Nu har Soltra ansat 33 medarbejdere: - Det har været en gevinst for alle | dbrs.dk\nNu har Soltra ansat 33 medarbejdere: - Det har været en gevinst for alle\nProjektleder Seda Dodurga Sandahl og Per Høy Rahbek, vicedirektør hos Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern, glæder sig over uddannelsen af medarbejdere til Soltra. Foto: Jørgen Kirk\nDen spanske virksomhed har ansat fleksjobbere, integrationsborgere, kontanthjælpsmodtagere og en dagpengemodtager. Der skal også ansættes administrative medarbejdere.\n10 maj 2019 kl. 16:55\nRingkøbing: Spanske Soltra har siden 4. marts haft gang i produktionen af elektriske og mekaniske komponenter til Vestas i lokalerne på Ringkøbing-Skjern Erhvervspark i Ringkøbing, og nu er arbejdsstyrken faldet endeligt på plads.\nSoltra annoncerede i november, at den ville åbne en afdeling i Ringkøbing-Skjern til erstatning for den produktion, der gik tabt i hjembyen Leon, da Vestas stoppede sin produktion dér.\nDen spanske virksomhed har som et af sine formål at ansætte personer med nedsat funktionsevne og har gjort det klart, at der også vil blive satset på den type medarbejdere i den danske afdeling.\nSoltra har således arbejdet tæt sammen med Jobcenter Ringkøbing-Skjern, der har fået til opgave at rekruttere medarbejdere.\nPr. 1. maj har Soltra indgået jobkontrakt med 33 medarbejdere. De fordeler sig på 16 fleksjobbere, 13 integrationsborgere (som er flygtninge og familiesammenførte), tre kontanthjælpsmodtagere og en dagpengemodtager.\n- Der er tale om produktions- og logistikstillinger. Integrationsborgerne, kontanthjælpsmodtagerne og dagpengemodtageren arbejder på fuld tid, mens fleksjobberne er på nedsat tid, fortæller projektleder Seda Dodurga Sandahl fra Virksomhedsservice hos Jobcentret.\nHun har haft kontakten med Soltra fra første færd og har hjulpet firmaet med al praktikken ved at etablere sig på det danske arbejdsmarked.\n- Desuden skal der besættes yderligere fem stillinger på fuld tid. Soltra vil blandt andre gerne ansætte en bogholder, en kvalitetsmanager og en produktionsmanager. Der er tale om mere kompetencekrævende stillinger, som vi vil finde i vores database, siger Seda Dodurga Sandahl.\nI alt 70 borgere har været med i kapløbet om at få et job hos Soltra.\n- Soltra har ikke kunnet ansætte dem alle, og det var dem, der afgjorde, hvem der skulle ansættes. Men vi har uddannet vores kandidater med henblik på et job, og så har Soltra åbnet døren til alle for at få en opkvalificering på virksomheden. Ikke alle har kunnet få et job, men til gengæld har de fået en god uddannelse med tilhørende uddannelsesbevis, så de kan gå videre og åbne andre døre på arbejdsmarkedet, siger Seda Dodurga Sandahl.\n- Det har været en gevinst for alle, der har været med på rejsen, siger hun og peger på, at Soltra med tiden kan få brug for flere medarbejdere.\nDe 70 borgere har været på kursus hos Uddannelsescenter Skjern og undervejs lært om sikkerhed, brug af håndværktøj, tegningsforståelse og engelsk, som bruges på virksomheden. De har ligeledes været på epoxykursus, og nogle har lært truckkørsel og kranbetjening.\nPer Høy Rahbek, vicedirektør hos Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern, melder om stor interesse for at lære hos alle involverede.\n- De har udvist en ovenud stor energi og moral i forhold til at lære. Mange kommer med skavanker, ellers er man jo ikke fleksjobber, men også de er gået ind i det med fantastisk ildhu. Nogle har haft sværere ved det, men vi blev meget overraskede over, hvor positive folk var, og hvor langt de kunne nå, uanset hvilket problem de havde. Det kunne være sproget for integrationsborgerne og det fysiske for fleksjobberne. Men de har haft motivationen, som er den væsentligste faktor til at lære, siger han.\nJobcentrets Virksomhedsservice tilbyder samme ydelser, som Soltra har gjort brug af, til alle virksomheder, der har planer om at etablere sig i Ringkøbing-Skjern eller at rekruttere flere medarbejdere, lige som også bestående virksomheder kan benytte centret som rekrutteringsbureau, når der skal findes nye medarbejdere.\nFleksjobber: jem & fix stiller krav men viser også hensy...\n3F-formand glæder sig over spanske fleksjob til sine medlemm...\nMedarbejdere i hård kritik af spanske Soltra: Dårlig sikkerh...\nSpansk virksomhed etablerer sig i Ringkøbing-Skjern: 60 flek...\nSoltra-medarbejdere nedlagde arbejdet\nFlere trafikuheld på kommuneveje - men nu skal udviklingen vendes\nSeneste smittetal for Vestjylland: Så mange er onsdag smittede og testede i Ringkøbing-Skjern\nMillionprojekt skal samle landsbyen: Efter flere års arbejde, utallige møder og store indsamlinger begynder nedrivningen\nDebattør dømt: Ulovligt at kalde byrådsmedlem for luderkarl\nStort industriprojekt er sat på pause: Kan være på kant med loven\n800.000 kroner i spil: Musikskolechef er i tvivl om mulighed for tilbagebetaling\nPolitikere positive over for Alpe D’Huez-projekt\nSvømmehaller håber på tidligere genåbning\nHjælp i en hård tid: Tobis-fiskere får ekstra kvoter\nKvinde hørte højt bump: Opdagede at kronraget mand var ved at bryde ind i huset\nSå er prisen i hus: Stauning er kåret til Årets Landsby\nBulede biler: Politiet snuppede ung mand for hærværk\nSoldat erkender drab på ekskærestes nye samlever\nRingkøbing-Skjern Kommune lægger økonomisk pres på sommerhusejerne\nRegionen rækker coronaramt kulturliv en hjælpende hånd\nBil og bus stødte sammen - ingen alvorligt tilskadekomne


Blogindlæg: Hvad er stress? - GoMentor\nSkrevet d. 13-9-2016 15:34:08 af Beritt Bie Lillethorup - Kropspsykoterapeut\nStress er kroppens naturlige måde at gøre os klar til en udfordring, som kræver lidt mere af os end normalt. Det er vores mest primitive del af hjernen, også kaldt krybdyrshjernen, hvor det autonome nervesystem (ANS) overtager styringen.\nDet er i denne tilstand at hypothalamus udskiller stresshormoner som bl.a. Adrenalin og Kortisol for at skabe de bedste forudsætninger for at takle den givende situation. Denne reaktion sker ubevidst og den er dermed uden vores indflydelse. Den igangsættes på baggrund af det som oplevedes som en ”trussel" af personen.\nDet Autonome nervesystem regulerer de strukturer og organer som ikke er under viljens kontrol. Den styrer blandt andet:\nDet autonome nervesystem er opdelt i to modsatvirkende undersystemer bestående af\nDet Sympatisk nervesystem (SNS) som kendetegnes som Speederen\nDet Parasympatiske system (PNS) som kendestegnes som Bremsen\nDisse to systemer sørger for at opretholde den indre balance ved, at balancerer kroppens funktioner.\nStimuleres SNS på baggrund af en ”trussel” så aktiveres kroppens alarmberedskab som fremmer evnen til at reagere hurtigt og målrette med enten Kamp eller Flugt (SNS/Speederen).\nEr ”truslen” derimod for stor til at overkomme eller forhindres man i at kæmpe eller flygte så reagerer man med Frys (PNS/Bremsen), hvor den ophobede kamp/flugt energi fastlåses i kroppen. Man pacificeres i sin handling.\nAlarmberedskabet er altså en overlevelsesrespons. Den hjælper os til at overleve i situationer som ellers ville være for overvælgende for os at være i.\nForestil dig f.eks. at der kommer en løve som ser meget sulten ud. Her har du ikke tid til, at sætte dig ned og tænke situationen igennem for så risikerer du at blive spist. I en sådan situation skal du reagere hurtigt og det står det autonome nervesystem for ved at aktivere kamp, flugt eller frysresponsen for at sikre overlevelse. Stresshormoner frigives og blodkarene trækker sig sammen for at sende mere ilt til musklerne for at gøre dig klar til at kæmpe eller flygte.\nØget adrenalin der gør dig kampklar\nNår man taler om stress taler man om to underkategorier. Den positive stress og den negative stress.\nDen positive stress (SNS) opstår kortvarigt med et skud adrenalin, der gør os kampklar med skærpet fokus og parathed i forbindelse med den specifikke opgave man står overfor. Det kan f.eks. være i en af følgende situationer.\nHolde oplæg eller foredrag\nEt vigtigt møde eller sportsbegivenhed\nEfter hændelsen reguleres det autonome nervesystem og vejrtrækning, hjerterytme etc. reguleres til normal tilstand og balance. Dette sørger PNS for.\nKroppens er skabt til at kunne klare store belastninger men det er, at den efterfølgende får ro til at restituere/genopbygge sig og opnå indre balance igen.\nDen negative stress (SNS) opstår hen over en længere periode, hvor adrenalin og stresshormonet kortisol ikke reduceres efter en specifik hændelse på samme måde som den gør ved positiv stress.\nDer mange mennesker, der lever et liv, hvor de ikke finder tid til at tage en pause og restituere for et mærke ro og balance. Det medfører, at alarmberedskabet konstant er aktivt og den tilstand er kroppen ikke skabt til at være i.\nDet tærer på kroppens ressourcer uden, at der tankes ny energi op. Det kan sidestilles med en bil, der skal bruge benzin for at kunne køre. På samme måde har kroppen brug for benzin og det får den via søvn, ro og hvile. Sker det ikke vil immunforsvaret med tiden svækkes og følgende symptomer kan opstå:\nForringet hukommelse og overblik\nGrådlabil, trist og træt\nFølelsen af magtesløshed\nLavt selvværd og tankemylder\nHvad sker der ved længere tids stress?\nVi er ikke skabt til at være i alarmberedskab i længere tid ad gangen. Overhører vi kroppens signaler så tager ANS over, hvilket indebærer, at den kognitive evne, herunder tænkning, hukommelse, planlægning etc. nedsættes da den ikke er afgørende for overlevelse.\nSamtidig nedsættes iltproduktionen til kroppens organer. Den sendes videre til musklerne i stedet da kamp, flugt og frys responsen er den primære funktion i ANS. Det medfører symptomer fra organerne som ændring i fordøjelsen, ændret hjerterytme, mavesmerter, tarmproblemer, ophobning af affaldsstoffer da udrensning ikke sker optimalt grundet manglende søvn etc.\nStresshormonet kortisol produceres ved vrede, frygt og for lidt søvn og er brugbart kortvarigt da det forbedrer immunforsvaret. Men produceres der for meget i for lang tid er kortisol et skadeligt hormon. Det svækker adrenalinproduktionen så man føler sig udmattet samtidig med, at man ikke kan finde ro.\nVed længere tids stress begynder kortisol, at nedbryde vores immunforsvar. Og ved langvarig påvirkning nedbryder hormonet et bestemt område i hjernen ved navn Hippocampus, der har med vores indlæring, hukommelse og koncentration at gøre. Hjernecellerne påvirkes i sådan en grad at hippocampus skrumper.\nDerudover påvirker et højt Kortisolniveau din vægt da sukker og fedt fastholdes i kroppen som en reserve og det øger risikoen for hjertekar sygdomme.\nMange mennesker oplever alarmberedskabet/stress som et problem og en svaghed men stress er ikke vores fjende. Stress er kroppens helt naturlige forsvarssystem, der beskytter os mod farer og den skal derfor forstås og ses som en ressourcer og ikke som en modstander. Uden stressresponsen havde vi nok ikke overlevet fortidens strabadser med barsk natur, stammekrige og farlige dyr, hvor faren for at blive angrebet var betydeligt højere end den er nu.\nDerfor skal stressresponsen ses som en ressource, der sikrer vores overlevelse i farlige situationer.\nHar man symptomer over længere tid så skal det ses som kroppens signal til vores bevidsthed om, at det er tid til en pause. Lytter man ikke til kroppens signaler så vil den overophedede organisme ”brænde samme” ved, at PNS tager over og det gør den ved at Bremse (PNS) Speederen (SNS). Det kan komme til udtryk i et kollaps, ildebefindende, svimmelhed, manglende energi etc. Det er kroppens måde at sikre din overlevelse og sørge for, at du ”tager” den pause du har brug for.\nNegativ stress er altså et signal til dig om, at du har overskredet dine grænser alt for længe.\nGod fornøjelse med at dække dine behov.\nBeritt Hansen, Psykoterapeut\nGruppeterapi - ikke aktuelt længere


Uagut pilluta (Om os)\nI forbindelse med iværksættelse og etablering af det grønlandske returflaskesystem for øl og sodavand, var det nødvendigt, at oplyse befolkningen, om værdien og vigtigheden af at returnere glas-flaskerne i god stand. I år 2000 introduceres endvidere 50 CL PET-plastic flasker, og også denne gang blev det fulgt op af en oplysningskampagne. Oplysningenkampagnen blev til i et samarbejde mellem Nuuk Imeqs første adm. direktør Finn Jakobsen, og Inuk Media i Nuuk. I samarbejde med Peter Jensen, Rikke Diemer og Kunuk Platou, blev grønlands første animationsfilm til. Til høje kan du klikke på hver enkelt filmklip/spot - og se resultatet. God fornøjelse.\nForud for at Nuuk Imeq gik i produktion den 12 januar 1989, havde Atuagaliutit - Grønlandsposten - i daglig tale AG, en avisindlæg, om de nye fabrik på Admiralitetsøen. Læs Ag 55 2 sektion 29 juni 1988 i sort/hvid pdf her:\nI 2005 lavede KNR Radio en radioføljeton på 3 udsendelser, hvor daværende adm. direktør Henrik Estrup fortæller om Nuuk Imeq som virksomhed.\nLyt til: Udsendelse 1.\nLyt til: Udsendelse 2.\nLyt til: Udsendelse 3.\nDet Europæiske Miljøagentur (EEA) indledte i 2010 et samarbejde med det grønlandske Selvstyre. Det udmøntede sig i filmen "Mission Greenland - For a cleaner Future. (Den grønlandske version og danske version er ikke længere tilgængelig on-line - så dettelinkede indslag er på engelsk). Nuuk Imeq fremhæves i indslaget som et eksempel på en virksomhed som er etableret som en miljøvirksomhed, og som har succes i denne rolle.\nSe produktion! Er du nostalgiker? 2016©Nuuk Imeq


Død og pigen iv - Christina Cherry\nDød og pigen iv\nMedarbejdere: Randy Taraborrelli, Elisabeth Veit, Roland Barthes og andre.\nJackie skulle optræde i et Chanel-kostume, synes jeg (men du skal være meget god til det grunde hvis du gør det anderledes!). Du kan også bruge dette sidste foto i Central Park (med Maurice Tempelsman) som en rollemodel til at tage på bænken, trenchcoat, parykk (fordi hår gik ud gennem kemo), solbriller og Hermès hovedtørklæde.\nUnder alle omstændigheder skal det arbejde hårdt. Jeg kan forestille mig, at deres hele døde, børnene, godt, embryoet og de to døde babyer ikke er så tunge, men de døde mænd, Jack, Bobby, Telis (?? Ari ??), der gør en temmelig flot vægt hvad. så hvordan kan jeg sige, at disse døde mennesker skulle trække dem bagud som en trækkraft. Eller en Volga-bådmand. Jeg kan ikke gøre det lettere for dig. I det mindste vejer ikke blodet på det lyserøde kostume for tungt, og et helt stykke Jacks kranium mangler alligevel. Skuespillerinden skulle trække den (tilsluttede?) Døde bag sig med vanskeligheder og derfor blive mere og mere åndeløs, når hun taler, gispe indtil hun på et tidspunkt skal afslutte monologen, fordi hun ikke længere kan. Afhængig af din tilstand og daglige tilstand, vil det være tidligere og derefter senere. Og så er monologen ud og ud.\nMen du vil bestemt gøre noget helt andet.\nSå jeg markerer mig som min talje, som jeg ikke understreger. Jeg bærer uhindret kløver >Tillykke med fødselsdagen, hr. Præsident, der skete noget! Den flyver, den flyver ud, bestemt, selvom krumme og jordagtige, kødfulde hofter, bryster, skuldre, allerede ved grænsen for formtab, bare syet i kjolen, men dybest set: ikke at holde, men uden virkelig at holde at kunne holde uden det, der giver det formen. Så en person, der presserende har brug for tøj, endnu mere presserende end jeg, der trods alt er tøj! Vil uundgåeligt og hurtigt flyve væk. Marilyn. Håret kommer ikke ud i live, det kan jeg se. I den voldsomme brise, der altid opstår, når man stræber efter en ny social værdi, blev den revet væk, fløj op og væk, for evigt. Marilyn. Du er ved den første naturlige fødsel, jeg mener fødslen af selve det naturlige, ja af naturen, og så er det væk så hurtigt. Du kan se på naturen i timevis, men hvis den er brudt – væk med den! Kan ikke gøre noget. I mig kan du snarere se fødslen af det kunstige, som skjuler naturen så smart, at naturen snart forsvandt, og med det livet som om de to aldrig havde været noget naturligt. Du ser, effekten er den samme, uanset om kunst eller natur fødes. De ødelægger, hvis du rører ved dem, hvis du tør dine fingre med dem. Hold dig altid væk! Natur og kunst stiger ofte fra deres steder med en forbløffende hastighed, og da vi har bragt dem ud af balance, her på deres Vip-sving, den ene op, derefter den anden ned, og vice versa, så du er på denne sving det altid selv, der falder nogenlunde til jorden. Vær ikke en berømthed, vær ærlig. Selvom det kunne berige dit liv, hvis du var en af dem, er det bedre at holde sig til dine tanker. I det mindste ser du dem ikke, men du har brug for dem, de kan ikke eksistere uden dig! Vi vips allerede. Hvis naturen går, går livet også, sagde jeg det allerede, fordi de begge er en, hvis ikke altid er enige med hinanden, for eksempel bør disse bryster nu virkelig beslutte, om de vil forenes med de tilhørende hofter eller ej. Og så skulle ansigtet og benene også passe ind, det er lidt krævende, men vi rige mennesker kan spørge os om det. Vi kan spørge alt om os, fordi vi allerede har det. Ja, det kunstige behøver ikke at skjule sin kunstighed, det kan være som det er. Men når naturen kommer i spil, selvom den konstant, hvis ikke kunstnerisk, stakkels Marilyn spiller, så bliver den alvorlig! Når spillet kommer, vil det være død alvorligt, tro mig. På University of Life kan du få det, og graden af uafhængighed, materialet, kødet nedenunder, låser sig ud og søger desperat efter nøglen, ja, det var tilfældet med Marilyn. Jeg har aldrig låst mig inde og bestemt ikke imod sejr om kunstigheden. Den fattige kvinde kastede nøglen ud af vinduet, som om det ikke var nok til at miste nøglen, så den ikke kommer til. Det var ikke helt med sig selv. Jeg besluttede, hvad og hvem og hvor jeg ville være. Nå. Kødet bukker under, og det bukker særlig hurtigt efter, når det kommer fra forstæderne. Kødet hælder bogstaveligt talt ud af forstæderne, det møder os, hvis vi tager en tur til kysten, men det løber altid forbi os, hele strømmen løber til kiosken for at købe billeder fra os, selvom vi gør stående lige foran dem, i kød og blod, men nej, vi står aldrig, hvor mængden er. Nå, kødet følger ikke altid uskadt, men mest. Hvem er interesseret i det udover andet kød? Det savner os for det meste og må desværre hurtigt genkende sine grænser, hvis det ikke længere går i bukserne fra sidste år. min grænse er lavet af kugle og uld, og den forbliver der. Marilyns grænse var hendes kød. De fattigste. Lyset flygter os, det flyver os væk. Det var lyset. Hun var den flygtning, der er væk, når den stadig er der. Der føles fornemmelser i ham, men det er bare for sjov. De forstår ikke det, disse kvinder. Ejeren af den frie verden siger hurtigt farvel til dem: Jeg har virkelig tanke om at skade dig, hvis du ikke stopper. Hans lille bror fortæller dem, at han selvfølgelig bare lidt senere først kommer på andenpladsen. Du lader ham kun gå anden. Men det hører hun ikke mere, Marilyn, fordi hun er for forhastet til at skulle skade sig selv meget hurtigere. Det venter os med sin falskhed, det onde lys, dyppet på lærred, for evigheden, som er den mest flygtige af alle, fordi det ikke har en begyndelse eller en ende, og det er heller ikke mere flygtigt end det lys, der kaster folk på lærredet og sulte ihjel der, ikke underligt, at noget er smitsomt, og min mand ville efterligne det: sulte på den udstrakte arm, og hvis vi ville tage noget fra denne bakke, var det ikke en. Det var væk. Alt, hvad vi lægger på det, falder øjeblikkeligt i intet. Ser du. Marilyn var en af dem. Du når frem til det, der er intet. Kun dette hår har modstået, jeg kan ikke få det ud af mit hoved, jeg kan ikke få det på mit hoved. Ja, effekten er med mig præcis den samme. Du kan heller ikke nå frem til mig, jeg er ikke kød, jeg er hans cover, jeg er kjolen! Min silhuet ændrer sig aldrig. Jeg er uforanderlig. Og jo mindre du kan gøre det, gribe fat, jo klarere er jeg der, men der er ikke noget lys med mig. Jeg sendte den væk. I hele lynet med lynet, uden noget privatliv, er jeg fuldstændig privat, idet jeg er helt offentlig, og den ene ting tager ikke noget væk fra den anden. Jeg kan have en sort enke, jeg kan være sort og vippe et slør over mit ansigt, jeg kan være frisk faldet sne ved siden af Pablo Casals eller Isaac Stern, jeg kan ryste på hovedet og udvide mine øjne i forbløffelse, min yndlingspose, mig kan trække vejret blidt og kvitre som en førsteklassing på det første spørgsmål i hendes liv, hvor sengen af Abraham Lincoln kom til, fordi jeg vil sige det lige her, jeg havde gjort det i lang tid, men på trods af alt: intet er taget væk fra mig. Min mand kan dø, min svoger kan dø, tyve tusinde, hundrede tusinde andre mennesker kan dø i junglen? Ja, også i junglen er jeg ligeglad med hvor, hvem bekymrer sig, under ingen omstændigheder tages intet væk fra mig, fordi jeg har låst alt i mit tøj og mig selv. Jeg er og er ikke. Jeg er sådan en vampyr også. Jeg er død, men jeg vil aldrig dø. Folkets ønsker, ja, også dem af mig, vejes omkring mig, jeg er skibet på disse bølger, men alt er låst og syet ind. Ægte uld. Rigtig vilje! En høj grad af materiel uafhængighed, nej, endnu ikke, så meget senere. At være enkel, ja, bare at være, og også at blive holdt, er det ikke muligt. Skal fortælle det til Marilyn. Hun vil bare blive holdt, hun venter bare på det. Hun venter på en dejlig ejer. Det er ikke muligt. Du kan ikke ønske at miste dig selv, så en anden kan hente dig og holde dig. Alt, hvad der følger, er telefonopkald, vældende frygt, telefonopkald, ryster lemmer, telefonopkald, indsættelse af stikket, telefonopkald og tagning af forskellige forbudte stoffer. Nå, Jack og jeg gjorde det i år, årtier, men det gjorde os ikke ondt. Meget meget indtaget og meget lidt tilbage. Sådan gør du det. Heldigvis Dr. Jacobson forblev tavs ved retssagen. Jeg havde indkaldt ham, vores ubekymrede krovært, for at tie om hans menu til alle undtagen os, vores stamgæster. Tak, doktor Jacobson, for at du holder dig til det. Ikke som denne Dr. Død, der fortsætter med at tale om sig selv. Men når alt kommer til alt, er døden nødt til at røre reklametromlen for sig selv, hvem ellers ville tage den frivilligt? Stakkars Marilyn, jeg kan kun sige, at hun ville vende tilbage til livet igen, af alle ting med min Jack! Og for det forlod hun også sin arbejdsplads, filmstedet, hvor tingene ikke længere kunne gå fremad, kun i cirkler og simpelthen forlade! Hun må have været skør. Blev fyret, der er intet. Disciplin er alt, ja, jeg har det, vi har alle det i denne familie. Jeg er, hvordan kan jeg sige: solid. Jeg er mit eget møbel. Jeg overlever forskelligt, fordi jeg er kød og blod og på samme tid ikke. Jeg er lavet af og kjolen, frakken, afslappet look, mest bukser. Jeg er tøj. Jeg er forskellige former for tøj. Ja. Du har også brug for lyset, du har brug for det, så du kan se mig i mit tøj og se detaljerne om tøjet. Ikke så Marilyn. Lyset behøver ingen detaljer i sin udstrålende krans, søstjerne jeg hilser dig. Ingen hellig Mary der for at hjælpe. Det hjælper ikke kvinder. Hun kan lide mænd. Som alle mennesker. Mig også. Dog står jeg på mig selv, så jeg ser større ud, selvom jeg ikke er nøjagtig lille, står på mig som en sulten grib og river stykker kød ud af mig, så mængden kan se, at jeg også er kød. Det tror de virkelig! Nej, de tror ikke på det. Stadig: Jeg leverede et godt antal, ikke? Der er noget, der forbliver, og jeg ved det ikke. På en eller anden måde irriterer det mig som en chip under min hud, under min lysstribede strandtrøje. Men denne gang er det heller ikke nyttigt. Det er en frygtelig smerte at udtrykke en følelse af, at alle kan se, tro mig. Hallo? Nogen derhjemme? Jeg siger dig, Ethel konkluderer fra mig og min opførsel, som ikke inkluderer en invitation til hende, som grundigt irriterer hende, så Ethel siger på grund af mig, ja, på grund af mig, og derefter til Joan: Har du nogen idé under hvilket pres denne pige nu hvor hun lige har mistet et barn igen? Jeg siger, at denne pige er på medicin eller noget. Så det var, hvad hun sagde, kærtegnet mig, trøstet mig, men jeg ser det slet ikke, noget i den retning, og hun sagde om mig. Men det er altid de andre: ikke helvede. Du er noget. Intet andet. Selvfølgelig er jeg færdig, intet spørgsmål. Intet mere at forbedre, intet at forværre. Vi er alle under pres, intet spørgsmål, men jeg skal ikke klemmes. Du kan skubbe og skubbe, intet kommer ud, ikke engang vand. Jeg vil være alene, jeg vil fortælle dig hemmeligheden: kom aldrig sammen! Jeg vil gerne gå til mig selv for at trøste mig selv, men der er ingen der. Der er ikke engang hår som Marilyns. Det gik ud for længe siden på grund af den forbandede kræft. Er det ikke underligt. Der er ikke engang noget hår tilbage, der kan gå ud. Hvis jeg var en krop, ville jeg blive overrasket. Jeg vinker min hånd foran mit ansigt: Hej, nogen derhjemme? Men jeg ser bare på mig selv. Hvorfor skulle jeg ikke se på mig selv? De andre gør det også. Nej. Ingen derhjemme. Ikke engang mit hår. Kære himmel, se på det! Ikke engang mit hår er derhjemme. Helt ubeboelig! Jeg er endnu en gang midt i en renovering. Jeg har allerede valgt gardinerne. De er så store, at ingen længere vil bede om mit hår. Ja. Sådan gør vi det. Intet spørgsmål om det.\nDøden og pigen IV © 2002 Elfriede Jelinek\n… og ud til akutthuset? Endelig skete det: min gode ven – en ung mor, der stadig er ret ny, og jeg – en ret ny…\n8-tongue twister-for-the bogstaver-r-i-am\nSpastisk bronkitis hos børn, bronkitis symptomer


Automatisk lokalisering af dynamisk indhold på World Wide Web - PDF\nAutomatisk lokalisering af dynamisk indhold på World Wide Web\nDownload "Automatisk lokalisering af dynamisk indhold på World Wide Web"\n1 Automatisk lokalisering af dynamisk indhold på World Wide Web Torin Finnemann Jensen Automatic Re-localizing of Dynamic Content on the World Wide Web Master s Thesis Specialeafhandling Vejleder: Niels Olof Bouvin Datalogisk Institut, Aarhus Universitet 15. februar 2011\n3 Abstract English This thesis investigates previous attempts at designing Location Specifiers for the World Wide Web, as could be used in annotation systems or other external applications that need to identify the same piece of content even after the containing document has changed. It evaluates the known methods ability to handle the increasingly dynamic nature of web content. Furthermore it gives a bidding as to how to improve handling in order to ease the process of externally referencing specific parts of a web page. Dansk Dette speciale afdækker tidligere bud på Location Specifiers (lokationsspecifikationer) for World Wide Web, der eksempelvis kan bruges i annotationssystemer eller andre eksterne systemer, der har behov for at kunne identificere et stykke af indholdet på en webside gang på gang, selv efter siden er ændret. Specialet evaluerer de kendte metoders evne til at håndtere webindholdets stadigt mere dynamiske natur. Endvidere giver det et bud på, hvordan man bedre kan udvikle håndteringen, så muligheden for at referere specifikke dele af en webside fra eksterne kilder forbedres. I\n4 Indhold Abstract Indhold 1 Introduktion 1 2 Teori og baggrund Annotationer, links og web-dynamik Annotationer Dynamik på World Wide Web Forventninger til digitale annotationer Hypermedier og lokationer Dexter-modellen Samling af indlejrede referencer og linkobjekter World Wide Web-standarder DOM XPath XPointer Konklusion LocSpecs og World Wide Web Inter- og intra-dokument-ændringer Intra-dokument lokalisering Robuste lokationer Resilient XPaths Opsummering Metode og værktøjer Formål Mozilla-platformen XPCOM, XPConnect og XPIDL XPCOM-komponenterne xpcshell Konklusion Frameworket: DynamicAnchors AnchorManager AnchorStorage LocSpecMethods Anchors og LocSpecs Opsummering Test Typer II I II\n5 Indhold Opbygning Forløb Resultat Opsummering LocSpecMethod-implementationerne Robust Locations Unikt id Tree-walk Kontekst Det samlede system Resilient XPaths XPath-konstruktion Induktionsalgoritmen Simulated annealing Relokalisering Forskelle fra kilden TextFinder Lokationsspecificering Relokalisering Styrker og svagheder Opsummering Resultater Sådan læses resultaterne Type-test Omformulering Anker-flytning Paragraf-flytning Sletning Konklusion Wiki-redigeringer Analyse Opsummering Konklusion 84 7 Fremtidigt arbejde 85 A Locations.xml 88 B Test-suite 89 Litteratur 90 III\n7 Introduktion 1 World Wide Web (WWW) er i dag det langt mest udbredte hypermediesystem. Det er det blevet på trods af, at det på mange områder mangler muligheder og funktionaliteter, der var implementeret i tidligere hypermediesystemer. Det er særligt i forbindelse med samarbejde, at WWW har begrænsninger. En side på WWW er som udgangspunkt skrivebeskyttet for alle andre end ejeren af dokumentet. Det betyder, der ikke er nogen umiddelbart tilgængelig måde at annotere indholdet på siden på. Endvidere er WWWs links og ankre indlejrede sammen med indholdet, således at det hverken er muligt tilføje links eller linke til et specifikt element på siden, hvis ikke forfatteren har specificeret et anker der. Der findes mange webapplikationer, der har til formål at gøre online samarbejde nemmere - for eksempel Wikipedia 1, diverse content management systemer og Google Docs 2. Fora og blogs gør det muligt for besøgende på en webside at skrive kommentarer. Men alle disse giver kun mulighed for samarbejde på de websteder, hvor applikationerne er installeret. Man kan ikke generelt annotere websider med links, ankre eller noter. Udbredelsen af disse applikationer betyder imidlertid, at WWW i dag er mere levende end nogensinde. Indhold kan ændres fra det ene øjeblik til det andet, der kan blive tilføjet nyt, og indholdet kan blive flyttet til en anden side eller helt slettet. I dette speciale vil begrebet dynamisk indhold dække over indhold på websider, der forandres over tid. Brugsscenarier De følgende tænkte brugsscenarier beskriver, hvordan annotering af web-sider kan være nyttigt. De illustrerer også nogle af de væsentligste udfordringer, der er forbundet med annotationer på det dynamiske World Wide Web. Samarbejde Carl Sunesen indgår som del af et team på sit arbejde. I forbindelse med arbejdet benytter teamet en stribe tredjeparts websteder, der indeholder relevante oplysninger, regler og andre informationer. De vigtigste passager på webstederne er for længst blevet markeret med virksomhedens annoteringsværktøj, så de fremstår tydeligt og hurtigt kan identificeres, 1 Online leksikon 2 Web baseret kontorpakke 1\n8 Kapitel 1. Introduktion når medarbejderne kommer forbi, ligesom konklusionen på de væsentligste afsnit er noteret i sidernes margen. Carl Sunesen sidder netop denne dag og skal bruge oplysninger fra et af webstederne, da han til sin store irritation opdager, at webstedet har gennemgået en større revidering. Indholdet ser godt nok ud til at være stort set det samme, og på nogle punkter er det forbedret. Carl Sunesens irritation skyldes, at ingen teamets af annotationer længere er korrekt placeret på siden. Link-database Erika Byskov er researcher for et mellemstort reklamebureau. Hendes job består i at indsamle relevante artikler fra diverse net-medier, og hvis der er tale om større tekster at udvælge de dele, der er af interesse. Hun bruger et særligt program, der gemmer hendes links direkte til de udvalgte dele af websiderne i forskellige kategorier. En dag beder en af de kreative medarbejdere hende om en kilde, der ligger inden for to forskellige kategorier. Til sin gru opdager Erika Byskov, at hun kun har et enkelt link, der matcher begge kategorier - og hvad værre er, den side, linket henviser til, har fået nyt layout. Hendes henvisning peger ikke længere på det relevante afsnit i teksten. Desværre er der tale om en meget lang tekst, hvoraf kun det ene afsnit er relevant, så hun må selv læse hele teksten igennem og genoprette sin henvisning, før hun kan give sin kollega det efterspurgte materiale. Som det ses af scenarierne, kan opdateringer, ændringer og flytninger af webindhold være kilde til store problemer for annotations-software og tredjeparts link-databaser, hvis ikke softwaren er robust nok til at kunne modstå ændringerne. I en ideel verden, ville Carl Sunesens annotationsværktøj selv have relokaliseret de annoterede tekststykker, så længe disse ikke var blevet helt slettet. Og Erika Byskovs linkdatabase-program havde haft en indbygget mekanisme, der automatisk kunne genfinde hendes kilde. Eksisterende værktøjer Der er udviklet en række værktøjer, der tilbyder nogle af de funktionaliteter, WWW ikke selv har inkorporeret. De tilbyder i forskellig grad annoteringer som noter, links, delte bogmærker, guidede tours m.m. Som eksempler kan 2\n9 nævnes Arakne , Amaya 3, Diigo 4 og ShiftSpace 5. Ingen af de nævnte, levende, systemer giver i udgangspunktet mulighed for at tilføje links, og et generelt problem for systemerne er håndteringen af dynamisk indhold. Hvordan håndterer man for eksempel highlight af - eller links til eller fra - et stykke tekst, der flytter sig på siden, ændrer sig, forsvinder eller flyttes til en anden side? Disse bevægelser er som nævnt hyppige på WWW, hvor blogs, sociale websteder og andre sider i stigende grad består af brugergenereret og -redigeret indhold. Formål På trods af potentialet i velfungerende software på området er der mig bekendt kun offentliggjort få forskningsartikler omhandlende metoder til relokalisering af dynamisk indhold. I dette speciale vil jeg evaluere de to fundne kilder, der behandler emnet, og som hver beskriver en metode til at udføre relokaliseringen. Desuden vil jeg fremstille mit eget bud på en løsning. Jeg vil: 1. opridse den videnskabelige baggrund området har i hypermedier 2. motivere nytten af og behovet for en effektiv metode til relokalisering 3. beskrive, implementere, evaluere og sammenligne eksisterende metoder 4. fremstille mit eget bud på en metode til relokalisering Punkt et og to vil være af teoretisk karakter baseret på kilder om hypermedier, web-dynamik og brugen af annotationer. Punkt tre vil dels være en teorisk beskrivelse og analyse, dels en praktisk test udført med egne implementationer af metoderne. Mit eget bud på en metode vil også blive implementeret og sammenlignet i test med de øvrige metoder. Til de praktiske test vil jeg udvikle en prototype på et framework, der kan bruge en eller flere forskellige metoder til relokalisering af fragmenter af dynamiske websider på samme tid. Det er forhåbningen, at sådan et framework på sigt med flere velprøvede, indbyrdes supplerende metoder kan give bedre resultater, end metoderne kan enkeltvist. I kapitel 2 vil jeg gennemgå det relaterede arbejde, der er lavet omkring lokations-specificering i hypermedier og de bud på løsninger, der eksisterer 3 World Wide Wen Consortiums browser med nogen understøttelse for annotering 4 browser-plugin, der giver nogen understøttelse for annotering 5 tilføjer via GreaseMonkey plugin et en vis understøttelse for annotering til Firefox 3\n10 Kapitel 1. Introduktion i dag, samt begrunde nyttigheden og kravene til LocSpecs i forhold til annotering af dynamisk web-indhold. Kapitel 3 præsenterer de metoder og værktøjer, jeg har brugt videre i specialet, Mozilla-platformen, det framework, jeg har udviklet, samt de test, jeg foretager. Selve implementationerne af LocSpecsne beskrives i kapitel 4, mens resultaterne af testene fremstilles i kapitel 5, hvor de også sammenlignes. Til slut samler jeg trådene i en konklusion og giver mine bud på, hvad der videre kan ske på området. 4\n11 Teori og baggrund 2 I dette kapitel vil jeg motivere brugen af Location Specifiers samt beskrive noget af det arbejde, der tidligere er gjort på området med henblik på World Wide Web. Der vil først være en kort gennemgang af annotationer og hvilke krav disse stiller til at kunne lokalisere og relokalisere bidder af web-indhold. Dernæst vil jeg opsummere den historiske hypermediebaggrund for begrebet Location Specifiers samt foretage en vurdering af begrebets tilstrækkelighed i dette speciales kontekst. Slutteligt analyseres de tidligere indsatser inden for lokationsspecificering, der er mig bekendt, og som jeg senere i specialet vil implementere og teste. 2.1 Annotationer, links og web-dynamik Der er mange både videnskabelige og ikke-videnskabelige aktiviteter, der forudsætter relokalisering af indhold i et medie. Det kan være en overstregning eller markering af en vigtig passage, så den let kan genfindes, det kan være tilføjelsen af en henvisning til relateret materiale eller en note i marginen med en kommentar til indholdet. Alle disse handlinger falder under betegnelsen annotering Annotationer Annotering er en udbredt praksis ved læsning af akademiske tekster. Noter i margin, understregning, krydsreferencer og meget mere. Unsworth beskrev i 2000 annotering som en af syv videnskabelige grundsten, axiomer eller primitiver . Syv handlinger, der danner grundlaget for videnskabeligt arbejde på tværs af fag og tid - omend han ikke udelukkede, der kunne være flere. De øvrige er opdage, sammenligne, referere, tage prøver, illustrere og repræsentere. Som nævnt kan man skelne mellem forskellige slags annotationer. I Toward an ecology of hypertext annotation  har Marshall analyseret en større mængde annotationer foretaget på papir som en del af sin argumentation for, at annotationer hjælper til at forbedre hypermediers struktur. Hun identificerede fem typer annotationer, som hun klassificerede i hypertext-terminologi. De fem typer er: referencer, fremhævning, kategorisering, segmentering og ankre. Referencer kan være en sammenkobling mellem en note og et stykke tekst eller mellem to stykker tekst. Fremhævning dækker over understregning eller 5\n12 Kapitel 2. Teori og baggrund overstregning af vigtige passager i teksten. Kategorisering er markeringen af tekst-elementer for eksempel i forskellige farver, hvor hver farve er associeret med en kategori. Segmentering er opdelingen af teksten mindre stykker, der eksempelvis nummereres, og som eventuelt kan læses i en anden rækkefølge. Den femte type - ankrene - er grundstenen for hver af de fire første typer annotationer. Ankre er markeringer af en bid af eller et punkt i teksten. Det punkt, hvor til eller fra en reference fører; det stykke, der er fremhævet eller kategoriseret; den bid, der udgør et segment; det punkt i teksten, hvor en note hører til. Dog understreger Marshall, at disse ankre ofte er vagt markerede, og at deres præcise placering i teksten ikke fremgår tydeligt. Vag og upræcis går ikke ret godt hånd i hånd med digitale løsninger, hvor systemer er bygget med matematisk præcision, og hvor værdier enten er 0 eller 1, ikke cirka eller en mellemting. Derfor må ankre i digitale dokumenter specificere en nøjagtig lokation ud fra dokumentets struktur og indhold. Men der er også en anden udfordring i forbindelse med hypermedier generelt og med World Wide Web i særdeleshed i forhold til tekster på papir, nemlig at indholdet forandres over tid Dynamik på World Wide Web Der er foretaget et væld af undersøgelser over frekvensen af ændringer eller opdateringer på websider over tid. Sigtet med undersøgelserne varierer, men for manges vedkommende er målet at understøtte web-crawleres arbejde med at holde søgemaskinernes indici opdaterede. En sådan undersøgelse er foretaget af Adar et al. i 2009 . De har monitoreret websider over en periode på fem uger. Siderne blev udvalgt på baggrund af en stribe kriterier, hvor det vigtigste var, at det var sider, der var blevet besøgt mindst to gange af samme person. 66 % af siderne i undersøgelsen ændrede sig mindst en gang i løbet af de 5 uger, og gennemsnitligt ændrede en side sig for hver 123 timer. Næsten 42 % ændrede sig mindst en gang i timen. Undersøgelsen viser altså, at de websider, der bliver besøgt gentagne gange, tilsyneladende er meget dynamiske. Koehler foretog i perioden december 1996 til februar 2001 en ugentlig monitorering af 361 tilfældigt omend repræsentativt udvalgte World Wide Web adresser . I løbet af de godt fire år overvågningen forløb, overlevede cirka en tredjedel af siderne, men allerede efter halvandet år, var 50 % af siderne forsvundet. De sidste 12 måneder af forløbet var tallet af levende sider næsten konstant. Koehler undersøgte ikke, hvorvidt indholdet var flyttet til en anden adresse, men konstanterede blot, at han ikke længere fik svar, når han forsøgte at tilgå siden. Koehlers undersøgelsen viste dog også, at der ugentligt sker ændringer på 6\n13 2.1. Annotationer, links og web-dynamik omtrent 20 % af websiderne, omend tallet falder lidt for de ældre, sejlivede sider. At dette tal er lavere end Adar et al. s tal, skyldes formentlig især udvælgelseskriterierne, men måske også i nogen grad den udvikling i retning af mere dynamisk indhold på nettet, der er sket de gennem de otte år, der er forløbet mellem undersøgelserne. At websider for en betragtelig dels vedkommende ændrer sig over tid er altså et veletableret faktum. Hvad enten gammelt indhold fjernes til fordel for nyt som på en blog-forside, der viser de tre nyeste posts, eller det blot bliver redigeret, som for eksempel en rettelse i en wiki, så er det en udfordring for annotations-software. Skal annotationen vises, hvor den blev lavet, følge med teksten, helt fjernes eller gemmes i bunden af siden? Forventninger til digitale annotationer Brush et al. har i Robust Annotation Positioning in Digital Documents  undersøgt, hvordan brugerne forventer, annotationerne bliver positioneret, når et dokument er blevet redigeret. De skelner mellem fire forskellige typer ændringer: sletning, omformulering, anker-flytning og paragraf-flytning. Sletning forekommer, når det annoterede tekststykke helt slettes, og omformulering forekommer, når teksten bliver redigeret i større eller mindre grad. Anker-flytning er flytning af hele den annoterede tekst inden for den paragraf, den forekommer i - eller til en anden paragraf, mens paragraf-flytning dækker over flytning af hele den paragraf, den annoterede tekst forekommer i til et andet sted i dokumentet. De har foretaget to undersøgelser, hvoraf kun den anden gav egentligt interessante resultater. I den interessante undersøgelse, bad man tolv brugere annotere et dokument, som efterfølgende blev udsat for en stribe ændringer. Brugerne blev så bedt om at evaluere en simpel algoritmes 1 relokalisering af deres annotationer i den nye udgave af dokumentet. Tilfredsheden var stor i de tilfælde, hvor algoritmen korrekt placerede annotationer, hvor der ingen eller kun små ændringer havde været i selve ankerteksten - altså flytnings-typerne nævnt ovenfor. Forfatterne konkluderede på baggrund af dette, at den tekst, der ligger omkring et anker, er af mindre betydning for annotationen i brugerens øjne. Der var også stor tilfredshed, når algoritmen udelod 2 annoteringer af slettet tekst. Den største utilfredshed opstod, når algoritmen ikke genfandt 1 Den benyttede algoritme søgte efter anker-teksten. Blev den ikke fundet, kappede algoritmen et ord af teksten i hver ende og forsøgte igen. Den fortsatte således til anker-teksten var kortere end 15 tegn. Herefter blev ankeret bestragtet som ikke fundet. 2 Udeladte annotationer præsenteredes som forældreløse i en menu i venstre side af skærmen. 7\n14 Kapitel 2. Teori og baggrund anker-tekst, der kun var let redigeret. Generelt var tilfredsheden lav for komplekse ændringer. Jo mere kompleks ændringen var, jo større var forståelsen for en udeladelse, men jo mindre var tilfredsheden med de eventuelle relokaliseringer. Det sidste skyldes antageligt, at placeringen af annotationen var forkert, eller at ændringen af teksten var så stor, at annotationen ikke længere gav mening. Brush et al. foreslår, at ændringerne i en tekst kan nå et punkt, hvor en annotation hellere skal udelades, end knyttes til en position, der ellers med stor sandsynlighed er den korrekte. Udtalelser fra brugerne under undersøgelsen antyder, at det kan være en mulighed at kigge på brugen af nøgleord. I de tilfælde, hvor nøgleordene i en sætning er forblevet gennem en ændring, men måske er flyttet rundt, har den simple algoritme udeladt annotationen, hvor brugeren klart forventede, den burde kunne genkende sætningen. Det viste sig også, at brugerne forventede korrekte relokaliseringer af citater og navne i teksten. Brugernes forventning er altså ikke altid at få annotationen vist, hvor den mest sandsynligt hører til. Der kan være tilfælde, hvor ændringen har en karakter, der gør annotationen irrelevant eller forældet. Sammenholdt med de øvrige problemstillinger fra dette kapitel, nemlig brugernes generelt vage specificering af annotationers start- og slutpositioner, og World Wide Webs dynamiske natur gør det ikke opgaven lettere at udvikle software til automatisk relokalisering af annotationer. I dette speciale vil jeg dog ikke specifikt kigge på, hvornår en ændring er så stor, at en annotation bør udelades. I stedet er fokus på, hvor ofte det er muligt korrekt at relokalisere et anker. Til det fokus bidrager Brush et al. primært med deres pointe om brug af et sæt af nøgleord frem for en fast tekststreng samt konklusionen, at den omkringliggende tekst tilsyneladende er mindre vigtig for slutbrugeren og derfor højest bør være af sekundær betydning i en eventuel algoritme. 2.2 Hypermedier og lokationer Annotationer, links og ankre i digitale dokumenter har deres baggrund i hypermediesystemerne, og det er herfra, terminologien omkring algoritmerne stammer. Inden jeg kigger nærmere på de eksisterende algoritmer for relokalisering, vil jeg derfor præsentere lidt af baggrunden på området. Vi starter i 1988 på Dexter s Inn i New Hampshire. 8\n15 2.2. Hypermedier og lokationer Figur 2.1: Lagene i dextermodellen, modificeret udgave af Figur 1 fra The Dexter Hypertext Reference Model [6, s. 4] Dexter-modellen Hypermediesystemer kan helt basalt defineres som systemer, hvor relaterede informationer af forskellig karakter, for eksempel tekst og billeder, forbindes og kan præsenteres i sammenhæng. Mere teknisk, men stadig helt generelt, er hypermediesystemer beskrevet i Dexter-modellen , hvor de deles op i tre lag: Kørsels-laget (Runtime layer), Lager-laget (Storage layer) og i-komponent-laget (Within-component layer) - se Figur 2.1. Kørsels-laget beskriver, hvordan systemet præsenterer data og håndterer brugerinteraktion. Lager-laget detaljerer samspillet mellem indholdskomponenter og links i systemet. I-komponent-laget dækker over strukturen internt i komponenter. Dexter-modellen behandler primært lager-laget og henviser til, at listen af komponent-typer ikke er endelig, hvilket hindrer en generel beskrivelse som sådan. I stedet henvises i artiklen til andre referencemodeller, der kan bruges komplementerende til Dexter-modellen. Det samme gør sig i nogen grad gældende for kørsels-laget. Det interessante for dette speciale er interfacet mellem lager-laget og i- komponent-laget samt link-systemet i lager-laget. Dexter-modellen beskriver links som opbygget af to eller flere endpoint specifiers, hvor en specifier er et tupel af et anker-id, en komponentspecifikation og link-retningsinformationer. Komponentspecifikationen kan være et unikt komponent-id eller et udtryk, 9\n16 Kapitel 2. Teori og baggrund der kan evalueres til et komponent-id. Anker-id et refererer unikt til et anker i den specificerede komponent. Ankeret består udover sit id af en værdi, der kan beskrive en lokation eller region i komponenten. Ankeret ligger altså i i-komponent-laget - og beskrives som en del af komponenten sammen med for eksempel præsentationsspecifikationer, mens endpoint specifierne ligger i lager-laget sammen med linksne. En central pointe i Dexter-modellen er præcis at separere strukturen og indholdet i komponenterne fra den overordnede stuktur af komponenter og link mellem disse. I dette speciale ønsker jeg netop at kunne specificere en lokation i en komponent, der ikke nødvendigvis er markeret som anker i komponenten. Selvom en sådan specificering med fordel kan tvedeles i en komponent-specifikation og en i-komponent-specifikation, og disse to dele kan kategoriseres som værende i hver sit lag, forekommer Dexter-modellen ikke helt tilstrækkelig til at beskrive et scenarie, hvor ankrene ikke er en del af komponenten. Specifikt i forbindelse med ændring af en komponent skriver Halasz og Schwartz: As a component changes over time (e.g., when it is edited within the runtime layer), the within-component application will change the anchor value to reflect changes over the internal structure of the component or to reflect within component movement of the point, region or items to which the anchor is conceptually attached. (The Dexter Hypertext Reference Model , s. 9) En sådan opdatering af ankre er ikke mulig i World Wide Web scenariet med eksterne, tredjeparts-ankre; at opnå fungerende, eksterne ankre uden denne manglende opdatering er essensen af problemstillingen i dette speciale Samling af indlejrede referencer og linkobjekter Den konceptuelle løsning på problemet om eksterne, uafhængige ankre findes i en model udviklet af Grønbæk og Trigg, der i artiklen Toward a Dexter-based model for open hypermedia: Unifying embedded references and link objects  har modificeret Dexter-modellen til bedre at kunne beskrive hypermediesystemer med indlejrede links og dynamisk indhold, som for eksempel World Wide Web, men også til at understøtte tredjeparts link-databaser. I forhold til dette speciale er udviklingen af begreberne Location Specifier (LocSpec) og Component Location Specifier (CompLocSpec) særlig relevant. En LocSpec er en beskrivelse af en lokation i en komponent, og den svarer således nogenlunde til anker-værdien i Dexter-modellen. En CompLocSpec 10\n17 2.3. World Wide Web-standarder er en udvidelse af en LocSpec, der både angiver en komponent i hypermediesystemet og en lokation i denne komponent. På denne måde svarer en CompLocSpec nogenlunde til en endpoint-specifier i Dexter-modellen, med den forskel, at en endpoint-specifier henviser til et anker i en komponent, for at udpege i-komponent-lokationen, hvorimod CompLocSpec en har denne information indbygget. LocSpecs er opbygget af tre content locator attributes: Et object id, en structure descriptor og en computation specification. Disse tre behøver ikke alle være udfyldt i hver konkret LocSpec-instans, men alle udfyldte attributter skal være opfyldt, før en lokation er specificeret af LocSpec en. I HTML-sammenhæng kan objekt-id et eksempelvis være id-tagget på et element på siden; structure descriptor en kan være et XPath-udtryk; og en computation specification kunne være en søgning efter en tekst-streng på siden. CompLocSpecs er bygget op af de samme tre content locator attributes, og derudover yderligere tre component locator attributes, der er helt parallelle til indholds-attributterne: Component id, component structure descriptor og component computation spec. Den store adskillelse fra Dexter-modellen er som nævnt, at hverken LocSpec eller CompLocSpec er en del af eller direkte knyttet til en komponent i systemet. De er selvstændige enheder, der refererer til lokationer i systemet - og kan således oprettes og gemmes eksternt af tredjeparts-software, af brugere, der ikke har skriverettigheder til det dokument eller den komponent, der refereres. Denne uafhængighed af forfatteren, sammen med mulighederne for fleksibelt at specificere lokationerne, gør, at begrebet LocSpecs beskriver præcis det værktøj, der skal bruges for at kunne specificere robuste lokationer på det dynamiske World Wide Web. 2.3 World Wide Web-standarder World Wide Web Consortium, W3C 3, er en international organisation, der arbejder for at udvikle de World Wide Web standarder, der danner grundlaget for meget af kommunikationen på internettet i dag, for eksempel HTML, CSS og XML HTML står for Hyper Text Markup Language, det sprog, der danner grundlaget for hovedparten af siderne på World Wide Web. CSS står for Cascading Style Sheet, den teknik der oftest bruges til at definere stil og udseende af elementer i HTML dokumenter. XML er en forkortelse af Extensible Markup Language, der ofte bruges til at specificere data i et format, der kan forstås af applikationer på tværs af systemer. På 11\n18 Kapitel 2. Teori og baggrund I det følgende vil tre af W3Cs standarder kort blive præsenteret, da de spiller en central rolle i mit arbejde med implementationer af metoderne til relokalisering. De tre er DOM, XPath og XPointer DOM DOM 5 står for Document Object Model. Det er en måde at beskrive indhold, struktur og stil af elementer i to af W3Cs andre standarder: HTML og XML. Disse dokumenttyper er strukturerede - forstået som opbygget i et hierarki af elementer med et enkelt rod-element, der kan have et eller flere under-elementer kaldet børn, der hver igen kan have børn og så fremdeles. DOM-træet DOM en beskriver denne interne logiske sammenhæng i dokumenterne, der ofte illustreres som et træ. Endvidere beskriver DOM-standarden en række metoder til navigation af DOM-træet 6. For eksempel kan man kalde parentnode, firstchild og nextsibling på et element. I Figur 2.2 ses DOM-træet for det XML-dokument, der er vist i Oversigt 2.1. I dette eksempel er root-elementet parentnode for de to childelementer, der har id 1 og 2, og de er henholdsvis previous- og nextsibling for hinanden. Det child-element, der har id 1.1, er firstchild for det childelement, der har id 1. 1 <?xml version="1.0" encoding="utf -8"?> 2 <root> 3 <c h i l d id= 1 > 4 <c h i l d id= 1.1 > 5 </ c h i l d> 6 </ c h i l d> 7 <c h i l d id= 2 > 8 </ c h i l d> 9 </ root> Oversigt 2.1: Eksempel på XML-dokument findes en komplet liste over W3Cs anbefalede teknikker 5 - den nyeste tilføjelse til DOM-kernen. DOM specifikationen består af en stribe specifikationer, som det ses her: w3.org/tr/#tr_dom 6 Særskilt specificeret i 12\n19 2.3. World Wide Web-standarder Figur 2.2: DOM-træet for XML-dokumentet i Oversigt 2.1 Udvalgte DOM-elementer DOM-specifikationen er temmelig omfattende, så en dybdegående kortlægning af mulighederne forbundet med brug af DOM en er ikke mulig i denne sammenhæng. I stedet vil jeg beskrive tre af de dele, som har størst betydning for implementationerne, der bliver beskrevet i kapitel 4. DOM-Dokument repræsenterer som nævnt et helt dokument. Det er samtidig rod-elementet i DOM-træet og dermed udgangspunktet for stier gennem træet til blad-elementer. Vigtige metoder i forhold til dette speciale er getelementbyid(), der returnerer alle elementer i dokumentet med det givne id, createrange(), der oprettet et DOM-range i dokumentet og evaluate(), der givet et XPath-udtryk (se afsnit 2.3.2) returnerer alle elementer specificeret af dette udtryk. DOM-Range er et span i dokumentet, der strækker sig fra et offset ind i et start-element til et offset ind i et slut-element. Udover rollen som repræsentation af et stykke af dokumentet har DOM-ranget en vigtig metode kaldet compareboundarypoints(), der kan bruges til at sammenligne to ranges begyndelses- og slut-lokationer. tostring() metoden på et DOMrange returnerer det tekststykke i dokumentet, som ranget spænder over. DOM-Node er et interface, som alle elementer i DOM-træet implementerer. Det betyder, at man for eksempel kan sammenligne to elementer ved at kalde elem1.issamenode(elem2), hvilket er ganske nyttigt, når man skal bygge en sti fra roden til et specifikt element. Det betyder også, at de metoder til navigation af DOM-træet, der blev nævnt indledningsvist - for eksempel parentnode - findes på alle elementer, hvilket gør det noget nemmere at 13\n20 Kapitel 2. Teori og baggrund iterere igennem træet. I fald et element ikke har et forældre-element, altså hvis det selv er rod-element, vil parentnode være null. DOM i specialet Som antydet spiller DOM-træet og navigering af det en helt central rolle for implementationerne i dette speciale. Som det bliver beskrevet i afsnit 3.2, vil jeg benytte Mozillas implementation af DOM-specifikationen. DOM en danner også grundlaget for XPath og dermed XPointer, som jeg beskriver herefter. Disse to sprog er designet til at specificere lokationer i DOM-træer XPath XPath, eller XML Path Language 7, beskriver stier gennem DOM-træer. Det er interessant i forbindelse med dette speciale af to årsager. Dels er det i sig selv en metode til at specificere lokationer, dels danner det basis for en af de to metoder, jeg analyserer nærmere senere i specialet. Som lokationsbeskrivelse i sig selv er XPath designet til at beskrive elementer i statiske dokumenter. På trods af dette har det visse træk, der gør det robust over for ændringer i dokumenterne. XPath er nemlig i høj grad uafhængig af indholdet i dokumentet, da det er tæt knyttet til dokumentets struktur. Et par eksempler er på sin plads og kan ses i Oversigt 2.2. Alle tre XPath-udtryk beskriver et enkelt element fra Figur 2.2. Første udtryk beskriver stien via første root-element til andet child-element. Andet eksempel beskriver alle de child-elementer, der er børn af et child-element, der er barn af et root-element, der er rod i dokumentet. Det tredje udtryk er lidt anderledes. Det beskriver alle elementer i træet, der har en attribut med navnet id, og hvor værdien af attributten er 1.1. Eksempel to og tre beskriver altså det samme element fra eksemplet i Figur nemlig det nederste barn. Det første eksempel beskriver childelementet med id 2. 1 / root [ 1 ] / c h i l d [ 2 ] 2 / root / c h i l d / c h i l d 3 / / [ id= 1.1 ] Oversigt 2.2: Eksempler på XPath-udtryk Der er dog intet i vejen for, at et XPath-udtryk kan beskrive flere elementer i træet: Havde child-elementet med id 1.1 haft en søskende, eller 7 Specificeret i 14\n21 2.3. World Wide Web-standarder havde child-elementet med id 2 haft et barn, var begge disse også blevet beskrevet af det andet XPath-udtryk i Oversigt 2.2. Som absolutte stier fra rod til lokation (formen set i det første XPatheksempel), er XPath-udtryk upåvirkelige af ændringer i senere søskende og i undertræer til tidligere søskende. Kun ændringer direkte i stien eller i tidligere søskende påvirker udtrykket. Derfor er XPath et godt udgangspunkt for Paz og Díaz arbejde i Resilient XPaths, som bliver beskrevet i afsnit og da Phelps og Wilenskys tree-walk-metode, som beskrives i afsnit 2.5.1, også angiver absolutte stier i et træ, deler deres metode denne robusthed. Hvad XPaths dog mangler, er specifikation af lokationer ind i elementer. Til dette formål har W3C udviklet XPointer XPointer XPointer frameworket 8 med xpointer() scheme 9 er et værktøj designet specielt til at pin-pointe lokationer ind i tekst-elementer i DOM-træer. I dette speciale bruger jeg xpointere fra xpointer() scheme til at beskrive lokationer i statiske dokumenter. Det vil sige til at udpege de lokationer i et dokument, jeg ønsker at genfinde i et senere dokument - samt de lokationer i sådanne indsamlede, senere dokumenter, som jeg anser som korrekte relokaliseringer. XPointer med xpointer() er meget alsidigt og omfattende, så ligesom for DOM-specifikationen og XPath, beskriver jeg her kun et lille subset bestående af tre funktioner: string-range() kaldes med argumenterne: location-set, string, number og number. Location-set angiver de elementer, hvori string-range skal lede efter tekst-strengen string. De to number-parametre angiver henholdvis hvor mange pladser fra begyndelsen af den eventuelt fundne tekst-streng, og hvor mange bogstaver det returnerede range skal bestå af. Eksempel: string-range(//child, barn, 1, 4) Dette eksempel vil returnere et sæt af ranges, bestående af alle forekomster af ordet barn i child-elementer. Benyttes en tom tekst-streng, finder funktionen alle positioner i elementerne fra location-set. start-point() kaldes med et enkelt argument af typen location-set. Funktionen returnerer et nyt location-set bestående alene af start-punkterne for hver lokation i argumentet XML Pointer Language Framework 9 15\n22 Kapitel 2. Teori og baggrund start-point(string-range(//child, barn, 1, 4)) Dette eksempel returnerer et sæt af lokationer bestående af hvert punkt, der ligger lige før bogstavet b i barn, i alle de forekomster, som string-rangefuntionen fra forrige eksempel fandt. range-to() kaldes i forhold til en lokation - kontekst-lokationen, og med et sæt af lokationer som argument. Argument-sættet skal dog indeholde præcis ét punkt, der vil blive brugt som slut-punkt for ranget. Range-to vil returnere et range fra kontekst-lokationen til slut-punktet. start-point(string-range(//child, barn, 1, 4)) /range-to(end-point(string-range(//child, barn, 1, 4))) Dette eksempel vil returnere ranget fra starten af den første forekomst af ordet barn i et child-element til slutningen af den anden forekomst af ordet barn i et child-element. End-point fungerer efter samme princip som start-point - blot findes slut-punkter i stedet for start-punkter. xpointer() scheme indeholder flere end disse funktioner, men de nævnte har været mest centrale i forbindelse med dette speciale Konklusion W3C-standarderne spiller en stor rolle for World Wide Web, og alt hvad der foregår der. Enhver brug af WWW må forholde sig til disse standarder og ofte også inddrage dem. DOM, XPath og XPointer er tre af deres specifikationer, der ikke har været til at komme uden om i arbejdet med dette speciale, som det vil fremgå af de følgende afsnit og kapitler. Afsnittene om W3Cs standarder er blot korte introduktioner til teknologierne og er på ingen måde fuldstændige. Ej heller dækker introduktionerne nødvendigvis de vigtigste elementer - derimod blot de elementer, der er vigtigst i forhold til brugen i dette speciale. Resten af kapitlet graver ned i to metoder til lokationsspecifikation, og de har begge har relationer til W3Cs DOM og XPath. 2.4 LocSpecs og World Wide Web I indledningen blev nævnt en lang række applikationer, der på den ene eller den anden måde lokaliserer bidder af indhold på websider. På trods af udbuddet af applikationer er det temmelig begrænset, hvor meget forskningsmateriale, der er publiceret om lokationsspecifikationer for World Wide 16\n23 2.5. Intra-dokument lokalisering Web. I de følgende afsnit vil jeg præsentere de to kilder, jeg har kendskab til, på området. Det vil være de metoder, der er beskrevet i disse kilder, jeg senere i specialet implementerer og evaluerer Inter- og intra-dokument-ændringer Hvis web-indhold bliver flyttet fra et sted på en side til et andet, eller hvis det bliver redigeret, betragtes ændringen som en intra-dokument ændring. Hvis det derimod bliver flyttet til en anden side, er der i stedet tale om en inter-dokument ændring. I tilfælde af inter-dokument ændringer vil man først skulle lokalisere ankerets nye side og efterfølgende benytte en intra-dokument metode til at lokalisere ankeret på den pågældende side. Der er altså ikke tale om gensidigt udelukkende metoder, men om supplerende metoder, hvor man kan forestille sig, at man typisk først forsøger at lokalisere ankeret på den oprindelige side ved hjælp af en intra-dokument metode. Hvis det ikke lykkes, kan man forsøge at relokalisere ankeret ved hjælp af en inter-dokument metode kombineret med en intra-dokument metode. I dette speciale er fokus på intra-dokument-ændringer. 2.5 Intra-dokument lokalisering Selv uden at betragte inter-dokument ændringer, er der væsentligt forskellige tilgange til problemstillingen. En kilde specificerer på element-niveau, mens en anden beskriver, hvordan man kan lokalisere helt ned på bogstav-niveau. Generelt er det sidstnævnte ønskværdigt, men hvis det første fungerer godt, kan det bruges supplerende Robuste lokationer Phelps og Wilensky beskriver i Robust Intra-Document Locations  fra 2000, både forskellige konkrete lokaliseringsmetoder og en overordnet strategi for lokalisering. De opsætter desuden en række robusthedskriterier, der i deres øjne skal opfyldes for at have opnået en lokaliseringsalgoritme, der er robust i et dynamisk miljø som World Wide Web. Krav som modstandsdygtighed overfor almindelige ændringer; baseret på dokumentindhold (indhold og/eller struktur - i modsætning til geometrisk lokation: noten er placeret på position x,y ); fungere med ikke-samarbejdende servere; udvideligt til multimedier og fungere med eksisterende dokumenter og servere giver god mening som krav, hvorimod deres kriterier om ligefrem implementation; relativt lille og 17\n24 Kapitel 2. Teori og baggrund gradvist aftagende præcision ved stigende ændringer af dokumentet nok er ønskværdige egenskaber, men måske ikke er egnede som generelle krav. Den overordnede strategi Den overordnede strategi formulerer, hvordan man kan sammensætte forskellige metoder til et samlet system. Metoderne prioriteres og benyttes efter tur. Det forudsættes også, at metoderne udover at give et bud på en lokation giver en vægtning af, hvor sandsynligt deres resultat er. I Robust Intra-Document Locations  benyttes metoderne enkeltvist, og kun hvis den ene ikke finder et brugbart resultat forsøges den anden. Vægtningen bruges således ikke til at prioritere mellem flere resultater, og metoderne bruges ikke til at understøtte hinandens resultater; begge dele kunne ellers være interessant. I stedet bruges vægtningen af resultatet til at vurdere, hvordan det skal vises for brugeren af systemet, hvilket da også er en fornuftig plan, som beskrevet i afsnit 2.1.3, Forventninger til digitale annotationer. Phelps og Wilensky har udarbejdet tre basis-metoder, men de skriver, at det er tænkt som et udgangspunkt, der både kan udvides og ændres, og at det ikke er en optimal algoritme. De tre basismetoder består hver af en location descriptor-del, som er de data, der beskriver lokationen, og en algoritme-del, der udfører lokaliseringen ud fra beskrivelsen. Hver af de tre metoder kan i princippet betragtes som en selvstændig LocSpec, men det er bemærkelsesværdigt, hvordan de tre valgte metoder kan passes ind i hver sin af de tre content locator attributes, LocSpecs består af (se afsnit 2.2.2, Samling af indlejrede referencer og linkobjekter). Første metode: Unikt id Lokationsbeskrivelsen Lokationsbeskrivelsen er her blot et unikt id for et givent element. Eksempel: Ekstern_henvisning beskriver præcis det element, hvis id er Ekstern_henvisning. Lokaliseringsalgoritmen Lokaliseringsalgoritmen søger efter det angivne id i dokumentet. Hvis det findes, betragtes lokationen som fundet. Hvis det ikke findes, må der forsøges med en anden metode. 18\n25 2.5. Intra-dokument lokalisering Styrker og svagheder Den mest markante fordel er, at et unikt id ifølge forfatterne er sejlivet og oftest overlever de fleste ændringer, bortset fra sin egen sletning. Ulemper er, at der kun kan beskrives lokationer, der falder sammen med elementer, samt at disse id er kun forefindes, hvis dokumentets forfatter har sørget for det. Endvidere baseres brugen af id på den antagelse, at id et er kædet sammen med elementets indhold. Det kan resultere i forkerte lokationer, hvis en dokumentforfatter ikke overholder denne antagelse, eksempelvis hvis en ny indføring i en weblog altid overtager id et newest-entry. Anden metode: Tree-walk Lokationsbeskrivelsen Lokationsbeskrivelsen i tree-walk-metoden er en sti i noget forfatterne kalder SGDOM : simple, general document object model. Det er en forenkling af W3Cs DOM, hvor de interne knuder har type efter de elementer de repræsenterer, og hvor bladene er medie-elementer, for eksempel ord i tekst, frames i filmklip eller sekunder i musikstykker - elementer, der giver mening i forhold til mediet, og som kan indekseres med et tal. Objekter, der tilføjer attributter eller egenskaber til teksten fremfor at være strukturerende, sies fra. I HTML kunne sådanne objekter være span, a, i og lignende. Stien beregnes fra dokumentes rod-element. Sammen med hvert elements type registreres også et indeks-tal, over hvilket nummer barn elementet er. Forfatterne har valgt, at stien har rod-elementet længst til højre. Eksempel: 5/afdeling/2 0/<TEXT> 7/P 3/DIV 2/DIV 1/BODY 0/HTML. Som nævnt læses stien fra højre. Første skridt er dokumentets første barn, HTML. Herefter HTMLs andet barn, BODY. Så BODYs tredje barn, DIV - og så fremdeles. 0/<TEXT> angiver, at vi er nået til et medie-element af typen text, og at det er Ps første barn. 5/afdeling/2 fortæller os, at vi leder efter det sjette ord, og at ordet er afdeling. To-tallet specificerer, at den nøjagtige lokation, vi leder efter, er mellem f et og d et. Lokaliseringsalgoritmen Tree-walk-metodens lokaliseringsalgoritme eksekveres ved, trin for trin, at evaluere stien. Dette gøres ved at finde typen på det indekserede barn og 19\n26 Kapitel 2. Teori og baggrund sammenholde den med den registrerede type i stien. Hvis alle trin matcher, betragtes lokationen som fundet i det element, hvor stien slutter. Hvis der derimod er et mismatch, vil algoritmen afprøve alternative stier, hvor der ændres på et enkelt led af gangen, efter et specifikt mønster 10. Hvis ikke dette giver et resultat, må en anden metode prøves. Selv hvis disse ændringer giver et resultat, så vil antallet og størrelsen af ændringerne i stien, påvirke den vægtning algoritmen tilskriver resultatet. Hvis den specificerede lokation flyttes langt væk, eller der foretages en større ændring i dokumentets struktur, er der derfor en vis risiko for, at et eventuelt resultat forkastes som værende for usandsynligt. Styrker og svagheder: Tree-walk-metoden er i modsætning til unikt id-metoden uafhængig af dokument-forfatteren. Den er modstandsdygtig over for alle ændringer i undertræer i børn, der ikke er en direkte del af stien, samt ikke-strukturelle ændringer. Endvidere er den modstandsdygtig over for sletninger og tilføjelser af efterfølgende søskende til elementer i stien. Hvis der opstår et mismatch mellem elementets indeks og type, afprøves alternative stier. En uheldig bivirkning ved metoden er, at der kan opnås et falskt positivt resultat, hvis en redigering af dokumentet betyder, at et element i stien erstattes af et element af samme type. Problematikken bliver dog kun udtalt, hvis det nye elements undertræ matcher resten af stien - en situation forfatterne beskriver som usandsynlig. Tree-walk-metoden som sådan er strengt taget kun tænkt til at navigere frem til medie-elementet, hvorfra en mediespecifik metode må tage over. Måske er det årsagen til, at Phelps og Wilenskys bud på indeksering ind i tekst-medie-elementer har den svaghed, at hvis præcis det ord, lokationen ligger i, bliver ændret eller slettet, vil lokationen ikke kunne genfindes. En udbedring er dog ikke triviel, da resten af tree-walk-metoden kun vil kigge i andre undertræer efter en eventuelt flyttet lokation, hvis medie-metoden ikke accepterer det bedste alternativ. Sat på spidsen reducerer denne sidste svaghed tree-walk-metoden til en avanceret søgealgoritme, der leder efter præcis det ord, den oprindelige lokation befandt sig i. 10 Først afprøves efterfølgende og foregående søskende, nærmeste først. Dernæst springes et trin over, hvilket ville svare til, der var indsat et ekstra strukturelt niveau i dokumentet. Slutteligt springes det aktuelle index/type-par over, hvilket ville svare til, der var fjernet et strukturelt niveau. 20\n27 Tredje metode: Kontekst Lokationsbeskrivelsen 2.5. Intra-dokument lokalisering Lokationsbeskrivelsen er en tekst-streng bestående af en lille bid af det foregående og efterføglende indhold, hvor delene er adskilt af et mellemrum. Mellemrum og andre specialtegn, der er en del af konteksten, kodes efter samme forskrift som i URI er. Hvor meget kontekst, der skal gemmes, kan varieres, men Phelps og Wilensky benytter selv omkring 25 tegn. Eksempel: tut+var+oprindeligt+en+af deling%2c+der+hørte+under, hvor %2C er kodningen af,-tegnet, og hvor et afsluttende mellemrum er kortet af. Lokaliseringsalgoritmen Kontekst-metodens lokaliseringsalgoritme fungerer ved at søge efter kontekststrengene i dokumentet. Hvis det findes flere steder, foretrækkes den lokation, der er nærmest den oprindelige position. Hvis strengene ikke findes, afkortes den forudgående kontekst-streng med det første ord, og den efterfølgende kontekst-streng afkortes med det sidste ord, hvorefter der søges igen. Der søges i første omgang kun i undertræet for den knude, hvortil stien i treewalk-metoden passede, hvilket kan reducere den tekst, der skal gennemsøges betragteligt. Findes der intet match, forsøges samme fremgangsmåde fra knuden ovenover i træet - og så fremdeles. Både afkortning af kontekst-strengene og forøgelse af det afsøgte undertræ bidrager til en reduceret vægtning af et eventuelt match. Styrker og svagheder Da beskrivelsen af lokationen med denne metode består af to stykker tekst, er metoden helt ufølsom over for strukturelle ændringer i dokumentet, så længe teksten umiddelbart omkring den gemte lokation ikke bliver delt op af ændringerne. Til gengæld er metoden følsom over for ændringer i den tekst, der bruges i beskrivelsen. Et enkelt ændret ord, for eksempel en rettelse i en stavefejl, i et ord lige op ad lokationen, vil forårsage, at metoden ikke finder lokationen, ligesom en ombytning af to ord vil betyde, lokationen ikke findes. Ord for ord-afkortning af de gemte kontekst-bidder betyder en øget modstandsdygtighed mod sådanne ændringer - men øger risikoen for at finde 21\n28 Kapitel 2. Teori og baggrund en forkert lokation. En generel svaghed ved metoden er, at den indebærer en vis risiko for at finde en kopi af teksten et andet sted i dokumentet. Forfatterne foreslår selv tilnærmet matching som en måde at forbedre robustheden i metoden. Deltagerne i undersøgelsen beskrevet i Forventninger til digitale annotationer, afsnit 2.1.3, foreslog at bruge nøgleord fra den omkringliggende tekst i stedet for at bruge den eksakte tekst-streng, hvilket vil give fuld robusthed mod ændret rækkefølge af ordene og også mindske følsomheden over for ændringer i enkelte ord helt tæt på lokationen. Forfatternes resultater Phelps og Wilensky fremhæver i deres oprindelige artikel fra 2000, at deres system stadig mangler grundig testning: Our Multivalent client is a prototype, so such studies have not yet been undertaken. We offer the following relevant pieces of evidence that the algorithm will work well in practice, acknowledging that they are no substitute for actual meassurement. (Robust Intra-Document Locations , s 113) Det har ikke været mig muligt at finde nogle senere, mere udførlige test-resultater. De foreløbige resultater, de beskriver i artiklen, er fra tre tests: Dels fra UNIX manual-siderne (man), dels fra et simpelt forsøg, hvor de forsøgte at fremprovokere en situation, hvor en lokation ikke kunne genfindes, og slutteligt fra en test af en enkelt web side. I det første tilfælde lykkedes det den samlede pakke at genfinde 742 af 754 annotationer, der var ændret, hvoraf flere af de resterende 12 var lokationer, der var blevet fjernet fra man-siden. En imponerende succesrate på over 98 %. Det andet test-eksempel, hvor de forsøgte at lave ændringer i en side, så de kunne teste deres applikations håndtering af fejlslagne relokationer, beskriver de, hvordan de efter talrige ændringer i siden måtte opgive og i stedet ændre i lokationsbeksrivelsen. Tredje test beskriver, hvordan annotationer på en hjemmeside overlevede flere ændringer, blandt andet at få indholdet på siden flyttet ind i tabeller, og først opgav, da siden blev konverteret til brug af frames i forbindelse med en større ombygning af siden. Alt sammen meget positive resultater, der desværre ikke så let lader sig gentage, da de ikke er særligt præcist specificeret. Og det eneste eksempel fra WWW angiver hverken antallet af annotationer, de præcise ændringer af siden eller overlevelsesraten. 22


Måder At Tjene Penge Hjemmefra I Australien, 15 måder at tjene hurtige penge på\nMåder at tjene penge hjemmefra i australien. 10 måder at tjene penge på mens du rejser - tideland.biz\nSå hvis du først går i gang med det, skal du også være klar på at tage hånd om dine medlemmer. Mit bedste råd er at vælge to eller tre af disse råd, som du potentielt kan kombinere, så du ikke lægger alle æggene i én kurv, men spreder din indkomst. Du kan i hvert fald se, det kan lade sig gøre at leve af det. Men med dette marginale system, så er dine chancer for at vinde bedre, da du får nogle statistiske fordele som forbedrer dine chancer for at vinde. Udover selv at være super skarpe indenfor dette område, så havde de også hevet en masse eksperter ind til at kunne hjælpe de mange nye medlemmer, som de snart skulle få. Der kan være flere forskellige måder, at sælge en hjemmeside på.\nUsertribe betaler dig kroner for hver brugertest, du laver. Men det gav mig en længere pause fra Fiverr, indtil jeg fandt på noget nyt at sælge. Hvis du vil i gang, så kan jeg anbefale dig at tjekke siden Stockphotoguide. Men der er også en anden måde at tjene endnu hvordan man laver gode penge hjemmefra online fra Fiverr på, med endnu mindre arbejde fra din side af. Mellem binære muligheder grundlæggende og kroner for hvert salg.\nOg i det show har han altså solgt sponsorater for omkring Nogle af måder at tjene penge hjemmefra i australien er gratis, mens andre koster penge. Som eksempel så kan du finde en rimelig god logo designer på Fiverr, og derefter sælge logoer til andre på eksempelvis facebook eller iværksætter forums.\nDu placere igen dette start beløb på samme farve som du gjorde tidligere. Bare se på Michael og Halfdan.\nArbejd hjemmefra med Fiverr. Man kan også på blogs benytte sig af affiliate marketing, og anbefale samt teste produkter, som man herefter refererer til. Selvom det danske marked ikke er ligeså stort, kan man tjene mere pr artikel.\nKig opgaverne igennem og bliv binære optioner signaler Dermed skulle man skynde sig, hvis man ville have en plads på siden fra starten. Og det giver ejeren et sublimt produkt. Så hvis det siger dig noget, kan jeg klart anbefale dig at læse hele Stockphotoguide igennem.\nDer er rigtig mange, der laver de her webinars gratis, da det er en super god måde at gøre sin mailingliste større eller bare for at udgive nyttig og brugbar viden. Helt passivt. Selvfølgelig skal der markedsføres lidt, og der er sikkert også nogle supportmedarbejdere og noget videreudvikling. Der kan gå alt fra en uge og til en måneds måder at tjene penge hjemmefra i australien, før du bliver godkendt.\nDu kan lære mere om hvordan du tjener penge på Fiverr, ved at læse vores blogindlæg her: Giv værdi eller god underholdning til lytteren, alt afhængig hvad emnet er. Hvis du fejler, så forex online klasse du jo altid droppe det igen. Taber du, feedback på mægleren tradeinvest90 skal du blot spille på samme farve, men i stedet fordoble beløbet.\nDer er sågar rigtig mange, der slet ikke har kastet sig over Facebook endnu, måder at tjene penge hjemmefra i australien der er et hav af potentielle kunder til dig derude, hvis du kan finde ud af mestre hjælp mig til at blive rig platform og generere salg til virksomhederne.\nHer skal måder at tjene penge hjemmefra i australien under forsøget, som varer fem uger, have det ene ben i gips, mens det andet skal trænes intensivt. Loginiai uzdaviniai 5 klasei om at tjene penge hjemmefra har højst sandsynligt allerede strejfet dig, da det at kunne tjene penge fra sit hjem for mange er lig frihed og selvstændighed.\nTjen penge på Facebook Som du nok har lagt mærke til, hvis du vel og mærket selv har eller har haft en Facebook bruger, er der tonsvis af virksomheder som ønsker at komme ud med deres budskab på Facebook. Ingen gebyrer, så kun din investering.\nDu kan gøre det lige fra hvor du vil Bitcoin handles over internettet, hvilket giver dig mulighed for at tjene penge fra lige hvor du vil. Lav og tjen penge på webinars Hvis du aldrig har hørt om webinars før, så er det online videokurser.\nAffiliate daytraderdk i millionærklubben Med affiliate marketing kan du virkeligt hurtigt tjene penge, og hvis du er god på de sociale medier, eller driver en blog, en hjemmeside eller en Youtube kanal, så kan du hvordan man laver gode penge hjemmefra online tjene penge allerede i dag, ved at lave reklame for alle mulige slags virksomheder som tilbyder produkter eller services.\nDer kan være flere forskellige måder, at sælge en hjemmeside på. Arbejd hjemmefra med handel på aktier En metode som er væsentlig mere langsigtet end de andre nævnte metoder, er handel på aktier.\nSom udgangspunkt kan man ikke tage så mange penge for den når man ikke har nogle referencer eller noget, men det er en god start, og man kan godt tjene et par tusinde kroner. Man kan enten være rigtig heldig og måder at tjene penge hjemmefra i australien et stort beløb, eller måske bare et mere beskedent. Disse undersøgelsesfirmaer har hjemmesider som du kan tilmelde dig, og herigennem tjene penge for din mening.\nDu kan tilmelde dig Marketers. Ikke dårligt. Jeg har personligt prøvet nogle forskellige kasinoer og rouletter, og fortrækker at bruge Leovegasda de er blandt de bedste til netop dette. Har du et produkt, som hjælper andre på vej mod en løsning på et problem, så kan du lave gratis webinars for folk, hvor du er med til at løse problemet.\nHvis der ikke er et eneste af dem, der siger mig noget, eller som passer til min bankkonto, er jeg også velkommen til at takke nej tak. De siger også, at du typisk tjener mellem 0,25 og 10 dollars pr.\nNu øser de ud af dem inde på Marketers. Disse virksomheder som laver disse spørgeskemaer, vil hele tiden gerne have nye medlemmer som kan hjælpe dem med at besvare disse spørgeskemaer og teste nye produkter eller services.\nDet er ikke virksomhederne selv som betaler pengene direkte til dig, men spørgeundersøgelsesportaler som Yougov, Eovendo og Survee. Årsagen til at det er populært at være en freelance tekstforfatter, er fordi at der er mange virksomheder og bloggere som gerne vil have skrevet artikler og blogindlæg til deres hjemmesider, men ofte så har de ikke selv tid til at gøre det. Det er forholdsvis nemt at komme i gang, og du kan jo altid gøre det bedre, jo længere du kommer i processen.\nDog har jeg tabt det hele igen, da der gik ren lotto i den. Så lad os sige, du kan sælge 20 billeder om dagen til 2 dollars stykket.\nCryptocurrency trading app australien hvordan de rige tjener penge\n10 måder at tjene penge på mens du rejser - tideland.biz\nLav hjemmesider for andre, og tjen gode penge Er man dygtig til at lave hjemmesider, kan man sælge disse til både binære optioner signaler og private. Bliv din egen bank Crowdlending eller peer to peer lending er fremtidens bank. Du kan læse det korte interview lige her. Men hvis ikke, så kommer der lige her en kort introduktion til dig. Og det er med god grund!\nHvordan man laver hurtige penge online gratis auto trading software gratis download hvordan får man penge i minecraft hvordan man tjener penge gratis via internettet hvad er cryptocurrency trading bot leder efter måder at tjene penge online i nigeriet 2019 online aktiehandel websteder sammenligning tjene arbejder fra hjemmet uk ideer.\nSådan en ordre kan jeg ikke prale med, jeg har landet før eller siden. Du kan læse mere om Michael lige her. Der fandtes ikke noget lukket samfund førhen for online folk.\nSå hvis du gerne vil i gang med at tjene penge hjemmefra, kunne du overveje at blive brugertester. Altså er det en win-win situation for alle parter. Og jeg er sikker på, det har været et af de tricks, der har skaffet dem flest Amino Plus rimelige investeringer igennem tiden. Ofte kræver det ikke meget mere end dig, et video tool til at optage din skærm, så de kan se, hvordan du klikker rundt samt en mikrofon, så du kan fortælle, hvad du gør, og hvad du synes.\nDet giver dig også en bedre chance for at få flere penge hvordan man laver gode penge hjemmefra online kontoen, og eventuelt komme til at leve af det en dag.\nUdover selv at være super skarpe indenfor dette område, så havde de også hevet en masse eksperter ind til at kunne fxpro mægler anmeldelse de mange nye medlemmer, som de snart skulle få. Efter 1 års arbejde. Og det er der også god grund til, da de kan tjene rigtig mange penge ved at reklamere på lige netop denne platform. Et forum for folk med interesse i online markedsføring deriblandt mig selv.\nDe giver lige nu bonus på dine indbetalinger, så det handler om at slå til nu, hvis du også vil prøve. Hvis du på noget tidspunkt skulle have spørgsmål angående det at drive en RFQ side, så tror jeg ikke, Halfdan har noget imod en rar mail fra dig.\nGratis hvis du laver e-bogen i et word dokument og gemmer den som en PDF. Varer hvert interview en time, så får jeg altså timers salgstræning for skallede kroner om måneden. Du kan bruge sider som Uninets. Oversæt tekster og tjen penge hjemmefra De fleste danskere kan tale og skrive mere end blot det danske sprog, og dette giver muligheder for måder at tjene penge hjemmefra i australien tjene gode penge på nettet.\nDer findes flere sider online, hvor man kan ansøge om jobs i udlandet. Du kan også tage et kig på limit tarik tunai atm bri daytraderdk i millionærklubben tjener penge på Google Adsense i denne guide.\nIkke desto mindre er det en god mulighed for at rejse billigere og prøve noget nyt. Forvent ikke en nem udfordring. Derefter vil du hurtigt få dine penge, lige så snart de har modtaget din telefon. Selvom det ikke lyder af særligt meget, så kan det hurtigt blive til mange penge.\nVirker forex robotter virkelig cfd forex betydning, hvordan man laver juridiske penge online\nBest ea trading software aktiehandel software automatiseret\nHvis alt stadig er ok, så vil du kunne blive kvalificerede som en sæddoner. Den digitale valuta Bitcoin er lige nu ekstremt populært, og bliver af rigmænd som Bill Gøre nogle ekstra penge på internettet og Richard Branson kaldt fremtidens penge!\nUdover at du kan reklamere for dig selv på de sociale medier, i opslagstavler og lignende, så kan du også binære optioner signaler en profil på care. Du skal sætte omkring 20 til 40 minutter af wie kann man geld verdienen ohne eigenkapital gennemsnit til de forskellige spørgeskemaer.\nMen forvent at få omkring kroner i timen, selv hvis du ikke engang er uddannet fxpro mægler anmeldelse at passe børn.\nDet inkluderer også en masse ekstra ting som let fakturering, statistik, påmindelser på sms og meget andet. De havde samlet et hav af eksperter, som hver især havde ekspertise indenfor et bestemt område indenfor online markedsføring.\nDu kan læse mere om Connor Bruggemann i denne MX artikel. Reelt set handler det ikke så meget om at tjene penge, men mere om at vinde penge. Bliv forsøgskanin og tjen kassen Bare ved at deltage i èt videnskabeligt forsøg kan du tjene Tag kontakt til nogle iværksættere og se, om de ikke er interesserede i nogle artikler.\nHerinde kan der være en chance for at brugeren køber eller bestiller noget, som så daytraderdk i millionærklubben dig en hvis kommission. Jeg kom faktisk forex online kurser gratis i kontakt med en person fra en af nordens største online modebutikker igennem Fiverr.\nMen det binære handelssignaler sverige nu ellers vildt at se sådan et tal på lommeregneren. Vi har rådgivere indenfor alle de forskellige indtjeningsmetoder, som hvis du er i tvivl om noget, kan hjælpe dig måder at tjene penge hjemmefra i australien med at tjene penge hjemmefra. Nøglen er at finde et system, som minimere din tid som du bruger på hvert eneste job, og tjener mest muligt alligevel.\nDer er helt sikkert nogle guldkorn, som du kan tage med dig, hvis det her er noget, der kunne lyde fristende. Men det var ikke bare et tomt dansegulv. Det kunne eksempelvis være en side som Udemy. Hvis du vil høre lidt mere om Bo Møller, hans historie og om Forex online kurser gratis, så kan du med fordel høre et med ham på Antphilosophy.\nMed tiden er det så blevet muligt at sælge ydelser til rimelige investeringer flere penge, men det er sidens kerneide. Roulette system Algotrader review må indrømme, at en af de hurtigste og mest effektive måder hvor du faktisk kan tjene mange penge ret hurtigt uden at bryde lovener at convert ethereum to bitcoin bittrex et roulette system.\nDet måder at tjene penge hjemmefra i australien altså Prøv at hør interviewet med Bo, hvis det lyder som noget for dig. Forskerne på Rigshospitalet vil nemlig undersøge, hvordan muskler kommunikerer med nervesystemet.\nHvordan lykkes det nemt at tjene penge online | | tideland.biz


Kulinarisk ferie - Toscana - madlavningskurser i Toscana | GUDE\nKulinarisk ferie - Toscana - madlavningskurser i Toscana\nMadlavning og velsmagende mad er meget vigtigt i Toscana. Det simple og grundlæggende toscanske køkken er berømt i hele verden. Ingredienserne fra lokalområdet kombineret med brugen af de fineste råvarer skaber de lækreste, mest velsmagende retter i verden. Desuden er det en fornøjelse at kunne vælge en lokaldyrket vin, der passer godt til din mad.\nMirjam Gude kan arrangere sjove madlavningsweekender i Toscana, hvor du flyver til Pisa (lavpris med Transavia eller Ryanair), bliver samlet op i lufthavnen, bliver transporteret til din feriebolig (med madlavningskurser inkluderet), kommer på vandre- eller cykelture og også besøger den berømte Pasta Martelli-fabrik i Lari.\nMadlavningskurser på Osteria Alpaca\nOsteria Alpaca, en førsteklasses restaurant med en fantastisk menu, arrangerer madlavningskurser i sit veludstyrede køkken. Kokken taler engelsk og om morgenen laver hun toscanske retter sammen med ‘eleverne’, der blevet serveret (og nydt) i restauranten til frokost. Prisen ligger på mellem 30-40 Euro per person, afhængig af ingredienserne. Efter at have nydt dit måltid, kan du slappe af en stund i haven eller se alpacaerne, der græser på de åbne marker.\nHar du lyst til at deltage i dette madlavningskursus i Toscana? Hos GudeToscana kan du leje et skønt værelse på B&B Osteria Alpaca med badeværelse og egen altan. Det er muligt at bestille på dagsbasis hos Osteria Alpaca i stedet for ugebasis. Prisen for et to-personersrum er 80 Euro per nat. Du kan kontakte os, hvis du gerne vil bestille et madlavningskursus i Toscana.\nTaxi-tjeneste: Ejeren kan samle dig op i Pisas lufthavn og bringe dig tilbage igen ved hjemrejsen.\nHvis du resjer som gruppe, kan du bo på agriturismo Montecastello (med pool), der ligger i nærheden af Osteria Alpaca.\nVi håber, du får en fantastisk oplevelse med madlavningskurset i Toscana.


Asacol® Tillotts Pharma AB, suppositorier 500 mg\nAsacol 500 mg suppositorier\nAsacol indeholder det aktive indholdsstof mesalazin, som er et antiinflammatorisk lægemiddel, der virker mod kronisk blødende betændelse i tyktarm og endetarm.\nhar haft en allergisk reaktion i hjertet som f.eks. en betændelse i din hjertemuskel eller hjertesæk. Hvis du tidligere har haft allergiske reaktioner i hjertet, som mistænkes at være forårsaget af mesalazin, skal du ikke begynde behandling med Asacol igen. Asacol kan tages med forsigtighed hvis du tidligere har haft en allergisk reaktion i hjertet som ikke er forårsaget af mesalazin.\nDer er kun lidt erfaring og kun begrænset dokumentation for en virkning af Asacol hos børn.\nIndtagelse af mad, drikke og alkohol har ingen betydning for anvendelsen af Asacol.\n1 suppositorium 3 gange daglig. Din læge vurderer dog altid, hvilken dosering der passer dig bedst. Du skal altid følge lægens doseringsanvisning.\nIndfør suppositoriet med den flade ende først så dybt som muligt i endetarmen. Suppositoriet bør blive i tarmen så længe som muligt for at sikre den bedst mulige virkning.\nDer er kun lidt erfaring og kun begrænset dokumentation for en virkning hos børn.\nHvis du ved en fejltagelse er kommet til at sluge Asacol suppositorier\nDrik rigeligt med vand og informer straks din læge eller nærmeste lægevagt. Tag pakningen med suppositorier med dig.\nunormale eller skadede nerver der giver en følelse af følesløshed eller prikken\nlungelidelse (arvæv i lungevævet, allergisk reaktion) der fører til åndenød, hoste eller hvæsen og væskeansamling i lungerne\nnyreproblemer (som f.eks. betændelse og arvæv i nyrerne), nyresvigt\nAsacol suppositorier 500 mg indeholder:\nAsacol suppositorier er lysegrå-brun, torped-formet og er tilgængelig i pakning som indeholder 60 suppositorier (5 x 12 blister).\nFarmea (Groupe Fareva), 10 Rue Bouché Thomas, F - 49 000 Angers, Frankrig


Kingsley lænestol - antracitgrå/sort stof/metal, m. armlæn - Lænestole - BOBO - Møbler, boligtilbehør og indretning til hjemmet\nKingsley lænestol - antracitgrå/sort stof/metal, m. armlæn\nVægt: 21.2 kg.\nDenne dejlige lænestol har armlæn og løs ryghynde, og stolen hedder Kingsley. Lænestolen er beklædt med antracitgrå stof, og har fine sorte metalben. Bemærk stolens tykke polstrede sæde. Det sætter prikken over i'et, synes vi. Her får du en stilfuld designet lænestol, som du kan have glæde af i rigtig mange år.\nEkstra info: Løs ryghynde


VejlederForum [Mødestedet for vejledere] : Udkant med bagkant\nUdkant med bagkant\nDer gror tidsler på jernbanesporene, husene forfalder, Brugsen og skolen er lukket – og vejlederen er flyttet til den store by i centraliseringens navn. Sådan er det almindelige billede af Udkantsdanmark: de tyndt befolkede dele af landet.\nSvenskerne har en definition af udkantsområder, som er noget mere præcis end den danske betegnelse ”den rådne banan”: Det hedder en ”glesbygd”, dvs. et tyndbefolket område, som har mere end 45 minutters bilkørsel til en by med over 3.000 indbyggere. Dér blev udkant sat i perspektiv, geografisk set. I den danske sammenhæng skal der ikke så store afstande til, før man når udkanten. Og dér sker ingenting. Dér er meget stille og lugter af gylle. Dér bor de marginaliserede, de dårligt uddannede, de arbejdsløse, folk på overførselsindkomster.\nEller hur? Måske er det ikke så enkelt. For der går også en bevægelse den anden vej. Fra Søllerød til Søllested. Se blot, hvad foreningen Landsbyerne i Danmark skrev ved uddelingen af prisen for Årets Landsby:\n”(Det) går igen, at der er en stigende interesse for at bosætte sig på landet og få en blødere velfærdstilværelse med dyr og natur, rolige omgivelser, et aktivt foreningsliv, indflydelse på egen hverdag og et kulturelt fællesskab. Der skabes også flere arbejdspladser i vore landsbysamfund.”\nOg en dimension til: Udkanter findes også i de store byer. I ghettoriseringen. Der er store sociale forskelle på Hellerup og Gjellerup. Vejledningsopgaverne er tilsvarende forskellige mht. målgrupper og problemstillinger.\nSå det handler ikke kun om geografi og flugt til byerne. Udkanten er nok så meget resultatet af en mental tilstand og en politisk/økonomisk ensporethed. Den hænger sammen med dogmet om, at stort er bedre end småt. Og mere effektivt. At vækst er det ultimative mål. Denne tankegang medfører idéen om centralisering. Og med den følger udpiningen af udkanten. For når vækst forstået som økonomisk vækst er svaret (hvad var for resten spørgsmålet?), så viger andre hensyn for dette økonomiske dogme. Så bliver det helt indlysende, at det lokale hospital, den lokale skole, det lokale bibliotek og den lokale vejleder ikke længere kan forsvares.\nHvor svært vi har ved at frigøre os fra det økonomiske vækstparadigme, kan ses i forhold til og som kontrast til tankegangen i "Sufficient Economy" i Thailand – en middelvejstilgang, som tilskynder borgerne til at leve bæredygtigt, ikke være grådige og i det hele taget moderere deres livsførelse: "Yuyen Bhensuk" (dvs. Happy & Healthy Living: se fx her eller her).\nDette ligger milevidt fra vestligt væksttankegods, som vi har haft med os siden Oplysningstiden. Det er på dette vækst-/centraliserings-/effektiviseringsgrundlag, at danske vejledere arbejder. Vejlederne er på samme gang en del af dette paradigme – og samtidigt et af samfundets redskaber til at modvirke netop centraliseringens og vækstens vrangsider. Nemlig at nogle bliver hægtet af – og at uddannelse ikke er for alle. End ikke 95 %.\nVejledernes mulighed i dette billede bliver at arbejde kompensatorisk. Dvs. medvirke til, at rette op på tingenes skæve tilstand, at træde uden for den almindelige vejlederrolle – vejledning er langt mere end en samtale - og at arbejde med at skabe job- og uddannelsesmuligheder, snarere end at beklage de manglende muligheder. Her er vejlederen bevidst om sin rolle som fortaler, igangsætter, advokat. Disse roller påtager mange vejledere sig allerede i forbindelse med tilbagemeldinger til uddannelsesinstitutioner eller arbejdsgivere. Det kan skabe nye uddannelser og job (se mere på: ”Advocacy in guidance”).\nDenne udvidede vejlederrolle er særlig vigtig i udkantsområder, hvor selv små initiativer kan skabe synlige resultater. Her kan grænsefladen mellem frivillige og forretningsbaserede aktiviteter skabe nye muligheder, fx vedvarende energi på Samsø eller værdier og kulturelle aktiviteter ud af brugte bøger i et andet baglandsområde. Her kan vejlederne være et bindeled mellem professionelle og frivillige. Hvis de vil.\nHermed forskubbes balancen mellem tre vejledningsroller:\nlappe (vejledning søger at udbedre skader, som er sket: drop-out/arbejdsløshed)\ntage i opløbet (vejledning sætter præventivt ind)\nlære at leve med forholdene (vejledning hjælper folk med at klare sig igennem)\nfra at være lappeskrædder til at være en aktiv medspiller i udkantens bestræbelser på at skabe nye job- og uddannelsesmuligheder. De to sidste kategorier (tage i opløbet; lære at leve med forholdene) peger begge i retning af, at det ikke rækker for vejlederen blot at forsøge at tilpasse folk til de foreliggende muligheder, dvs. at lappe. Tværtimod ligger perspektivet i at ændre og udvikle de lokale muligheder. I et partnerskab med lokale uddannelsesinstitutioner, arbejdspladser, politikere, foreninger og brugere.\nUdkanter bliver skabt af økonomiske og politiske beslutninger. Det mærker borgerne, når det lokale bibliotek lukker. Af økonomiske grunde. Nogle politikker går den modsatte vej. Således fx i Norge, hvor der er en meget bevidst decentraliseringspolitik, som giver økonomisk tilskud til erhvervsmæssige og kulturelle udkantsaktiviteter – netop for at styrke udkanterne. På samme vis kan e-kommunikationsmidler bruges til decentralisering og til at styrke udkanterne, ift. lokal- og hjemmearbejdspladser, e-møder og e-mail-kommunikation. Mange vidensarbejdspladser er uafhængige af geografien og behøver ikke at ligge i storbyer. Nærmest tværtimod.\nPå vejledningsfeltet har nylige politiske regeringsbeslutninger (Ungepakken, maj 2010) medført en særegen udgrænsning, hvor de fleste unge (70 %) i fremtiden skal klare sig med e-vejledning, mens de sidste 30 %, delt i 3 grupper, skal have personlig vejledning under uddannelsespligt etc. Her er der skabt en ny grænse og en ny udkant, nemlig den, som på vakkelvornt grundlag marginaliserer de fleste unge til at falde uden for vejledningstilbuddet til alle. Nu skal personlig vejledning i fremtiden være for de få, for dem i udkanten af samfundet, siger regeringen. Men vejledningen skal fungere som bagkant for alle – med en opmærksomhed på de udsatte, men netop ikke kun på dem i udkanten. Det mener både jeg og EU-Kommissionen:\n”Alle europæiske borgere bør (…) have adgang til vejledning på alle stadier af livet, idet opmærksomheden især skal rettes mod enkeltpersoner og grupper, der er særligt udsatte. (EU-resolution 2004) ”