Sådan ændres farve på proceslinjen i Windows 10 - toadmin.dk\nHome » Sådan ændres farve på proceslinjen i Windows 10\nEn af grundene til, at brugere kan lide Windows 10, er dens tilpasningsmuligheder, så de passer til deres behov og æstetik. Fra indstillinger som at ændre tapet til at vælge accentfarver tilbyder Windows 10 masser af muligheder. Startmenuen og proceslinjen, to af de mest tilgængelige elementer i brugergrænsefladen, kan også tilpasses efter ønske. Man kan ændre proceslinjens farve windows 10, og hvis du er en person, der leder efter tips om det samme, bringer vi dig en nyttig guide, der vil lære dig, hvordan du ændrer proceslinjens farve i Windows 10, så du kan udføre proceslinjens farveskift.\nFor det første muligheden for at ændre farve på proceslinjen Windows 10 dukkede kun op efter Windows 10 1903 maj 2019-opdateringen. Så hvis du bruger en ældre version af Windows 10, skal du gå til Indstillinger > Opdatering og sikkerhed > Windows Update og installere eventuelle tilgængelige opdateringer.\nDernæst er startmenuen, proceslinjen og handlingscentret alle bundet sammen som et kæmpe UI-element, og alle tre har samme farve. Muligheden for at indstille forskellige farver for hver af dem er endnu ikke tilgængelig. Når det er sagt, her er, hvordan du ændrer Windows proceslinjefarve –\n1. Tryk på Windows-tasten for at aktivere menuen Start, og klik derefter på tandhjulsikonet for at starte Indstillinger.\n3. Flyt til fanen Farver ved hjælp af menuen til venstre.\n4. Udvid menuen Vælg din farvevalg i højre panel, og vælg Mørk.\nBemærk: Af nogle grunde tillader Light-temaet ikke brugerdefinerede farver til proceslinjen, startmenuen og andre brugergrænsefladeelementer, og derfor skal du skifte til det mørke tema.\n5. Før du vælger en accentfarve, skal du rulle ned i panelet og markere afkrydsningsfeltet for Start, proceslinje og handlingscenter under Vis accentfarve på følgende overflader for at få vist dit valg.\n6. Til sidst skal du vælge en accentfarve efter dine præferencer, og proceslinjen skifter automatisk til den farve.\n7. Du finder mange farvemuligheder i sektionerne Seneste farver og Vinduesfarver. Gå videre og leg med dem, indtil du finder den, der passer til din æstetik.\n8. Hvis du ikke er tilfreds med nogen af de eksisterende farvemuligheder, skal du klikke på knappen + Brugerdefineret farve og vælge din accentfarve.\n9. I dialogboksen Vælg en brugerdefineret accentfarve skal du klikke på indstillingen Mere for at skifte mellem RGB- og HSV-farvemodeller, indtaste præcise værdier for røde, grønne og blå kanaler eller indtaste en brugerdefineret hex-kode direkte.\nOpret administratortilstandsgenveje uden UAC-prompts i Windows 10\n10. Når du har finjusteret dit farvevalg, skal du klikke på Udført for at indstille accentfarven.\nBemærk 1: Hvis din valgte accentfarve ikke anvendes korrekt, skal du deaktivere farvefiltre i indstillinger for nem adgang ved at gå til Indstillinger > Nem adgang > Syn > Farvefiltre.\nNote 2: Du kan også lade Windows automatisk vælge en farve baseret på dit tapet. Til dette skal du markere afkrydsningsfeltet ud for Vælg automatisk en accentfarve fra min baggrund. Nu, hver gang du ændrer dit tapet, vil Windows automatisk skifte farve på proceslinjen.\nNu ved du, hvordan du kan ændre farve på proceslinjen i Windows 10.\nProfessionelt tip: Skift farve på proceslinjen, hvis Windows ikke er aktiveret\nAlle de ovenfor diskuterede tilpasningsmuligheder er kun tilgængelige for brugere med en aktiveret version af Windows. Men selvom din Windows ikke er aktiveret, kan du stadig udføre farveændring på proceslinjen ved hjælp af registreringseditoren. Følg disse trin for at gøre det samme.\nBemærk: Vær forsigtig, når du ændrer registreringsdatabasen, da eventuelle uheld kan forårsage uønskede problemer.\nImporter iTunes-afspilningslister til Modern UI Music App i Windows 8\n3. Naviger manuelt ned ad den følgende sti eller copy-paste stien i adresselinjen og tryk på Enter-tasten.\n4. Dobbeltklik på ColorPrevalence-tasten i højre panel og skift dens værdidata til 1. Klik på OK for at gemme.\n5. Gå derefter ned HKEY_CURRENT_USERControl PanelDesktop og dobbeltklik på AutoColorization. Skift værdidata til 1, og klik på OK.\n5. Luk registreringseditoren nu, og genstart Windows Stifinder-processen fra Task Manager for at sætte tilpasningen i kraft. Det er det, du kan nu ændre proceslinjens farve Windows 10 efter dit valg.\nVi håber, at denne vejledning var nyttig, og at du var i stand til at ændre farve på proceslinjen i Windows 10. Nu kan du vide, hvordan du ændrer farve på proceslinjen i Windows 10, du kan ændre farve på proceslinjen, når du vil. Hvis du har spørgsmål eller forslag, er du velkommen til at skrive dem i kommentarfeltet. Der er flere måder at tilpasse proceslinjen på Windows 10, for eksempel Vis internethastighed, CPU & GPU-temperatur på proceslinjen osv. Fortæl os, hvis du gerne vil læse flere Windows 10/Windows 11-tilpasningsvejledninger på vores hjemmeside .\nSådan tændes Microsoft Outlook Dark Mode


Køb dit nye Rosendahl Grand Cru salatsæt hos iBob.dk!\nFlot salatsæt fra Rosendahls Grand Cru serie. Salatbestikket er fremstillet i rustfrit stål og kan gå i opvaskemaskinen. Rosendahl salatsættet har en højde på 2,5 cm, en bredde på 12,2 cm og en dybde på 25 cm.\nKlassisk salatbestiksæt der er nemt at bruge, samtidig med at det har et elegant design. Rosendahl salatsættets rene linjer gør at det går smukt sammen med resten af Grand Cru serien, samtidig med at det let kan mikses med andre stel.\nSalatsættet er en del af Grand Cru serien fra Rosendahl. Serien kan kendes ved sine rene linjer og høje funktionalitet. Serien indeholder over 140 produkter således du kan skabe en gennemgående stil i køkkenet og borddækningen.\nAntal: Stk. á 169,18 kr\nSpar 112,78 kr\n281,96 kr 169,18 kr\nEkskl. moms: 135,34 kr\n- Mærke: Rosendahl - Serie: Grand Cru - Materiale: Rustfrit stål - Mål: 2,5 x 12,2 x 25 cm


Skøn morgenrutine med elastik - Cfashion\nUdgivet den 26. januar 2020 3. februar 2020 af Camilla\nDenne gang skal der mere til end bare lidt kost ændring, jeg skal få motionen ind i min hver dag. Indtilvidere er det gået stille og roligt fremad, jeg har en morgenrutine med min elastik. Det er ikke noget hårdt og tidskrævende, men blot en simpel rutine med 10+15 gentagelser. Alle bevægelser der sætter kroppen igang, og dermed forbrændingen i gang fra morgenstunden af.\nTræn med elastik\nJeg har altid en elastik til træning ved min plads på arbejdet, for når man som mig har stillesidende arbejde med risiko for hold i nakken og museskader. Så er det en god ide, at kunne tage en kort pause indimellem, og aktivere de næsten sovende muskelgrupper. Der er elastikker til en hver smag, nogle er ekstrem lette og andre kan næsten ikke trækkes i. På den måde kan man finde den belastning der lige passer dig. Jeg er mest til medium belastning, da det godt må kunne mærkes i musklerne, men jeg har også behov for ikke at være helt døde i armene.\nDet er ikke meget der skal til for at gøre en forskel. Træner du med elastik?\n/Indlægget er skrevet i samarbejde med Elastikshoppen.dk/\nForrige indlægForrige Sommerhusferie i Sverige\nNæste indlægNæste Mere selvforsyning i 2020


Dagsordener i Johannesburg\nDet er i disse dage 10 år siden, de fleste nationer i verden blev enige om at samarbejde om at skabe en global bæredygtig udvikling.\nMen i tiden der er gået siden Rio-konferencen, har de konkrete fremskridt på de fleste områder ikke levet op til aftalerne fra 1992.\nTopmødet i Johannesburg drejer sig derfor blandt andet om at sørge for, at de allerede vedtagne aftaler og konventioner bliver overholdt af såvel de rige som de fattige lande.\nDe danske miljø- og udviklingsorganisationer i 92-gruppen ser frem til, at den danske regering, i spidsen for EU, ved Topmødet sikrer konkrete miljøforbedringer og er med til at imødekomme nogle af ulandenes berettigede forventninger om et bedre økonomisk grundlag for en bæredygtig udvikling.\nUSA har besluttet at vise sin foragt for topmødet ved ikke at sende sin præsident, ligesom USA har besluttet ikke at tilslutte sig en af det globale miljøsamarbejdes kerneaftaler, Kyoto-protokollen om klimaforandringer. Resten af verden er dermed overladt til at løse det 21. århundredes største miljøproblem, klimaforandringer, uden deltagelse af den største CO2-forurener og dermed årsag til problemet. Og det ser desværre ud til, at den danske regering læner sig op ad USA under de forhandlinger om verdens miljø- og fattigdomsproblemer, der i disse dage foregår i Johannesburg.\n"Den amerikanske livsstil er ikke til forhandling" har både den yngre og den ældre præsident Bush udtalt med jævne mellemrum. Dette er kernen i den amerikanske politiske dagsorden, der klart sætter den amerikanske livsstil højere andre menneskers liv og uoverskuelige globale miljøproblemer. USA har arbejdet hårdt for at svække den handlingsplan der skal forhandles på plads i Johannesburg og viser nu sin ringeagt for resten af det internationale samfund ved ikke at sende deres højeste repræsentant til topmødet. Præsident Bush bliver hjemme på ranchen, mens milliarder af menneskers fremtid og liv er indsatsen i det store spil om miljø og udvikling - bæredygtig udvikling. Det er ikke godt nok. Det holder ikke.\nMen det er ikke kun USA, der nægter at leve op til sit ansvar for at rette op på den skæve fordeling af verdens goder og ressourceforbrug. EU's formand, Anders Fogh Rasmussen med følge bruger ofte sætningen "Nu skal vi jo være realistiske", når spørgsmålet om krav og forventninger til topmødets resultater bliver diskuteret. Men de danske miljø- og udviklingsorganisationer i 92-gruppen, der støtter opsætningen af den osende Frihedsgudinde, peger på, at de såkaldt realistiske løsninger kun er realistiske, i forhold til de krav om konstant øget forbrug som et vækstsamfund fordrer. Prisen er helt uoverskuelig for de millioner af mennesker, der hverken har rent vand, mad eller elektricitet, og for det globale miljø dør, der hurtigere og hurtigere udpines, med uoverskuelige ændringer af økosystemer og artssammensætning til følge\nGlobal pagt er tom retorik\n- udtalelse af Vagn Bertelsen, U-landsorganisationen Ibis\n"Der tegner sig en linie, hvor Johannesburg blot skal bekræfte tidligere vedtagelser i Rio om miljøet, i Doha om handel og i Monterrey om finansiering. Derved bliver Johannesburg ikke blot en parentes, men et reelt tilbageskridt. Siden Rio er de rige landes bistand konstant faldet, selv om alle i Rio erkendte, at der skulle ekstra midler til for at opfylde målsætningerne om en bæredygtig udvikling. Siden Doha har USA vedtaget en ekstraordinær støtte til amerikanske landmænd på 10 milliarder dollars årligt, hvilket et er det modsatte af frihandel og effektivt forhindrer, at u-landene kan konkurrere på et område, hvor de er konkurrencedygtige. Og EU-Kommissionen har fremlagt et helt utilstrækkeligt udspil til landbrugsreform, som ikke gør op med eksportsubsidierne til landbruget. Tilbage er løse tilsagn om 'partnerskaber', som genbruger penge, der allerede er lovet. Facit er, at u-landene bliver taberne, hvis Johannesburg blot bekræfter tidligere vedtagelser. Enhver snak om en visionær 'global pagt' mellem de rige og fattige lande er tom retorik."\nNogle af de hårdeste forhandlinger drejer sig om globalisering, handel, bistand og gæld. Og som teksten ser ud nu, er den fyldt med hensigtserklæringer om bistand til u-lande og tilkendegivelser om at ville tage ulandenes problemer alvorligt i handelsforhandlingerne i WTO. Men sproget er uforpligtende, der er ingen tidsfrister, og ingen kontante indrømmelser til u-landene. Dele af teksten er gentagelser af beslutninger fra WTO's ministerkonference i Doha om den ny runde af handelsforhandlinger samt fra FN-konferencen om Finansiering af Udvikling i Monterrey.\nAfsnittene vedrørende globalisering er korte. Det lægges ikke op til, at der engang skal udvikles bindende regler for virksomheders adfærd ift. Menneskerettigheder, miljø eller sociale forhold. Der er heller ingen anerkendelse af forsigtighedsprincippet som grundlag for miljøregulering, der kan påvirke handlen.\nSucces i Johannesburg\nInternationale NGO'er, som samarbejder i ECO-gruppen, mener at en succes i Johannesburg kan måles på, om beslutningerne fra Rio i 1992 nu bliver fulgt op med konkrete mål, virkemidler og tidsfrister. I udkastet til handlingsplan er der enkelte eksempler på den slags, men selv disse få eksempler er der endnu ikke opnået enighed om. I dagens udgave ECO-nyhedsbrevet (bringes på www.rio10.dk) listes ECO-gruppens kriterier for succes i Johannesburg. ECO ønsker blandt andet at handlingsplanen indeholder følgende: 1) Mål om at tab af biodiversitet skal stoppes og vendes inden 2010, 2) Beslutning om udvikling af et ti års handlingsprogram på forbrug og produktion, 3) Mål om at halvere antallet af mennesker der ikke har adgang til rent drikkevand og sanitet inden 2015, 4) Beslutning om udvikling af et handlingsprogram, som fører til halvering af antallet af mennesker uden adgang til ren og let tilgængelig energi inden 2015.\nSe miljø- og udviklingsorganisationernes daglige rapporter fra topmødet, mere om baggrund for topmødet, dagsordener m.v. på www.92grp.dk/verdenstopmødet


Udtræksskab med 2 hylder | Delta opbevaring\nVælg Hylde/bund: Ahorn finér Bøg finér Eg finér Sort laminat Antracitgrå laminat Lysegrå laminat Hvid laminat Sort lak Antracitgrå lak Lysegrå lak Hvid lak Lysebrun lak Mørkebrun lak Abrikos lak Okkergul lak Pudder lak Khaki grøn lak Mosgrøn lak Mintgrøn lak\nUdtræksskabet kan anvendes mange steder i kontormiljøet, feks som rumdeling eller inddeling af arbejdsstationer. Skabet kan også placeres i forbindelse med en skranke.\nDet er muligt at vælge om hylderne i udtræksskabet skal vende til den ene side eller anden side. Hvis udtræksskabet skal stå på højre side af bordet, skal vælges modellen højre. Skal skabet stå på venstre side af bordet, skal der vælges modellen venstre.\nKorpus, hylder, bagbeklædning og front er produceret i 16 mm møbelplade, med limede samlinger giver det et meget robust skab.\nSæt dit personlige præg på skabet med vores 16 standard lak farver, forskellige finér typer eller 4 laminat farver. Det giver et flot udseende, hvis man mixer finér med lak. Bemærk finér farverne kan variere, da det er et naturprodukt.\nProduktmål: B40xD80/90xH75 cm\nUdtræksskab 2 hylder


Struer Kommune lander på en samlet 36. plads, når det kommer til kategorien ’Kommunens Image’ i Dansk Industris årlige undersøgelse ’Lokalt Erhvervsklima 2020’. Til sammenligning lå kommunen på en samlet 89. plads i samme kategori sidste år.\n”Det er glædeligt at konstatere, at indsatsen inden for bosætning og tiltrækning af både borgere og virksomheder også giver udslag i en markant forbedring af vores image som kommune. Det fortæller mig, at det har en god effekt, når Struer Kommune vælger at arbejde strategisk med lyd som både brand- og udviklingsplatform for hele kommunen,” siger borgmester Niels Viggo Lynghøj og fortsætter:\n”Flere og flere får øje på vores styrker som en lydkommune, hvilket blandt andet viser sig konkret i blandt andet den kommende nationale erhvervsklynge for lyd, der får hovedsæde i Struer, mens også vores lokale erhvervshuse Business Park Struer og Sound Hub Denmark løbende gør en stor indsats for at skubbe på udviklingen inden for opstart og tiltrækning af virksomheder.”\nLøftestang for yderligere tiltrækning\nNiels Viggo Lynghøj ser mange gode takter og perspektiver i kommunens erhvervsindsats, men bemærker, at selvom DI’s undersøgelse fortæller om et højdespring i kommunens image, så skal fokus fastholdes på en kontinuerlig indsats på alle de parametre, der også i fremtiden kan forbedre kommunens image.\n”Vi ser forbedringen i image som et tegn på, at der blandt vores virksomheder lægges positivt mærke til kommunens arbejde med tiltrækning af nye borgere og virksomheder, hvilket også giver udslag i statikkerne over nettotilflytning og nystartede virksomheder. Forbedringen i image må dog ikke blive en sovepude for kommunen, men skal derimod fortsætte med at virke som en naturlig løftestang for arbejdet med at tiltrække kvalificeret arbejdskraft i fremtiden,” siger Niels Viggo Lynghøj.\nDI’s undersøgelse ’Lokalt Erhvervsklima 2020’ er Danmarks mest omfattende undersøgelse af kommunernes erhvervsklima. Det er 11. år i træk, at DI laver undersøgelsen.\nLokalt Erhvervsklima 2020, kategorien ”Kommunens Image”\nKategorien ”Kommunens image” beskriver kommunens placering på spørgsmål om tilfredshed med kommunens indsats for at fastholde og tiltrække nye borgere og nye virksomheder til kommunen samt på statistiske indikatorer, der belyser, i hvor høj grad det lykkes at tiltrække nye borgere og virksomheder.\nPlaceringen i undersøgelsen sker på baggrund af både adspurgte lokale virksomheder samt statistiske indikatorer såsom nystartede virksomheder og nettotilflyttere.\n93 ud af landets 98 kommuner er blevet bedømt i Dansk Industris erhvervsklimaundersøgelse. De fem mindre kommuner Samsø, Langeland, Ærø, Læsø og Fanø deltager ikke, da der ikke kan indhentes en tilstrækkelig mængde svar.


Magnus Møllers kommentarer til Krügers brev til Himmler\nBrev til Himmler\nMagnus Møller har kommenteret Krügers brev til Himmler\nDet er rigtigt, at der opstod en hetz mod Kryssing, til dels fordi han ikke formåede at styre den blandede flok, Frikorpset bestod af, men nok mest, fordi den danske regering ikke holdt sine løfter. Frikorpset blev oprettet som en nødløsning: For at tækkes tyskerne havde den danske regering lovet at sende et indkaldt regiment til fronten i Finland, men finnerne afslog, fordi de ikke ville foretage indmarch i Sovjetunionen, men kun kæmpe for at få de oprindelige finske områder tilbage, de måtte afgive efter ”vinterkrigen”.\nDet fremgår af statsminister Buhls erklæring i en radiotale, at ”de østfrontfrivillige er lynafledere, uden disse ville en tvungen indkaldelse skulle have fundet sted”. Altså havde den danske regering lovet at stille et troppekontingent til rådighed og derfor forhandlede de danske politikere sig frem til at sende et kontingent frivillige til Østfronten og fik Kryssing overtalt til at lede dette korps. Kryssing protesterede, med henvisning til at han var artilleriofficer. For at råde bod herpå skulle omtalte kaptajn Thor Jørgensen tiltræde som stabsofficer, hvilket krigsminister Brorsen og krigsministeriets direktør, general von Stemann, fik sat i værk.\nKryssing beherskede ikke det tyske sprog, det gjorde Jørgensen, der var fuldt udannet dansk officer. Det må derfor nærmest betegnes som sabotage mod den danske enhed, at tyskerne sendte kaptajn Jørgensen på officersskole og formålet kan kun have været, at få Kryssing umuliggjort. Lad det være sagt: Kryssing havde næppe den fornødne hårdhed til at kunne styre den blandede flok, Frikorpset blev sammensat af. Man havde ventet, at tilstrækkelig ville melde sig af de, der havde gjort tjeneste i Danmark, men da det ikke blev tilfældet indrullerede man en del af de, der meldte sig ”til tysk tjeneste”. Derved opstod der en meget blandet og uregerlig flok. Yderligt må bemærkes: Det er ikke almindeligt at battaljonskommandøren tager sig af opdragelsen i kompagnierne. Han påtaler højst når kompagniledelsen forsømmer at holde justits.\nNår det kneb med at få sat gang i uddannelsen, skyldtes også det især den danske regering. Frikorpset var, som den kommanderende danske general Gørtz sagde: ”En uden for riget stående del af den danske hær”, hvortil Danmark skulle levere udrustning. Men blot for at få noget at begynde med udlånte tyskerne et ringe antal heste til korpset, hvor jeg blev rytterordonnans, og andre blev kuske, men meningen var, at korpset skulle motoriseres og hertil skulle Danmark levere køretøjerne. Disse blev dog først stillet til rådighed i december 1941. Således kunne den målrettede uddannelse ikke begynde før efter julen. Det vidste Massell, men fortiede det. Vinteren 1941-42 blev usædvanlig hård og i februar, hvor køreskolen og den til motorisering nødvendige uddannelse fandt sted, var der en periode med 42 graders frost. Alligevel var undervisningen næsten afsluttet, da Schalburg overtog kommandoen.\nDet er rigtigt at Kryssing ikke bekendte sig til nationalsocialismen, men det burde, som han selv sagde, ikke være nødvendig for at kæmpe imod sovjetmagten. Han tillod dog nazistisk propaganda, hvilket var mere end Schallburg gjorde. Schalburg sagde: ”Politik og propaganda har vi ikke tid til. Denne krig skal frem for alt vindes.” Men påstanden om, at både officerer og mandskab ønskede Kryssing afløst som kommandør kan næppe være rigtig – de blev ikke spurgt – men når Reichsführer Himmler ønskede det måtte man føje sig.\nDa Schalburg overtog korpset kom der, som man siger: ”Andre boller på suppen.” Først blev de tyske inspektionsofficerer afsat, også Massell. De der ville kunne blive, men måtte så gøre almindelig tjeneste. Øvelser og træning fandt sted både nat og dag, hvori jeg deltog som ordonnans. Som sådan havde jeg tidligere haft lejlighed til at tale med Kryssing et par gange. Han var altid venlig og korrekt, men talte kun om tjenestelige anliggender. Helt anderledes med Schallburg, her blev jeg, fordi jeg talte nogenlunde tysk, ofte forbindelsesled mellem de tyske og de danske officerer. Schalburg kaldte mig sin yndlingsmelder ("Melder" er det tyske ord for ordonnans) og sagde: ”Jernkorset venter vi med til vi kommer til fronten.”\nEt andet problem, som var med til at trække uddannelsestiden ud, var ”de tunge våben”, som tyskerne selvfølgelig skulle levere. Infanteri- og panserkanoner fik vi først i marts 1942. Så sent, at man ikke kunne nå at uddanne danskere til betjening, derfor blev 4. kompagni i marts 1942 tilført en del menige tyskere, samt tyske delingsførere, som man kaldte, herunder untersturmführer Stenger, der senere blev kompagnichef, da Martinsen afløste Schalburg, efter at han var faldet, den 2. juni, 1942. Heraf ses, at forsinkelsen i Frikorpsets frontberedskab aldeles ikke skyldtes Kryssing, men i høj grad tysk ubeslutsomhed. Kombineret med tilsvarende fra dansk side.\nFor at gøre omtalen af mit forhold til Frikorpsets kommandører færdig: På grund af at jeg kunne tysk blev jeg forsat til 4. kompagni samtidig med at det tyske mandskab trådte til, og her tildelt kompagniets tyske ”Schirmmeister” (overmekaniker), hvor jeg gjorde tjeneste som motorcykelmekaniker også under indsatsen ved Ilmensøen, men mest som ordonnans for kompagnichef Stenger. Da Frikorpset i vinteren 1942 – 43 kom i indsats i nærheden af Wellikije Lukie blev jeg fuldtud tildelt Stenger, men af og til udlånt til Staben, hvilket vil sige til kommandøren: Sturmbannführer Martinsen. Jeg oplevede Martinsen som en meget jovial person. Når jeg havde været ude på en vanskelig opgave, en enkelt gang på motorcykel i snestorm og 36 graders frost, og bragte Martinsen returmeldingen, hændte det han sagde:” Ja, så får du tak, og kan tage tilbage til dit kvarter, men sku’ vi ikke lige tage en snaps sammen inden.” Martinsen var afholdt af mandskabet, men brød selv tilliden, da han rejste hjem og overtog ledelsen af Schalburgkorpset. I Frikorpset vidste vi, at der efterhånden var en del uro mod tyskerne derhjemme, men vi vidste også, at vore politikere næsten med ”kyshånd” havde taget imod tyskerne, da de kom i 1940. De danske levebrødspolitikere havde lovet tyskerne at sørge for ro og orden så længe besættelsen stod på, og derfor anså vi det for at være forræderisk, når nogen blandede sig her. Uroen var den danske regerings problem og det kunne kun blive misforstået, dersom vi blandede os i stridigheder af den art.\nKryssing blev ikke, som Krüger foreslog, forsat til Wiking, men til SS-division Totemkopf og blev på øst- frontens nordafsnit resten af krigen. Han sluttede som generalmajor, og har således ikke været helt så uduelig, som ”nationalsocialisterne” mente. Efter krigen opholdt han sig i engelsk fangenskab, hvor han fik at vide, at ”hans” frikorpsfolk, imod al forventning, blev arresteret efterhånden som de vendte hjem. Han fik udvirket sin hjemsendelse, for med sine tilladelser og aftaler at få sat en stopper for galskaben. Dommeren i Gråsten ville ikke arrestere ham, men fik ordre til at holde ham fast i et døgn og inden for denne tid blev han hentet i bil fra København, hvor han blev idømt 8 års fængsel, fordi han have gjort det, regeringen havde opfordret ham til og hvortil han havde fået kongens tilladelse. Kryssing mistede sine to sønner, der faldt i krigen, hans kone, der var frontsygeplejeske blev hårdt såret, og han blev frataget sin pension, for mere end 30 års tjeneste i den danske hær. Hvem sagde ”Utak er Verdens løn???”\n<Brevet til Himmler | Magnus Møller >


NOMOS - H. C. Ørsted: Danskhed\nH. C. Ørsted: Danskhed (1836)\nEt folks vel fremmes ikke ved at det tilskriver sig selv den størst mulige mængde af indbildte fortrin – desto sikrere kun indbildte, jo større de er – men ved bestemt at kende sig selv, og uophørligt at uddanne sig således, at det kan hævde en hæderlig plads i det store, oplyste, uophørligt fremskridende folkesamfund, hvoraf det er en del.\nJeg tror da ikke, det er overflødigt, så ofte der end hos os er blevet talt om danskhed, at underkaste dens begreb en ny betragtning. I det jeg fremsætter mine tanker for denne højtærede forsamling, tør jeg vistnok ikke håbe at sige den meget nyt. De følelser, der har bestemt mig til valget af min genstand, er ikke lettelig nogen tænkende dansk fremmed, men man har sjæ1dent givet disse følelser ord. [...]\nMen vil denne beskedne forestilling om danskhed ikke slukke den høje begejstrings lue, som så mange skribenter har stræbt efter at optænde? Jeg svarer, at falske indbildninger om eget værd, som desuden står i så stærk strid med danskheden, lige så lidt gør et folk som den enkelte dygtigere.\nSelvagtelse, grundet på bevidstheden om det, man er og med held kan stræbe at blive, er det, som et folk behøver. Kraftigt vil vi vedblive at deltage i den hæderlige væddestrid, hvori hvert oplyst folk stræber at hæve sig selv til stedse højere udviklingstrin. Og lige så lidt vil vi lade os blænde af vore venners om end nok så velmente smiger, som vi vil lade os ydmyge af den selvophøjelse og skuen ned på os, hvortil visse fremmede, det være sig i syd eller nord, tror sig berettiget. Over alt dette vil vi med ægte dansk godmodig munterhed smile eller le højt, alt ligesom indbildskheden træder tydeligere frem. [...]\nVille nogen spørge mig, hvorledes kommer man til at skrive ægte dansk, så ville jeg omtrent give ham samme svar, som hvis han spurgte mig: Hvorledes bliver jeg ægte dansk i mit hele sind og væsen? Jeg ville nemlig sige ham: følg din natur med fornuft.\nNår en dansk, som er født og opdraget blandt danske og har levet blandt dem, følger den forskrift, bliver han uden videre ægte dansk. Kun ved kunstleri afviger han fra danskheden.\nJeg tør vel håbe, at hin grundsætning ikke skal misforstås således, som om jeg mente, at den, der vil være dansk skribent, ikke behøver at studere sit modersmål eller at gøre sig fortrolig såvel med dets kilder som med den levende folketunge. Thi en sådan misforståelse ville kun vise, at man havde overset, at her ikke blot tales om, at man skal følge sin natur, men også om, at dette skal ske med fornuft.\nDen danske skribent, som efterligner en ældre tids sprog, er så langt fra derved at blive mere ægte dansk, at han tværtimod ved dette kunstleri fjerner sig derfra. At være nutidens danske mand er hans natur. En mand fra det 16. århundrede kan han ikke blive ved nogen efterabning. Derimod kan nutidens danske mand optage alt det af fortiden, som han finder er godt og som lader sig sammenpasse med sprogets nærværende tilstand.\nJa, han kan uden at gøre sin danskhed afbræk låne af fremmede, hvor han hos dem finder noget godt og skønt, som passer til vort sprogs natur. Idet vore mest indsigtsfulde mænd har fulgt denne grundsætning, er vi bragt til at opgrave meget gammelt, som ufortjent var tabt, og har lært meget ikke blot af svensk, som står os nær, men også af tysk, engelsk, ja endog af fransk.\nOg hvorledes skulle det lille Danmark have kunnet bringe sit sprog til at holde skridt med det store Europas hastige udvikling, dersom ikke dets skribenter havde omplantet fremmede sprogopfindelser? Selv de største nationer må gøre dette, når de ikke vil stå tilbage.\nMen idet vi klart ser, at vi bør drage sådanne fordele af de fremmede, vil vi vogte os vel for at glemme, at vi er danske. Det sker kun, når vi glemmer vor egen natur og låner, hvad vi har bedre hjemme, eller efterligner, hvor vi burde efterskabe. Eller, endnu være, når vi efterligner det, som ikke duer.\nAlt for ofte har vi optaget fremmede ord med tilsidesættelse af vor egen sprogskat. Ofte har vi ligefrem oversat fremmedes sammensatte ord, uagtet vi herved fik udtryk, som ikke passer til sprogets natur. Vore gode skribenter er næppe virksomme nok til at modarbejde de misbrug, som de slette skribenter indfører. Man har sørget for det moderne latinske sprog ved at udgive en ordbog over de af de nyere skribenter hyppigst begåede fejl. Vort sprog kunne trænge til en sådan antibarbarus, og jævnligt måtte vi have tillæg dertil.\nBlandt de fremskridt, vi efterhånden har gjort i danskhed, er det heller ikke blandt de ringeste, at vi efterhånden mere og mere har afskaffet brugen af det latinske sprog til at udtrykke vore tanker. [...]\nVigtigt ville det være for vort sprog, om man i skolerne tilstrækkeligt øvede ungdommen i at forelæse en bog med færdighed og skønsomhed. Og at man, mere end det nu sker, gjorde det til en del af de selskabelige fornøjelser at underholde sig med forelæsning af gode skrifter. Kunne man derved bringe det i brug, at læserne var mere nøjeregnende med stilen og at man overalt gjorde større fordringer til vore skribenter, ville vistnok indflydelsen heraf være meget velgørende. [...]\nDanskheden i litteraturen består ikke blot i sproget, men også i måden, hvorpå fremmede meninger optages. Vi bortfjerner os fra sand danskhed ved at optage fremmed stil og fremmede modemeninger. Vi ser alt for ofte visse af vore skribenter optage højtravende udtryk af det tyske; ufornødne kunstord og stormægtige forhånelser mod anderledes tænkende, som klartseende tyskere selv fordømmer.\nNår jeg taler om modemeninger, sigter jeg naturligvis ikke til nogen virkelig sand mening, hvorfra den end kommer. Thi sandheden er en almindelig ejendom, og tilhører ethvert folk. Heller ikke sigter jeg herved til sådanne skribenter, som med ægte selvtænksomhed og grundig sandhedskærlighed dog har grebet fejl, men til dem, som skynder sig med at oversætte fremmede meninger uden at have genfødt dem ved egen åndsvirksomhed.\nAf tale om Danskhed i Selskabet for den danske Literaturs Fremme, trykt i Dansk Folkeblad nr.53-54, marts 1836. Genoptr. DIH Kildebind s.28, s.288\nikke lettelig: sandsynligvis ikke\nalt ligesom: i takt med at\ngøre ... afbræk: skade\nantibarbarus: værk til brug mod fremmedelementer i sproget\nforelæse: læse højt\nalmindelig: fælles, almen


Cat 323 next generation gravemaskinen leverer højere effektivitet og førerkomfort i topklasse - PON-CAT - nyheder, video og billeder om Cat entreprenørmaskiner\nForside Nyheder Cat 323 next generation gravemaskinen leverer højere effektivitet og førerkomfort i topklasse\nMaskinførrer Poul Anker graver ud til ny staldbygning i Tønder\nLendemark Entreprenørforretning etablerer ny tilkørslsesvej og graver ud til til ny stald på en landbrugsejendom ved Tønder. Jens Jørgen Nielsen, der ejer firmaet, anlægger vejen med sin Cat M316D.\n– Men hvis du skal vide mere om, hvordan vores nye Cat 323 fungerer, så skal du gå hen omkring hjørnet. Der kører Poul Anker med den, og han ved meget mere om maskinen, end jeg gør, siger Jens Jørgen Nielsen.\n– Maskinen skuffer bestemt ikke mine forventninger. Den har en perfekt kabine med masser af plads med et supergodt sæde. Den arbejder effektivt, og selv om det er en større maskine, så bruger den mindre brændstof end den 319, jeg kørte med før, siger Poul Anker.\nFå et tilbud på en ny Cat 323 next generation\n– Da vores Cat 319 med næsten 10.000 timer på bagen, skulle skiftes ud, var jeg ikke tvivl om, at vi skulle have den nye 323. Det var samtidigt også en god lejlighed til at gå en størrelse op og så få en maskine med VA bom, siger Poul Anker.\nHer på ejendommen i Tønder graver Poul Anker ud til en ny stald. Men Lendemark arbejder bl.a. også med opresning af vandløb, og her betyder VA Bommen, at Poul Anker kan knække armen sammen og komme helt tæt ind under træer og buske.\n– Så det gør arbejdet noget nemmere. Men ellers glæder jeg mig over alt det ekstraudstyr, som jeg har fået monteret, siger Poul Anker og henviser blandt andet til maskinens 12 LED lys, solfilm i alle ruderne og oliefyr.\n323 – standard\n162 hk – 25.600 kg – 9,87 m rækkevidde – 6,73 m gravedybde\nForrige artikelNye minigravere med helt nye funktioner – se dem på Roskilde Dyrskue\nNæste artikelNy Cat D6T dozer til MSE Entreprise\nSkal din næste læssemaskine være en Cat?


Hjem / Intim forbedring / Male Edge\nVarenummer (SKU): 41316 Kategori: Intim forbedring\nDenne Male Edge er kun et enkelt produkt blandt alle de varer, vi har med her på siden. Mange leder efter tilbud og kommer ofte frem til, at det findes på denne side: Gå til shop\nMale Edge er efter stor efterspørgsel tilføjet i vores gruppe af varer Intim forbedring. Det er ret godt at du får hele 30 dages returret. med når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres , Male Edge hos onlineshoppen Shytobuy.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg, kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop, er priserne mere attraktive end i butikkerne, det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, giver de dig lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n27 reviews for Male Edge


Åbningsnummeret fra Nik Weis\nUrban Riesling er åbningsnummeret fra Nik Weis. En easy-to-drink-Riesling, inspireret af den urbane livsstil i verdens metropoler, der let kan anspore til et ukompliceret glas vin i gode venners lag. Når som helst, hvor som helst og om nødvendigt - døgnet rundt.\nAt det overhovedet er muligt at kombinere storbylivsstil med noget så landligt og idyllisk som Mosel, skyldes ene og alene Riesling-druens mangefacetterede og versatile væsen. Ingen anden drue formår jo som Riesling at balancere høj, citrusagtige syre med frugtrig restsødme, og stadig være i stand til fremstå som en yndefuld balletdanser. Af samme indlysende årsag har Riesling vundet fans overalt i verden. Urban Riesling er en ærlig og ligefrem Moselvin, der er tro mod sit ophav.\nHarmonisk og nydelsesfuld hvidvin\nI både duft og smag byder den på komplekse, florale noter med en fin underliggende mineralitet. Vinens syre og moderate restsukker mødes i en skøn harmoni, der gør vinen til en yderst alsidig og indsmigrende nydelse. I både 2017 og 2018 er Urban Riesling endt på Wine Enthusiast’s Top 100 Best Buy-liste. Vi kan kun nikke anerkendende til, at sammenhængen mellem pris og kvalitet er ganske eminent.\nVinifikation Gæring i rustfri, temperaturregulerede ståltanke. Kort lagring med sit bundfald inden aftapning.


Blueberry, l'expérience secrète (Blu-ray) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nBlueberry, l'expérience secrète (Blu-ray)\nUdgivet 1. marts 2012 EDV2333 / UPC# 3384442250580\nOriginal titel: Blueberry\nMike S. Blueberry Vincent Cassel\nWallace Blount Michael Madsen\nWoodhead Djimon Hounsou\nYoung Blueberry Hugh O'Conor\nBaron Luckner Eddie Izzard\nMadeleine Vahina Giocante\nJimmy McLure Colm Meaney\nOprindelse: Frankrig Region:\nBlueberry, l'expérience secrète:\nI 1870'erne jager sheriff Mike S. Blueberry (Vincent Cassel) en mand ved navn Wally Blount (Michael Madsen), som har myrdet Blueberrys veninde, og som nu er på vej til at skjule en større mængde guld i indianerterritoriet, Overtroens Bjerge, et stykke ærefrygtindgydende natur, bevogtet af mægtige ånder.\nFilmen er baseret på Charlier og Girauds fremragende tegneserie "Blueberry", som også er udgivet på dansk.\nDen slags forpligter!\nBrugerne skriver om Blueberry:\nAnmeldt af Jannik, København N 5. september 2009\nFin, undervurderet film\nEt grundlæggende tema i westerngenren er dette: traumatiseret mand heles og lærer at elske igen. Rammen for dette tema er ofte en hævnhistorie, hvor selve ideen om hævn problematiseres (The Searchers, The Bravados, Seven Men from Now etc). Uden at røbe for meget kan man roligt sige, at i denne film får dette klassiske westernprojekt et ekstra twist.\nFor en overfladisk betragtning ligger nyhedsværdien i filmen måske først og fremmest i filmens stil og i dens meget radikale hyldest til indiansk shamanisme. Men det er vigtigt at fastholde, at der faktisk er en meget klar pointe med alt dette: Mike Blueberry må vende blikket ind ad for at forstå, hvad der skete i det traumatiske øjeblik. Den pointe kunne utvivlsomt være fremført uden nogen form for henvisning til shamanisme overhovedet - og filmen havde ganske sikkert vundet ved det -, men der efter min mening ikke tale om plat hippiepleasing her. Filmen synes i allerhøjeste grad at udtrykke en ægte kærlighed til indiansk kultur og filosofi - og netop på det punkt er den meget tro mod sit forlæg - de tegnede fortællinger om Løjtnant Blueberry (som den i øvrigt klart og tydeligt understreger, at den er "a loose adaption of").\nMan bør ikke se denne film i forventingen om en oversættelse af Blueberry-historierne til filmmediet. Der er snarere tale om en selvstændig fortælling, der trækker på nogle af de samme inspirationer fra western-mytologien - og bruger dem til et ambitiøst (og meget stramt fortalt) forsøg på at bidrage med noget nyt til et ærketypisk westerntema.\nDer er en kedelig tendens i nyere tids film, hvor et univers - det være sig fra litteratur eller tegneserien - forsøges omsmeltet til film. Her er der dog mest tale om en total nedsmeltning, da filmen absolut ingenting har at gøre med Girauds klassiske westernhelt. Man sidder og bliver helt oprørt over så fuldstændig meningsløst dårlig denne film er, ikke kun fordi den amatøragtigt lukrerer på Blueberry, men fordi den ikke engang i sig selv giver mening. Hovedparten af filmen er helt uden dialog, og når der endelig bliver talt, så er disse scener fuldstændigt ude af kontrol. Kaos er den røde tråd i en fortælling der virker 100 % arbitrær - og så står det hele på i næsten 2 timer! Man fatter faktisk ikke en bjælde af hvad der foregår! Skuespillerne har intet at arbejde med, og det eneste positive man kan sige om filmen er billederne, der ejer en vis fylde. Men ikke engang det fine kameraarbejde kan udløse ros når filmen er så gennemført dårlig på alle andre områder.\nHar ikke noget kendskab til Blueberry krussedulle serien, men jeg kan kun konstatere at dette ikke er god western, og så var filmen også én lille bitte smule underlig i faconen.\nAnmeldt af Holliday, Aalborg 11. april 2007\nSørgelig forsøg på at veksle Jean-Michel Charlier & Jean 'Moebius' Girauds mesterlige tegneserie til film. Der er dømt løs krudt her, hvor stort set intet lykkes.\nIndiana Jones meets Naked Lunch meets The Quick and the Dead meets...\nDenne film aner ikke en skid om, hvad den vil. Og så er der er for mange skolopendrer - efter min smag.\nEt morsomt, men nyttesløst, gensyn med Ernest Borgnine, en god lille indsats af Geoffrey Lewis kan nævnes. Men: Stay away.\nRet din egen anmeldelse af Blueberry - klik her\nStart en debat om filmen Blueberry - klik her\nStart en debat om denne udgave af Blueberry, l'expérience secrète (Blu-ray) - klik her


Kranio-Sakral Terapi - Grenaa Fysioterapi og træningsklinik : Grenaa Fysioterapi og træningsklinik\nKranio-Sakral Terapi har til formål at løsne spændinger og skævheder, der belaster centralnervesystemet.\n"Krani" betyder »kranie«. " Sakral" betyder " korsben" . " Terapi«" betyder " behandling" .\nKranio-Sakral Terapi er terapeutisk behandling af centralnervesystemet.\nBehandlingen består af forskellige teknikker til naturlig udbedring af spændinger og skævheder, der belaster centralnervesystemet.\nVed at løsne membraner, bindevæv og muskler så hjernen og rygmarven kan bevæge sig frit, kan systemet klare resten selv. Kroppen er programmeret til\nat kunne selv, når den blot får lov - bliver befriet for skævheder og spændinger omkring centralnervesystemet. Alle KST teknikkerne har i øvrigt "det blide tryk" til fælles. Det vil sige, at terapien altid udføres med meget let hånd, og altid opleves meget behagelig af klienten.\nKranio Sakral Terapi udføres hos Fysiodanmark - Grenaa Fysioterapi af autoriserede fysioterapeuter og eller behandlere med Kranio Sakral Terapeutisk videreuddannelse.


Lav en digital longread | Danmarks Medie- og Journalisthøjskole - DMJX\nDu lærer at styrke din skriftlige fortælling med bl.a. lyd og video, der forstærker oplevelsen af din historie. Underviser Jesper Gaarskjær giver dig konkrete værker til at lave digital storytelling, der skaber opmærksomhed blandt læserne og bliver delt på sociale medier.\nDigitale longreads går i dybden, nuancerer og gør læserne klogere. Det skaber loyalitet og engagement, især når fortællingerne suppleres med lyd, video og andre udtryksformer.\nPå dette kursus i digital storytelling lærer du at lave en digital longread: En stærk skriftlig fortælling, der inddrager digitale elementer til at forstærke oplevelsen og forståelsen af historien.\nDigitale longreads er populære\nDigitale historier, som inddrager flere medietyper, breder sig i medielandskabet. De bedste skaber ofte stor opmærksomhed og bliver flittigt delt på sociale medier.\nDerfor giver det god mening, at du som journalist lærer at tænke i og udnytte potentialet i digitale, flermedielle virkemidler til at styrke din fortælling.\nPå dette kursus lærer du at se potentialerne i en historie, både når det kommer til selve den skriftlige fortælling og de elementer, der kan berige din skriftlige fortælling som f.eks. lyd, video og andre udtryksformer i forbindelse med features, reportager, portrætter eller fortællinger med litterære kvaliteter.\nat udtænke en digital longread som idé og synopsis\nat planlægge fortælling og produktion\nat identificere og integrere de forskellige medietyper, som kan skabe merværdi for den skrevne fortælling\nat sætte fortællingen op i en digital skabelon med mulighed for yderligere grafiske og interaktive fremstillinger\nat anvende storytelling i længere formater med særligt fokus på det stærke narrativ, fortællerstemmen og den litterære kvalitet.\nKurset er for begyndere i genren digitale longreads, men deltagerne forudsættes at have erfaring med at fortælle og formidle journalistisk enten på et medie eller i en kommunikationsafdeling.\nKurset er særligt udviklet til dig som journalist eller kommunikatør, der ønsker at skabe digitale historier, der både tiltrækker brugerne, og som egner sig til at blive delt på sociale medier.\nKurset varer tre dage fordelt med pauser i mellem. Der vil være produktion imellem modulerne.\nUndervisningen veksler mellem oplæg, individuel sparring og workshops.\nDu skal i praksis arbejde med din egen historie, alene eller i en gruppe. Du opbygger derfor viden og erfaring til at kunne bruge den i praksis efter kurset.\nDag 1: Digitale longreads som format, storytelling i længere formater og coaching på idéer, hvor vi åbner jeres historier og drøfter potentialerne i dem.\nDag 2: Individuel sparring, introduktion til visuel storytelling, introduktion til template til opsætning af digitale historier.\nDag 3: Feedback på jeres digitale longreads.\nPå kursets sidste dag vil du stå med din egen færdige digitale longread, og fremover vil du være rustet til at producere en ny.\nKursusstart: 24. november 2021\n24. november 2021 - DMJX, Aarhus\n14. december 2021 - DMJX, Aarhus\n1. februar 2022 - DMJX, Aarhus\nUndervisere: Jesper Gaarskjær


Min Bedste Fjende DVD (2011) - LOVEFiLM\nfra 33 brugere Da Anden Verdenskrig bryder ud, skille vennerne Rudi og Victor, da Victors j�diske baggrund tvinger ham i koncentrationslejr, mens Rudi g�r karriere som SS officer. Ved et tilf�lde krydses deres veje flere �r senere og gensynet f�r Rudi til at tvivle p� sit engagement i krigen, da han tvinges til at tage en afg�rende beslutning.\nDa Anden Verdenskrig bryder ud, skille vennerne Rudi og Victor, da Victors j�diske baggrund tvinger ham i koncentrationslejr, mens Rudi g�r karriere som SS officer. Ved et tilf�lde krydses deres veje flere �r senere og gensynet f�r Rudi til at tvivle p� sit engagement i krigen, da han tvinges til at tage en afg�rende beslutning.\nProduktions�r: 2011DVD: 17.apr.2012\nSkriv den f�rste anmeldelse af Min Bedste Fjende.