye organisation? Hvem skal jeg arbejde sammen med? Skal jeg arbejde et nyt sted være på et nyt kontor? Skal jeg have andre opgaver? Vil jeg være i stand til at varetage mine nye opgaver? Hvem ved noget? Her vil det være vigtigt med en god og fyldestgørende kommunikation. Medarbejderne skal informeres om forandringerne, og de skal have mulighed for at stille afklarende spørgsmål have mulighed for at komme af med deres frustrationer. Ledelsen spiller en vigtig rolle, både den øverste leder og mellemlederne: De skal kommunikere en positiv vision, sikre fremdrift og være opmærksomme på medarbejdernes behov. Så hurtigt som overhovedet muligt skal den enkelte medarbejder vide, hvordan fremtiden ser ud for ham/hende, og hvis der er afskedigelser, skal kriterierne for, hvem der afskediges, være gennemskuelige. Åbenhed er et nøgleord. Der ligger også en vigtig opgave i at overvåge medarbejdernes stressniveau og generelle trivsel, men også at fokusere på processen. Det kan gøres via trivselsmålinger, som suppleres med ekstra spørgsmål, om medarbejderne får den nødvendige information, om de føler, de har indflydelse der, hvor de kan have indflydelse, og om ledelsen lytter til deres bekymringer. 22\n23 Anja Obdrup, 40 år. Har været ansat som jurist i Københavns Kommune i 10 år.\n24 Eyyuphan Sarikurt, 32 år. Har været ansat som lærer på Utterslev Skole i 3 år.\n25 Hvad sker der, når vi ikke kan cope? Stress kan føre til alvorlige helbredsproblemer, hvis vi ikke formår at cope, dvs. tackle stress og bringe kroppen i balance igen. Men hvordan melder faresignalerne sig? Som beskrevet i afsnittet Hvordan reagerer vi på stress sættes kroppen i alarmberedskab i pressede situationer. Vi reagerer med blandt andet hjertebanken, tørhed i munden, forhøjet blodtryk og muskelspændinger. Fornemmelsen af dette alarmberedskab kan være ubehagelig. Men det er nødvendigt, fordi det tvinger os til at handle. Får vi løst udfordringen eller opgaven, eller har vi en forventning om, at vi kan løse den, er stressreaktionen ikke negativ men præstationsfremmende. Den positive forventning til, at man kan klare den aktuelle opgave, opstår typisk, hvis man har gode erfaringer med, at man er i stand til at klare forskellige udfordringer. Og den positive forventning i sig selv er med til hurtigt at dæmpe kroppens alarmberedskab. Hvis man derimod ikke har gode erfaringer, er forventningen til at klare den aktuelle udfordring eller opgave negativ. Det kommer til udtryk i det, der i teorien kaldes en følelse af enten hjælpeløshed (hvis man aldrig anerkendes for at have gjort det godt nok) eller håbløshed (hvis man sjældent kan forudsige resultatet af sine anstrengelser). Begge følelser, som indeholder bekymring og uro, forstærker aktiveringen af kroppens alarmberedskab stress. Hvis det varer ved, kan stressen udvikle sig til alvorlige helbredsproblemer for eksempel depression eller hjerte-kar-sygdomme. Tag ansvar i tide Men før det når så vidt, kan der gøres meget. Det handler om at tage ansvar i tide, og det stiller krav til den enkelte medarbejder, teamet og lederen. 25\n26 Hvordan forebygges den skadelige stress? Stress er individuelt. Mennesker er forskellige og reagerer forskelligt på de samme begivenheder. Men undersøgelser viser, at der er fire faktorer, der i særlig grad bevirker, at vi ikke så let bliver slået ud af stress. Meget af det, der skaber stress for den enkelte, kan fjernes eller reduceres væsentligt. Overordnet set handler det om at skabe rum og forudsætninger for, at en medarbejder i en virksomhed har positive forventninger til opgaverne og arbejdsforholdene. Undersøgelser viser, at vi fungerer bedst, når disse fire faktorer er til stede: Følelsen af kontrol Følelsen af forudsigelighed Social opbakning fra kolleger og ledelse Følelsen af, at tingene går i den rigtige retning. Vi vil have følelsen af at have kontrol over situationen Når vi oplever, at vi har selvbestemmelse og indflydelse på tingene, føler vi også, at vi har bedre chance for at håndtere stressen. Kontrolelementet er en meget vigtig psykologisk faktor i menneskers oplevelse af at føle sig trygge og i balance. Af samme årsag anser de fleste mennesker det for farligere at flyve, fordi man lægger sit liv i hænderne på andre, end at sidde bag rattet i sin bil, hvor man føler, at man selv har kontrol over situationen. Mennesker, der er udsat for en kombination af høje krav og ringe kontrol, har en forhøjet risiko for at blive ramt af hjerte-kar-sygdomme. Det viser talrige under søgelser af stress. Verden skal helst være forudsigelig Forudsigelighed er en faktor, som har mindst lige så stor betydning for stressreaktionen som vores grundlæggende behov for kontrol. Stressorer er ganske enkelt mindre stressende, hvis vi på forhånd ved, at vi skal udsættes for dem. Vi vil for eksempel hellere have, at tand- 26\n27 Mette Thorvaldsen, 45 år. Afdelingslæge på Urologisk Klinik, Frederiksberg Hospital. Har været ansat der i syv år, først som reservelæge, siden som afdelingslæge.\n28 lægen siger: Nu skal jeg bare bore fire gange mere, så er vi færdige end Jeg kan altså ikke sige, hvor lang tid det her vil tage. De fleste af os kan tilmed bedst lide, at tingene er, som de plejer at være. Det giver os en følelse af forudsigelighed. En ny situation kan have en stressende effekt på os, da vi mangler erfaringer i den konkrete situation og derfor bliver usikre. På arbejdspladsen kan forudsigelighed for eksempel handle om, at medarbejderne får relevant og klar information om, hvilke konsekvenser en kommende organisationsændring kan forventes at få for den enkelte, hvad man skal arbejde med fremover, hvem man skal arbejde sammen med osv. Hvis der er en høj grad af forudsigelighed, vil man kunne undgå ængstelse, usikkerhed og uvished alene fordi det giver den enkelte mulighed for at forberede en copingstrategi, når stressorerne begynder at banke på. Vi søger social opbakning Social støtte og sociale relationer har en fundamental betydning for os alle. Forskningen viser, at social støtte i stressede og truende situationer kan være med til at minimere stressreaktionerne i kroppen. Det hjælper at have én at tale med, en skulder at græde ud ved og én, der fortæller dig, at det nok skal gå. Social støtte på en arbejdsplads kan komme fra både ledere og kolleger og kan både være praktisk og psykologisk. Social støtte kan således også indebære konkret hjælp til at løse arbejdsopgaverne. Vi vil mærke, at det går i den rigtige retning Efter en lang periode med usikkerhed i form af omstruktureringer, nedskæringer og afskedigelser vil der være stor sandsynlighed for, at selv små synlige skridt i den rigtige retning kan have en positiv effekt på medarbejdernes stressniveau: Vi er gennem det værste, nu kan vi begynde at se lyset for enden af tunnelen. Følelsen af, at tingene går den rigtige vej, giver håb og tro på, at det nok skal lykkes. Så selv om det stadig kan være hårdt, bliver stress niveauet sænket. Derfor er det vigtigt, at virksomhedens visioner, målsætninger og beslutninger kommunikeres på en klar og troværdig måde, som skaber forventning om at nå målet. Behov for at blive stimuleret Handler det gode arbejdsliv så bare om at have fuld kontrol, en forudsigelig arbejdsdag, masser af social opbakning og en følelse af, at tingene går i den rigtige retning? Ikke helt. Forestil dig følgende: Intet kommer nogensinde bag på dig, du ved præcis, hvad der skal 28\n29 Afløb, hvile og restitution Når kroppen bliver stresset, får den travlt med at forberede en ren eksplosion af hormoner og energi. Så slip energien løs, løb en tur, grav haven eller gør noget andet fysisk krævende. Ud over at få afløb kan den slags fysiske aktiviteter også for en tid fjerne opmærksomheden fra det, der stresser. Men stressreaktioner slider på kroppen, og man har derfor også brug for hvile. Gennem søvn og afslapning restituerer kroppen, og dette er nødvendigt for, at stressreaktionerne ikke udvikler sig til at blive skadelige for helbredet. Det kan kræve en vis disciplin at indføre denne slags afbræk, for ofte er det jo præcis dem, man skærer ned på, når stressorerne hober sig op. I en stresset hverdag skal der være plads til pauser og restituering. Man bør både som leder og kollega være opmærksom på tegn på utilstrækkelig restitution, for eksempel når en medarbejder giver udtryk for søvnproblemer eller virker unormalt træt. ske ikke bare i dag, men de næste fem år frem i tiden. Dine arbejdsopgaver er efterhånden blevet ren rutine, for du bliver ikke længere udfordret eller kastet ud i opgaver, der ikke er defineret i detaljer. er den langvarige stress, der er skadelig for os, og som vi skal lære at bekæmpe. Det kommer vi nærmere ind på i næste del af pjecen. Hvad mangler der? Stimulation, naturligvis. Et godt arbejdsliv er ikke kendetegnet ved, at alle stressorer er afskaffet. De udfordringer, vi møder hver især, er også med til at gøre vores arbejdsliv spændende og udviklende. Det 29\n30 Del 2. Hvordan skaber vi trivsel? For at få has på den skadelige stress skal vi have fokus på trivsel. Denne del af pjecen skærper din bevidsthed om de positive faktorer, som skaber trivsel på arbejdet.\n31 Hvad er trivsel? Trivsel på arbejdet er, når vi oplever velvære og balance mellem de krav, vi stilles over for, og vores behov, kompetencer og ressourcer. I dagligsproget associeres trivsel med velvære. Man kan også sige, at trivsel er det enkelte menneskes oplevelse af balance og følelsen af at være i overskud både fysisk og mentalt. Det er en tilstand, som blandt andet udløser glæde, tilfredshed og tryghed, og som opstår, når vi grundlæggende har positive forventninger til, at vi enten selv kan cope med hverdagens udfordringer, eller at vores kollegaer og ledere kan hjælpe os. Positive forventninger Når man arbejder med at forebygge skadelig stress, er man allerede godt i gang med at skabe trivsel. Som beskrevet i sidste afsnit er oplevelsen af stress individuel og handler blandt andet om en persons forventninger til, om han eller hun kan klare en situation eller ej. Det samme gælder trivsel. Derfor handler trivsel blandt andet om at skabe positive forventninger til udfordringerne. Den gode arbejdsplads Arbejdspladser med en god trivsel kan kendes på, at ledere og medarbejdere føler et fælles ansvar for at finde løsninger på hverdagens opgaver og problemer. Desuden er der en åben og tillidsfuld dialog mellem ledere og medarbejdere og blandt medarbejderne. 31\n32 Der er en række psykologiske faktorer, der har stor indflydelse på den enkeltes forventninger: Har jeg passende kontrol og indflydelse over mine opgaver? Er min arbejdssituation nogenlunde forudsigelig? Får jeg den faglige og sociale opbakning, jeg har brug for? Går mine opgaver og tingene i den rigtige retning? Når disse forhold er i orden for den enkelte, vil der være grundlag for, at man har positive forventninger til, at man kan løse sine arbejdsopgaver. De 6 guldkorn Psykisk arbejdsmiljø betegner mange faktorer på arbejdspladsen. Det er for eksempel forholdet til kollegerne, og hvordan arbejdet er organiseret. Faktorerne påvirker måden, arbejdspladsen fungerer på. Fra international forskning ved vi, at langvarig stress i arbejdsmiljøet kan forebygges gennem et godt psykisk arbejdsmiljø. Der er her blandt andet fokus på, hvordan arbejdspladsen kan skabe mening, belønning, indflydelse, passende krav i arbejdet, forudsigelighed og social støtte. I Danmark har vi kaldt disse faktorer for De 6 guldkorn. Læs mere om De 6 guldkorn og om arbejdet med psykisk arbejdsmiljø på 32\n33 Hvad kan man gøre for at fremme trivslen? En god trivsel kræver en helhjertet og fælles indsats. Dette afsnit ser nærmere på, hvordan I på din arbejdsplads kan forbedre trivslen på fire forskellige niveauer. Forbedringer af det psykiske arbejdsmiljø i form af stressforebyggelse og fremme af medarbejdernes trivsel opstår ikke fra den ene dag til den anden. Det er en proces, som kræver både opmærksomhed, vedholdenhed og løbende opfølgning. Til gengæld kan det være hele indsatsen værd og resultere i gladere medarbejdere, øget kvalitet og effektivitet samt et mindre sygefravær. Vi ved alle, at ansvaret for trivslen på arbejdspladsen formelt er ledelsens ansvar, men det vil kun lykkes at opnå forandringer i det psykiske arbejdsmiljø og en høj trivsel blandt medarbejderne, hvis indsatsen er forankret hos alle fire niveauer på arbejdspladsen (se nedenfor). INDIVIDNIVEAU GRUPPENIVEAU Individet den enkelte medarbejder Gruppen teamet/afdelingen Ledelsen Organisationen LEDELSESNIVEAU De fire niveauer kan man huske som IGLO. ORGANISATIONSNIVEAU 33\n34 Trivsel på individniveau Hvad kan hver enkelt selv gøre for at fremme trivsel? Trivsel opleves individuelt. Nogle kan bedst lide en hverdag med en god portion rutineopgaver, mens andre gerne vil have helt nye opgaver så tit som muligt. For alle gælder det om at huske, at kortvarig stress grundlæggende er både naturlig og gavnlig. Mange oplever det faktisk som særligt personligt tilfredsstillende at løse en ny og lidt vanskelig opgave, også selv om hjertet banker hurtigere, og der kommer sved på panden. Men man skal kende sig selv og sine faresignaler og reagere, hvis man begynder at få søvnproblemer, humørsvingninger eller andre tegn på langvarig stress. For eksempel er det vigtigt i dagligdagen at tale med andre, hvis presset føles for stort, eller hvis man pludselig begynder at sove dårligt om natten. Dette er en forudsætning for, at man kan få kompetencer og ressourcer i for- den sociale støtte og hjælp, man hold til de krav, man møder i sit har behov for og dermed er det en forudsætning for, at man kan fremme trivslen hos sig selv. Støt op om trivselsfremmende initiativer For at få et positivt udbytte af de tiltag, en gruppe eller hele virksomheden sætter i værk, er det vigtigt, at man som medarbejder støtter op om initiativerne og gør en indsats for at få et brugbart resultat. Det kan for eksempel være, når der bliver lavet trivselsundersøgelser og efterfølgende udarbejdet handlingsplaner, og handlingsplanerne skal implementeres i virksomheden. INDIVIDNIVEAU Daglig dialog GRUPPENIVEAU Den årlige medarbejderudviklingssamtale (MUS) kan også være et godt tidspunkt at tale med LEDELSESNIVEAU nærmeste leder om egne behov, ORGANISATIONSNIVEAU arbejde. Men det er den daglige dialog mellem medarbejderen og lederen, som er med til at skabe grobund for trivslen. Der er stor forskel på, hvor høj grad af forudsigelighed og kontrol over situationen (se side 31) den enkelte har behov for for at trives i arbejdet. Den nærmeste leder har brug for at kende disse forskelle mellem de enkelte medarbejdere, så lederen kan tage individuelle hensyn. Positive forventninger til at kunne løse nye opgaver hænger tæt sammen med, at man som medarbejder føler, at man har de nødvendige kompetencer og ressourcer. INDIVIDNIVEAU GRUPPENIVEAU LEDELSESNIVEAU ORGANISATIONSNIVEAU\n35 INDIVIDNIVEAU GRUPPENIVEAU Trivsel på gruppeniveau Hvad kan gruppen gøre for at fremme trivsel? LEDELSESNIVEAU ORGANISATIONSNIVEAU En gruppe på en arbejdsplads kan være vidt forskelligt organiseret. En gruppe kan være et løst arbejdsfællesskab, hvor hver enkelt i det store og hele løser sine arbejdsopgaver alene. Gruppen konstitueres blot af, at gruppens medlemmer har en fælles arbejdsplads (for eksempel samme afdeling). En gruppe kan også være et selvledende team, hvor medlemmerne i høj grad løser deres opgaver sammen og derfor er indbyrdes meget afhængige af hinanden. Gode sociale relationer Fælles for alle typer grupper er, at det oftest er i gruppen, det sociale liv på arbejdspladsen udspiller sig. For langt de fleste er trivsel på arbejdspladsen knyttet til oplevelsen af gode sociale relationer til de andre i gruppen. Det kan derfor fremme trivsel, hvis gruppen er meget opmærksom på den daglige omgangstone og om nødvendigt forbedrer den. Kort sagt handler det om, at en gruppe også i tilspidsede situationer skal kunne snakke ordentligt til hinanden. GRUS-samtalen Et godt redskab for alle grupper kan være at afholde gruppeudviklingssamtaler (GRUS) regelmæssigt med deltagelse af lederen. GRUS bør omfatte de forhold, der har betydning for gruppens oplevelse af forudsigelighed, kontrol og støtte, for eksempel: Hvordan får gruppen de nødvendige informationer? Hvad er de ressourcemæssige rammer for gruppens arbejdsopgaver? Hvilke nye kompetencer vil gruppen få brug for for at kunne løse fremtidige opgaver, og hvordan skal disse kompetencer opbygges? Hvordan modtager gruppen nye medlemmer? Hvordan kan gruppen konstruktivt løse konflikter, så de ikke fremover fører til negative forventninger blandt gruppens medlemmer? Når der kommer nye ind i gruppen Det er vigtigt at huske, at grupper forandrer sig. Ofte er der personaleudskiftninger nogle får nyt arbejde, andre går på barsel eller ophører med at arbejde osv. Kommer der et nyt medlem ind i et veletableret team, kan det betyde, at relationerne mellem de andre teammedlemmer forrykker sig. Det samme kan ske, hvis et teammedlem tilegner sig nye kompetencer og dermed får en ny rolle. Det kan derfor være en god idé, at teamet regelmæssigt reflekterer over, om det fortsat arbejder på en måde, der giver bedst mulig trivsel inden for de givne rammer.\n36 Trivsel på ledelsesniveau Hvad kan lederen gøre for at fremme trivsel? En leder spiller en helt central rolle for, hvordan arbejdspladsen opleves af medarbejderne. Lederen skal skabe engagement, tillid og trivsel ved blandt andet i høj grad at inddrage medarbejderne. Ledelse af grupper Ledelse af grupper handler i høj grad om at skabe rammerne for, at gruppen selv kan udvikle trivsel. Det er vigtigt, at lederen er meget klar i mælet, når gruppen informeres for eksempel om de ressourcemæssige rammer for gruppens arbejde samt om mål for og forventninger til gruppens indsats. Dette bidrager til, at gruppen oplever forudsigelighed i arbejdet, og at den har kontrol over situationen. Dialog og sparring frem for styring I mange sammenhænge er det et mål, at gruppen udvikler sig til at blive stadigt mere selvledende. Hvis dette er målet, skal lederen ikke gå tidligt ind og træffe beslutninger for gruppen eller tidligt løse gruppens konflikter. Her er det bedre, at lederen fokuserer på at være nærværende og hjælper gruppen med at gennemføre dens egne processer, så gruppen gennem dialog og sparring så vidt muligt selv træffer beslutninger og løser konflikter. Hvis lederen formår at gøre det med en anerkendende og værdsættende attitude, vil gruppen med tiden opbygge en positiv forventning til, at den kan klare vanskelige situationer, og at den altid har mulighed for at diskutere et problem med sin leder, når den har behov for det. Forskellig ledelsesstil i forskellige faser Det er vigtigt, at lederen har forståelse for, at gruppen går gennem flere faser fra opstart til afslutning, og der kan være forskellige behov for at anvende forskellig ledelsesstil knyttet til de enkelte faser. I starten, hvor gruppen er urutineret i forhold til sine arbejdsopgaver, kan det være nødvendigt med en noget styrende ledelse. I takt med at gruppen bliver stadigt mere selvstyrende og rutineret, skal ledelsen skifte fra at være styrende til i højere grad at yde sparring og være den, der faciliterer processer, dvs. hjælper gruppen med at gennemføre processerne.\n37 INDIVIDNIVEAU GRUPPENIVEAU LEDELSESNIVEAU ORGANISATIONSNIVEAU Ledelse af den enkelte medarbejder I alle virksomheder er der en række overordnede rammer, vilkår og beslutninger. Dem skal lederen kende og forstå og være i stand til at kommunikere på en klar, positiv og engageret facon, så medarbejderne opbygger positive forventninger til, hvad fremtiden bringer, og hvad der kræves af dem. Det skaber trivsel og forudsigelighed at have klare mål. De selvkørende og de usikre Som beskrevet side 12 er der meget stor forskel på, hvordan forskellige medarbejdere håndterer stress, og hvad der får den enkelte medarbejder til at trives. Nogle medarbejdere er meget selvkørende, de håndterer i de fleste tilfælde stress på en udmærket måde. Andre medarbejdere er perfektionister med en tilbøjelighed til at stille urimeligt høje krav til sig selv. Samtidig kan de have svært ved at bede om hjælp. Andre igen er usikre og meget opsøgende efter at få tydelige anvisninger på, hvordan lederen ønsker opgaven løst. Det er vigtigt, at lederen ved, hvordan hver enkelt medarbejder viser tegn på, at han eller hun føler sig stresset. Ligeledes skal lederen vide, hvordan medarbejderen håndterer stress. Uden denne viden har lederen ringe mulighed for at sikre, at den enkelte medarbejder oplever den forudsigelighed, støtte og kontrol over situationen, vedkommende har brug for for at trives. Lederen er rollemodel Det er værd at huske på, at lederen også er rollemodel over for især de usikre og måske nye medarbejdere. Lederen vil blive opfattet som troværdig og opnå medarbejdernes tillid, når der er sammenhæng mellem det, han siger, og det han gør. Det kan for eksempel skabe mistillid og negative forventninger, hvis en leder lader et iltert temperament løbe af med sig i en stresset situation. Lederen skal desuden være opmærksom på, at årsagerne til langvarig stress kan skyldes forhold i medarbejderens privatliv. Her er det vigtigt, at lederen og arbejdspladsen også kan rumme håndteringen af stress i sådanne situationer. Tal sammen til hverdag Som tidligere nævnt er medarbejderudviklingssamtaler (MUS) en udmærket platform for en årlig forventningsafstemning og en nærmere afklaring af den enkelte medarbejders behov, kompetencer, ressourcer og ønsker. Men det er selvfølgelig bedst, når det er i hverdagen, at leder og medarbejder finder ud af at tackle de vanskelige situationer, der altid løbende vil kunne opstå.\n38 INDIVIDNIVEAU GRUPPENIVEAU Trivsel på organisationsniveau Hvad kan organisationen gøre for at fremme trivsel? LEDELSESNIVEAU ORGANISATIONSNIVEAU Organisationsniveauet skal forstås som virksomhedens overordnede mål, strategier, personalepolitikker mv., der sætter rammer for de ansattes arbejde og dermed deres trivsel, og den måde, hvorpå virksomheden måler og registrerer fremdrift i forhold til de fastlagte mål. Organisationen skal samlet set være drivkraft for at skabe gode trivselsprocesser på arbejdspladsen, selv om det selvfølgelig er ledelsen, som har ansvaret for at iværksætte og styre disse processer. Mange virksomheder har procedurer for og afsat ressourcer til at hjælpe stress- og kriseramte medarbejdere, der af den ene eller anden grund har psykiske eller sociale problemer. Ligeledes iværksætter mange virksomheder sundhedsfremmeinitiativer, for eksempel sund mad i kantinen og en rygepolitik med tilbud om rygeafvænning, hvor fokus er på medarbejdernes helbred og fysiske trivsel. Trivsel ind i personalepolitikken Medarbejdernes trivsel kan imidlertid også med fordel tænkes ind i den måde, hvorpå organisationen generelt udvikler og iværksætter nye redskaber, procedurer mv. Det vil sige, at trivslen indtænkes i personalepolitikken (sygefraværssamtaler, afskedigelsessamtaler, seniormedarbejdersamtaler osv.), i den systematiske kompetenceudvikling (for eksempel MUS, GRUS, kompetenceudviklingsprogrammer) og i den systematiske arbejdsmiljøindsats (procedurer for og redskaber til APV og trivselsundersøgelser). Fokus på trivsel ved store strukturændringer I de seneste årtier er omfattende organisationsændringer blevet stadigt mere almindelige. Ændringerne kan enten være knyttet til store politiske reformer eller til mere lokale strukturændringer eller arbejdsorganisatoriske overvejelser. Når der sker så store ændringer, er det særligt vigtigt at have fokus på medarbejdernes trivsel. For eksempel på, hvordan medarbejderne får klare informationer, der bidrager til, at de oplever forudsigelighed: Hvornår og hvordan sker ændringen? Hvad bliver mine fremtidige arbejdsopgaver? Hvem skal jeg arbejde sammen med? Hvor skal jeg arbejde? Samtidig er det organisationens opgave så vidt muligt at skabe rammerne for, at medarbejderne kan bevare positive forventninger til fremtiden, og informere om, hvad planen er.\n39 Her kan du læse mere Har du behov for mere viden og inspiration til trivselsarbejdet på din arbejdsplads, kan du besøge Her kan du også læse eksempler på, hvordan andre arbejdspladser har arbejdet med at fremme trivslen, og hvilke resultater trivselsarbejdet har medført. Andre udgivelser om trivsel Læs også publikationen Gode trivselsprocesser og få inspiration og nye idéer til arbejdet med trivsel. Publikationen giver indsigt i trivselsarbejdets muligheder og udfordringer. Folderen Kort og godt om trivsel på arbejdspladsen giver et hurtigt, samlet overblik over de vigtigste pointer i Gode trivselsprocesser og Fra stress til trivsel. Begge dele kan downloades eller købes på\n40 Stress rammer individuelt men skal løses i fællesskab Det er budskabet i kampagnen Fra stress til trivsel, som Videncenter for Arbejdsmiljø står bag. Måske har du set tv-reklamen, hvor Jacob melder ærligt ud om stress til chefen. Hvis ikke, så kan du se den på Eller du kan scanne denne 2D-kode og se tv-reklamen direkte på din mobil. Videncenter for Arbejdsmiljø er en del af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø under Beskæftigelsesministeriet. Kampagnen Fra stress til trivsel er en del af trepartsaftalen, indgået som led i regeringens kvalitetsreform i 2007.\nFra stress til trivsel Få styr på stress og skab bedre trivsel på arbejdspladsen Videncenter for Arbejdsmiljø er en del af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Fra stress til trivsel 1. udgave,


Må danske internetportaler opfordre til skattesnyd og andre ulovligheder?\nDer er mange portaler på nettet, hvor der også er indeholdt et diskussionsforum. Jeg frekventerer jævnligt sådanne danske internet-portaler og de bedste bliver vedligeholdt af en eller flere webmestre (ofte ejer) og moderatorer.\nI disse fora udveksles jævnligt tips om, hvordan man snyder told og skat, udveksler koder til fx. Windows98 og andre programmer, samt i det hele taget en jævn strøm af opfordringer til diverse andre ulovligheder. Jeg har bemærket,\nat hvis en bruger (man skal være registreret) kommer ind på noget, som går imod pågældende portals økonomiske interesser, så er der meget hurtigt en webmester eller moderator, som redigerer/sletter indlægget. Hvorimod de omtalte opfordringer til ulovligheder får lov at stå og det er også set, at en moderator ligefrem selv opfordrer til at snyde told og skat.\nJeg mener ikke det er lovligt for en avis at føre sig sådan frem - altså have en "brevkasse" hvori man kan diskutere/opfordre til unddragelser og andre ulovligheder. Men hvordan er det med en dansk internet-portal?\nHar ejerne/moderatorerne en pligt til at friholde et diskussionsforum for omtalte og kan de måske ligefrem holdes\nansvarlige i juridisk forstand?\nSåvel skribenterne af de pågældende indlæg som den ansvarlige for portalen risikerer straf og erstatningsansvar, såfremt der offentliggøres indlæg med opskrifter på oplagte ulovligheder.\nJuridisk set er der ingen forskel på at offentliggøre sådanne indlæg i et dagblad eller på en hjemmeside.


OFFENTLIG iPAD- SKOLEBØRN FÅR IPADS - ELEKTRONISTA\naf\tChristiane Vejlø onsdag, marts 30, 2011\nf Ida Skiaker Knudsen\nFolkeskoleelever kan se frem til mindre kridt og flere skærme. De heldigste har allerede fået iPads til undervisningen.\nJeg kan stadig huske edb undervisningen for 12 år siden, som bestod af at lære at skrive i et Word dokument, og bruge 10 finger systemet. Man kan vist godt vove at påstå at de unge i dag, er langt ud over det niveau. Youtube bliver sågar brugt til at brande sig selv som skole, eksempelvis Hellerup skole.\nDer er flere og flere offentlige institutioner, som vælger at bruge iPads eller Apple produkter. Aarhus skole indfører iPads i undervisningen i 7 klasse efter sommerferien. Klassen kommer endda til at hedde 7.i. (er det overhovedet tilladt at opkalde en klasse efter et kommercielt produkt? Man siger vel heller ikke 6.Arla for at sætte fokus på mejeriet skolemælken kommer fra?). Klassen har allerede smartboards og interaktive tavler.\nSenest har også Aabenraa kommune indkøbt iPads for 150.000 kr. Begrundelsen er, at de kan spare op i mod 150.000 kr. om året i porto og printerpapir. Byrådsmedlemmerne kan bruge iPad som arbejdsredskab, hvor de kan få adgang til kommunens it system og slipper dermed for at printe anseelige mængder af dokumenter ud.\nDer er flere og flere offentlige institutioner, som vælger at bruge iPads eller Apple produkter. Hvor er HTC, Samsung og de andre store spillere henne?\nHar du mulighed for at bruge smartphones eller tablets på din arbejdsplads? Hvis du selv kunne vælge, hvilket produkt skulle det så være?\nApple, elever\t1 Kommentar\nDIGITAL KULTURHISTORIE - DET FØRSTE COMPUTERSPIL?\n“An Apple a day – keeps the teacher away” er det ikke det man siger?


Hvad koster det — Per Bruhn Advokater\nUdgangspunktet er, at det skal være omkostningsfrit at sende sagen til inkasso, når skyldner betaler med det samme. Det er dog en betingelse, at skyldner har fået en advarsel om, at inkasso indledes med en betalingsfrist på 10 dage.\nDette udgangspunkt må imidlertid fraviges, såfremt det viser sig, at skyldner af den ene eller anden grund ikke kan betale, eksempelvis ved betalingsstandsning, konkurs, tvangsopløsning eller anden insolvens.\nVores idegrundlag som virksomhed er imidlertid, at vores klienter skal kunne overdrage deres inkassosager til os vel vidende, at vi gør vores ypperste for at inddrive beløbet. Vores faste praksis, som vi er kendt for, er således, at vi generelt reducerer vores honorar under hensyntagen til, hvad kreditor opnåede ved inkassoprocessen.\nDet er altså ikke muligt at give en fast pris uden at kende sagstyperne, deres antal og størrelse. Vi er imidlertid altid åbne for en drøftelse af en eventuel salæraftale, der hovedsagelig er relevant for større sagsantal.\nVi opdeler sædvanligvis beregningen af inkassoprisen ud fra 4 kategorier af inkassotyper.\nDisse kategorier er basisinkasso, retslig inkasso, no cure-no pay og tvistsager.\nVi definerer ovennævnte kategorier således:\nVi foretager en sagsgennemgang for at foretage en vurdering af kravets berettigelse og skyldners identitet, adresse mv.\n1. skriftlig henvendelse til skyldner afsendes samme dag, som vi modtager sagen.\nHører vi ikke nærmere, fortsættes sagen med fornyet, skriftlig henvendelse samt eventuel telefonisk opfølgning.\nVi fremsender eventuelt et frivilligt forlig, og administrerer denne aftale.\nEr debitor betalingsdygtig, betales omkostninger af denne.\nKreditor vil således modtage det tilgodehavende, der blev overgivet til inkasso.\nEfter at have foretaget de tiltag, der står beskrevet under ” basisinkasso”, er næste skridt indgivelse af stævning til civilretten i den retskreds, hvor skyldner er bosiddende.\nNår stævning indgives, skal der betales retsafgift til staten (min. 500 kr.).\nHvis opnåelse af dom og efterfølgende domsrykker ikke medfører betaling, er det nødvendigt at fremsende sagen til fogedretten. Der skal i denne forbindelse endvidere betales et fogedgebyr til staten (min. 300 kr.).\nSagsbehandlingen omfatter endvidere løbende administration af betalinger og henvendelser fra skyldner, vurdering af skyldner samt kommunikation med civil- og fogedret.\nDenne afregningsform kan aftales ved større porteføljer. Ved no cure-no pay-aftaler har Per Bruhn Advokater den fulde risiko for, at der ofres omkostninger på en sag (retsafgifter, fogedgebyrer, søgningsafgifter og advokathonorar), hvis omkostningerne viser sig ikke at kunne inddrives.\nDet er således gratis for kreditor, hvis der ingen penge inddrives.\nLykkes inddrivelsen derimod, deles det beløb, der er overgivet til inkasso.\nDet er værd at bemærke, at Per Bruhn Advokater i denne forbindelse har ret til at disponere over sagsforløbet, således at vi beslutter, hvor langt sagen skal fortsættes og hvor meget, der skal ofres i den pågældende sag.\nSåfremt man forud for sagens overgivelse til inkasso er bekendt med, at skyldner har indsigelser mod det rejste krav, og at disse indsigelser opretholdes under trussel om anlæggelse af retssag, er der behov for en individuel gennemgang af sagen.\nSalæret beregnes i denne type sager under hensyn til det medgåede tidsforbrug, det opnåede resultat, sagens kompleksitet, det med sagen forbundne ansvar og sagens betydning for klienten.\nTil yderligere forståelse af ovennævnte beskrivelser vil vi henlede opmærksomheden på siden FAQ om inkasso.


Morten Jacobsen og hans åndsfællers dilemma – Morten Leth Jacobsen\nMorten Jacobsen og hans åndsfællers dilemma\n28. oktober 2011 10. november 2011 mortenleth\nNu har jeg gjort det igen.\nLagt mig ud med det fundamentalistiske segment af JV’s læsere (og det er en stor del af dem).\nDet er sket før, grundet mine klummer, og jeg skal indrømme, at jeg bevidst provokerer dem.\nJeg kom til at skrive endnu en klumme med en eksplicit ikke- religiøs vinkel. Og så fik jeg høvl.\nOg så svarede jeg igen.\nVi er ude i et våbenkapløb, mig mod de dette-er-Jesu-legeme-gumlende typer med et døende torturoffer sømmet op på væggen.\nInteresseret? Her kommer hele beretningen. Først min klumme.\nDe står overalt. Med jakker eller t-shirts med logo på. Med et clipboard under armen og en god sag og en vis frejdig pågåenhed. På engelsk kalder man dem for chuggers – en forkortelse for charity muggers, altså velgørenheds-voldsmænd. Jeg har ladet mig fortælle, at Købmagergade i København i folkemunde er blevet døbt om til Chugger Street. For her er de alle vegne. Ligesom de er det over alt i landet, chuggerne. De står på svært passable offentlige steder og afkræver aflad, bodsbetaling, blodpenge. Taktikken er at trænge folk op i en krog og så præsentere dem for noget eller nogen, det er synd for. Dernæst kan man for et par hundrede kroner om måneden lette sin samvittighed og gøre noget for de sultne/børnene/de nuttede dyr/miljøet. Jeg har regnet ud, at det kun vil koste mig 2400 kroner om måneden at sige ja til dem alle. Forstå mig ret – jeg går ind for samtlige sager, der således bliver smasket op i hovedet på én. Det er ikke nær det. Jeg bryder mig ikke om metoden, men det er der råd for – man kan sige nej, se sur ud, tale på skrømt i sin mobiltelefon. Så slipper man af krogen. Nej, det, der dybest set bekymrer mig, er at der er tale om et symptom på en sygdom i vores samtid: Vi lever i en skyldskultur. Man skal helst føle skyld over et eller andet. Over at køre i bil, over at spise kød, over at se forkert ud, over at man ikke bruger tandtråd, over gældskrisen og over hvordan børsen åbner i Singapore, listen er endeløs. Nogen har svaret – de sælger skyldfrihed. Og når jeg passerer dem og fejer dem af, føler jeg yderligere skyld, selvom jeg bare skal i Føtex. Måske er der nogen, der kan sælge mig aflad for det?”\nRet uskyldigt, ikke?\nMen nej. For jeg har i flere tidligere klummer sagt uforsonlige ting om den stive form for kristendom, der hersker her på egnen. Den, der forsager glæde og ethvert hippieagtigt udbrud af spontanitet, strikkede sokker og berøring af kønsdele, egne eller andres.Og at jeg ikke vil belære mine børn om at torturofret på væggen i kirken er en frelser, for det tror jeg ikke på.\nDet har jeg før fået høvl for, har bl.a. fået at vide, at jeg var en dårlig far og ville brænde op i helvede, og denne gang svarede fabrikant Arne Hjort Knudsen i et stort opslag i JV i tirsdags, centralt på debatsiderne. Overskriften lød:\n”Morten Jacobsen og hans åndsfællers dilemma.”\nHoly shit (!), tænkte jeg. Nu får jeg prygl.\nFabrikant Knudsen skrev blandt andet, at han syntes, det var påfaldende, at jeg kunne erklære mig som ateist, når jeg havde været informationschef i landsdelens store musikinstitution. ”Det må næsten være en diskvalifikation for en person, som skal være formidler for en kunst, der for en stor del er blevet til som et åndeligt udtryk for hyldesten til og kontakten med Gud.”\nFabrikanten tager mig til indtægt for et skizofrent menneskesyn, og jeg er blevet ”besnakket af falske profeter” til væmmelige ting, såsom at ”sikre menneskerettighederne i hele verden.”\n(Jeg sværger, det står der!)\nKnudsen konkluderer, at grunden til, at det går så galt i den tredje verden er, at de ”har smidt de kristne missionærer ud, som har været med til at skabe velstand og udrydde den dybe nød.”\nJeg lader dette sidste stå for fabrikantens egen regning.\nOg har svært ved at se, hvordan det er min og mine åndsfællers skyld at han fatter brik med smør på.\nJeg har så forfattet følgende svar til JV. Bær over med mig – det er langt, men jeg er også oppe at køre.\n”Tæsk på bestilling\nArne Hjort Knudsen beretter i JV den 25. 10. om hvordan han opfatter mine klummer i samme avis. Jeg har ofte i mine klummer bevidst provokeret og argumenteret ud fra et religionsfrit synspunkt, og jeg har altid vidst, at jeg ville få tæsk for det. Det har jeg fået før, og nu får jeg det igen, og det betyder vel, at det rykker, det jeg skriver.\nDen religionsfrie religionsmusik\nNå. For det første er det jo demonstrerbart forkert, hvad AHK skriver. Som informationschef i Sønderjyllands Symfoniorkester var det ikke mit job at forsvare et givent religiøst standpunkt. Ikke al orkestermusik har en religiøs baggrund – meget har – men ikke alt. Som ateist kan jeg fint gå i koncertsalen og nyde Bachs Matthæuspassion, så vel som jeg kan besøge Vatikanet og beundre kunsten og arkitekturen med hele mit hjerte. Som ateist er jeg ikke fritaget for højtidsfølelse og sans for det smukke; skønhed og smerte er ikke den kristne alene forundt.\nJeg skriver desuden mine klummer som privatperson og har aldrig i min tid i orkestret, i mine koncertintroduktioner og andetsteds, lagt skjul på mit standpunkt som moderne, ikke-religiøst og fritænkende individ med et venstreorienteret standpunkt. Det kan jobbet fint rumme. Der stod ikke i jobopslaget i sin tid, at jeg skulle være praktiserende kristen – for den gode musik er universel.\nSønderjyllands Symfoniorkester er en altfavnende kulturinstitution, der bærer en vestlig musiktradition, og denne tradition er i vid forstand kristen, men den er frem for alt båret af almengyldige idealer om skønhed. Jeg har nu skiftet job, men jeg ønsker orkestret alt godt i hele verden, og det har intet med religion eller mangel på samme at gøre. Jeg synes, de skal holdes ude af denne debat. Det, jeg skriver om, er begrebet skyld.\nJeg skriver – med mig selv som mere eller mindre fiktiv hovedperson – at det moderne menneske står i et frygteligt skyldsdilemma. Luk op for radioen en hverdagsmorgen, og du bliver bedt om at tage stilling til alt muligt, du ingen chance har for at gøre noget ved.\nVi er mange, der bekymrer os om store ting i disse tider. Om miljøet, om finanserne, om tvang, om vold og krig og uretfærdighed. Jeg synes dybest set, det er godt, at der bliver sat fokus på alle de forfærdelige ting, der sker. Jeg hylder også alle de mennesker, der gør noget ved det – det kræver mod, mere mod end det kræver at skrive en klumme.\nSå dør baby\nMen der er så meget, vi ikke kan gøre noget ved. Jeg kan ikke påvirke valget i Tunesien, ikke forhindre folkemord eller hungersnød, og jeg stejler, når jeg personligt får pålagt ansvaret herfor – hvis jeg ikke bliver medlem af den ene eller den anden organisation, så dør baby. Det er usmageligt. Jeg kan kun leve efter den regel, jeg altid har levet efter – at jeg vil insistere på at være ordentlig. At behandle mit medmenneske godt og ofte bedre end han behandler mig. Det er ikke kristen etik. Jeg gentager: Det er ikke kristen etik. Det er sund fornuft og gælder i de fleste samfund i verdenshistorien til alle tider.\nDu har en tissemand og en bil. Skam dig.\nDet moderne menneske får skyldsfølelse proppet ned i halsen hver eneste dag. Det er ikke noget nyt. Dengang kristendommen havde fat i menneskers liv og tankesæt var det også skyld, det handlede om. Det var bare den nære skyld. Man skulle føle skyld over sin seksualitet, over sin krop, over sine tanker, over sin mangel på bestandig omtanke for gud. Nu om dage skal vi føle skyld over andre, fjernere fænomener. Men vi er samtidig ikke fri for skyld over for os selv – det er bare på en anden måde. Nu er vi for tykke, for forkerte, bruger ikke tandtråd, er af det forkerte køn, bor i de forkerte møbler og myrder isbjørne med vores biler; der er så meget, vi kan gøre forkert.\nAlt det gør mig trist. Det er det, jeg gerne vil være fri af. Jeg ønsker ikke at føle skyld – eller at nogen skal.\nArne, du tager fejl. Intet menneske – kristent eller ej – er frit for skyld. Det er kun karakteren af skyld, der varierer.”\nDe kan bare stille an. Jeg har flere.\nForrige indlægDen svære dialog eller hvad skade gør en ostemad?\nNæste indlægMin vej rundt på Bogforum 2011


Ryggen er din fremtid - fælles for os alle\nJeg har overværet et meget interessant foredrag her i mit lokalområde. Foredraget blev holdt af afspændingspædagog Hanne Jensen. Hun var en meget dygtig underviser.\nTanken med foredraget var, at oplyse om hvordan vi slider på vores krop og hvordan vi kan forebygge og også afhjælpe.\nDet vi gør i vores hverdag tæller rigtig meget.\nIkke alle som var til stede havde smerter, men som der blev sagt blev der også nævnt mange gode tips til at undgå at få smerter, så foredraget var til gavn for alle.\nVores viden om vores krop er en stor hjælp.\nMusklerne er med til at beskytte vores knogler og led. Derfor skal vores muskler holdes stærke, så de kan gøre det de skal. Det er de færreste sygdomme/slid som kommer i musklerne. Det er derimod knogler og led som bliver ramt af sygdom eller som bliver slidt ned eller belastet.\nRygsøjlen består af 24 knoglehvirvler som danner led med hinanden.\nEt godt råd er at betragte en rygsøjle som går helt fra nakken og ned til korsbenet. Bemærk at rygsøjlen har to svaj - eet ved nakken og eet ved lænden. Du skal gøre ALT hvad du kan for at bevare disse svaj. Du skal ikke udligne dem ved at sidde eller gå på forskellige måder - du skal derimod gå og sidde så du bevarer disse svaj. Hanne Jensen gjorde meget ud af at vi forstod dette. Fx. når du sidder i en sofa, så bliver lændesvajet ofte udlignet fordi vi sidder som vi gør.....og det er faktisk forkert. Vi skal hellere placere en pude i ryggen eller lignende, så lændesvajet forbliver som det er tiltænkt.\nKom ikke ud i yderstillinger. Dette var et andet godt råd. Belastningen er stor når vi er i yderstillinger, så kom ikke derud.\nKnogler og led kan godt klare belastning - men de kan ikke klare OVERbelastning.\nSom tiden går og du bliver ældre, så sæt dig som mål at du vil være selvhjulpen i eget hjem. Brug din krop og opgiv ikke. Din krop er bygget til bevægelse, så brug den så meget du kan. Når du holder din krop igang, kan du ofte mindske smerter og derved vil du også mindske dit medicinforbrug. Medicin er skadeligt for kroppen.\nEt godt råd til sidst: Den bedste stilling er altid en anden.\nTænk over den sætning.\nMange kommuner har rygskole-kurser. Søg og se hvad din kommune kan tilbyde.\nSøg fx. på LOF Rygskole og se hvad der er i dit nærområde. Klik her.\nGod fornøjelse og god bedring med ryggen.\n2016.06.14 Skrevet af Lene\nTak for indlægget. Det er nogle nyttige oplysninger, som det er godt at huske. Kh Lene


Husejer frygter for trafikken: Tre uheld ved samme ejendom i Tullebølle | fyens.dk\nHusejer frygter for trafikken: Tre uheld ved samme ejendom i Tullebølle\nSådan så det ud efter uheldet. Politiet sørgede siden for at dreje bilen 90 grader, så den ikke ragede ud fra cykelstriben på kørebanen. Foto: Suzie Michella Jensen\nEjer af ejendom i Tullebølle er sammen med ægtepar på samme gade i gang med at samle underskrifter for at få gjort noget ved farten\nDet skyldtes, at der for tredje gang skete en ulykke ved hans ejendom. En bil, som kom kørende mod syd, påkørte postkassen og hækken hos naboen i nummer 87 og ramte straks efter en betonkant ved Christian Stenbergs ejendom. Der skete skader i forhaven, og bilen røg om på taget med fronten ind mod huset. Politiet blev tilkaldt og fik drejet den forulykkede bil 90 grader, så andre kunne passere stedet, uden at bilen ragede ud.\n- Jeg er godt træt af det her og frygter, at det vil ske igen. Første gang var i maj 2008. Her kørte bilisten nordpå, men kørte galt og ødelagde facaden, et elskab, et smedejernshegn og vinduer på huset. Facaden var trykket 10 cm ind. Hvor meget skaderne løb op i, husker jeg ikke, men det hele var først udbedret i december, hvor jeg fik varme på ejendommen igen, husker Christian Stenberg, der lejer huset ud.\nFor et par år siden ramte en bilist betonkanten. Hun kørte også mod nord og fortsatte ind i gavlen til nummer 87.\nChristian Stenberg er gået sammen med ægteparret Annette og Jørn Meinertsen, Bygaden 51, om en underskriftsindsamling for at få gjort noget ved hastigheden gennem denne landevej i Tullebølle. Det foregår både på internettet og via papirlister, der er lagt frem både i brugsen og hos bageren i Tullebølle.\nDa avisen talte med de tre i mandags, vurderede de, at de havde godt 250 underskrifter i hus. Indsamlingen fortsætter til 15. februar, og så vil de gerne overrække dem til borgmester Tonni Hansen (SF).\nChristian Stenberg lejer huset Bygaden 85 ud. Efter seneste uheld er betonkanten nu fjernet, men han frygter stadig, at der vil ske flere ulykker på stedet. Foto: Michael Lorenzen\nBump giver ballade\nDet er dog ikke alle, der bakker op om deres initiativ.\n- Vi har nævnt, at vi kunne tænke os for eksempel vejbump eller chikaner. Navnlig ordet vejbump kan hidse folk op. Nogle skriver, at det vil være synd for beboere nordpå, for så vil udrykningskøretøjer blive kraftigt forsinket. Men chikaner vil også være fint med os, fortæller de tre beboere.\nAnnette og Jørn Meinertsen har en søn, der er ambulancefører. Og han giver netop udtryk for, at det er bedst med chikaner.\n- Vi fravalgte bevidst ordene fartdæmpende foranstaltninger, for det er for tungt et udtryk. Så står folk af. Og vi har også aftalt, at vi ikke kommenterer vrede indlæg på Facebook og lignende, selv om det kan være svært at lade være, tilføjer Annette og Jørn Meinertsen samt Christian Stenberg.\nAllerbedst vil det være, hvis der kommer de såkaldte "stærekasser" op, mener de. Altså fastmonterede kameraer.\n- Det vil være noget, som får stor virkning, og som kan skabe tryghed. Her er alt for farligt, og vi er blandt andet bange for børn og de ældre mennesker, som bor her i landsbyen, fastslår de.\nOperativ chef for politiets færdselsafdeling: - Trafikanter ...\nFarten i Tullebølle: Langeland Kommune vil måle igen i år\n2000 husstande manglede strøm - lyskryds var ude af drift i ...


F & B-tjenester-Etniske madmenuer-Tutorialspoint | Bangkok Magazine\nF & B-tjenester-Etniske madmenuer\nder er forskellige køkkener rundt om i verden. Hvert køkken indebærer en masse forberedelse. Følgende mest berømte Etniske menuer tilberedes i forskellige køkkener rundt om i verden\nKinesisk mad Menu\njapansk mad Menu\nIndisk mad er måske lige så forskelligartet som dens kultur og tilbyder meget mere end karryretter og gravier. Det afbalancerer enhver smag-salte, søde, salte og sure. Indisk mad går stort set efter de regioner, hvor den stammer fra, såsom nordlige, sydlige, vestlige og østlige. Inden for regioner er det varieret efter stater som Kashmiri, Punjabi, Gujarati, Marathi, Keralite, Bengali, og så videre. Det er en autentisk kombination af basen mad parret med aromatiske urter nødder og krydderier.\ndet inkluderer forskellige appetitvækkere, snacks og deres tilbehør, grøntsager og ikke-grøntsager, forskellige typer flade brød, almindelige eller krydrede linser, rispræparater, havmad, gademad og slik fremstillet af mælkeprodukter og nødder.\nIndisk mad spises ved hjælp af ens rene fingre, fordi fladbrødene på den måde er lette at dele. Skeer og gafler bruges til at have snacks, karryretter, gryderetter, ris, ostemasse eller slik, når behovet opstår. Autentisk indisk mad serveres generelt i kobber-eller messingskåle og tallerkener, eller du kan få den på friske bananblade eller Patravali (plader lavet af tørrede blade), som hjælper med at spare indsats for rengøring og bortskaffelse.\net par populære indiske fødevarer er−\nPoha (slået ris gennemblødt og kogt ved tilsætning af hakkede grøntsager og koriander)\nAloo Bonda (kogte, mosede og aromatiserede kartofler pakket med linsemel og friturestegt)\nKadhai Panner (salte terninger af cottage cheese i tyk tangy curry eller sovs)\nVeg Kolhapuri (sunde grøntsager kogt i krydret rød sovs)\nRajma (sorte bønner kogt i krydret sovs)\nBiryani (aromatisk og aromatiseret risret kogt med grøntsager eller kød)\nSarson-da-saag (Sennepsblade tilberedt med chili, hvidløg og sennepsolie)\nJalebi (spoler af mel dej dybstegt og dyppet i sukkersirup)\nGulab Jamun (dybstegte kugler af mælkepulver og mel gennemblødt i sukker sirup)\nFrankrig kan prale af en bred vifte af køkkener. Køkkenerne følger autentiske traditionelle madlavningspraksis. Fransk mad henvender sig til tilberedning af forretter, salater, supper, gryderetter, side-og hovedretter og desserter. Et stort udvalg af klassisk mad tilberedes ved hjælp af rødt og hvidt kød. Opskrifter har udviklet sig med skaldyr, frugt, oste, grøntsager, kager og chokolade ved hjælp af autentiske saucer og dressinger.\nfølgende er nogle traditionelle franske retter er−\nSoupe a l ‘ Oignon (løg suppe i kød lager)\nPetits Pates A La Sage (små tærter af salvie)\nRatatouille (traditionel grøntsagsgryde)\nCOK au vin (hane i vin)\nitaliensk mad kan prale af klassisk tilberedte madbaser bagt med salte påfyldninger af grøntsager, kød og ost. Det omfatter også en bred vifte af pastaer i forskellige former og størrelser tilberedt og serveret med autentiske italienske akkompagnementer og saucer.\nde lokale skikke bagning og madlavning giver et stort udvalg af supper, salater, snacks, måltider og desserter fra italiensk køkken. Maden ledsages ofte af drikkevarer som vin, champagner eller andre lignende drikkevarer.\nfølgende er nogle populære retter i italiensk køkken−\nBellini (en cocktail lavet med hvid ferskenpure og mousserende vin.)\nCacciuco (Seafood gryderet)\nRisotto Alla Milanese (Safranris)\nArancini Venedig (venetianske ris æbleskiver)\nBraciola (italienske oksekødsruller i tomatsauce)\nspinat og champignon lasagne (bagt plader af mel adskilt af gryderet og ost)\nde siger, Kinesisk mad er den bedste i verden. Det omfatter supper, snacks og måltider tilberedt med ris, nudler, grøntsager, kød, skaldyr, saucer og krydderier. Stir stegning måde madlavning bringer crunchiness, tekstur, og tilføjer en stor smag til forskellige kinesiske retter.\nKinesisk mad tilberedes med knasende eller bladgrøntsager, bønnespirer, en række svampe, bambusskud, tofu (sojabønnemark) og krydderier som chili, ingefær, kinesisk selleri og hvidløg. Maden forbruges ved hjælp af traditionelle spisepinde og skeer. Bordindstillingen viser porcelænskåle og skeer til suppe, en stor skål til mad, der opbevares på den flade plade nedenunder, risskål, og et par spisepinde med hvilestativ.\nfølgende er nogle traditionelle kinesiske retter−\nGong Bao kylling (terninger kylling kogt med tørret chili og stegte jordnødder).\nMa Po Tofu (Tofu-terninger kogt med peberpulver, hakket oksekød og grønne løg).\nVandtoner (trekanter af mel tilsat i suppe).\nDumplings (små dejskiver fyldt med hakket kød eller krydret hakkede grøntsager, lukket og dampet).\nforårsruller (stegte cylindriske ruller, der indpakker hakket kød eller grøntsager).\nSpis Mein (kogte og rør stegte grøntsager i salte sauce).\nKinesisk mad inkluderer en kop te som drik. Der serveres ingen kulsyreholdige drikkevarer som en del af autentisk kinesisk måltid. Desserter er ikke almindeligt forbruges i kinesisk køkken undtagen ved særlige lejligheder. Måltidet afsluttes generelt med frugt.\nThai mad er populær for den aroma, den bringer med tilsætning af citrongræs, citronblade, galangal, chili og aromatiske urter. Basismaden er grøntsager, kød, æg, saucer, nudler og ris. Et komplet Thailandsk måltid består af snacks, salater, supper, måltider med en skål og desserter. Det giver også en blanding af god smag og godbid for øjnene.\ni henhold til de traditionelle skikke nydes supperne sammen med ris og nudler; ikke før. Ris eller nudler er toppet med toppings af valg og forbruges med ske. Nogle populære thailandske retter er−\nTom Yam Goong (Jumbo rejer i krydret varm og krydret sauce)\nPad Thai (nudler med tofu, spirer, stegt løg, chilisauce og fint pulveriserede jordnødder)\nKuay tist (nudler serveret i grøntsager og kød bouillon)\nGai med Ma Moung (kylling i sojasovs, hvidløg, honning og kasjunødder)\nKao Phad (stegt ris)\nMassaman Curry (kød og kartoffel kogt i kanel flavored curry)\nmad er berømt for sin krydrede og tangy smag. Det omfatter salater, snacks, måltider med en skål, detaljerede måltider og desserter.\nde grundlæggende madvarer i Meksikansk køkken er−\nTortillas (majsmel eller hvedemelskiver)\nFajitas (grillet kød på tortilla)\nTacos (lille tortilla, der delvist indpakker fyldet)\ntortilla af hvede eller majs fyldt med ost og kød eller grøntsager)\nNachos (en snack med krydret smag med tortillachips)\nenchiladas (majs tortillas rullet omkring en fyldning af kogt kød, skaldyr, bønner eller grøntsager og dækket med en chili peber sauce og ost)\nEmpanadas (bagt eller stegt fyldt brød eller konditori)\nmajs, sorte bønner, indfødte frugter og grøntsager, urter og kød er integrerede ingredienser i Meksikansk mad. Et par populære japanske retter er−\nrejer fajita med avocado creme\nMeksikansk kylling gryderet\ngrillet kylling nacho


PressReader - BT: 2015-09-28 - Skilsmisse på energidrik\nSkilsmisse på energidrik\nBT - 2015-09-28 - DANMARKS SPORTSAVIS -\nDET ER NOK svært at forstå hjemme i Danmark, men det er faktisk ikke Kevin Magnussens 2016- muligheder, der er det hotteste emne i paddocken i Suzuka. Det er Red Bulls Formel 1- fremtid, der er det store samtaleemne.\nRed Bull dominerede Formel 1 i 2010- 13, hvor Sebastian Vettel vandt fi re VM- titler i træk. Det skete i tæt samarbejde med Renault, der uden at få den store opmærksomhed leverede en hurtig, solid og økonomisk motor til teamet. I 2014 blev der indført et nyt Formel 1- reglement, og dermed blev magtbalancen ændret. Nu var det Mercedes, der havde den suverænt bedste motor. Renaults var ikke helt i samme klasse, men de eneste sejre, der ikke gik til Mercedes i 2014, blev trods alt vundet af Daniel Ricciardo i Red Bull med Renault- power. I sidste uge var Renaultmotoren også god nok, til at Ricciardo blev nummer to i Singapores Grand Prix. ALLIGEVEL ER RED Bull- ledelsen gået i selvsving. Formel 1- frasen om at ’ vi vinder sammen, og vi taber sammen’ gælder åbenbart ikke for Red Bull, der har placeret hele skylden for de manglende resultater på den franske motor. Samarbejdet mellem Red Bull, deres junior- team Toro Rosso og Renault blev derfor opsagt allerede for mange uger siden.\nSom altid i Formel 1 er det vigtigt med en Plan B, men dén glemte Red Bull i holdets iver eft er at komme ud af Renault- aft alen. Man havde ikke en ny motorleverandør klar, men regnede åbenbart med, at Mercedes og Ferrari ville slås om at arbejde sammen med de fi redobbelte verdensmestre.\nForkert! Mercedes så ganske fornuft igt ingen grund til at hjælpe en af deres hårdeste konkurrenter. Eft er at have set hvordan Red Bull behandlede Renault – i både gode og dårlige tider – meldte tyskerne ud, at de ikke var interesserede i et samarbejde.\nSå var der Ferrari tilbage. Italienerne har samme problemstilling som Mercedes, men har trods alt tilbudt at levere et år gamle motorer til Red Bull og Toro Rosso.\nDet er bare ikke godt nok for Red Bull – man vil have samme motorer, som Ferrari benytter i holdets egne biler. Og hvis ikke holdet får de ønskede motorer, overvejer man helt seriøst at trække sine fi re biler ud af Formel 1 eft er denne sæson.\nFor Formel 1 har det endnu større konsekvenser, end hvor Kevin Magnussen kører i 2016.


Vincents værelse - Hjælpsom - 2021\nForberedelse og udjævning af jorden med det produkt, der er leveret af: PAREX LANKO www.parexlanko.com De charmerende træbelægninger giver dig mulighed for at skabe gulve, der er både behagelige og meget modstandsdygtige. Eristo-belægningerne er lavet af træ høstet og savet i Jura og tørres omhyggeligt og kalibreres. Installationen udføres i henhold til traditionelle teknikker: limning på en betonmasse, slibning og påføring af et efterbehandlingsprodukt (lak eller olie). Hvorfor taler vi om "stående træ" om vores pavers? I modsætning til traditionel savning, der udføres i længderetningen, skæres brolæggerne på tværs, så kornet i træet er "lodret" i stedet for at være vandret i en klassisk parket. Denne teknik går tilbage flere århundreder og forbliver meget udbredt i den mekaniske industri, især i USA, hvor vi eksporterer 80% af vores produktion. Charmen er et træ med meget tæt træ. Det fine korn og den bløde farve gør det undertiden forvirrende med sten, som det har hårdhed, men uden kulden. Desværre er den følsom over for variationer i den atmosfæriske atmosfære og reagerer på ændringer i fugtighed og temperatur, hvilket gør det uegnet til visse job. Heldigvis har vores franske skove ressourcer: eg, kastanje, lerk og andre arter, du kan opdage, så du kan tilpasse din jord til din smag og brugsbetingelser. Et stående trægolvet gulv er et enestående gulv med et makeløst udseende og en bundsolid levetid. Med vores massive naturlige pavers fra lokale sektorer repræsenterer det også et miljømæssigt og økonomisk ansvarligt valg. Eristo www.eristo.fr\nMaleri A R G I L e c o u e u r s d e t r r e - Fløjlsmætt mat "grå sand" og "røgfyldt jord" (bogreol): mat maling, glat og silkeagtigt udseende. CLAY www.argile-peinture.com Vægpaneler betrukket med semi-anilin hvidt læder, klar til montering og lavet til måling. 100% franske produkter: Alpint tyrlæder 1,6 mm tykt og fremstillet i vores værksted i Nice. Vores vægpaneler kan fås i forskellige størrelser: standard eller skræddersyet (lædermosaik eller store dimensioner) for en uforlignelig touch på dine vægge, døre, hovedgærde ... 64 tilgængelige farver. Forskellige mulige materialer: læder, imiteret læder, mikrofiber ... Bidrager til lydisolering. Meget let at installere: Fjern dækslet på bagsiden af panelerne og sæt fast på en plan overflade efter støvning. Vedligeholdelse: Vægpanelerne kan rengøres med sæbevand, såsom Marseille sæbe og en fugtig klud eller med produkter beregnet til læder. Brug ikke aggressive eller ætsende produkter. LÆDER D SIGN www.cuirdsign.com Fra gulv til loft og 4 meter bred er den gamle pejs og det eksisterende skab blevet camoufleret for at tilpasse denne nye lagerplads. Et komplet layout i bløde og naturlige farver! Påklædningsområdet er designet i en naturlig linned (19), og skufferne er i brunt linned (20). Alt er planlagt for at lette denne fars organisering; hængende stænger, teleskopiske hylder, hylder og skuffer: smuk praktisk og indbydende opbevaring. Det hele lukkes med glidende blade, Emotion-model, 4 skillevægge - Naturlig linned (19) og Natural Graphic (21) dekorer. De lodrette stolper er af Épure-modellen - Natural Satin-farve (9). Skabsdøre er udstyret med støddæmpere til en blød lukning af bladene. Fransk produktion 100% skræddersyet - priser i henhold til modeller og dimensioner. SOGAL www.sogal.com Sort Isis båd persienner - Larg 500Xht 1960 X 4 persienner - Beskrivelse: Bådeblinden er en fantastisk klassiker inden for dekoration og interiørdesign. Tidløs tilpasser den sig til alle indvendige stilarter. Dens let-dæmpende effekt beskytter dig mod nysgerrige øjne, mens du bringer en varm atmosfære til dit indre. Dets lethed og enkelhed gør det muligt at tilpasse det til mange typer vinduer. Rabatvinduer //www.stores-discount.com\nONTARIO seng og hovedgærde - 160 X 200 cm - Massiv fyrretræ - Skuffe og niche på hver side af hovedgavlen Hvid natbord af silhuet - Meget design i form af et E. Honeycomb-panel i hvid cellulosebaseret lakfinish. Sæt med 2. - Hvid farve. - Samlet dim .: L40 x H50 x D40 cm. Leveres klar til samling. 2 års garanti. VALERIENS HUS www.lamaisondevalerie.fr Vitaform madras 140x190 cm - 100% latex inklusive 15% naturlig - Variabel tæthed valgt i henhold til dit størrelse / vægtforhold (4 størrelser) - 5 differentierede områder inklusive forstærket lændeområde og blødgjorte skuldre - Optimal ventilation takket være kanalerne af sideventialering - Fjernbar og maskinvaskbar ved 30 ° - Afkrydsning: 301 SANITISERET behandlet (antibakteriel, anti midd). MIT BEDDING. KOM www.maliterie.com Armstol harmoni taupe fløjl ÅBNET I BYEN Tv-kabinet Louise: Dette skab har to solide døre med en indvendig hylde samt to opbevaringsskuffer. I den bageste del af skabet er nedstigningen og det mekaniske løftesystem (sælges med fjernbetjeningen) og stedet for fjernsynet (fladskærm med en maksimal bredde på 130 cm). Møbler i gråfarvet massiv eg med en matlakeret finish for en charmerende og raffineret ånd. Mål: L: 142 cm H: 99 cm D: 68 cm SYDERN HEMISFERE www.hemisphere-sud.fr Tuileries skrivebord - Directoire Collection - Fransk kirsebær / Fås i multifinitioner -\nMål: Bredde. 131,5 cm - Højde. 79,5 cm (Højde under skuffe: 62 cm) - Prof. 65 cm -\n1 skuffe på metalglas -\nLayout af skuffen: 2 udvendige rum: Bredde. 34,6 cm - Højde. 9 cm - Prof. 37 cm -\n1 midterste rum med glidende blyantkasse og hemmelig låsbar skuffe -\nMellemrums dimensioner: Bredde. 39,5 cm - Højde. 9 cm - Prof. 21 cm -\nHemmelige skuffedimensioner: Bredde. 39,5 cm - Højde. 5cm - Prof. 14,5 cm -\nBen, forkorselement, strimmel rundt om toppen: solid fransk kirsebær -\nSidebælte, bagerste bælte og skuffe foran: birkefinerpanel -\nToppanel: blokplade i kirsebærfaner med indlæg BRIDGE NAPOLEON-stol - L. 65 - H. 92 - P. 50 cm - Sæde i patineret læder, tobaksfarve. Siddedimension L. 54 cm - H. 40 cm - P. 50 cm - Armlæn dimensioner L. 37 cm - H. 65 cm - Bund: massiv bøg GRANGE www.grange.fr Brun bagagerum PELICANEN www.lepelican.fr\nD) Hifi-udstyr - Video\nPhilips TV 9000-serie: LCD-tv med Ambilight spectra 2 - Full HD - 107 cm / Perfekt naturlig bevægelse og dynamisk kontrast. Behandler 2.250 billioner farver PHILIPS www.philips.fr\n2 Naturligt drejede trælampegrunder - Ref. 15632S 2 Rektangulære hvide lampeskærme - Ref. KAP141LW POMAX www.pomax.fr Markedsæt lampeskærm, bomuld lamineret på musegrå farve PVC Ø40cm x ø35cm x H30cm. Lampeskærm til E27 fitting, stor skruediameter. AJE403530C59 AJ Konisk bomuldsmusegrå x2 Lampefod 2 Industrielle pendellamper fra markedssæt. (708P-02 Indus hvidlakeret suspension) E27 150W kompakt lysstofrør lyskilde maks. Aluminium reflektor, blank hvid finish. Ideel til målrettet belysning, for eksempel over en amerikansk køkkenbar eller et spisebord. 01 LYS www.01luminaire.fr Hvide jar pm-lamper ÅBNET I BYEN\nDyne og puder: Bomuldafdækning behandlet med Anti-Dust Mites PRONEEM® med 100% naturlige aktive principper. Proneem® består af Neem-olie fra økologisk landbrug. Neem-olie er 100% bionedbrydeligt. Dit miljø er bevaret. Proneem® er resistent over for husholdningsvaske. Selv efter adskillige vaskeopgaver beviser videnskabelige resultater det: Proneem®-behandlingen beskytter fortsat dine madrasser, dyner, puder og strøelse mod mider. Meget luftig, luftig fiberfyldning med enestående komfort. DODO, et brand af tillid. www.dodo.fr //boutique.dodo.fr 1 dynebetræk 220x240 grå "Médaillon" -model + 2 broderede pudebetræk 60x60 2 puder 40x40 "Bed & Breakfast" sort broderet hvid VANILLA MAHOGANY www.vanilleacajou.com\nPuderne sender blomster\nSådan improviseres en cookie cutter\nHvordan opbevarer du dit køleskab?\n12 farverige tilbehør til badeværelset\nTapetet spiller med efterligninger af materialer\nCopyright 2021 \_ Indretning til hjemmet, tip, shopping \_ Vincents værelse


Ung Aalborg-kok er på vej mod Michelin-stjernerne | AalborgNu.dk\nKaren Bech er nomineret med begrundelsen, at hun ”går over i skolens historie som den perfekte elev, den grundige håndværker, den brede fagperson, det ydmyge talent, kokken med kvalitet og pigen med jordforbindelse. Privatfoto\nDet er her hos Comwell Hvide Hus i Aalborg, Karen Bech er uddannet. Privatfoto\nGourmetmad står den unge koks hjerte nær - og drømmen om at arbejde i en Michelin-restaurant lever i bedste velgående.\nD. 15 september 2018 - kl 11:00\nUng Aalborg-kok er på vej mod Michelin-stjernerne\n23-årige Karen Bech er nomineret til Oluf Brønnum Fondens Talentpris\nAALBORG: - Jeg skulle lige have dej af hænderne, smiler Aalborg-pigen Karen Bech fra sin arbejdsplads, Restaurant Kanalen i København.\nOg ikke nok med, at den 23-årige kok kan glæde sig over, at hun har hænderne fulde af et fag, hun kan lide. Hun kan også glæde sig over, at hun har fået en fornem nominering oveni kokkehatten.\nKaren Bech blev i september 2017 uddannet fra Comwell Hvide Hus i Aalborg, og det er hendes faglærere fra Tech College, der har nomineret hende til Danmarks største talentpris for kokke, Oluf Brønnum Fondens Talentpris.\nMed prisen følger 50.000 kroner.\nOg den unge kok er ikke i tvivl, at hvis hun vinder, så skal hun nok finde noget at bruge pengene til.\n- For det første er jeg slet ikke færdig med at rejse ud og smage på verden, og jeg vil blandt andet vildt gerne til New York, hvor jeg har været allerede, men slet ikke blev færdig med at udforske, siger hun.\n- Og så kunne jeg godt tænke mig at komme på noget efteruddannelse i indenfor chokolade - måske endda en uddannelse som chocolatier.\nFremtiden er helt sikkert indenfor kokkebranchen, fortæller hun.\nIndtil videre bliver hun i København, for hun har ambitioner om indenfor en overskuelig årrække at komme til at arbejde på en Michelin-restaurant.\n- Men jeg synes også, at der sker rigtigt mange spændende ting i Nordjylland lige nu, siger hun.\n- Og jeg er egentlig også kommet til at love min mor, at jeg kommer hjem på et tidspunkt.\nPrisen uddeles som en finale i forbindelse med en dimissionsfest af nyudlærte kokke på Aarhus Tech 21. september. Og Karen Bech skal konkurrere med andre andre nominerede talenter fra kokkeskoler fra Fyn og Jylland.


ANNONCEINDHOLD: Skal du have nytårsmiddag udefra? » Bornholm.nu\nLørdag 17-7-21 - 16:39\nNytår er en traditionel festdag for næsten alle bornholmere. Vi skal sige farvel til det gamle år og fejre det nye års ankomst til vores dejlige ø. Og vi bornholmere har jo aldrig været bange for at få noget godt at spise, så naturligvis skal vi have rigtig god mad nytårsaften. Men det kan være svært at nå det hele. Der kan være gæster på besøg fra fastlandet, som man har mere lyst til at tale med og være sammen med, end at stå og snedkerere i køkkenet.\nHos Madfolk laver vi nytårsmenu ud af huset af de absolut bedste råvarer, du kan tænke dig. Og før vi sender vores nytårsmenu ud af huset, har vi kælet for den, så den er helt klar til at blive serveret for det mest kræsne publikum. Vi sender en nytårsmenu ud af huset, som lægger hovedvægten på det nordiske. Og som kræser for det nordiske touch i tilberedning og smagsindtryk. Når vi sender Madfolks nytårsmenu ud af huset, så er den klar til at blive serveret for dig og dine gæster.\nLækker mad uden kompromis\nNytårsmiddagen skal ikke mangle noget. Nytårsaften er en festlig og højtidelig aften, der fortjener at blive akkompagneret af lækker mad, serveret til den helt rette tid. Hos Madfolk går man op i service og perfekt tilberedning af de bedste råvarer på markedet. Når Madfolk sender deres nytårsmenu ud af huset, kan du forvente en smagsoplevelse, der topper det bedste du har smagt. Der er ikke gået på kompromis med noget, når der går nytårsmenu ud af huset hos Madfolk. Læs bare her, hvad du kan forvente.\nMadfolks nytårsmenu er en treretters menu, der indledes med en vidunderlig røget lakserilette med skønne, friske urter. Der fortsættes med en hovedret, som består af lækkert mør kalv med trøffelsauce, og desserten er en skøn chokoladebrownie med den dejligste hindbærmousse til.\nEnkelt, men fantastisk lækkert, og meget nordisk på den gode måde. Der er tale om en smagsoplevelse, arrangeret som en tretrinsraket, som løfter dine smagsløg helt op til stjernerne. Et sandt smagsfyrværkeri, kunne man næsten sige.\nAt kæle for maden\nHos Madfolk lægges der står vægt på at servicen ligger helt i top. Kundetilfredshed er et centralt emne hos Madfolk. Derfor vil du også opleve at Madfolk yder en eksklusivt god service. Denne tilgang afspejles også i Madfolks positive anmeldelser på Trustpilot. Specielt når det kommer til mad, så er netop service en meget vigtig faktor, som kan være afgørende for det samlede indtryk. Yder man en god service, så er der større sandsynlighed for at kunderne kommer igen.\nService og kvalitet bør nødvendigvis hænge uløseligt sammen. Det gør den også hos Madfolk. Her elsker man de gode råvarer og kæler for den fineste tilberedning. Der er et skarpt øje for vores nordiske herkomst og referencer i smagen hertil. Ved sammensætningen af menuerne er fantasi og tradition forenet med en kompromisløs satsen på råvarer og tilberedning i højeste kvalitet. Du får det bedste nytår med mad fra Madfolks køkken.\nTirsdag 3. august 2021 - Nr. 215 - Årgang 20 - Læsere lige nu: 1924