EU s retningslinjer for fysisk aktivitet - PDF\nEU s retningslinjer for fysisk aktivitet\nDownload "EU s retningslinjer for fysisk aktivitet"\n1 Bruxelles, den 10. oktober 2008 EU s retningslinjer for fysisk aktivitet Anbefalede politiske foranstaltninger til sundhedsfremmende fysisk aktivitet Godkendt af EU s arbejdsgruppe "Idræt og sundhed" på dennes møde den 25. september 2008 Bekræftet af EU-medlemsstaternes idrætsministre på mødet i Biarritz den november\n2 Indhold 1. Indledning Positive virkninger ved fysisk aktivitet Merværdi af disse retningslinjer Eksisterende retningslinjer for fysisk aktivitet og anbefalinger En tværsektoriel tilgang Politikområder Idræt Staten Regionale og lokale myndigheder Den organiserede idrætssektor Ikke-organiseret idræt og fysisk aktivitet Sundhed Den offentlige sundhedssektor Sundhedsvæsen Sygesikring Uddannelse Fremme af fysisk aktivitet i skolen Uddannelse og videreuddannelse af sundhedsfaglige personer Transport, miljø, byplanlægning og offentlig sikkerhed Arbejdsmiljø Tilbud til ældre medborgere Indikatorer, overvågning og evaluering Oplysning og formidling Oplysningskampagner EU HEPA-netværket...34 BILAG 2\n3 1. Indledning 1.1. Positive virkninger ved fysisk aktivitet Fysisk aktivitet defineres normalt som "bevægelse af kroppen, der indebærer en sammentrækning af musklerne og dermed et forøget energiforbrug over hvileniveau". Denne brede definition omfatter alle sammenhænge, hvori indgår fysisk aktivitet, dvs. fysiske fritidsaktiviteter (herunder de fleste idrætsaktiviteter og dans), erhvervsbetinget fysisk aktivitet, fysisk aktivitet i eller nær ved hjemmet og fysisk aktivitet i forbindelse med transport. Ud over personlige faktorer kan miljømæssige påvirkninger af det fysiske aktivitetsniveau være materielle (f.eks. bebyggede områder, arealudnyttelse), sociale og økonomiske. Fysisk aktivitet, sundhed og livskvalitet er snævert forbundet. Menneskets krop er skabt til at bevæge sig og har derfor brug for regelmæssig fysisk aktivitet for at fungere optimalt og undgå sygdom. Det er bevist, at en inaktiv livsstil er en risikofaktor for udvikling af mange kroniske sygdomme, herunder hjerte-kar-sygdomme, der er en af de vigtigste dødsårsager i den vestlige verden. Desuden bringer et aktivt liv mange andre sociale og psykosociale fordele med sig, og der er en direkte sammenhæng mellem fysisk aktivitet og forventet levealder, idet fysisk aktive befolkningsgrupper synes at leve længere end inaktive grupper. Inaktive personer, der bliver mere fysisk aktive, beretter, at de føler sig bedre tilpas både i et fysisk og psykisk perspektiv, og har en bedre livskvalitet. Den menneskelige krop undergår, som følge af regelmæssig fysisk kontakt, morfologiske og funktionelle forandringer, der kan forhindre eller forhale forekomsten af visse sygdomme og forbedre vores kapacitet til fysisk indsats. Der findes for nærværende tilstrækkelig dokumentation for, at dem, der lever et fysisk aktivt liv, kan opnå en række sundhedsmæssige fordele, herunder følgende: Nedsat risiko for hjerte-kar-sygdom Forebyggelse og/eller udskydelse af udviklingen af arteriel hypertension, og forbedret kontrol med blodtrykket hos personer, der lider af for højt blodtryk God hjerte-lunge-funktion Bevarede stofskiftefunktioner og lav forekomst af type 2-diabetes Forbedret fedtoptag, der kan være med til at kontrollere vægt, og reducere risikoen for fedme En nedsat risiko for visse kræftformer, som f.eks. bryst-, prostata- og tyktarmskræft Forbedret mineralisering af knogler i en ung alder, der medvirker til at forhindre knogleskørhed og knoglebrud i en senere alder Forbedret fordøjelse og regulering af tarmfunktionen Vedligeholdelse og forbedring af muskelstyrke og udholdenhed, hvilket medfører en stigende funktionskapacitet til at udføre aktiviteter i dagligdagen Bevarelse af motoriske funktioner, herunder styrke og balanceevne Bevarelse af kognitive funktioner og nedsat risiko for depression og demens Lavere stresstærskel og dermed forbundet forbedret søvnkvalitet Forbedret selvopfattelse og selvværd og større gå-på-mod og optimisme Mindre fravær (på grund af sygdom) fra arbejde Hos meget gamle mennesker en lavere risiko for at falde og forebyggelse af 3\n4 aldersbetingede kroniske sygdomme. Børn og unge deltager i forskellige former for fysisk aktivitet, f.eks. ved leg og ved at deltage i forskellige former for idræt. Men deres daglige vaner har ændret sig som følge af nye fritidsmønstre (fjernsyn, internet, videospil), og denne ændring er faldet sammen med et stigende antal overvægtige og fede børn. Der er derfor en stigende bekymring for, om fysisk aktivitet hos børn og unge i stigende omfang er blevet erstattet af mere stillesiddende aktiviteter i de seneste år. Efterhånden som vi bliver ældre, bliver der færre muligheder for fysisk udfoldelse, og de livsstilsændringer, der er sket over de seneste år, har forstærket dette fænomen. På grund af de store landvindinger, der er sket i den seneste tid, er der sket et markant fald med hensyn til, hvor stor fysisk aktivitet, der er nødvendig for at udføre de daglige opgaver i husholdningen, for at komme fra sted til sted (med bil, bus), og endda komme frem til fritidsaktiviteterne (herunder dem, der har et indhold af fysisk aktivitet). Ifølge de tilgængelige data fører mellem 40 og 60 % af befolkningen i EU et inaktivt liv. Det er derfor vigtigt for EU s medlemsstater at udarbejde nationale planer til fremme af fysisk aktivitet, der skal være med til at modvirke usunde levevaner og skabe større opmærksomhed om fordelene ved fysisk aktivitet i relation til sundhed. Disse planer vil skulle tage højde for miljøet, sædvaner og kulturelle karakteristika for det enkelte land. Der er dokumentation for, at enhver der er interesseret i at øge sin fysiske aktivitet, efter selv lange perioder med inaktivitet, kan opnå sundhedsfordele uanset alder. Det er aldrig for sent at starte. Forandringer kan f.eks. opnås gennem en omfattende nytænkning inden for politik og praksis, og navnlig gennem samarbejde på tværs af sektorer og vedtagelsen af nye roller for aktører, der allerede er veletablerede og respekterede inden for deres kompetenceområde. Der bør og skal ikke udformes omfattende og globale strategier. Det er snarere på basis af en lang række små forandringer inden for politik og praksis over hele linjen, at vore samfund kan blive mere "bevægelsesvenlige" Merværdi af disse retningslinjer En række EU-medlemsstater har opstillet nationale retningslinjer for fysisk aktivitet, som bistår offentlige myndigheder og private organisationer med at arbejde sammen om at fremme fysisk aktivitet 1. Ofte kan disse retningslinjer for fysisk aktivitet også være med 1 F.eks.: Frankrig: Ministère de la Santé et de la Solidarité (2005): Programme Nutrition Santé: Activité physique et santé. Arguments scientifiques, pistes pratiques. Tyskland Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz, Bundesministerium für Gesundheit: Gesunde Ernährung und Bewegung Schlüssel für mehr Lebensqualität Luxembourg: Ministère de la Santé (2006): Vers un plan national: Alimentation Saine et Activité Physique. Slovenien: Ministrstvo za Zdravje (2007): Nacionalni program spodbujanja telesne dejavnosti za krepitev zdravja od 2007 do Povzeto po Strategiji Vlade Republike Slovenije na področju telesne (gibalne) dejavnosti za krepitev zdravja od 2007 do Det Forenede Kongerige: H.M. Government (2008): Healthy Weight, Healthy Lives: A Cross-Government Strategy for England. United Kingdom: Office of the Deputy Prime Minister; Local Government Association; Department of Culture, Media and Sport; Sport England (2004): Sport and Physical Activity in 2 nd Generation Public Service Agreements: Guidance Notes. DCMS, Sport England (2008): Shaping Places through Sport and Health. Finland: Government Resolution on the Development of Guidelines for Health-Enhancing Physical Activity and Nutrition (2008). 4\n5 til at få kanaliseret offentlige midler ind i projekter, der tilskynder folk til at bevæge sig mere. Der er udarbejdet retningslinjer for fysisk aktivitet i forskellige former i USA og i Verdenssundhedsorganisationens (WHO) regi. EU s arbejdsgruppe "Idræt og sundhed", som af alle medlemsstater kan deltage i, fik mandat fra mødet af medlemsstaternes idrætsministre under det finske formandskab i november 2006 med det formål at forberede retningslinjer for fysisk aktivitet på EUplan. Den problemstilling, der stod helt centralt, var at få udformet retningslinjer, der foreslår prioriterede indsatsområder for politikker til fremme af større fysisk aktivitet. Arbejdsgruppen udpegede til dette formål en ekspertgruppe bestående af 22 velrenommerede eksperter med det specifikke formål at udforme sådanne retningslinjer. Idrætsministrene mødtes i uformelle rammer på grund af de manglende traktatfæstede ordninger og reagerede i tråd med de problemfelter, som EU s ministerråd havde givet udtryk for (navnlig Rådets ansvarlige for sundhed). I opfordrede fem rådsresolutioner til handling fra EU til bekæmpelse af fedme, ikke kun for så vidt angår ernæring, men også med hensyn til fysisk aktivitet 2. For at sikre, at politikker, der omsætter forøget fysisk aktivitet, integreres i dagligdagen, bør der være tæt og konsekvent sammenhæng mellem de relevante offentlige og private aktører, når der udformes politikker for idræt, sundhed, uddannelse, byplanlægning, arbejdsmiljø, fritid osv. Hvis de politikker, der fremmer fysisk aktivitet, integreres med succes, bør den eneste tilgængelige mulighed for borgerne være at vælge en sund livsstil. Disse retningslinjer henvender sig primært til politiske beslutningstagere i medlemsstaterne, som inspiration for formuleringen og vedtagelsen af handlingsorienterede retningslinjer for fysisk aktivitet. Formålet med dokumentet er ikke en omfattende akademisk gennemgang af emnet, ej heller en omdefinering af WHO s anbefalinger og mål. Merværdi for EU skabes ved at fokusere på udmøntningen af eksisterende WHO-anbefalinger om fysisk aktivitet, og ved udelukkende at fokusere på fysisk aktivitet (og ikke ernæring eller andre beslægtede emner). Dette dokument henvender sig til en lang række brugere, der beskæftiger sig med fysisk aktivitet. Brugen af fodnoter, referencer og specialiseret terminologi er derfor begrænset til et minimum Eksisterende retningslinjer for fysisk aktivitet og anbefalinger Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er en nøgleaktør for definition af begreber til politikker for bekæmpelse af fedme 3. WHO har som led i sine aktiviteter vedtaget en række dokumenter, der definerer både individuelle og kollektive mål for fysisk aktivitet og kost 4. Nogle WHO-anbefalinger henvender sig til hele befolkningen, mens andre omvendt dækker specifikke aldersgrupper. WHO's vejledninger fokuserer på fysisk KOM(2007) 279 af : Hvidbog om En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme. s. 2 World Health Organization (Geneva, 2004): Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health. World Health Organization (WHO Regional Office for Europe, Copenhagen (2006): Steps to health. A European framework to promote physical activity. WHO Europe Ministerial Conference on Counteracting Obesity (Istanbul, 2006): Det europæiske charter mod fedme. World Health Organization (Geneva, 2007): A guide for population-based approaches to increasing levels of physical activity. Implementation of the WHO Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health. 5\n6 aktivitet som et værktøj for befolkningsbaseret primær forebyggelse og er baseret på den seneste videnskabelige dokumentation. I 2002 vedtog WHO en henstilling om, at alle bør udføre mindst 30 minutters daglig fysisk aktivitet 5. I sin hvidbog om idræt (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene), bemærkede Kommissionen, at visse undersøgelser synes at pege på, at endog endnu mere fysisk aktivitet kan anbefales. Dette peger på, at retningslinjer til fremme af fysisk aktivitet i EU ville være nyttig. Sådanne retningslinjer kunne foreslå forskellige henstillinger for forskellige aldersgrupper, f.eks. børn og unge, voksne og ældre 6. Disse EU-retningslinjer følger op på hvidbogen om idræt ved at foreslå mere konkrete og politikorienterede "Retningslinjer for handling", der kan findes i slutningen af relevante afsnit i teksten. Retningslinjer har til formål at henvende sig til beslutningstagere på alle niveauer (europæisk, nationalt, regionalt, lokalt), og både i den offentlige og den private sektor. De bekræfter den strategi, der er anlagt af WHO, samtidig med at de forsøger at anvise nyttige trin til, hvordan målsætningerne kan omsættes til konkrete foranstaltninger. Retningslinjerne følger ligeledes op på et andet strategidokument, som Kommissionen har vedtaget. I sin hvidbog om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, der blev vedtaget den 30. maj 2007, anførte Kommissionen, at "medlemsstaterne og EU efter dens opfattelse skal tage proaktive skridt for at vende de seneste årtiers nedgang i den fysiske aktivitet som følge af flere forskellige faktorer". Hvidbogen begrænser ikke diskussionen om fedme til dennes ernæringsmæssige aspekter, men plæderer også varmt for, at der træffes de foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at fremme fysisk aktivitet yderligere og således rette op på de aktuelle mangler med hensyn til fysisk aktivitet. Kommissionen understreger også, at der gennem passende koordinering af politikker skal skabes de organisatoriske og strukturelle forudsætninger for, at folk har mulighed for at være fysisk aktive. I konklusionerne i Hvidbogen om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, vedtaget af Rådet af beskæftigelses-, social- sundheds- og forbrugerministre 77, og ligeledes i Europa-Parlamentets beretning om denne hvidbog 8, er betydningen af fysisk aktivitet i kampen mod fedme og dertil knyttede sygdomme blevet understreget af begge institutioner. Samme hvidbog fortsætter med at plædere for foranstaltninger, som f.eks. indsamling og formidling af nye modeller for handling og koordinering udviklet lokalt og regionalt, bl.a. gennem EU s gruppe på højt plan for ernæring, sundhed og fysisk aktivitet. Et eksempel på en sådan informationsudveksling blandt aktørerne findes allerede i arbejdet med EU s Europæiske handlingsplatform for kost, fysisk aktivitet og sundhed, som har deltagelse af repræsentanter for europæisk forskning, industri og civilsamfundet. Foranstaltninger i tråd med de i disse retningslinjer foreslåede kunne, på grund af deres Se: "Why Move for Health", SEK(2007) 935 af : Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: EU og idræt: baggrund og kontekst. Ledsagedokument til hvidbogen om idræt (KOM (2007) 391) / IPR false/default_en.htm 6\n7 omfattende karakter, udvikles og evalueres inden for lignende netværk på forskellige niveauer. For sunde voksne mellem 18 og 65 år anbefaler WHO som mål mindst 30 minutters fysisk aktivitet af moderat intensitet 5 dage om ugen eller mindst 20 minutters stærkt intensiv fysisk aktivitet 3 dage om ugen. Den nødvendige mængde fysisk aktivitet kan akkumuleres i intervaller af mindst 10 minutters varighed og kan ligeledes bestå i en kombination af perioder med moderat til kraftig intensitet 9. Der bør tilføjes aktiviteter til styrkelse af muskelkraften og udholdenheden 2 til 3 dage om ugen. For voksne over 65 år bør der i princippet opnås samme mål som for sunde yngre voksne. Derudover er især styrketræning og balanceøvelser, der skal forhindre faldulykker, vigtige for denne aldersgruppe. Disse henstillinger gælder ud over de daglige rutinemæssige aktiviteter, der er mindre intensive eller varer mindre end 10 minutter. Imidlertid viser de eksisterende data om sammenhængen mellem omfang og virkninger af fysisk aktivitet, at allerede en let til moderat stigning i aktivitetsniveauet for de mest inaktive dele af befolkningen med sandsynlighed vil have positive virkninger på deres sundhed, såfremt mindstegrænsen på mindst 30 minutters moderat fysisk aktivitet i 5 dage om ugen (endnu) ikke er nået. For alle målgrupper kan der opnås yderligere positive virkninger ved at øge intensiteten 10. Unge i den skolepligtige alder bør deltage i 60 minutter eller derover i moderat til intensiv fysisk aktivitet hver dag i en form, der er svarer til deres udvikling, som er sjov, og som involverer mange aktiviteter. Det fulde bevægelsesomfang kan nås i intervaller af mindst 10 minutters varighed. Udvikling af motoriske færdigheder bør sættes i værk allerede i en tidlig alder. Der skal fokuseres på specifikke typer aktivitet, der svarer til den pågældende aldersgruppes behov: aerobic, styrketræning, vægtløftning, balanceøvelser, fleksibilitet, motorisk udvikling. Udformningen af nationale henstillinger om fysisk aktivitet bør ske sideløbende med planlægningen og evalueringen af politikker og foranstaltninger, der skal nå de anbefalede mål i WHO s vejledning om fremme af fysisk aktivitet. I sin hvidbog om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, foreslår Kommissionen ligeledes, at "idrætsorganisationer bør i samarbejde med sundhedsgrupper udvikle reklame- og markedsføringskampagner i EU, som fremmer fysisk aktivitet, 9 10 Hos voksne (fra unge til midaldrende) kan langsom/let gang (spadseren) udgøre en fysisk anstrengelse på skridt pr. 30 minutter, mens den samme effekt hos ældre ville kunne opnås ved skridt i 30 minutter. Moderat gang ville således kræve skridt for voksne og skridt for ældre, mens kraftig gang (gang op ad bakke, op ad trapper eller løb) ville kræve skridt for en voksen og skridt for en ældre. Som specificeret af [USA s Department of Health and Human Services] Centers fordisease Control and Prevention (CDC) og American College of Sports Medicine (ACSM), kan intensitetsniveauerne kategoriseres som "moderat aktivitet" (forbrænding af 3,5 til 7 kcal/min) eller "kraftig aktivitet" (forbrænding af over 7 kcal/min). "Moderat aktivitet" omfatter "moderat eller frisk gang på 3 til 4,5 mph på jævnt underlag inden- eller udendørs, f.eks. gang til skole, arbejde, eller indkøb; Gang for fornøjelsen; hundeluftning; eller gang som et afbræk fra arbejdet; gang ned ad trapper eller ned ad bakke; kapgang under 5 mph; gang med stokke; hiking; rulleskøjtning eller inline-skøjteløb i adstadigt tempo". "Kraftig aktivitet" omfatter "kapgang og gang under aerobic 5 mph eller hurtigere; jogging eller løb; kørsel med håndbetjent rullestol; gang eller frisk klatring op ad bakke; gang med rygsæk; bjergbestigning, klatring, rapelling; rulleskøjteløb eller inline-skøjteløb i et rask tempo". Se CDC [Centers for Disease Control and Prevention]: Generelle fysiske aktiviteter defineret efter aktivitetsniveau. (Udateret) 7\n8 særlig hos målgrupperne, f.eks. unge eller de lavere socioøkonomiske grupper." WHO s regionalkontor for Europa indsamlede for nylig foreliggende henstillinger om fysisk aktivitet, som medlemsstater i hele WHO s europæiske region har iværksat. De anvendte kilder var "International inventory of documents on physical activity promotion" 1111 kombineret med anmodninger til 25 lande om oplysninger (heraf 19 EUlande) og yderligere internetsøgninger. Der blev fundet oplysninger for 21 lande, heraf 14 EU-lande. I alle dokumenter nævnes den generelle anbefaling om "mindst 30 minutters fysisk aktivitet af moderat intensitet 5 dage om ugen" for alle voksne 12. Det var ikke alle dokumenter, der indeholdt specifikke anbefalinger for forskellige aldersgrupper (yngre, voksne eller ældre voksne). De fleste dokumenter omfattede en anbefaling om 60 minutters fysisk aktivitet af moderat intensitet pr. dag for børn og unge, men kun nogle få lande havde anbefalinger for de ældre. Generelt var de fleste af anbefalingerne baseret på mængden og arten af den fysiske aktivitet, der var nødvendig for at opnå positive virkninger for den generelle sundhedstilstand. Desuden havde visse lande specifikke anbefalinger for visse sundhedsresultater, f.eks. en sund organisme eller forebyggelse af hjertesygdomme. Desuden var der nogle lande, der medtog vejledning til specifikke befolkningsgrupper i deres anbefalinger, navnlig med hensyn til fedme og vægtstyring. Nogle lande medtog også anbefalinger om at nedsætte tiden foran skærmen/inaktiv adfærd til højst to timer om dagen. Selv om landene generelt anvender samme anbefalinger baseret på anbefalingerne fra WHO, er der store afvigelser med hensyn til, hvordan de spreder budskabet om fysisk aktivitet. Nogle nationale dokumenter indeholder praktisk rådgivning (f.eks. at tage trapperne, engagere sig i udendørs aktiviteter med sin familie, dans) til befolkningen og til sundhedsfaglige personer om, hvordan man når de anbefalede niveauer for fysisk aktivitet. Andre dokumenter fokuserer mere på, hvordan politiske beslutningstagere bør gennemføre og videreformidle budskabet om fysisk aktivitet. Nogle få lande har udformet specifikke kommunikationsværktøjer, f.eks. en pyramide eller lagkage for at illustrere deres anbefalinger om fysisk aktivitet for voksne. Retningslinjer for handling Retningslinje 1 I overensstemmelse med vejledningerne fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefaler EU og dens medlemsstater som minimum 60 minutters daglig aktivitet af moderat intensitet for børn og unge og mindst 30 minutters daglig aktivitet af moderat intensitet for voksne og ældre. Retningslinje 2 Alle relevante aktører bør holde sig til vejledningerne fra WHO om fedme og fysisk aktivitet og finde veje til at gennemføre dem HEPA Europe International inventory of documents on physical activity promotion Copenhagen, WHO Regional Office for Europe, 2006 ( WHO: Benefits of Physical Activity (senest opdateret 2008). 8\n9 2. En tværsektoriel tilgang Mange offentlige myndigheder, der er udstyret med betydelige budgetter, er involveret i at fremme fysisk aktivitet. Det er kun muligt at nå de fastlagte mål gennem et samarbejde mellem ministerier, agenturer og faglige organisationer og på alle niveauer (nationalt, regionalt, lokalt), og i samarbejde med den private og frivillige sektor. En forøgelse af den fysiske aktivitet i befolkningen falder ind under flere vigtige sektorers kompetenceområde, med en overvægt på den offentlige sektor: Idræt Sundhed Uddannelse Transport, miljø, byplanlægning og offentlig sikkerhed Arbejdsmiljø Tilbud til ældre medborgere. Kort- og langsigtede mål er ikke tilstrækkelige til en effektiv udmøntning af nationale retningslinjer for fysisk aktivitet. Retningslinjer for udvikling og konkretisering af politikker, der skal få folk til at bevæge sig mere, bør være baseret på følgende kvalitetskriterier, der har vist sig at skabe et bedre potentiale for en effektiv politisk udmøntning: (1) Udvikling og formidling af konkrete målsætninger: Hvad er de præcise mål, der bør nås af de politiske tiltag? Hvad er målgrupperne for disse politikker, og inden for hvilke rammebetingelser formidles disse foranstaltninger til dem? (2) Planlægning af konkrete skridt i gennemførelsesprocessen: Hvad er den præcise tidsramme for den politiske gennemførelsesproces? Hvad er de konkrete milepæle og opgaver? (3) Definition af klare ansvarsområder og forpligtelser vedrørende gennemførelsen: Hvem leverer strategisk lederskab? Findes der en lovgivning, der støtter op om de politiske foranstaltninger? (4) Tilførsel af passende midler: Hvem har organisatorisk kapacitet og kvalificeret personale til at gennemføre de politiske foranstaltninger eller hvem kan udvikle en sådan kapacitet? Hvordan kan der sikres de nødvendige finansielle ressourcer til udmøntningen af de politiske foranstaltninger? Hvordan hænger forskellige finansieringskilder (nationalt budget, regionale og lokale budgetter, det private erhvervsliv) sammen? (5) Skabelse af et politisk miljø, der støtter op om foranstaltningerne: Hvilke politikområder og vigtige politiske aktører kan bakke op om de politiske foranstaltninger? Hvilke politiske alliancer kan der opbygges for at fremme foranstaltningerne og tackle potentielle politiske barrierer? (6) Stigning i den offentlige støtte: Hvordan kan man forøge befolkningens eller særlige målgruppers interesse for de politiske foranstaltninger? Hvordan involverer man medierne? (7) Overvågning og evaluering af gennemførelsesprocessen og dens resultater: Hvad 9\n10 er nøgleindikatorerne for en effektiv gennemførelse? Hvad er de forventede resultater, og hvordan kan disse resultater måles? Alle foranstaltninger skal tilpasses den specifikke sammenhæng og skal afspejle de relevante målgruppers behov og deres specifikke rammebetingelser. Eksempler på god praksis I Det Forenede Kongerige har overenskomster i den offentlige sektor været anvendt til at skabe incitamenter til at nå visse specifikke sundhedsmål. Lokale organer giver nærmere oplysninger om, hvordan målene vil blive leveret og evalueres. I Det Forenede Kongerige kaldes disse for Local Area Agreements (lokale overenskomster) og har været brugt til at fremme idræt og fysisk aktivitet. Et eksempel er Hertfordshire, hvor man som led i den lokale overenskomst har identificeret behovet for at forbedre ældrebefolkningens selvstændighed og dermed sundhd. Det lokale strategiske partnerskab identificerede følgende resultater: "Ældre medborgeres selvstændighed og trivsel skal forøges gennem aktiv deltagelse i idræt og fysisk aktivitet, der sætter dem i stand til at have en sund livsførelse, der kan holde dem i form og gøre dem sunde i så lang tid som muligt". De identificerede følgende resultatindikatorer og målsætninger, som disse resultater skal holdes op imod. "Procent af voksne på 45+, der deltager i mindst 30 minutters idræt af moderat intensitet og aktive fritidsinteresser (bl.a. vandring og cykling) i mindst tre dage om ugen". Opnåelsen af målet (+4 % i forhold til referencerammen) var knyttet sammen med et finansielt incitament i omegnen af 1,2 mio. GBP. I Tyskland har forbundsministeriet for sundhed, landbrug og forbrugerbeskyttelse udviklet retningslinjer for "Sund kost og fysisk aktivitet Nøgle til større livskvalitet" 13, der skal tjene som grundlag for en national handlingsplan, der skal forhindre fejlernæring, overvægt, inaktivitet, og de vilkår og kroniske sygdomme, som disse faktorer afføder. Retningslinjerne koncentrerer sig om følgende fem centrale indsatsområder: Politikker (forskellige sektorer og områder) Uddannelse og oplysning om kost, fysisk aktivitet og sundhed Fysisk aktivitet i dagligdagen Forbedring af kvaliteten af måltider, der serveres uden for hjemmet (børnehaver, skoler, arbejdspladser, osv.) Impulser til forskning. I Luxembourg lancerede fire ministerier (uddannelse, sundhed, idræt, ungdom) i juli 2006 en handlingsplan for flere sektorer, kaldet "Gesond iessen, méi bewegen" ("Spis sundt, bevæg dig mere"). Lokale interessenter tilskyndes til at iværksætte tiltag, der om muligt vedrører både ernæring og fysisk aktivitet. Mere end 60 interessenter, der repræsenterer forskellige områder (skoler, lokalsamfund, klubber, arbejdspladser, sundhedsplejeorganisationer) er blevet inddraget i den nationale handlingsplan. En tværsektoriel arbejdsgruppe bestående af medlemmer fra de fire ministerier overvåger handlingsplanen, herunder lokale initiativer og kampagner. Retningslinjer for handling Retningslinje 3 Offentlige myndigheder med ansvar for forskellige sektorer bør støtte hinanden gennem et tværsektorielt samarbejde om at gennemføre politikker, der kan gøre det nemmere og mere attraktivt for den enkelte at forøge sit fysiske /nn_749118/SharedDocs/downloads/03- Ernaehrung/Aufklaerung/EckpunktepapierGesundeErnaehrung,templateId=raw,property=publicati onf ile.pdf/eckpunktepapiergesundeernaehrung.pdf 10\n11 aktivitetsniveau. Retningslinje 4 Myndigheder med ansvar for gennemførelsen af retningslinjer for idræt og fysisk aktivitet bør overveje brugen af overenskomster mellem centrale, regionale og lokale offentlige instanser med det formål at fremme idræt og fysisk aktivitet. Hvor det er relevant, kan sådanne overenskomster omfatte specifikke belønningsmekanismer. Sammenhængen mellem strategier for idræt og fysisk aktivitet bør fremmes. Retningslinje 5 Regeringerne bør iværksætte initiativer til koordinering og fremme af offentlig og privat finansiering af fysisk aktivitet og lette hele befolkningens adgang. 3. Politikområder 3.1. Idræt Offentlige myndigheder (nationale, regionale, lokale) sætter betydelige beløb af til idræt. Skatter og sportslotterier er vigtige finansieringskilder. Det er imidlertid vigtigt, at disse budgetter anvendes til støtte for fysisk aktivitet for befolkningen som helhed. Set i relation til fysisk aktivitet bør den generelle målsætning for en idrætspolitik være at øge deltagelsen i idræt af en vis kvalitet blandt alle segmenter af samfundet. Som grundlag for kvalificerede beslutninger bør befolkningens adfærd i relation til fysisk aktivitet overvåges nøje i sundhedsundersøgelser. En fysisk aktiv livsstil over til kræver et landsdækkende system af omkostningseffektive idrætsfaciliteter med lave adgangskrav og opsyn med begyndere. Idrætsinfrastrukturen skal gøres let tilgængelig for alle befolkningsgrupper. Hertil hører offentlig finansiering af opførelse, renovering, modernisering og vedligeholdelse af idrætsfaciliteter og udstyr, samt brugen af offentlige gratis idrætsfaciliteter til lave omkostninger. Med hensyn til fremme af idræt for børn og unge kan en pro-capita-finansiering udgøre det grundlæggende finansieringsfundament. Offentlig finansiering kunne f.eks. foretrække fremme af infrastrukturer for folkeidræt (f.eks. omstrukturering af skolegårde), i stedet for komplekser til eliteidræt. En vigtig målsætning for en idrætspolitik med det sigte at styrke fysisk aktivitet blandt befolkningen er udviklingen af en folkesportsbevægelse på lokalt og nationalt niveau. Der hvor der findes separate politikker for idræt og fysisk aktivitet, bør de supplere hinanden og vise sammenhængskraften fra fysisk aktivitet af let intensitet hele vejen igennem til organiseret konkurrenceidræt. Programmer for "Idræt for alle" bør sigte på at motivere alle borgere til at deltage i fysisk aktivitet og idræt, og gøre dem bevidste om, at det er hele befolkningen, der er målgruppen, og at idræt er en menneskeret uanset alder, race, etnicitet, social klasse eller køn. Idrætspolitikkerne bør derfor følge det mål at forøge antallet af borgere, der deltager i idræt og fysisk aktivitet. Til det formål bør de nødvendige ressourcer og nøgleaktører identificeres, samtidig med at det er nødvendigt at tage fat om samfunds- og miljømæssige barrierer for udøvelse af idræt, navnlig for så vidt angår dårligt stillede samfundsgrupper. 11\n12 Der kan i den forbindelse sondres fire hovedgrupper: staten, kommunerne, sektoren for organiseret idræt, og sektoren for den ikke-organiserede idræt Staten Staten spiller som det vigtigste finansieringsorgan en central rolle, når det drejer sig om at fordele midler til idrætsorganisationer, sammenslutninger og kommuner. Centrale idrætsmyndigheder kan træffe følgende foranstaltninger: Udvikle politikker for nationale idrætsaktiviteter og fysisk aktivitet med det hovedformål at inddrage flere i idrætsudøvelse og fysisk aktivitet i alle befolkningssegmenter; styrke idrætsorganisationernes organisatoriske og finansielle bæredygtighed; overveje lige adgang til idræt og fysisk aktivitet for alle uanset social klasse, alder, køn, race, etnicitet og fysisk formåen. Udvikle en vejledning om, hvordan man økonomisk kan støtte gennemførelsen af specifikke programmer i overensstemmelse med idrætspolitikkens hovedmålsætninger. Finansiere idrætsorganisationer og kommuner, der specifikt står for udmøntningen af programmer for større deltagelse i idrætsaktiviteter og fysisk aktivitet på tværs af aldersgrupper. Programmer for øget deltagelse i idrætsaktiviteter blandt nærmere angivne minoritetsgrupper (indvandrere, ældre, handicappede og uarbejdsdygtige) kunne prioriteres. Støtte kommuner og idrætsorganisationer økonomisk med at opføre idrætsfaciliteter og infrastruktur og give adgang til disse faciliteter til den brede offentlighed. Antal kvadratmeter idrætsfaciliteter i forhold til befolkningsstørrelsen kan anvendes som referenceværdi i områder, hgvor der planlægges nyt boligbyggeri. Tilskynde til partnerskaber mellem ministerier, navnlig mellem ministerierne for sundhed, idræt, transport og uddannelse, der skal fremme livslang deltagelse i idrætsaktiviteter og fysisk aktivitet. Oprette partnerskaber med offentlige og private investorer og medier med det formål at fremme idrætspolitikken. Udvikle og yde finansiel støtte til overvågnings- og evalueringssystemer, der skal vurdere virkningerne af idrætspolitikken på forskellige niveauer og på forskellige tidspunkter. Eksempel på god praksis Tyskland har udformet nationale retningslinjer for udviklingen af lokale idrætsfaciliteter. Disse retningslinjer udnyttes til at udvikle en byinfrastruktur, der skal fremme en aktiv livsstil. Med udgangspunkt i metoden "Integrated Sport Development Planning", gennemløbes der en række trin til vurdering, udvikling og gennemførelse af lokal infrastruktur for fysisk aktivitet. I vurderingsfasen oprettes der en opgørelse over eksisterende idrætsfaciliteter og rekreative områder, og der gennemføres en behovsvurdering af idrætsfaciliteter og rekreative områder baseret på en befolkningsundersøgelse. Opgørelsen holdes derefter op mod behovet. I udviklingsfasen diskuteres resultaterne af vurderingsfasen med lokale interessenter og politiske beslutningstagere, og der nedsættes en planlægningsgruppe for tværsektorielt samarbejde. Efterfølgende møder har til formål at indsamle og strukturere idéer til forbedring af idrætsfaciliteter og rekreative områder, at diskutere og prioritere disse idéer, og at diskutere hvilke midler, der skal tages i anvendelse for at gennemføre dem, samt at opnå enighed om et "katalog over tiltag til forbedring af lokale infrastrukturer for fysisk aktivitet", der vil blive gennemført. Dette omfatter en beslutning om og 12\n13 angivelse af ansvarsområder og tidsfrister for gennemførelsen af tiltag. Gruppen er ansvarlig for, at aktionskataloget konkretiseres. I idealsituationen overvåges udmøntningen af kataloget af gruppen, og dens virkninger evalueres Regionale og lokale myndigheder Regioner og/eller kommuner er ansvarlige for langt den overvejende del af den offentlige idrætsstruktur og er dermed i stand til at skabe de bedste forudsætninger for, at lokalbefolkningen har adgang til idrætsaktiviteter. Regioner og/eller kommuner kan træffe følgende foranstaltninger: Udvikle en opgørelse over alle idrætsfaciliteter og rekreative faciliteter og om nødvendigt udvide dem, eventuelt i samarbejde med idrætsorganisationer. Sikre, at indbyggere både i byer og landområder har adgang til idrætsanlæg i et område, der er let tilgængeligt fra hjemmet (infrastruktur og offentlig transport). Sikre åben adgang til idrætsfaciliteter for alle borgere, under hensyntagen til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. Tilskynde til deltagelse i idræts- og sociale arrangementer i lokalsamfundet gennem lokale kampagner, som f.eks. specifikke idrætsbegivenheder og forskellige alternativer udover konkurrenceidræt, der skal forøge befolkningens fysiske aktivitetsniveau. Udtænke attraktive begivenheder og aktiviteter for hele lokalsamfundet, der skal gøre udøvelse af regelmæssig fysisk aktivitet til en fast vane. Støtte lokale idrætsorganisationer til udvikling og gennemførelse af projekter, der skal fremme fysisk aktivitet og inaktive befolkningsgruppers deltagelse i idræt. Udvikle partnerskaber med universiteter og eksperter fra sundhedssektoren med det formål at etablere organer, der skal yde støtte og rådgivning vedrørende fysisk aktivitet, og bistå disse organer med, eller give dem regler for, at fremme inaktive befolkningsgruppers deltagelse i idræt. Eksempler på god praksis Der er i Det Forenede Kongerige (England) indsamlet oplysninger om over idræts- og fritidsfaciliteter, som ligger tilgængelige på internettet. Active Placesdatabasen indeholder oplysninger om en lang række idrætsfaciliteter fra idrætshaller til skisportsområder, friluftsbade til sundhed og fitness. Den omfatter lokale myndigheders fritidsfaciliteter samt kommercielle websteder og klubwebsteder. I de lokale myndigheder i Det Forenede Kongerige (England) undersøges det også p.t., hvor stor en andelen af befolkningen i kommunerne, der bor inden for 20 minutters gåafstand (i byområder) eller 20 minutters køreafstand (i landområder) fra idrætsfaciliteter af høj kvalitet Den organiserede idrætssektor I mange EU-medlemsstater har idrætsorganisationer (foreninger, forbund, sammenslutninger, klubber) en tendens til at fokusere relativt snævert på at organisere konkurrencer. De bør stimuleres til at definere strategier for idrætsgrene, der tager hensyn til idræt for alle og idræts virkning på folkesundheden, sociale værdier, ligestilling mellem mænd og kvinder og kulturel udvikling. Idrætsorganisationer bidrager til samfundenes trivsel og kan fjerne noget af presset på de offentlige budgetter. Klubber kan i kraft af deres alsidighed og omkostningseffektivitet være med til at opfylde befolkningens behov for fysisk aktivitet. En stor udfordring for 13\n14 den organiserede idrætssektor i fremtiden bør være at tilbyde landsdækkende sundhedsrelaterede træningsprogrammer af høj kvalitet. Trænere og ledere i idrætsorganisationer kan spille en vigtig rolle i fremme af fysisk aktivitet. Deres uddannelsesmæssige baggrund bør give dem al den ekspertise, der er nødvendig for at hjælpe folk med at finde de rette træningsmetoder og idrætsaktiviteter. Det er imidlertid vigtigt, at de forstår, at fysisk aktivitet skal være til stede i dagligdagen og ikke kan begrænses til den tid, der bruges i idræts- eller fritidscentret. De skal derfor have adgang til tilstrækkelige oplysninger om, hvordan man forøger mængden af aktivitet i dagligdagen, både i hjemmet og på arbejdspladsen, og i trafikken. Især cykling eller gang fra hjemmet til idrætscentret forøger fordelen for den pågældende person samt for hans eller hendes omgivelser. Eksempler på god praksis Det tyske olympiske idrætsforbund har sammen med den tyske lægeforening og forskellige sygesikringsselskaber udviklet et sundhedsfremmeprogram med kvalitetsmærket "Sport pro Gesundheit". Idrætsklubber skal opfylde følgende standardkriterier for at kunne få tildelt kvalitetsmærket: målgruppeorienterede tilbud; kvalificerede trænere; ensartet organisationsstruktur; forebyggende sundhedstjek; understøttelse gennem kvalitetsstyring; idrætsklubber som aktive sundhedspartnere. Der findes ca godkendte forebyggende kurser til styrkelse af hjerte-kar-systemet, rygog afspændingskurser tilbydes i ca idrætsklubber. Ledsageforanstaltninger, som f.eks. systematisk dokumentation, kvalitetscirkler og obligatoriske videreuddannelseskurser for instruktørerne, garanterer en omfattende kvalitetsstyring. Et yderligere kommunikationskoncept med en online-database og udvikling af programmet "Bewegung auf Rezept" i samarbejde med sygekasser og lægeforeningen sikrer en høj effektivitet. I Østrig er programmet "Fit für Österreich" et offentligt-privat partnerskab. Det er offentligt finansieret, men administreres af det østrigske idrætsforbund (ngoparaplyorganisationen for organiseret idræt i Østrig). Der findes et samarbejde med sundhedsministeriet, den offentlige sygekasse og delstatsregeringerne. Der blev oprettet et netværk af 30 "Fit für Österreich"-koordinatorer, der skal yde landsdækkende eksperthjælp til klubber med det formål at forbedre kvaliteten og øge antallet af sundhedsorienterede programmer for fysisk aktivitet i klubber. En årlig "Fit für Österreich"-konference fungerer som en praksisorienteret markedsplads for udveksling af ideer blandt trænere. "Kvalitetsmærket" for sundhedsorienteret fysisk aktivitet uddeles til programmer, der opfylder specielle krav med hensyn til forvaltning, indhold og ledelse. I Ungarn er der lanceret et særligt program for "Senioridræt", der fungerer som et pilotprojekt, der skal forbedre denne aldersgruppes fysiske aktiviteter. Der blev iværksat en indkaldelse af ansøgninger, og 215 projekter modtager i dag statsstøtte. Regeringen støtter ligeledes 110 organisationer, der deltager i skridttællerprogrammet kaldet "Titusind skridt" Ikke-organiseret idræt og fysisk aktivitet Selv om fysisk aktivitet i dagligdagen (gang eller cykling til skole eller job, gang til indkøb, tage trapperne, være aktiv i hjemmet osv.) har sundhedsfremmende virkning, kan idrætsaktiviteter i fritiden være et vigtigt supplement til fysisk aktivitet. Ikkeorganiserede idrætsaktiviteter er ved at vinde mere og mere indpas i mange lande: hyppige besøg i fitness- og wellnesscentre, fritidsaktiviteter, såsom svømning, roning og 14\n15 sejlads på havet, søer og svømmebassiner, eller aktiviteter, som f.eks. kortere og længere vandreture, ridning, cykling i bjerge, på bakker og andre udendørsmiljøer. Sådanne ikkeorganiserede fysiske aktiviteter er særlig interessante, fordi de hjælper folk med at opdage eller genopdage, at fysisk aktivitet kan være en lise for både krop og sjæl. Det kan især være tilfældet for mindre børn, hvor spontan, ustruktureret leg er en afgørende komponent af fysisk aktivitet, der fremmer positiv fysisk og psykisk trivsel. Med det stigende pres på arealanvendelse og brug af bilen er det vigtigt, at legearealer til børn ikke tilsidesættes i planlægnings- og udformningsovervejelserne. Ikke-organiserede eller selvorganiserede aktiviteter er imidlertid omfattet af visse begrænsninger, der ikke må glemmes, og som kan kræve særlige tiltag: Geografiske begrænsninger: Det er indlysende, at motivationen til at udvikle en specifik aktivitet er stærkt betinget af geografiske forhold, f.eks. kan man kun løbe på skøjter eller ski i større omfang i områder med kolde vintre, hvorimod idræts- og fritidsaktiviteter på eller ved vand kun er mulige i nærheden af havet eller søer. Denne, ganske vist indlysende, iagttagelse understreger behovet for, at der i enhver by eller ethvert bymiljø findes passende steder, der er egnede og appellerer til udendørs fysisk aktivitet, med det formål at stimulere til og give muligheder for fysisk aktivitet i fritiden. I nogle tilfælde kan brugere af forskellige fysiske aktiviteter på samme naturlige steder have modstridende interesser. F.eks. kan mountainbiking være i konflikt med vandring. Her er det nødvendigt med en omhyggelig konfliktstyring for at løse forskellige brugeres behov, samtidig med at det naturlige miljø bevares. Socioøkonomiske begrænsninger: Økonomiske forhold kan være en vigtig bremse for mange selvorganiserede aktiviteter, da disse ofte er forbundet med store omkostninger. Det kan betyde, at visse aktiviteter kun er mulige for folk med mellemstor eller høj indkomst, mens de kan være utilgængelige for andre. Gennem målrettede foranstaltninger kan det sikres, at der er adgang til selvorganiserede aktiviteter for folk, navnlig unge, uanset deres økonomiske forhold. Kulturelle begrænsninger: Adgang til selvorganiserede aktiviteter afhænger også delvist af bevidstheden om værdien af fysisk aktivitet for krop og sjæl. Dette forhold kræver fokuserede tiltag, der skal motivere alle mennesker til at finde frem til den mest passende form for fysisk aktivitet i deres fritid. Det er vigtigt at gøre sig tanker om, hvilke aktiviteter, der er mere egnede for den selvorganiserede sektor eller for den organiserede sektor. Sandsynligvis er det aktiviteter i forbindelse med bevægelse, der synes at være de mest passende, dvs. gang eller løb i pæne og sikre omgivelser, om muligt i grønne områder, og cykling, også i dette tilfælde med særlig fokus på sikkerhedsforholdene på vejen. Holdkonkurrenceidræt kan også i visse tilfælde være en interessant mulighed for selvorganiseret aktivitet, f.eks. basketball eller fodbold. Aktiviteter som f.eks. gang, jogging eller roning kan finde sted ikke alene i bymiljøer, men også i naturlige miljøer uden for byen. Det indebærer, at politikker for beskyttelse og styring af miljøet kan have stor virkning på mange selvorganiserede fysiske aktiviteter (se også afsnit 3.4). Selv om karakteren af ikke-organiserede eller selvorganiserede aktiviteter gør støtte til sådanne aktiviteter valgfri, understreger ovennævnte overvejelser betydningen af støtte fra den nationale regering, eller hyppigere lokalregeringen, til at udvikle og udbrede sådanne aktiviteter, navnlig i lyset af de ovennævnte geografiske, socioøkonomiske og 15\n16 kulturelle begrænsninger. Eksempel på god praksis I Ungarn finansierer regeringen et program kaldet "Åbne døre", hvor visse idrætsfaciliteter holder deres døre åbne efter deres officielle åbningstider (i weekender og om aftenen), således at familier, naboer osv. får mulighed for at udøve idræt. Derudover har et program med titlen "Måneskin" til hensigt at tilbyde idrætsaktiviteter gratis om aftenen eller natten (f.eks. bordtennis) til grupper af unge, der bor i særligt belastede områder. Klubber, der arrangerer disse aktiviteter, støttes af regeringen. Retningslinjer for handling Retningslinje 6 Når offentlige myndigheder (nationale, regionale, lokale) støtter idrætsaktiviteter via offentlige budgetter, skal der især lægges vægt på projekter og organisationer, der tillader så mange som muligt at deltage i fysisk aktivitet, uanset deres niveau (breddeidræt, fritidsidræt). Retningslinje 7 Når offentlige myndigheder (nationale, regionale, lokale) støtter idrætsaktiviteter via offentlige budgetter, bør der være tilstrækkelige styrings- og evalueringsmekanismer på plads til at sikre en opfølgning i overensstemmelse med målet om at fremme breddeidræt. Retningslinje 8 Såfremt der stilles offentlige midler til rådighed for aktiviteter med et indhold af fysisk aktivitet, bør kriterierne for tilskudsberettigelse og tildeling baseres på de påtænkte aktiviteter og på de generelle aktiviteter i de organisationer, der ansøger om midler. En særlig juridiske status, organisationens historie eller medlemskab af større forbundsstrukturer bør ikke betragtes som støtteberettigelse på forhånd. Finansieringen bør være målrettet aktiviteter inden for breddeidræt, under skyldig hensyntagen til, at organisationer med en eliteidrætskomponent også kan yde et væsentligt bidrag til breddeidrættens dagsorden. Offentlige og private aktører bør kunne konkurrere om finansiering på lige fod. Retningslinje 9 Idrætspolitikken skal være baseret på de faktiske forhold, og offentlig finansiering til idrætsvidenskab bør tilskynde til forskning, der søger at afdække ny viden om aktiviteter, der gør det muligt for den brede offentlighed at være fysisk aktiv. Retningslinje 10 Idrætsorganisationer bør tilbyde aktiviteter og arrangemennter, der er attraktive for alle, og bør tilskynde til kontakter mellem mennesker fra forskellige samfundsgrupper og med forskellige kvalifikationer, uanset race, etnicitet, religion, alder, køn, nationalitet og fysisk og psykisk helbredstilstand. Retningslinje 11 Idrætsorganisationer bør samarbejde med universiteter og skoler for videregående erhvervsuddannelser om at udvikle uddannelsesprogrammer for trænere, instruktører og andre fagpersoner på idrætsområdet med det formål at vejlede og foreskrive fysisk aktivitet til inaktive personer samt til personer med motoriske eller psykiske handicap, der kunne tænke sig at dyrke en særlig idrætsgren. Retningslinje 12 Lette, sundhedsrelaterede træningsprogrammer rettet mod så mange samfunds- og aldersgrupper som muligt, og som omfatter flest mulige idrætsdiscipliner (atletik, jogging, svømning, boldidræt, styrke- og hjerte-kredsløbtræning, kurser for ældre og unge) bør være en integreret del af 16\n17 idrætsorganisationernes program. Retningslinje 13 Idrætsorganisationerne har et indbygget enestående potentiale til forebyggelse og sundhedsfremme, som kan udnyttes og videreudvikles. Idrætsorganisationerne får særlig betydning for sundhedspolitikkerne, hvis de kan tilbyde kvalitetstestede og omkostningseffektive programmer inden for forebyggelse og sundhedsfremme Sundhed Fysisk aktivitet og sundhed er snævert forbundet. Af hensyn til en struktureret diskussion af denne sammenhæng skal der sondres mellem den offentlige sundhedssektor, sundhedsvæsen og sygesikring Den offentlige sundhedssektor For at gøre fremme af fysisk aktivitet til en prioriteret målsætning i sundhedspolitikkerne er der behov for at fokusere på fysisk aktivitet i bredere forstand med afsæt i en omfattende, befolkningsspecifik, dækkende og bæredygtig tilgang. Sundhedssystemerne kan lette en koordineret indsats på mange niveauer ved at gøre fysisk aktivitet til en effektiv del af den primære forebyggelse, dokumentere effektive foranstaltninger og formidle forskning, ved at præcisere de økonomiske fordele ved at investere i fysisk aktivitet, ved at fremme og udveksle information og ved at bringe relevante politikker sammen for at kæde sundhedssektoren sammen med andre sektorer, der sikrer en politik, der giver flere muligheder for fysisk aktivitet. Der bør i den offentlige sundhedssektor kun gennemføres foranstaltninger eller programmer til fremme af fysisk aktivitet, såfremt der er dokumentation for deres effektivitet. Gennemførelse af gyldige og pålidelige foranstaltninger og programmer til fremme af fysisk aktivitet vil således være baseret på den bedste tilgængelige dokumentation, bringe en vifte af metoder til adfærdsændring i anvendelse og tage højde for fysisk aktivitets miljømæssige sammenhæng. Evaluering og risikovurdering er ligeledes nødvendige for at afveje fordelene og de mulige forøgede risici ved større fysisk aktivitet (f.eks. skader). En vigtig opgave for den offentlige sundhedssektor er at forbedre målinger af fysisk aktivitet med henblik på overvågning af befolkningens sundhed og for en bedre vurdering af virkningerne af programmer for fysisk aktivitet. Bedre instrumenter til at måle fysisk aktivitet vil gøre det muligt at identificere befolkningsgrupper, der har størst behov for fysisk aktivitet. Spørgeskemaer er den hyppigst anvendte metode til at måle fysisk aktivitet i befolkningen. Der er i øjeblikket ved at blive udformet instrumenter til vurdering af fysisk aktivitet, og disse instrumenter skal testes. En objektiv vurdering af målene for fysisk aktivitet (f.eks. accelerationsmålere) kan ligeledes bidrage til en bedre overvågning af befolkningens helbred. På samfundsniveau skal den offentlige sundhedssektor arbejde for at ændre normer for fysisk aktivitet og udvikle støtte fra samfundet til sundhedsfremmende fysisk aktivitet i befolkningen som helhed og især på lokalt niveau. Disse normer kan defineres som beskrivende normer (fremme af synligheden af fysisk aktivitet), subjektive normer (stærkere accept af fysisk aktivitet i samfundet) og personlige normer (fremme af personligt engagement for at blive mere fysisk aktiv). 17\n18 Med hensyn til erhvervsuddannelse har den offentlige sundhedssektor en ledende rolle i uddannelsen af læger, der er involveret i sundhedsfremmende fysisk aktivitet, både læger, der har specialiseret sig i almen sundhedspleje, og læger, der arbejder med den enkelte patient. Uddannelsesbehovene for dem, der anvender foranstaltningerne og programmerne for fysisk aktivitet, skal formidle en kombination af viden, færdigheder og kompetencer fra forskellige områder (sundhed, fysisk aktivitet, idrætsaktiviteter og idrætsmedicin). Ud over programmer, der skal skabe øget opmærksomhed om de positive sundhedsvirkninger af fysisk aktivitet hos fagfolk inden for sundhedssektoren, vil dette skabe større muligheder for fagfolk inden for sundhedssektoren for at komme i kontakt med mange forskellige organisationer og oprette tværfaglige teams. Eksempel på god praksis I Slovenien vedtog regeringen i 2007 en national plan for sundhedsfremmende fysisk aktivitet (HEPA Slovenien ). De tre centrale grundpiller i denne plan er fysisk aktivitet i fritiden, fysisk aktivitet i skoler og på arbejdspladser, samt fysisk aktivitet i forbindelse med transport. Det væsentligste formål med det nationale HEPA-program er at tilskynde til alle former for regelmæssig fysisk aktivitet gennem hele livet. Programmet har et bredt anvendelsesområde og dækker områder og målgrupper, som f.eks. børn og unge, familier, arbejdspladsen, ældre, mennesker med særlige behov, sundhedssektoren og den sociale sektor, transportsektoren samt idrætsorganisationer Sundhedsvæsen Sundhedsfagligt personale (læger, sygeplejersker, fysioterapeuter, ernæringseksperter), der arbejder med enkeltpersoner og grupper (f.eks. skoler) kan vejlede om sundhedsfremmende fysisk aktivitet eller kan henvise til eksperter på dette område. I forbindelse med en sådan individuel vejledning tages der højde for alder, beskæftigelse, sundhedstilstand, tidligere erfaringer med fysisk aktivitet samt andre relevante faktorer. Til specifik vejledning hører en vurdering af det faktiske omfang af fysisk aktivitet, motivation, præferencer, samt sundhedsrisici i relation til fysisk aktivitet, samt kontrol med de opnåede fremskridt. Sundhedsfaglige personer kan bistå forældre med at tilskynde deres børn til fysisk aktivitet og hjælpe lærere med at forbedre skolernes undervisningsprogrammer for fysisk aktivitet. Effektiviteten af de sundhedsfaglige personers indsats for at tilskynde til positive adfærdsændringer er påvist, i samme øjeblik fysisk aktivitet bliver til en fast vane. Imidlertid kræver denne opgave for de sundhedsfaglige personer en større anerkendelse både i faglig og i finansiel henseende. De sundhedsfaglige personer kan i samarbejde med fagfolk inden for idræt, uddannelse, transport og byplanlægning tilføre information, viden og erfaringer til en integreret lokal indsats for at fremme en sund og aktiv livsstil. Eksempler på god praksis I Det forenede Kongerige står mottoet "Let s get moving" for et program i sundhedsvæsenet til fremme af fysisk aktivitet, der blev gennemført som et pilotprogram i 15 lægepraksisser i London fra vinteren 2007 til sommeren Praktiserende læger måler omfanget af en patients idrætsudøvelse og fysisk aktivitet ved hjælp af spørgeskemaer om fysisk aktivitet (offentliggjort af sundhedsministeriet i 2006). De støtter deres patienter i disses bestræbelser på at ændre deres adfærd ved at vejlede og tilskynde dem til sætte sig mål for fysisk aktivitet. De sundhedsfaglige personer arbejder sammen med patienterne om at overvinde hindringer for deres udøvelse af fysisk aktivitet, hjælper dem med at fastsætte individuelle mål, henviser patienter til tilbud om fysisk aktivitet i lokalmiljøet og følger deres fremskridt. Patienter, der er omstillingsparate, vil blive 18\n19 stimuleret til at finde frem til deres egne løsninger på at overvinde hindringer for deres udøvelse af fysisk aktivitet. De vil blive støttet i målet om at udøve moderat fysisk aktivitet i 5 x 30 minutter om ugen. Inden for rammerne af dette program udvides mulighederne for fysisk aktivitet fra aerobic-øvelser i hjemmet, via fittnescentre, til gåture i lokale grønne anlæg og andre øvelser udendørs i det lokale naturlige miljø. Såfremt patienter skulle ønske at blive mere fysisk aktive efter vurderingen, modtager de "Let s get moving"-pakken, som indeholder en personlig øvelsesplan, information om lokale aktiviteter, som de kan deltage i, et kort over deres nærmeste park og åbne områder, samt vejledning om kost og øvelser. Efter henholdsvis tre og seks måneder følger lægen op på patientens fremskridt. I Danmark opfordres de praktiserende læger til at skrive recept på fysisk aktivitet for mange livsstilsrelaterede sygdomme, enten når de er blevet diagnosticeret eller for at forhindre dem i at udvikle sig. Praktiserende læger i Danmark forventes ligeledes at tage en snak med deres patienter én gang om året om livsstil og sundhed. I Sverige skriver det kommunale sundhedsvæsen i Östergötland len recepter ud på fysisk aktivitet til patienter. En evaluering viste, at 49 % af dem, der modtog denne recept, efter 12 måneder fortsat holdt fast i denne, og yderligere 21 % var regelmæssigt aktive Sygesikring Afhængigt af nationale eller regionale overenskomster har borgere med bopæl i EU ofte krav på at få deres medicinudgifter refunderet af sygesikringen. Ganske vist tilbyder visse hospitaler, kommunale sundhedscentre og/eller sundhedsfaglige personer i nogle medlemsstater gratis behandling, men sygesikringerne udgør en hjørnesten i mange nationale sundhedssystemer. Selv i medlemsstater med en stor skattefinansieret offentlig sundhedssektor kan der også findes private udbydere. Afhængigt af nationale eller regionale aftaler kan sygesikringerne enten være almennyttige organer med forskellige grader af lovregulering, eller de kan være private forsikringsselskaber, der arbejder med gevinst for øje, eller en kombination af begge former. Hvorvidt analyserne og anbefalingerne i dette afsnit passer på disse, afhænger af sygesikringernes juridiske og finansielle status. Fremme af fysisk aktivitet er potentielt en af de mest effektive og dermed omkostningsgunstige måder at forebygge sygdomme på og skabe bedre trivsel. Sygesikringernes tiltag for at opmuntre deres medlemmer eller klienter til at være fysisk aktive, kan komme til at vise sig at være en rigtig god investering. Sygesikringer kan anvende forskellige metoder til at fremme fysisk aktivitet hos deres kunder: Af omkostningshensyn og for at undgå konflikter med andre forsikringsinstitutter kan de samarbejde med eksisterende udbydere af programmer for fysisk aktivitet, f.eks. ikke-statslige idrætsorganisationer (ngo er), idrætsklubber, fitnesscentre osv. Gennem sådanne former for samarbejde kan man undgå finansielle investeringer i personale og infrastruktur til programmer for fysisk aktivitet. Sygesikringer, der gør brug af tjenester fra eksterne udbydere, kan have brug for at gribe aktivt ind i udformningen af programmet og overvåge kvaliteten heraf. De kan tilbyde finansielle incitamenter, som f.eks. bonusudbetalinger til kunder, der er (eller er ved at blive) fysisk aktive. Denne strategi anvendes allerede af sygesikringer i nogle EU-lande. Sådanne bonusudbetalinger kan tilbydes til kunder, der regelmæssigt deltager i programmer for fysisk aktivitet, samt til klienter der opnår et vist 19\n20 fitnessniveau ved at vælge en fysisk aktiv livsstil. Sådanne finansielle incitamenter kan ligeledes tilbydes udbydere af sundhedspleje. F.eks. kan læger i den primære sundhedspleje blive belønnet økonomisk for at tilskynde patienter til at bevæge sig mere (øvelser på recept). Samtidig skal sygesikringer, der tilbyder sådanne økonomiske incitamenter, nøje definere og overvåge kvalitetskriterier for de programmer og resultater, der kan finansieres. Offentlige politikker for et stærkere engagement fra sygesikringernes side for at blive aktører i fremme af fysisk aktivitet, kan variere alt efter de forskellige sundhedssystemer i Europa. I statslige skattefinansierede systemer er det snarere de statslige institutioner på nationalt eller regionalt niveau, der køber eller tilbyder forebyggende tjenesteydelser (f.eks. i forbindelse med fremme af fysisk aktivitet). Derved kan staten mere direkte kontrollere udmøntningen af disse politiske foranstaltninger, men samtidig sætter det spørgsmålstegn ved den eksterne kontrol af kvalitet og effektivitet. I nogle systemer er uafhængige offentlige organer, som f.eks. sygesikringer, ofte afgørende for udmøntningen af politikker. Derudover kan private sygeforsikringsvirksomheder spille en vigtig rolle i begge systemer. Offentlige eller private sygesikringer kan udvikle deres egne politikker for fremme af fysisk aktivitet af hensyn til omkostnings- eller markedsføringseffektivitet. Derudover kan både offentlige og private sygesikringer via offentlige politikker (f.eks. skattenedsættelser, subsidier) blive tilskyndet til en intensivering af fremme af fysisk aktivitet. Staten kan også bringe lovgivningsinstrumenter i anvendelse til at definere konkrete obligatoriske foranstaltninger på forebyggelsesområdet (f.eks. obligatorisk fremme af fysisk aktivitet gennem offentlige sygesikringsfonde). Sygeforsikringsselskaber har selv en interesse i at fremme initiativer, der skal sprede budskabet om, at livsstil (fysisk aktivitet, ernæring, stresshåndtering) i afgørende omfang kan bidrage til, at der opstår eller undgås kroniske lidelser. De kan anvende følgende instrumenter til dette formål: Websted: Sundhedsportal med aktuel information om sundhedsrelaterede emner og relevante udbydere Medicinske callcentre, der bemandes af læger fra alle medicinske fagområder, der tilbyder alt lige fra lægeundersøgelser til sundhedsfremmende fitness-studier i et paneuropæisk netværk. Udvikling af en såkaldt fitnessprofil for "sygdomsforebyggelse" med medicinske og fysiske standardtest, ikke alene i samarbejde med medicinske institutioner og læger, men også i form af mobile testenheder. Udvikling af et nationalt eller europæisk netværk af organer, der tilbyder den enkelte klient særligt tilpassede programmer for sundhedsstyring. Udvikling af et netværk af wellness-hoteller, wellness-udbydere og personlige trænere (sundhedscoaches), der hjælper den enkelte med at ændre sin livsstil. Der bør ske et paradigmeskift i den forstand, at de offentlige sygesikringer ikke alene bør have pligt til at tilbyde lægebehandling, men også en pligt til at fremme foranstaltninger for sundhedsforebyggelse. De bør udgøre kernen i et netværk, der garanterer, at alle forebyggende foranstaltninger er baseret på samarbejde mellem socialforsikringsselskaberne, de ministerier der er ansvarlige for sundhed og socialforsorg, statslige og ikke-statslige sundhedsmyndigheder, kommuner og ligeledes private forsikringsselskaber for at undgå en opsplitning af foranstaltninger og kompetencer. Dette netværk kunne tilbyde knowhow og finansiering i forskellige 20


Tegneserie stripe info\nUdgivet: 24, Oktober 2012\nDoom-Mates er en tegneserie som blev udgivet den 24 Oktober 2012, som en del af den Fjerde årlige Halloween Special. Den indeholder endnu en konfrontation imellem Merasmus og Soldieren.\nDoom-Mates ligger ud med at Merasmus vender tilbage fra WizardCon MCLVI. Mens han er igang med at blive kørt tilbage til sit slot, fejler han i et forsøg på at bruge magi på taxi-chaufføren så han kan få rabat på turen. Merasmus vender tilbage til slottet og finder det i lagt i ruiner af RED Soldieren, med vaskebjørne og et køleskab i forhaven. Merasmus konfronterer Soldieren og får derefter af vide at hans slot nu huserer hver eneste vaskebjørn i Badlands området og at det vil blive bygget om til et fristed. Merasmus får af vide at han må tage det op med park rangeren, som er Soldieren. Efter at Soldieren håner ham, slår det klik for Merasmus og hans spøgelses form sværger at dræbe Soldieren. Soldieren hævder at han vil komme tilbage stærkere end før og citerer en hændelse hvori han tog trolmandens "Dræb mig kom tilbage stærkere piller". I stedet for bestemmer Merasmus sig for at slå alle ihjel som Soldieren holder af.\nTegneserien klipper til Soldieren der står og genfortæller historien til Red Scout og Spy og forklarer hvorfor medlemmer af RED holdet bliver dræbt.\nNår man prøver at bladre fremad ved den sidste side i tegneserien, vil en af i spil lydeffekterne for at hoppe på en spiller med Mandtræderne blive afspillet.\nDoom-Mates på den Officielle TF2 Webside.\nRetrieved from "https://wiki.teamfortress.com/w/index.php?title=Doom-Mates/da&oldid=1244380"\nThis page was last edited on 5 January 2013, at 03:42.


Speaker's Corner: Fattige dur ikke\nFattige dur ikke\nKøb dig til ydelser som før var gratis er Danske bank nye spareøvelse som rammer de svageste som ikke kan bruge netbank eller har brug for bank personales hjælp - grænsen er at har du fra 750.000 så er det gratis og så får du både kaffe og kringle og en Chesterfield sofa at sidde i imens der vimses rundt for at holde rosset væk så adelen kan være uforstyrret.\nMen nu har folket jo også støttet banker med bankpakker så de siger tak for kaffe og må luske om bag køen hvor pengeautomaten er for man har jo ikke tage højde for at tilgangen bliver større og opsat flere pengeautomater.\nSkulle hævemaskinen snuppe dit kort så skal man i realiteten betale penge for at henvende sig til personalet for at få det igen - er det ikke økonomisk kidnapning?\nDem som lukrere på de nye banktiltag bliver alternative kort som Mastercard specielt nu hvor alm penge udtræk ved kassen ikke er muligt i danske bank - for man kan ikke bare mere komme fra gaden og få et gratis dankort og en konto.\nTendensen er at man ikke er interesseret i fattige kunder men kun dem som har store aktiver i banken.\nMon ikke de andre banker følger samme billede for de er ikke interesseret i at overtage fattige kunder fra danske bank.\nMon ideen ikke er at tvinge flere over til at bruge netbank hvor man stort set kan klare alle sine bankforretninger så man ikke forstyrre bank personalet - de skulle nødig gå ned af stress.\nVar der ikke noget om at aftalen i sin tid var at det ikke måtte koste noget at få sin lønudbetaling i banken? Det er så datid men tænk hvis man gik tilbage til at få sin løn udbetalt i kontanter mon så ikke der kom en helt andet pip fra banker?\nIndsendt af polysl kl. 01.49\nkarsten.m72 19. januar 2013 kl. 08.06\nDet gik godt da Danske Bank investerede i Irland\nder for en del år siden var Europas klondyke.\nNu immigrerer folk fra Irland fordi gassen er gået af ballonen, jeg tror krisen først lige er begyndt.\nDet er påfaldende at den siddende røde regering hellere vil gå i krig i Mali og Algeriet end sørge for vores egne der må gå fra hus og hjem.\nForbrugerrådet siger lige nu at man SKAL have en gratis lønkonto i banken, Danske Bank skyder sig selv i foden ved at opfinde nye gebyrer.\nFor at gøre deres Chrome-browser så sikker som mu...\nStatsministerens nytårs tale


Konservative stiller med stærkeste hold i Kolding - Kolding Netavis\nKnud Erik Langhoff, tidligere byrådsmedlem og formand for teknik og miljø i Kolding, bliver folketingskandidat i Kolding-kredsen. Privatfoto.\n– Vi skal have en stærk konservative stemme på Christiansborg, som kan sætte Trekantsområdet – og i særdeleshed Syddanmarks – udfordringer frem i lyset. Lige nu har Det Konservative Folkeparti ikke nogen repræsentation fra Sydjyllands Storkreds. Det skal vi have lavet om på. Jeg har igennem længere tid gerne set Knud Erik på holdet, og nu lykkedes det. Som holdet ser ud nu, har vi 50% tradition og 50% fornyelse, og jeg føler mig overbevist om, at det er det, som det borgerlige Syddanmark har brug for, siger Niels Flemming Hansen i en pressemeddelelse.\n– Jeg må sige at det er nogle meget stærke kræfter, vi stiller op med i Sydjyllands storkreds. De dækker et bredt udsnit af befolkningen, og kombinationen af unge og voksne kræfter virker god. Jeg er sikker på, at de kommer til at kæmpe dag og nat, og skal forhåbentligt nok give pote, så det bliver et godt valg for Det Konservative Folkeparti i Syddanmark.


Fanget af Vadehavet: Hjælp på vej til strandet ægtepar - Krimi | www.bt.dk\nBT TV BTshop BT retter Abonnement E-avis Bestil abonnement Annoncer Hør radio POP FM Radio24syv Send tip Cookie- og Privatlivspolitik Fanget af Vadehavet: Hjælp på vej til strandet ægtepar\nAf Jens Anton Havskov Hansen Søndag den 3. november 2013, 15:21 Et ægtepar er søndag eftermiddag blevet fanget af vandet i Vadehavet på halvøen Skallingen nord for Esbjerg (rød pil)\nEt ægtepar blev søndag eftermiddag fanget af vandet i Vadehavet på halvøen Skallingen nord for Esbjerg. De to personer var ikke i stand til at komme tilbage til fastlandet, fordi vejen derud stod under vand.\nDet gør den fortsat søndag først på aftenen, men nu er hjælpen på vej, oplyser vagtchefen ved Syd- og Sønderjyllands Politi til bt.dk:\n- Parret er strandet derude. Men de har fundet et sted på sydspidsen af Skallingen, hvor de kan være nogenlunde tørskoet, og vandstanden er nu begyndt at falde. Indsatslederen forventer at kunne hjælpe dem ind meget snart, siger vagtchefen.\nSkallingen er en syv kilometer lang og ubeboet halvø i det nordlige Vadehav mellem Blåvand og Fanø. På grund af høj vandstand i området efter stormende kuling kombineret med oversvømmede arealer på land har det dagen igennem givet problemer for både det pågældende ægtepar og for to personer på Ho Bugt Vej i Kjelst.\nDe to blev tidligere søndag reddet, efter de var blevet fanget i vandmasserne og sad i deres bil med vandet rundt om dem i en meters højde.\nBegge blev hentet i en redningsbåd, oplyser vagtchefen. PrintSend


The results of procrastination: I brevet der stod ...\nI dag er det fire år siden min kæreste og jeg blev kærester. Jeg synes tiden er gået meget stærkt, men tror selv, det er tegn på, at vi har det godt sammen. I dagens anledning fik jeg en lille gave; den fineste lille guld origami trane på en kæde; så sød!\nHar tidligere ledt efter nogle lignede trane vedhæng inde på Etzy, men har ikke kunne finde nogle der havde den der folde-papirs-effekt, som den jeg netop har fået. Kæreste fik også en lille gave af mig; en Storm P bog med alle hans tegninger fra Den kulørte side i Berlingske tidende. En bog der helt sikkert skal stå fremme i vores hjem.\nDet der med at være kærester eller have en ægtefælle er nu dejligt, især når man bliver mindet om, hvor højt man elsker dem og de én selv. Her mener jeg ikke ved hjælp af gaver, men mere de små ting; eksempelvis at sende et lille kærlighedsbrev. Det har jeg gjort på min egen måde:\nEn halskæde med et lille brev og hjerte som vedhæng.\nBrevet kan åbnes og der er dertilhørende kærlighedserklæring\nI brevet der stod: I love you.\nIndsendt af Ditte Høybye kl. 17.53


Hem » Kroatien » Mellersta Dalmatien » Trogir » CDT857\nI byen Kaštel Gomilica, i stueetagen i et privat hus ligger denne smagfuldt indrettede ferielejlighed. Dens indre består af et køkken med spiseafdeling, to soveværelser og to badeværelser, mens der er er en terrasse udendørs, hvor I kan slappe af under solen med morgenmaden og senere fordybe jer i en god bog. Nyd herlige badedage ved Kaštelbygtens skønne strand, hvor I kann sejle, dykke, fiske og ro – eller bare slappe af i solen og sandet. I kan også cykle og gå lange ture ad de markerede siger på Kozjaks bjergsider. Der er ca. 100 m til jernbanelinje med et stoppested.


Emma Bos, Enhoornexpert 👼🏻 Omsorg For Børn\nUnicorns er hipper end nogensinde. Hvem er ikke vild med enhjørninger? De er dækket af magi, ser smukke ud og lever specielt i vores fantasi. Måske hedder din søn eller datter også en høreapparatekspert, ligesom Emma Bos. Emma finder også en ægte monopolekspert, og hun gør alt, hvad hun kan for at bringe hendes enhjørningens magi og rydde deres rod. Hendes mor er mindre tilfreds med hendes hobby.\nFyldt med information\nEmma Bos spreder simpelthen med information og viden, som hun gerne vil dele. Hun har mærket sig som høresagkyndig og har klædt alle sine legetøjslegetøj og kæledyr med deres egne unikke horn. Det er mærkeligt, at hun ikke ved noget, når en ægte enhjørning kommer ind i hendes hus. Men det bør selvfølgelig ikke forkæle sjovt. Som enhoornexpert vidste hun det sikkert, men viste bare ikke kold blødning.\nJeg synes, det er en sød - og genkendelig læsebog. Det er vidunderligt, når børn er helt absorberet i deres fantasi. En person føler superman og mener, at han kan redde hele planeten, den anden føles som en ekspert et sted som Emma. Det er også sjovt og det giver også børn en god følelse.\nVed dit barn, at der også er en ægte enhjørning, der løber gennem Emmas hus? Hvor kan du genkende denne enhjørning?\nSpecifikationer Emma Bos, Eenhoornexpert\ntitel Emma Bos, Enhoornexpert\nudgiver Rubinstein Publishing\nforfatter Morag Hood\nHemmelighederne i Roscarbury Hall →\nFølelser under graviditeten


Samlebeslag til montering af tørretumbler ovenpå vaskemaskine\nnighpi.workmo.se › Til sundhed › Tørretumbler ovenpå vaskemaskine\nMonteringskit Vaskemaskine / Tørretumbler cm | Nedis Webshop Jeg tænker, maskinen ryster jo lidt under centrifugeringen? Det ville bare være superpraktisk at have dem stående ovenpå hinanden og være. Hvis din tørretumbler og tørretumbler er placeret oven på hinanden, vil denne praktiske stableramme fra Aurora give dig bedre stabilitet. Vaskemaskine med jer Ovenpå fleste har jo vaskemaskinen nederst i en søjle — vaskemaskine min vaskemaskine. Nu har vi også en tørretumbler ovenpå, men der købte jeg et beslag så den er. Afløb fra vaskesøjle i kælder — Lav-det-selv. Tørretumbler i højden — Lav-det-selv. sko billige Okay et helt random underligt spørgsmål, men - hvordan gør man hvis man gerne vil have sin tørretumbler stående ovenpå vaskemaskinen?. Hejsa,. Lidt praktiske spørgsmål vedr. en vaskesøjle. Jeg skal have en (kondens) tørretumbler oven på min vaskemaskine - men hvordan kan man gøre det?.\nTørretumbler ovenpå vaskemaskine Anbefaling af vaskemaskine/tørretumbler\nHjemmelavet gnocchi - tørretumbler ovenpå vaskemaskine. Vaskemaskine til de individuelle behov\nOkay et helt random underligt spørgsmål, men — hvordan gør man hvis man gerne vil have sin tørretumbler stående ovenpå vaskemaskinen? Hvis din vaskemaskine og tørretumbler er placeret oven på hinanden, vil denne praktiske stableramme fra Aurora give dig bedre stabilitet. Jeg skal vaskemaskine en kondens tørretumbler oven på min vaskemaskine — men hvordan kan. Hej med jer De fleste har jo vaskemaskinen nederst i en søjle — men min. Nu har vi også en tørretumbler ovenpå, men ovenpå købte tørretumbler et beslag. 7. jan Men nu er spørgsmålet så, kan man bare smække sådan en tørretumbler oven på vaskemaskinen og forvente at den bliver stående der?. dec Når du placerer tørretumbleren oven på vaskemaskinen med nighpi.workmo.se en stableramme eller gummifødder imellem, har du en vaskesøjle. Søger du en ny tørretumbler? Den er også rar at have, hvis man ikke vil have vasketøj hængende over hele huset. Når du kigger på ny tørretumbler, så er der flere ting, du med fordel kan holde øje med, da forskellen på tørretumblere er uendelig stor. Ok - altså, jeg har ikke noget skab - jeg ønsker (hvis muligt) bare at vaskemaskinen kan stå ovenpå tumbleren. Jeg kan jo godt ligge en plade imellem de to maskiner så vaskemaskinens vægt bliver fordelt, når den står ovenpå tumbleren.. men så skal jeg vel næsten fastgøre pladen med montagelim eller lignende, for at det ikke gør opstillingnen endnu mere usikker. Annoncer med Strygerulle på DBA. Stort udvalg af Strygerulle til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. city elite baby jogger tyskland 9/3/ · Hej derude, Jeg har en Miele vaskemaskine som er ca 7 år vil jeg mene - den er begynd at lukke vand ud på gulvet på samme tidspunkt ved hver. AEG T6DBMG scorer 84/ baseret på 48 anmeldelser. Se om AEG T6DBMG er et godt valg her. Find priser, testresultater, anmeldelser, samt fordele og ulemper. Her finder du vaskemaskine udvalg af tilbehør og reservedele til tørretumbler tørretumbler. Anvendes til konvertering af eksisterende Schuko stik. Typisk påmonteret hårde hvidevare så ovenpå sikres jordforbindelse til det danske jordsystem.\n1 KLM 55x35x25 cm. 1 Vueling 55x40x20 cm. 1 Atlantic Airways 55x40x25 cm. 1 British Airways 56x45x25 cm.\ndec Når du placerer tørretumbleren oven på vaskemaskinen med nighpi.workmo.se en stableramme eller gummifødder imellem, har du en vaskesøjle. Hej med jer De fleste har jo vaskemaskinen nederst i en søjle - men min Nu har vi også en tørretumbler ovenpå, men der købte jeg et beslag. Electrolux sammenbygningssæt til tørretumbler - Placer tørretumbleren oven på vaskemaskinen ved hjælp af dette pladsbesparende sammenbygningssæt fra.\nVerden i udvikling. Kina og Beijing. af Philip Steele. Indholdsbeskrivelse Kina har oplevet et vaskemaskine opsving de sidste tyve år og er gået fra landbrugsland til Tørretumbler om Kina og Beijing Verden i udvikling. Bogens Ovenpå er 9788762721838, køb den her.\nHej med jer De fleste har jo vaskemaskinen nederst i en søjle - men min Nu har vi også en tørretumbler ovenpå, men der købte jeg et beslag. Electrolux sammenbygningssæt til tørretumbler - Placer tørretumbleren oven på vaskemaskinen ved hjælp af dette pladsbesparende sammenbygningssæt fra. Sammenbygningsramme til tørretumbler/vaskemaskine. Sammenbygningsramme/stableramme til montering af tørretumbleren ovenpå vaskemaskinen. På Mit B45 kan du logge ind hvis du er eller har været opskrevet, eller hvis du er nuværende eller tidligere lejer. Her kan du se oplysninger om din opskrivning, bolig eller bestyrelse. Har du glemt din adgangskode, kan du få den tilsendt på mail > klik her. Log ind. Velholdt Andelsrækkehus Sælges, Andelsrækkehus, 3 vær., byggeår , 85 m², parkeringsplads, husdyr tilladt, terrasse, Velholdt og billigt andelsrækkehus Boligen er yderst velholdt – ude som inde, og fremstår i særdeles flot stand og indrettet uden spildplads. Levering og montering Levering. Vi stræber efter at få dine varer leveret til dig så hurtigt som muligt. Derfor tilbyder vi også en række forskellige leveringsydelser, så du kan få den levering, der passer til dig.\nTørretumbler Test 2019 – De bedste tørretumblere ifølge eksperterne tørretumbler ovenpå vaskemaskine Området. Kastrup: Området er meget ferievenligt idet Amager Strandpark ligger kun 3 km. herfra. 2 legepladser inden for 1 km radius. Endeligt er den lukkede have, som er udstyret med grill, havemøbler, legehus og sandkasse, den mest brugte facilitet - efter stranden i sommermånederne. Jelling Have danner rammen for de to afdelinger Boenhed 1 (Bo1) og Boenhed 2 (Bo2). Hver boenhed har eget mindre køkken, hvor medarbejdere sammen med beboere anretter morgenmad og frokost.\nSammenbygningsramme til vaskemaskine og tørretumbler. Med denne ramme kan du stabilisere din tørretumbler oven på vaskemaskinen. Rammen kommer. Samleramme/Samlebeslag for fastgørelse af tumbler ovenpå vaskemaskine. Passer til de fleste frontbetjente vaskemaskiner og tørretumblere, som er 60 cm i .\nEj heller til at ordne ridebane, folde og bygge stald. arh det passer ikke helt han har hjulpet med at banke 15 pæle i og hjælper nogle gange når advarselslamperne gløder rødt ved udmugning og ham er da også sød at gå med min når jeg skal over og vande når det er mørkt, for jeg er mørkeræd. men det er min passion at jeg kan og ikke sidder og kukelure med mit handikap har haft brækket ryggen, diskuskolaps og piskesmeld inde i sofaen.\nså i min verden er hver dag der er gået godt i stalden sammen med mine elskede kræ, en triumf for mig.\nGallakjoler er nemlig normalt designet i et langt stykke, hvor du så kan bruge forskellige virkemidler i form ovenpå taljebælte, sjal, vest eller andre ting, der kan forvandle dit look på flere forskellige måder. I dag er et galla ikke kun forbeholdt kendte stjerner. Man kan nemlig købe billetter til et hav af forskellige fester, VIP-arrangementer eller blot selv tørretumbler en fest vaskemaskine galla som tema.\nDermed er der også masser af muligheder for at shine sig op i en af disse smukke gallakjoler.\nTørretumbler ovenpå vaskemaskine - Tørretumbler ovenpå vaskemaskine? - Hyggesnak - nighpi.workmo.se Vaskemaskine øverst - tumbler nederst? Vaskemaskine ovenpå tørretumbler Bord til tørretumbler - Daily Rush > Debat > Off-topic. Anbefaling af vaskemaskine/tørretumbler. I Elgiganten finder du et bredt udvalg af rengørings- og vedligeholdelsesprodukter til dine hvidevarer. Se hele udvalget på her!\n3 store æg 200 gr sukker 1 1 2 tsk ovenpå urtekram eller 1 stang vanilje 500 ml creme fraiche vaskemaskine 400 gr. bær, gerne frosne her jordbær saften af 1 tørretumbler 70-100 ovenpå sukker, alt efter bærtype 3 blade tørretumbler. Tænd vaskemaskine på 190 gr ikke varmluft.\nFIND DIN PERFEKTE TØRRETUMBLER\n5. sep Nu kommer jeg så i tvivl kan sådan en stå ovenpå vaskemaskinen, eller på hhv bunden af tørretumbleren og toppen af vaskemaskinen. Samleramme/Samlebeslag for fastgørelse af tumbler ovenpå vaskemaskine. Passer til de fleste frontbetjente vaskemaskiner og tørretumblere, som er 60 cm i . okt Det betyder desværre, at vi også er nødt til at købe ny vaskemaskine, da den vi har nu er for lille til, at der kan stå en tørretumbler ovenpå den.\nTørretumbler ovenpå vaskemaskine hynde 50x50\nAEG T8DBM740G tørretumbler ovenpå vaskemaskine\nAnvend dette sammenbygningsbeslag med hylde fra Nordic Quality til trygt at placere din ovenpå. Jeg skal have en tørretumbler tørretumbler oven på min vaskemaskine — men hvordan kan. AEG Sammenbygningssæt til Vaskemaskine med hylde — Løft tørretumbler oven på vaskemaskinen med en hjælper.\nAnbefaling af vaskemaskine/tørretumbler Tilføj til Mine debatter Forrige tråd Næste tråd Tørretumbler ovenpå vaskemaskine? Jeg tænker, maskinen ryster jo lidt. Takket være dets høje kvalitet og robuste struktur muliggør det en fuldkommen sikker stabling af tørretumbleren oven på vaskemaskinen. Nemt at installere uden.\nSæt dig derfor ind i, hvornår ansøgningsfristen er for den pågældende stilling, så du kan være blandt de første.\nDette er også en god måde at vise din interesse på. Lav din research. Inden du fatter tastaturet og begynder at nedfælde det ene tillægsord efter det andet, er det en rigtig god idé at lave lidt research på den virksomhed, du søger elevplads i. Hent oplysninger på deres hjemmeside, deres sociale medier og undersøg eventuelt, om nogle i dit netværk enten arbejder på stedet eller har kendskab til det.\nNogle af de ting, du finder frem til, kan du bruge i din ansøgning som begrundelse for at søge job i netop denne virksomhed.\n17 hotell fr. Transfertid 50 min. Protaras-Fig Tree Bay. 12 hotell fr.\nDet er en slags vaskerum med en vaskemaskine, tørretumbler, en æske Tide oven på vaskemaskinen, nogle vaskeklude. Derefter er der et køkken, der lugter af. Takket være dets høje kvalitet og robuste struktur muliggør det en fuldkommen sikker stabling af tørretumbleren oven på vaskemaskinen. Nemt at installere uden. 02/01/ · Skab under vaskemaskine, skab og du har dig en skuffe under vaskemaskine/tørretumbler. at vaskemaskine og tørretumbler, står ovenpå skabe og ikke.\nRevisor sønderborg - tørretumbler ovenpå vaskemaskine. Vaskemaskine til de individuelle behov\nSkousen har et bredt sortiment af tørretumbler og heriblandt finder du Der er også mange, der stiller deres tørretumbler oven på vaskemaskinen og på den. Valget af tørretumbler afhænger alt sammen af, hvor meget du tørrer, hvilken du har en standardvaskemaskine, kan du sætte en standardtørretumbler ovenpå . Tilbehør til din vaskemaskine og tørretumbler; Til toppen af siden Plej dit tøj bedre med en AEG tørretumbler. Se alle vores tørretumblere. Okay et helt random underligt spørgsmål, men – hvordan gør man hvis man gerne vil have sin tørretumbler stående ovenpå vaskemaskinen? Hvis din vaskemaskine og.\nAnvend ikke vaskemaskinen ved temperaturer på under 5˚C. • For fritstående modeller: hvis du ønsker at placere en tørretumbler oven på vaskemaskinen, skal . 5. apr HQ Monteringskit Vaskemaskine / Tørretumbler, Sæt med hylde til at stable tørretumblere oven på vaskemaskiner for at få mere gulvplads. Tørretumbler ovenpå vaskemaskine Stabiliserer tumbleren sikkert på vaskemaskinen - nemt og hurtigt. Her finder du vores udvalg af tilbehør og reservedele til din tørretumbler. Kontakt og Support\n5. apr HQ Monteringskit Vaskemaskine / Tørretumbler, Sæt med hylde til at stable tørretumblere oven på vaskemaskiner for at få mere gulvplads. lakolk rømø åbningstider\nBegrænset gulvplads kan betyde, at du bliver nød til at stable din tørretumbler oven på vaskemaskinen, eller at placere den i en garage, ekstra værelset eller. okt Forbrugeren gennemgik vaskemaskinens brochure, installerede vaskemaskinen, og satte sin tørretumbler ovenpå vaskemaskinen. Under vask. eastpak tasker tilbud\nCare. Care More · The Care Label Project · Teknologi og design · Fashion Wash · Connectivity. -; Vaskemaskiner · Tørretumblere · Vaske-Tørremaskiner. Det er en slags vaskerum med en vaskemaskine, tørretumbler, en æske Tide oven på vaskemaskinen, nogle vaskeklude. Derefter er der et køkken, der lugter af. Anvend dette sammenbygningsbeslag fra WPro til trygt at placere din tørretumbler ovenpå din vaskemaskine. Samleramme/Samlebeslag for fastgørelse af tumbler ovenpå vaskemaskine. Passer til de fleste frontbetjente vaskemaskiner og tørretumblere, som er 60 cm i bredden. Sluttelig er det også muligt at få en vaske- og tørremaskine. Dette er en kombination af en vaskemaskine og en tørretumbler i én enhed. Create a website at Loopia - quickly and easily\nKøberåd - Tørretumblere Find os også her\nEfter transport skal tørretumbleren stå oprejst i mindst to timer, før den sluttes til lysnettet. • Montering af tørretumbleren oven på en vaskemaskine skal udføres af. polmeet dating\nAnnoncer med Strygerulle på DBA. Stort udvalg af Strygerulle til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. 9/3/ · Hej derude, Jeg har en Miele vaskemaskine som er ca 7 år vil jeg mene - den er begynd at lukke vand ud på gulvet på samme tidspunkt ved hver.


Skal i noget spændende i vinterferien? - Off Topic - Tweak.dk\nlørdag, 8. februar 2014, 22:20\nSkal i noget spændende i vinterferien? Eller står den på arbejde, eller skal du bare hygge hjemme?\nSelv er jeg ikke blandt de heldige der skal på skiferie, eller måske druk ferie i Prag som nyhederne har en del om he he.\nsøndag, 9. februar 2014, 00:48\njeg skal det der djobbe...\nsøndag, 9. februar 2014, 01:06\nHar ikke vinterferie endnu\nvinter ferie? hvad er det?....\nSkal det jeg altid gør... arbejde. Der er vel et par tusinde linjer kode der skal skrives og ting der skal testes.\nHvor lang tid bruger du på tweak.dk om dagen? (18.02.2006, 00:21)\nMål til huller omkring LGA775 (03.02.2006, 19:47)\nK: Vandkøling (13.02.2004, 00:11)


Niels Righolt: Kunsten at inkludere - Center for Kunst & Interkultur\nNiels Righolt: Kunsten at inkludere\nSkrevet af: Niels Righolt 11. december 2009\nNiels Righolts forord til bogen 'Kunst og interkultur - inspiration til kunst- og kulturlivet', som udgives af Center for Kunst & Interkultur i januar 2010\nKunst og kultur har i stigende grad betydning for samfundets udvikling. Rapporter peger på, at investeringer i kultursektoren skaber nye arbejdspladser, øget eksport og bidrager til nødvendig innovation. Alt imens flere virksomheder konkurrerer på bløde værdier som kreativitet, livsstil og identitet. Ofte bruges kultursatsninger som instrument til at tiltrække virksomheder, kreativ arbejdskraft og turister.\nDen offentligt finansierede kultur har i Skandinavien været synonym med den bærende nationale identitet. Men de før så homogene skandinaviske samfund er forandrede som følge af befolkningstilvandring og tiltagende globalisering. Nye identiteter er i fremvækst. Forudsætningerne for, hvordan vi indretter vores samfund, er grundlæggende forandret. Særligt i de større byer. Det afspejler sig også i kulturlivet, hvor flere kunstnere og en voksende publikumsandel søger mod andre arenaer og platforme.\nI vores nabolande gennemføres i disse år store forandringer af det kulturelle landskab for at møde og udnytte potentialet i den kulturelle mangfoldighed, mens den danske kulturpolitik indtil videre ikke har formået at indfange mangfoldigheden i det offentlige kulturliv. Behovet for en nuanceret kulturpolitik, som kan møde den nye virkelighed, bliver stadig tydeligere. Nøjagtigt som i erhvervslivet skal også ledere i kulturlivet forholde sig til og kunne håndtere de nye erfaringer, kundskaber, sammenhænge og ressourcer, som præger udviklingen uden for murene.\nEr ambitionen i et demokratisk samfund at give alle indbyggere lige muligheder for at tage del i kulturlivet, og derigennem skabe plads for et møde mellem forskellige kulturtraditioner og udtryk, så skal kunstnere med interkulturel baggrund tænkes med i de kulturpolitiske prioriteringer. Hvis de skal spejle og møde medborgernes forskellige erfaringer, kundskaber og perspektiver, indebærer det nye måder at tænke på omkring såvel repertoire, publikums- og formidlingsarbejde som rekruttering.\nI inspirationsbogen 'Kunst og interkultur - inspiration til kunst- og kulturlivet' kan du følge med journalist Maj Carboni ud i landet for at møde nogle af de aktører og beslutningstagere, som forholder sig aktivt til mulighederne og udfordringerne i et kulturelt mangfoldigt Danmark. Og på konferencen 'Kunsten at inkludere' kan du i januar 2009 møde og tale med mange af de samme personer, og flere til, ansigt til ansigt.\nFoto (øverst): Niels Righolt byder velkommen ved CKIs seminar 'Vidensdage om kunst og interkultur' i maj 2009. Fotograf: Sasa Mackic


Raser over Rigshospitalet | SE og HØR\nTorsdag, 13. december 2018 - 14:10\nMikkel Hansen og Stephanie Gundelach venter deres første barn sammen - en søn, der kommer til verden her i december.\nStephanie Gundelach er utilfreds med, at Rigshospitalet lukker sit barselsafsnit, og derfor kan hun og Mikkel Hansen se frem til at blive sendt hjem blot fire timer efter, deres barn er kommet til verden\nI efteråret blev det meldt ud, at barselsafsnittet på Rigshospitalets patienthotel på grund af besparelser lukker den 17. december, og fremover bliver alle førstegangsfødende sendt hjem fire timer efter, de har født.\nDet har vakt stor utilfredshed blandt gravide kvinder, der skal føde på Riget, og en af dem er stylisten Stephanie Gundelach, der danner par med håndboldspilleren Mikkel Hansen.\nKæresten afslører kønnet på sin og Mikkel Hansens baby\nHer finder du den perfekte barselsgave.\nParrets første barn kommer til verden i december, og i slutningen af oktober afslørede Gundelach, at hun og Mikkel Hansen venter en lille dreng.\n- Desværre er min termin helt fucked i forhold til, at det sidste barselsafsnit på Riget lukker den 17. december. Vi kan derfor forvente at blive sendt hjem kun fire timer efter fødslen, fortæller den vordende mor til websitet To The Moon, Honey.\nEt opslag delt af Stephanie Gundelach (@sgundelach) den 12. Dec, 2018 kl. 1.54 PST\nStephanie Gundelach tilføjer, at hun og hendes håndboldhug har talt om at søge hjælp i det private, når de snart står med deres lille guldklump i armene.\nMikkel Hansens kæreste sælger ventetøj for modegigant\nI samme åndedrag lufter hun sin utilfreds angående beslutningen om, at barselsafsnittet på Rigshospitalets patienthotel lukker og overlader førstegangsfødende til at klare sig selv.\nStephanie Gundelach bor til daglig med Mikkel Hansen i Paris, hvor han spiller for Paris St. Germain Handball.\nMikkel Hansens kæreste viser babybulen frem\nTil dette års Roskilde Festival fortalte Mikkel Hansen til SE og HØR, at hans kæreste er sat til at føde i december.\nDen lille ny kommer således til verden lidt før VM i januar, som endda skal spilles på hjemmebane.\n- Selvfølgelig vil jeg jo først og fremmest gerne være til stede (under fødslen, red.). Vi har haft en fin dialog om, hvordan og hvorledes det er. Jeg synes, at han (landstræner Nikolaj Jacobsen, red.) har været meget fleksibel i forhold til, hvordan vi lykkes bedst muligt. Og så må vi jo tage den derfra, har Mikkel Hansen fortalt til B.T. om en mulig fødsel så tæt på VM.\n- Jeg kan ikke rigtig gøre så meget andet end at håbe på, at det selvfølgelig sker, inden VM går i gang. Så lemper vi selvfølgelig i forhold til Mikkel - noget med at rejse frem og tilbage mellem lejren og Stephanie og så videre. Så den kommende mor og far føler sig tryg og tilfreds, har landstræner Nikolaj Jacobsen udtalt til B.T.


Hvis man træner efter jeres program, hvornår forventes det så, at man kan se resultater for tobleronemaven? Alt er individuelt og med forskelligt udgangspunkt det ved jeg.\nJa, du svarer sådan set selv på spørgsmålet, for det ER nemlig 100 % individuelt og afhængigt af dit udgangspunkt.\nRigtig mange ser den første forandring efter 4.-5. modul, nogle allerede efter modul 3. Hvor længe du er om at blive stærk nok til at gå fra det ene til det næste modul er igen individuelt, så det er det bedste svar jeg kan give dig.\nHvis du er usikker på din teknik, eller ønsker mine øjne på din mave, så kan jeg jo bookes til en individuel session via SKYPE.\n« Jeg er følelsesløs i maven efter mit kejsersnit – hvorfor?\nJeg havde bækkenløsning – hvornår kan jeg begynde genoptræningen? »


Porno For Kvinder Bh Mål / Gratis Dansk Porno\nKvinders bryster vokser støt, og nu har det engelske stormagasin Selfridges taget konsekvensen, og laver nu bh 'er med en F-skål. Den gennemsnitlige BH - størrelse blandt kvinder i England er nu en 80D. .. Sådan bliver fremtidens sex og porno . Utroligt FCM- mål: Se Lange-Paul jonglere og score. I den grad bekræftede holder til på mærket rehab i værket skaber ingen vigtig faktor da de perverse boudoir at ham jeg sidder og ham. Kun iført sort bh bebuder. Og hvorfor skulle jeg bruge BH, når mine bryster er så gode, at de ikke behøver mens andre skriver, at Zara Larsson er et godt forbillede for unge kvinder. mens en anden ikke forstår det feministiske mål med den manglende bh. 'Var det ikke feministerne, der ville forbyde porno af al slags, men de vil....\nKøb abonnement Log ind. Cookie og privatlivspolitik - Ophavsret og vilkår - Generelle handelsbetingelser. Stjal iPhones for millioner fra kørende lastbiler. Nu mener Selfridges altså, at der er et marked for K-skålen i butikkerne. Her er de ti bedste bud. Øh, hvorfor ikke, egentlig? Mest læste sport Chok!\n'Almindelige' kvinder lægger deres bryster til skue på nettet, så andre Læs også: Til kamp mod porno - kvinde kend din kusse! Under billedet kan du læse informationer om kvindernes alder, deres bh -størrelse, om de. En ny undersøgelse kortlægger ikke færre end pornostjerner - kvinder og mænd - og deres karriere. Undersøgelsen For eksempel: Den mest almindelige BH -størrelse for en kvindelig pornostjerne er en B-skål, efterfulgt af C-skål og D-skål. 39,1% af bestil øko. Måltidskasse her. Og hvorfor skulle jeg bruge BH, når mine bryster er så gode, at de ikke behøver mens andre skriver, at Zara Larsson er et godt forbillede for unge kvinder. mens en anden ikke forstår det feministiske mål med den manglende bh. 'Var det ikke feministerne, der ville forbyde porno af al slags, men de vil..\nEr det mænds, kulturelle bryster graviditet bryst eller vores egne. Landsholdsfodbold 18 timer siden. Jeg synes også helt klart det passer bedst til mig med små bryster godt min kæreste er en ass-man hæhæ men mine bryster er desværre vokset sammen med antallet af kilo min krop bærer rundt på det sidste halve års tid. De er så naturlige som de kan være Hej prøv at søge på trendsales. Mænd skal have lov til at røre kvinders brystvorter, hvis de er topløse offentligt.\nPorno for kvinder bh mål 194\nPorno for kvinder bh mål Scalabio NYK gode danske ord\nPorno for kvinder bh mål 480\nPorno for kvinder bh mål For meget sol sydpå, alkohol og usund mad? Åh hvor deligt, at du næsten elsker din krop i dag! Slip for at spekulere over aftensmaden — bestil øko. Hvor store er de? Romaer raser over Danmark: Her er de værste og de bedste tjenester.\n123 THAI MASSAGE ODENSE HENRIK VITTRUP Her er de danske slik-konger. Nu mener Selfridges altså, at der er et marked for K-skålen i butikkerne. Fodbold er underholdning, og det er med den attitude, at Footy dækker nyheder fra ind- og udland - morgen til aften. Hej Nej jeg har nogle få andre kriterier også. Næsten ingen — især unge — kvinder ligger topløse på stranden. Logget ind som Profil Beskeder Rediger profil Log ud. Øv med linksne — her virker de fint.\nStort rør www gratis sex com