Homie uge for uge: De første seks uger – Julie Elsebeth\nVi er åbenbart stoppet med at sove … nogensinde\nHURRA! Homie har seks ugers fødselsdag i dag. Jeg ved godt, at det ikke er en rigtig ting, men halvanden måned føles som noget, man gerne må fejre bare en lille smule. Jeg lover, at jeg nok skal begynde at tælle hendes alder i hele måneder snart og derefter i år, så homie ikke starter i børnehaveklassen og svarer “72 måneder”, når nogen spørger hende, hvor gammel hun er. Men jeg tænker i hvert fald, at jeg skal fejre dagen ved at spise store cookies – så får homie den tilhørende, kolde mælk.\nMen selvom 6 uger måske teknisk set ikke retfærdiggør en decideret fejring, så er det da måske et meget godt tidspunkt at begynde at gøre en smule status over, hvordan vores vanvittige baby-projekt egentaget går. De første seks uger har jeg samlet – og så er planen at opdatere uge for uge herefter.\n1. Uge De første tre dage brugte vi på at være indlagt på Rigshospitalet for at sikre, at lille homie ikke tabte sig for meget, og at hun blev dygtig til at babbe løs på andet end venstre babs – det lykkedes dog først, da vi kom hjem på tredje-dagen. Resten af ugen gik med, at vi troede, at vi var helt enormt dygtige til at være forældre, og at alle andre åbenbart havde oversolgt, hvor hårdt det ville være. Homie sov hele tiden, og når jeg havde givet hende mad, kunne jeg være sikker på, at hun tog minimum 3 timers søvn, hvor jeg kunne nå i bad – barbere ben og endda tage på en lille shoppingtur. Arne og jeg havde endda en super kikset samtale, hvor vi dvælede over, hvor lækkert og ikke superhårdt det var at have en baby … På sjettedagen skulle vi for første gang have besøg af sundhedsplejersken, og inden hun kom var jeg i stor panik, fordi jeg skulle regne ud, hvordan jeg kunne gemme al vores barsels-svineri væk uden at rejse mig fra den konstante amning. Jeg havde en idé om, at sundhedsplejersken havde socialforvaltningen på speed-dial, hvis hun så en uredt seng eller en uvasket gryde på køkkenbordet – og nu var vi jo lige blevet så glade for homie, at vi helst ikke ville skulle undvære hende igen. Sundhedsplejersken viste sig naturligvis at være pissesød og undlod ganske høfligt at kommentere på manglende oprydning og begyndende dreadlocks i mit barsels-hår. Med en fødselsvægt på 2839 var det vigtigt, at homie hang ud i mælkebaren i lang tid af gangen – som sagt så gjort, og af samme grund steg hendes vægt fra 2620 gram på tredjedagen til hele 3000 gram på sjettedagen, hvor sundhedsplejersken var forbi.\n2. Uge I sin anden uge have homie besøg af sundhedsplejersken for anden gang – endnu engang følte fagpersonalet sig tvunget til at veje efter en ekstra gang, fordi vores baby åbenbart har besluttet at skide på vægtkurven og bare jerne derudaf. Endnu engang havde hun taget omtrent 400 gram på, på under en uge – en bedrift som jeg ikke har kunnet efterligne, siden jeg i 2.G fandt ud af, at Lidl solgte Fidus-Magnum’er med hvid chokolade og jordbær-is til 4 kroner stykket. Da vi nåede anden uge var homie også færdig med at være nyfødt-søvnig. Og så ramte virkeligheden os rimelig freaking hårdt. Hvor det i første uge var os, der måtte vække Inge for at give hende mad i løbet af natten, så skiftede fortegnet edderbrandsparkeme. Vi var blevet vant til, at vi bare kunne gå i seng, når det passede os og udskyde amningen, hvis det ikke lige passede ind i voksen-skemaet. Den gik så æk’ længere og absolut alting ramlede for os. Jeg fik nærmest ingen søvn, fordi vi ikke anede, hvordan man mest effektivt fik hældt noget føde i pigen i en vældig fart og derefter kunne komme til at sove igen så hurtigt som muligt. Hver gang hun vågnede satte jeg mig enten ud i stuen og ammede hende med alt lyset tændt – og så tog det mofo lang tid at få hende til at falde i søvn med babsen i munden og så smugle hende med ind i soveværelset igen, uden at hun vågnede, ellers sad jeg med hende i armene i sengen i halvanden time og sang hygge-kristne vuggeviser indtil mine arme syrede til og min mund ikke kunne sige andre sætninger end “Jesu lille lam jeg er”. OMG det var lort.\n3. Uge I tredje uge skrev jeg heldigvis et indlæg om vores nætter med en homie, og mange af jer må have siddet og klappet jer selv på lårene af grin over vores uvidenhed. Det indlæg er dog stadig det absolut fedeste, som jeg har bedrevet – for det viste sig jo naturligvis, at I er pissemeget bedre til det her baby-game end mig! Og efter 50 beskeder fra jer, der foreslog at jeg holdt lyset slukket og ammede liggende, måtte jeg forsøge mig med det – næste nat skiftede homie sine 1 times lure ud med 3,5 timer og min kulør skiftede i samme ombæring fra faretruende grå og gennemsigtig til ganske almindelig vinter-bleg.\n4. Uge Jeg husker stort set intet fra fjerde uge, fordi det var et stort rod. Arne startede på arbejde igen, og var derfor væk fire døgn i streg, hvorfor jeg tilbragte tiden hos mine forældre på landet. Jeg regnede med, at han ville komme hjem og finde mig og homie dækkede i snavs og hytten fuld af brugte stofbleer og mælkesprøjt. Det viste sig heldigvis, stik mod min forventning, at jeg godt kunne klare at passe på mit barn alene. Ganske overraskende set i forhold til, at jeg til stadighed behøver hjælp til at åbne glasset med de syltede rødbeder og til at nå de øverste køkkenskabe. Den sidste del af ugen skulle vi flytte fra Østerbro og til det fede kollektiv-liv i provinsen, så Arne pendlede mellem Vestsjælland og København for at få styr på flytning og rengøring – sidstnævnte for første gang i sit lange, lange liv. Bevares, der var en rengøringsdame forbi i seks timer, men Arne skulle ringe til hende og låse hende ind i opgangen og den slags – og det er jo også hårdt. Imens blev jeg hjemme og havde det fedt over, at jeg kunne sidde under dynen og æ’e franske kartofler og amme, mens Arne baksede med store flyttekasser.\n5. Uge I femte uge begyndte jeg så småt at synes, at jeg havde fået styr på baby-gamet. Homie var ikke længere en modbydelig baby, når jeg lagde hende i barnevognen – tværtimod så hun fornøjet ud, som om hun var blevet lagt i armene på sin bedste ven og lagde sig til at puttesove med det samme. Kænguruerne har desuden fat i den lange ende, for viklen er hun nu også blevet virkelig komfortabel ved, så jeg kan bære hende rundt på mavsen og rent faktisk klare en my af dagens gøremål, uden at der er en hidsig baby, der råber. Hun er begyndt at se længere og gider godt ligge lidt og lege på legetæppet og er noget skæggere at træne nakke med på puslepuden end tidligere. Til gengæld er hun blevet meget hys om aftenen, og lige gyldigt hvor insisterende folk vugger og danser med hende, så er der kun én ting, hun orker – og det er babsen indtil hun gylper. Vi har bare efterkommet hendes ønske, og jeg har derfor afsat hver aften fra 18-22 til at bære rundt på homie og lade hende sove på mine babser.\n6. Uge I uge seks havde vi tre dage i streg, hvor homie ikke fyldte sin ble, og var ked af det om aftenen. Vi skiftede derfor de almindelige d-dråber ud med den slags med probiotika i, men inden vi nåede at give dem, var der atter hul i gennem. I den forgangne uge klagede jeg desuden min nød over homies manglende lyst til sutten til jer. Vi har afprøvet en del af jeres gode råd – desværre synes hun stadig, at sutten er en søn af en tæve, og nægter at tage den. Men vi har ikke givet op, så jeg render rundt med sutter i alverdens udformninger i amme-bh’en og dypper dem i sukkervand og sour cream & onion-dip, eller hvad det nu var man skulle. Alt andet fortsatte med at fungere den første del af ugen, og homie tog en enkelt nat og sov hele fem timer i streg og de fleste nætter har jeg selv fået syv timers søvn. Så når vi så til i dag … statussen er nu, at jeg i går nat næsten ikke fik sovet og i nat fik jeg decideret ikke sovet. Homie er ikke vanvittig ked af det om natten, hun gider bare ikke sove. Når jeg ammer hende liggende ligger hun og sparker mig i maven og tydeliggør at hun vil skide på dag og nat – nu skal der bare festes. Vores daglige tur i den ellers elskede barnevogn blev i dag erstattet af tyve minutters højlydt, vibrerende gråd indtil jeg til sidst gav op og kørte hende hjem og lod hende bappe løs på yveret igen. Om hun gennemgår nogle forandringer, har ondt eller bare har besluttet at være en klaphat ved jeg ikke – men det må gerne gå over ok-snart. Til gengæld kommer der små, søde smil i ny og næ, og jeg er forholdsvis dygtig til at bilde mig selv ind, at i nat simpelthen må blive bedre.\nDu kan også læse om De Situationer, hvor homie synes, at jeg er en elendig mor – De ting, jeg først har forstået, efter jeg blev nogens mor og mine learnings om babyer.\n10 kommentarer til “Homie uge for uge: De første seks uger”\n16. marts 2018 kl. 15:31\nDet lyder som om, at I går præcis det samme igennem som os andre 😁 jeg har dog et enkelt råd, om end dyrt, så var det virkelig effektivt herhjemme. Tag hende en tur forbi en kiropraktor, der har forstand på babyer. Efter vores søns første tur, da han var fire uger gammel, sov han otte timer i træk. Personligt kan jeg anbefale Anne Winther, Ørestad kiropraktik og sundhed, men er sikker på, at der findes mange dygtige kiropraktorer derude.\nHold nu kæft hvor jeg elsker at læse med!😀\n16. marts 2018 kl. 17:21\nHar du prøvet bibs sutter? Det er de gammeldags sutter og stort set de eneste der går ind og aktivere suttereflksen… sutter i dag er lavet for at skåne tænder, fordi man mener de runde sutter gør skade på tænderne, derfor er de flade, delvist flade eller korte og runde. Men bibs sutter i størrelse 2 virker hos dem jeg kender som ikke har kunne få deres børn til at tage alle andre sutter heller. Det virkede også på min datter. Men husk det skal vlre størrelse 2 😀😀\n16. marts 2018 kl. 22:22\nZoneterapeut! I vores familie er man religiøse med den slags. Alle babyer uanset om der er noget galt eller ej skal forbi en zoneterapeut. En fødsel er en strid omgang for sådan en lille krop. Og det samme er det at møde verden k al mindelighed. Så afsti afsted med jer. Og giv også mor en tur. På fælleskortet😊💛\n16. marts 2018 kl. 23:13\nFørst lige et tak for god læsning – bliver så glad hver gang du poster et nyt indlæg. Det er lidt ligesom når der er kommet et nyt afsnit af favoritserien, eller når man har fredagsslik der venter på en ude i skuffen – man ved at man har noget godt i vente:)\nDu kender måske allerede til det, men følger du med i om hun gennemgår tigerspring? Hos min søn på 8 uger, er han ved hvert tigerspring (so far), begyndt at opføre sig meget anderledes. App’en Vinderlige Uger er ret god at følge med i for de forskellige spring, og oplyser forskellige ændringer i adfærden man skal/kan holde øje med samt tips til hvordan man bedst hjælper sit barn gennem springet.\n17. marts 2018 kl. 11:36\nDer ligger et såkaldt tigerspring omkring uge 5. Hvis man går op i det, kan det meget vel være det der driller hende. Du kan evt. hente appen ‘vidunderlige uger’ den har givet mig ro i sindet MANGE gange 😂\n17. marts 2018 kl. 11:50\nBibs sutter str 2👍🏼 sundesutter.dk. Og osteopat Michael Cortz i Lumsås for the WIN!!\n17. marts 2018 kl. 12:35\nMå jeg bare lige sige at det er en fornøjelse at følge med, ikke bare i dine oplæg men også i dine søde følgeres kommentarer og gode råd! Det er ikke kun dig der kan bruge dem 😀 taaaaak!\nJeg har fået ro i sindet MANGE gange efter jeg opdagede to begreber; tigerspring (eller udviklingsspring som de også hedder) og appetitspring. Når du tænker din baby er en bitch er det sikkert bare et udviklingsspring, og når du tror dine bryster er gået i stykker er det nok bare et appetitspring 😀\n18. marts 2018 kl. 7:57\nFørst: tusind tak for en top-humoristisk og ærlig blog – tilslutter mig sammenligningen med fredagsslik og et nyt serieafsnit! Jeg nyder at læse med! Tilslutter mig (desuden) de ovenstående kommentarer omkring vidunderlige uger – den er guld værd og giver en bekymret 1. Gangsmor så meget ro i sindet, når man tror, at man har fejlet på alle parametre!\nDerudover vil jeg lige nævne, at babyers tarmsystem først rigtig går i funktion efter 5 uger og det kan – hos nogle – give seriøse maveproblemer. Jeg har oplevet det med begge mine – og mange andres børn. Jeg har mødt top-frusterede forældre på akutmodtagelsen (har selv en ret syg datter) med 5 ugers babyer, der bare skreg og skreg (og nærmest grædende forældre) – undskyld skræmme-eksemplet – lad dig ikke skræmme!! Det korte af det lange er, at det hver gang har været maven! Så mit bedste råd er: cykelbevægelser, massage af maven rundt i urets retning og en masse liggen på maven!


Når lynet slår ned – Christina V. Jønsson\nFebruary 7, 2016 March 28, 2016 christinavjoensson\nJeg vil gerne dele en historie med dig.\nDen er ret personlig!\nMen jeg tror også den kan give et billede af hvem jeg er som person, og hvordan klarer mig i når alt brænder sammen.\nMin historie handler om at være pårørende og efterladt til en kræftramt.\nHistorien handler om min mor.\nJeg kan sige det kort. Min mor var min bedste veninde og sparringspartner på mange punkter omkring arbejde og børn og livet.\nMen hun var også min mor.\nSom stadig kunne trøste når jeg var ked af det, som gav verdens bedste kram, når man havde travlt. Og egentlig kunne et kys på kinden fra hende redde dagen, når jeg var stresset over at få arbejde og afhentning af børn til at gå op i en højer enhed.\nHar du børn kender du sikker selv til det.\nI december 2012, bliver hun syg med lungebetændelse, og noget har hele tiden sagt mig, at der var noget mere end det i vejen.\nMen min mor var stædig og blev ved med at afvise.\nMellem jul og nytår 2012 har hun endelig fået noget medicin for sin lungebetændelse, men den forsvinder ikke og en lægevagt konstaterer at hun har væske i lungen, så det skal tappes.\nVæsken bliver ved med at komme tilbage, og efter nytår hvor hun er indlagt for hun at vide at hun har celleforandringer og der skal laves nogle prøver.\nDem får hun lavet i slut januar, og svaret fik hun sammen med min far d. 5. februar. Min mor havde fået konstateret lungekræft. En kræftform med meget høj dødlighed, hvor der kun er 11 % chance for overlevelse som kvinde efter 5 år. Du kan læse mere om lungekræft her\nMin verden brød sammen, da jeg fik beskeden, for jeg havde fornemmelsen af, at der ikke kunne gøres ret meget. Så jeg prøvede i stedet at vende det til noget positivt, og fokuserer på at tingene nok skulle blive godt igen, og hun selvfølgelig nok skulle blive rask.\nDet skete dog ikke…\nMin mor dør 56 år gammel, fredag d. 15.februar 2013 kl. 3.38 på Frederiksberg Hospital, hvor hun i knap 7 dage var indlagt med forhøjet puls, uregelmæssig hjerterytme og lungebetændelse som følge af lungekræft.\nDet var et chok!\nJeg mistede min mor 10 dage efter hun fik konstateret lungekræft.\nJeg var i chok i lang tid efter.\nMen jeg blev også ret praktisk på mange måder.\nJeg begyndte at fokusere på at løbe og træne, så jeg kunne komme igennem. Jeg fokuserede på andre ting end min sorg, selvom tårerne presset sig på, og på mange måder prøvede jeg på, at holde humøret oppe.\nDet er som om, når kroppen bliver udsat for sådan et chok, så slår den rationelle del af hjerne til, så man egentlig bare kører der ud af, for med børn skal hverdagen bare fungerer. Men hverdagen ser bare anderledes ud når man er i sorg.\nOg jeg vil sige, at til tider, når det er min mors fødselsdag eller hendes dødsdag, så fylder sorgen bare mere, og man kan ikke altid holde den tilbage.\nMen trods en kæmpe sorg, som krævede hjælp fra en sorg gruppe hos Børn, Unge & Sorg – den skal jeg nok komme tilbage til – tog jeg en beslutning som skulle ændre mit liv for altid.\nJeg sagde min teamkoordinator stilling i Føtex op, og begyndte at læse igen efter 6 års pause og fik et deltidsjob i Lagkagehuset.\nHer har jeg mødt mange andre udfordringer og mennesker som har lært mig nye ting, som jeg har ladet mig inspirere af.\nSå selvom jeg har været i sorg og chok, så kan man altså godt tage nogle store beslutninger i sit liv, hvis man kan se at det ændre det man er i lige nu og her til noget bedre.\nMit survivor gen slog til, da jeg allermest havde brug for det, og det lærte mig endnu mere, at det stadig ikke nytter noget, at man ligger sig ned og tude og ikke handle. Det kommer man ingen vegne med.\nJeg måtte selv skabe min forandring for at komme igennem min sorg og bruge det konstruktivt. Og det er jeg taknemmelig for i dag, at jeg har lært at jeg er en fighter.\nAt miste Familie Kræft Mor & datter Sorg\nPrevious Post Fredag, Disney sjov & X-faxtor!\nNext Post Sikken en spændende uge det har været!


TIP: BULLETPROOF KAFFE ER DUM | T NATION\nTip: Bulletproof Kaffe er dumtFor grunde til, hvorfor du ikke bør drikke denne populære, men goofy morgenmad udskiftning.\nJeg ville have troet, at Bulletproof Coffee nu ville blive udslettet sammen med saftrensninger, frugt og grøntsager smoothies, 800 calorie acai skåle og pterodactyls.\nAlt er ting, der sandsynligvis gør langt mere skade end godt, som at gøre os federe eller mindre sunde eller rive vores skræmte legetøjspuder eller Yorkshire terrier væk fra vore våben og fodre dem til pterodactyl fledglings.\nDesværre har kun pterodactylerne virkelig forladt os, men resten af de ting jeg nævnte er lige så forhistoriske, i hvert fald i praksis, hvis ikke i virkeligheden. Mens Bulletproof Coffee ikke er den mest egregious health fad around (den ære går til juice rensninger, både oral og anal), det er den, jeg hører mest om.\nHvis du ikke er fortrolig med hvordan man laver det, er her opskriften:\n2 kopper sort kaffe\n2 spsk eller mere usaltet, græsfodret smør\n2 spsk MCT (mediumkædet triglycerid) olie\nBland alle ingredienser, indtil det gør en forførende, vinkende, arterie-tilstoppende melange.\nTilhængere drikker det, fordi det formentlig brænder fedt, dræber sult, eliminerer jitters og holder deres hjerner i høj kapacitet, hvilket er en slags paradoks, fordi hvis deres hjerner virkelig fungerede bedre, ville de udlede, at deres drikke var dum.\nHer er fire grunde til, at du skal dumpe disse ting i en gammel krumtap i stedet for din mave:\n1 - Bulletproof Kaffe vil faktisk gøre dig federe\nBulletproof (BP) kaffe er ikke en "fedtbrændende" drink. Det er faktisk en fedt bygning eller fedt, der får drikke. Overvej at din gennemsnitlige kop almindelig Joe, med et par spiseskefulde creme, har ca. 3 gram fedt og ca. 40 kalorier. Kontrast det med en kop BP, som har omkring 52 gram fedt og ca. 470 kalorier.\nDrikk to af disse, som mange BP-kaffefansere gør, og du har nede næsten kaloriekvivalenten af en Double Whopper med ost, som desværre er mere næringsrig end din BP-kaffe. Helvede, du kunne have spist 20 stegte eller røræg til morgenmad og taget i mindre fedt.\n2 - Bulletproof Kaffe vil smøre dine blod lipider\nEn kop (eller to) af BP-kaffe leverer mere end den generelt anbefalede mængde mættet fedt, og mens fedttab ikke er blodlipidmordet, blev det engang troet at være moderering er stadig vigtig.\nDet mættede fedt kommer fra den store, skovlstørrede smørbrød, og oftest gennem et lige stort stort kokosnødolie, som er en rig kilde til mediumkæde triglycerider (MCT), BP-kaffedrikkere, der er tåbeligt begæret.\nSå meget smør og mættet fedt generelt vil i de fleste mennesker øge risikoen for hjertesygdomme ved dramatisk forhøjede LDL-niveauer og apolipoprotein B-niveauer, hvor sidstnævnte er særligt bekymrende. Alt det mættede fedt vil også sandsynligvis hæve fastende blodglukoseniveauer og triglyceridniveauer. Ikke godt.\nBrugere retfærdiggøre ofte disse problemer ved at insistere på, at MCT-olier hjælper folk med at blive slankere og forbedre body comp. Selvfølgelig har et par undersøgelser vist, at MCT-olie har en beskeden kalorieforbrændingseffekt, men du kunne nok tilnærme den samme fordel ved kun at have to Tic Tacs i stedet for tre.\n3 - Bulletproof Coffee vil gøre dig uskadelig i almindelighed\nMens kaffebønnerne i BP-kaffe har et rigt og varieret komplement af polyphenoler, vil en gennemsnitlig morgenmad med æg, OJ og toast eller havregryn og yoghurt plus en almindelig kop kaffe langt overstige BP-kaffen i næringsværdi. Helvete, en Frankenfood-ish Go-Gurt i et squeeze-rør overgår BP-kaffe i næringsværdi.\nVed at drikke BP-kaffe i stedet for en konventionel morgenmad, skal du være mere samvittighedsfuld resten af dagen for at kompensere for det relative indhold af næringsstoffer ved morgenmaden.\n4 - Bulletproof Coffee vil give dig Sonic Boom Diarré\nKroppen blev ikke lavet til at indtage meget fedt i et møde. Alaskan slæde hunde konkurrerer i Iditarod kan trække det ud, men ikke dig. De fleste, eller i det mindste mange, mennesker, der begynder at bruge BP-kaffeoplevelse billedrammer skælende diarré. Selvfølgelig bliver kroppen ofte vant til alle former for misbrug, og denne er ikke anderledes.\nEn Bulletproof Coffee Claim, der kunne være sandt\nBP kaffe folk siger, at det gør dig mindre jittery. Jeg kan ikke finde noget bevis på, at det er sandt, men jeg kan ikke finde noget bevis på, at det heller ikke er sandt.\nMen hvis du helt sikkert vil gøre din kaffe mere nærende og forbedre jitters, er der en bedre måde at gøre det på. Læg blot en teskefuld uopskåret kakaopulver ind i din kaffe. Det vil bremse jitters, ligesom BP kaffe krav, men det har den ekstra fordel af videnskabelig forskning for at sikkerhedskopiere det. (Mere info her: Overlad din kaffe.)\nTilføjelse af kakao gør også din kaffe til rig suppe af polyphenoler, der nedsætter blodtrykket og forbedrer endotelfunktionen sammen med en lang liste over andre mulige sundhedsmæssige fordele.


SMUK Gua Sha Bjergkrystal – Elise A.\nSMUK BJERGKYSTAL GUA SHA\nBjergkrystal-stenen stammer fra Brasilien, hvor man har de fineste krystaller i den højeste kvalitet. Bjergkrystallen kaldes “stenen over dem alle” - måske fordi den efter sigende skulle have en healende effekt ved fysiske ubalancer.\nGua Sha-stenen bruges til at massere ansigtet, så bindevævet løsnes, blodcirkulationen øges og de spændte ansigtsmuskler slapper af. Man arbejder på huden for at fjerne gift- og affaldsstoffer, spændinger og smerter. Bevægelserne med gua sha-stenen hjælper affaldsstofferne ud af lymfeknuderne og ind i det store kredsløb, hvorfra de udskilles.\nVed at bruge Gua Sha-stenen dagligt vil du se resultater på hudens elasticitet, linjer og glød.\nANVENDELSE: Du skal altid have et produkt på huden inden du arbejder med din gua sha ellers risikerer du at gøre skade på huden. Brug gerne olie, serum eller en fed creme.\nBenyt vores BJERGKRYSTAL GUA SHA morgen og aften og på et afrenset ansigt. Vi anbefaler at bruge vores BJERGKRYSTAL GUA SHA sammen med den nærende og beskyttende SMUK skincare Vitamin Booster Serum eller SMUK skincare OIL.


Hjælp Finn the Human med at gennemføre sin mission om at finde Enchidrion-bogen og bevise over for prinsesse Sukkermås, at han er en helt! Bekæmp fjender på din vej gennem skoven på Cragdor-bjerget, den mørke magikers hjerneverden og meget mere i denne eksklusive Adventure Time™ bane. Byg Finn, og brug et af hans mange særlige sværd til at hugge lianer over med, gribe fat i ting og afbøje lasere! Når han sidder fast og har brug for et lift, kan du sende Jakemobilen og Ancient War Elephant ind i spillet. Byg din Jakemobile om til Snail Dude Jake og Hover Jake, og byg Ancient War Elephant om til Cosmic Squid og Psychic Submarine for at klare endnu flere fjender og løse endnu sværere opgaver. Lås op for Adventure Time-eventyrverdenen, og kæmp mod venner i pudekamp-arenaen.


Nekrolog | Navne Billund | jv.dk\nPubliceret 21. april 2017 kl. 19:50\nGrindsted: Bente Kristensen, Vestre Boulevard 54, Grindsted, er død, 65 år.\nBente Kristensen var født og opvokset i Grindsted. Hun blev kontoruddannet fra VW-forhandleren, Elrum i Grindsted, og hun kom senere til bl.a. Asmussens Brødfabrik samt Grindsted Bremse & Koblingsservice inden hun blev ansat ved Grindstedværket. Her var hun var ansat i en årrække, ind til hun gik på efterløn i 2014.\nBente Kristensen var i mange år engageret som spejder og spejderleder. I en årrække var hun aktiv i Missionsforbundet, hvor hun mødte sin kommende mand, John. De blev senere begge engagerede i Det Danske Spejderkorps og var fra midten af 1970'erne med til at genskabe de Blå Spejdere i Grindsted, hvor Grindsted Gruppen i de kommende år voksede. Bente Kristensen var gennem mange år leder og i en periode gruppeleder for spejderne her.\nBente Kristensen var gennem mange år aktiv danser i Grindsted Folkedanserforening. Hun var i sine senere år bl.a. engageret i Ældresagen som ledsager. Men hun var også aktiv i svømmeklubben, som stavgænger og i strikkeklub. Hun nød friluftslivet og var en ivrig campist sammen med sin familie.\nBente Kristensen var med sit udadvendte sind et samlingspunkt for mange og især sine børnebørn. Hun efterlader udover sin ægtemand John, døtrene Tina og Rikke samt svigersønner og børnebørnene Lærke, Jonas, Marius og Emil. Bisættelsen har fundet sted.\nGenvalgt med firebanden fra Hejnsvig: Majbrit kløver selv sit brænde\n18:00 Mor til to: Julehjælp skal man ikke skamme sig over at få\n18:09 Genvalgt med firebanden fra Hejnsvig: Majbrit kløver selv sit brænde


“Ensomme hjerter og herreløse hunde” af Lucy Dillon – Mizzepii\n“Ensomme hjerter og herreløse hunde” af Lucy Dillon. Bogen er udgivet af forlaget Bazar. (Originaltitel: “Lost Dogs and Lonely Hearts”)\nTrods sine begrænsede evner – og lyst – tager Rachel udfordringen op og forsøger at køre internatet videre i sin salige mosters ånd. Efterhånden som det lykkes Rachel at finde nye hjem til de herreløse hunde, viser det så, at det måske ikke kun er hundene, der har brug for hjælp…\nUd over Rachel møder vi en stor og broget skare af mere eller mindre selvvalgte singler og fraskilte, enlige mødre, ungkarle, barnløse, frivillige hundeluftere, knap-så-villige børn og umulige eksmænd, der alle hver især har deres problemer og bekymringer og at se til, men som har én stor fælles interesse: HUNDE.\nDet er en rigtig sød og hjertevarm bog. Historien handler bl.a. om: sorg, hunde, arv, forandringer, livsglæde, hemmeligheder, venskaber og masser af kærlighed.\nVi følger forskellige personers synsvinkler i bogen, og det fungerer super godt. Det er en bog, som jeg synes at alle kan læse. Du vil nok elske den endnu mere, hvis du selv har hund. Jeg er ikke en ”hundeperson”, men den rørte mig stadig. Skøn og sød bog.\nEkstra info: Lucy Dillon har netop udgivet en ny bog. Den hedder ”Mine 100 ting”. Du kan læse om bogen lige her.\n“Rachel fik en klump i halsen, da hunden prøvede at slikke hende på hånden, begærlig efter ømhed. Hvordan kunne nogen bare efterlade en hvalp som denne her? Hvordan kunne man skubbe et tillidsfuldt væsen, der bare gerne ville med hjem igen, væk? Hun bed sig i læben, mens hun aede hundens bløde ører og forsøgte at lade være med at tænke over dens triste historie.”


→ Bedste Slibepapir – Danmarks største udvalg online\nEn hel del e-forhandlere frembyder i dag diverse billige leveringsmåder til slibepapir. Den mest almindelige er lige nu at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan afhente dine varer den dag der passer dig. Den er nemlig usædvanlig nem, og i mange tilfælde også den billigste fragttype.\nDu kan også prøve at vælge udbringning til din bopæl eller til dit arbejde. Fragttypen bliver af og til en sjat mere pebret, men ydermere ekstremt simpel ved køb af slibepapir online. Den mest billige leveringsmetode kan ikke modsiges at være at hente produkterne selv, som dog afhænger af at du er tæt på e-handlens byggecenter, fx Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.\nLeveringstiden på slibepapir kan være ret så central såfremt man har behov for dine nye varer nu og her, så derfor er det i sandhed centralt at vi ser leveringstiden ved slibepapir. De fleste forhandlere på nettet – for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – yder billig 1 hverdags levering på adskillige varenumre online, men det er betinget af at du bestiller tidligere end et bestemt tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få produktet pakket før lagerpersonalet har fri.\nEnkelte shops på nettet præsterer fri fragt på slibepapir online, men i mange tilfælde kræves det at der erhverves for en bestemt pris. Ellers kunne man tage den prisbilligste fragtmetode, der i de fleste tilfælde vil være at få bragt ordren til en pakkeshop.\nEn lang række byggemarkedskæder frembyder click-and-collect hvor man bestiller billig slibepapir online og selv henter i byggecenteret. Eksempelvis XL-Byg, Bygma, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix og Silvan. De giver bl.a. klik-og-hent på slibepapir i disse byer:\nNakskov, Grenaa, Svendborg, Odense, Risskov, Horsens, Herlev, Vanløse, Aalborg, Ringsted, Brabrand, Korsør, Næstved, Brønshøj, Stenløse, Viborg, Haderslev, Køge, Gentofte, Ølstykke, Vejle, Fredericia, Højbjerg, Jyllinge, Solrød Strand, Hobro, Hjørring, Gladsaxe, Frederiksværk, Hvidovre, København, Ikast, Birkerød, Kokkedal, Frederikssund, Varde, Roskilde, Sønderborg, Virum, Lillerød, Vallensbæk, Odder, Struer, Nærum, Lyngby, Herning, Ishøj, Middelfart, Kolding, Brønderslev, Thisted, Helsingør, Nørresundby, Frederikshavn, Brøndby, Hillerød, Aabenraa, Taastrup, Kalundborg, Holstebro, Haslev, Frederiksberg, Charlottenlund, Silkeborg, Skive, Søborg, Valby, Rødovre, Dragør, Tårnby, Slagelse, Aarhus, Værløse, Holbæk, Rønne, Rudersdal, Tilst, Allerød, Nykøbing Falster, Glostrup, Esbjerg, Hørsholm, Åbyhøj, Greve, Hedehusene, Nyborg, Skanderborg, Hedensted, Farum, Lystrup, Albertslund, Ballerup, Vordingborg, og Randers, .\nAfhentning for slibepapir er muligt i samtlige områder af landet: Sjælland (Hovedstaden, Midtsjælland, Falster, Amager, Sydsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Østsjælland, Nordsjælland, Lolland), Jylland (Østjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Midtjylland) og Fyn (Nordfyn, Østfyn, Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn).\nSes der på søgedata er det klart, at online shoppere tit kigger efter for eksempel slibepapir tilbud og billig slibepapir. Man ser desuden jævnligt mennesker kigge efter blandt andet slibepapir priser, køb slibepapir samt slibepapir online, plus de velkendte byggekæder som Bygma, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Stark, Davidsen, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nBedste tilbud på slibepapir\nDet er efterhånden ret så let gængeligt for forbrugerne at tjekke tilbud på billige slibepapir online i blandt flere internet webshops, og altså har flere internet virksomheder været tvunget til at tvinge priserne på slibepapir markant, og ovenikøbet sikre gratis levering.\nDog kan det til hver en tid blive lønnende at tjekke et par forskellige firmaer på nettet efter udsalg og tilbud på slibepapir online før du bestiller, således at du er skråsikker på at få den mest billige pris. Kig ikke kun på de udbredte byggecentre som 10-4, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, XL-Byg, Stark og Bauhaus.\nDu skal bare være opmærksom på, at ifald en e-forhandler afhænder billige slibepapir online på tilbud til en salgspris som er uendeligt billig, er det undertiden være et bevis på en fup internet shop. Bestillinger med kort er imidlertid inkluderet i Indsigelsesordningen, som støtter kunden imod uoprigtige outlets på nettet.\nVi slår generelt et slag for køb med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du anvende en billig afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, hvis du foretrækker at betale omkostningerne til slibepapir senere. Dette foreslåes typisk i online nichebutikker, men ikke de udbredte byggemarkeder som fx Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Bygma, 10-4, Silvan og Harald Nyborg.\nNår der ses på tallene bliver det klart, at online shoppere tit søger fx billig slibepapir og slibepapir priser. Derudover oplever vi ofte online shoppere kigge efter eksempelvis slibepapir tilbud, slibepapir online og køb slibepapir.\nTrustpilot forærer dig helt stabile genveje til at analysere en stor portion tidligere brugeres evalueringer og på grund af dette er det at foretrække, at du iagttager internet selskabets ratings forud for at du køber billige slibepapir online.\nFacebook resulterer i desuden relativt fordelagtige muligheder for at få en idé om webbutikkens kundefokus. Her ses faktisk online outlets som gør det muligt at frembringe en evaluering af købsoplevelsen, hvilket også kan benyttes til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nInden folk bestiller billige slibepapir online på en internet butik bør de sådan set studere shoppens regler, men det er gerne en omfattende opgave, i særdeleshed ved de velkendte byggemarkeder som Stark, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, XL-Byg og Davidsen.\nEt alternativt forslag er at granske om e-forhandleren er e-mærke tilsluttet, siden det almindeligvis er en sikring om at online forhandleren accepterer de opstillede regler, samt at virksomheden tit revideres af eksperter der har den nødvendige knowhow om bestemmelserne på området.\nDette er desuden en god genvej til bistand, når du oplever udfordringer som følge af din bestilling af slibepapir. Tilsvarende er det anbefalelsesværdigt at køber er på vagt for de mest vedkommende vedtægter der kan håndhæves i forbindelse med købet af slibepapir online, som fx hvilken returrettighed online forretningen garanterer.\nI den relation er det ligeledes essesentielt, at man når som helst beholder ens ordremail, således man fremadrettet vil kunne påvise købet af slibepapir, ligegyldig om man køber ved Jem og Fix, Davidsen, Silvan, Stark, XL-Byg, Bygma, 10-4, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nPer Jensen gav 4 stjerner


Anjas vilde beslutning: Sælger alt og kører Europa tynd i autocamperen Bumle | BT Samfund - www.bt.dk\n23. jul. 2019 - 13:10\nCitathistorie | TV 2 Fyn (1929@bt.dk)\nAnja Robanke har opsagt sit hus og sælger sine ejendele. Fra august er hendes nye hjem en autocamper ved navn Bumle.\n»Der er prismærker på alt. Det står på de små gule papirer.«\nAnja Robanke slår ud med armene i sit køkken. På køkkenbord, hylder og hårde hvidevarer ligger en masse af hendes ejendele fremme med prismærker på.\nSelvom huset i Orte i Assens Kommune stadig er Anja Robankes hjem, er det lidt som at træde ind i en genbrugsbutik.\n»På lørdag holder jeg åbent hus, hvor folk kan komme og købe. Så skal det hele helst væk,« siger Anja Robanke til TV 2/Fyn.\nHun er 40 år gammel og selvstændig grafisk designer. Og snart skifter hun tilværelsen i den idylliske fynske landsby ud med et rumlende, rullende liv på farten i autocamperen Bumle.\n»Det begyndte egentlig for cirka tre måneder siden,« husker Anja Robanke.\n»En ven spurgte mig, hvor mange af mine ting jeg egentlig brugte. Og jeg måtte svare, at det faktisk var lang tid siden, jeg havde haft fat i mange af dem. Den tanke satte sig fast. Når jeg åbnede en skuffe, brugte jeg måske to ting fra den, men der lå 30 i den.«\n»Jeg lavede et tanke-eksperiment en aften, hvor jeg skulle sove. Hvis jeg skulle tage alle de ting, jeg bruger i min hverdag og lægge dem foran mig, hvor meget ville det så fylde? Da jeg kom frem til resultatet, tænkte jeg: Det kan jeg godt have i en bil!«\nAnja Robanke viser vej fra huset og ud til indkørslen foran huset.\nHer holder den. En cirka 11 kvadratmeter stor, hvid autocamper af mærket Fiat. Den har cirka 20 år på bagen.\nOver forruden står navnet allerede sort på hvidt: Bumle.\n»Jeg fandt Bumle i Solrød Strand. Det var nogle kitesurfere, der havde den. De havde nogle andre planer, så derfor endte den med mig på Fyn. Jeg endte med at køre hjem i den samme dag, og jeg er helt vildt glad for den. Det var kærlighed ved første blik,« siger Anja Robanke.\nHun giver en lille rundvisning. Det er hurtigt overstået.\nDer er skabsplads, spisebord, toilet og en sengeplads over førerhuset. Tv'et skal væk. Der skal gøres klar til gas, og så skal der solceller på taget. Og så er der heldigvis et fyr til de kolde dage.\n»Nogle tror, jeg forsvinder.«\nArbejdet som grafisk designer fortsætter på landevejene. Når Anja Robanke fra august begiver sig ud på eventyr, går turen først mod Tyskland og Østrig med kurs mod Schweiz og toppen af Italien.\nTuren er blandt andet tilrettelagt efter hendes arbejdsopgaver, der til dels foregår i udlandet. Hun håber på at kunne få endnu flere opgaver af den slags.\n»Hvis man for eksempel har brug for billeder fra en vingård i Frankrig eller en rejseblogger, er jeg jo den helt rette. Mange andre opgaver kan jeg sagtens klare fra Bumle alligevel. Og i forvejen er der mange af mine kunder, jeg aldrig ser,« siger Anja Robanke.\nSåledes ændrer hendes nye, mobile livsstil måske ikke ved så meget.\nMen så er der lige det med venner og familie.\n»Min familie og mine venner betyder rigtig meget for mig. Og nu, hvor jeg gør det her, har flere givet udtryk for, at de nærmest tror, jeg er væk. Men jeg er ikke væk. Vi er i 2019. Vi har de sociale medier, som jeg er meget på.«\n»For mig er det ikke noget problem. Om jeg sidder i lille Orte på Fyn eller i Sydspanien, det er lidt lige meget, synes jeg.«\nAnja Robanke fortæller dog, at hun vender hjem til Fyn til jul, hvor hun også er med til sin mors 60-års-fødselsdag. Bagefter går turen mod Sydeuropa og varmere himmelstrøg.\nI parterapi: Jeg


Bil Magasinet - Formel 1 - Tyve år gammel Tyrrell 026 opgraderes til 2018-specifikationer\nTyve år gammel Tyrrell 026 opgraderes til 2018-specifikationer\nMika Salo i Tyrrell 025 . Copyright Tyrrell\nIkke mange F1-designere har haft mulighed for at ændre en tyve år gammel Formel 1-racer og få den til at ligne nutidens reglement. Men det sker nu, og du kan endda blive passager i vidunderet.\nAf: Peter Hartig (pha@bmf1.dk) d. 21/8\tklokken 14:08\nMange F1-fans har kendskab til den berømte to-sæders Minardi Formel 1-racer, der hidtil har været benyttet til at give diverse VIPs og kendisser mulighed for at prøve, hvad det vil sige at køre i motorsportens kongeklasse - som bagsædepassager, vel at mærke.\nUdgaven har hidtil været baseret på Tyrrell 026 fra 1998 men med Minardis bemaling. Billedet herover er forgængeren til omtalte tosædersmodel, en Tyrrell 025 med X-wing, men chassiset er det samme.\nNu skal to-sædersraceren imidlertid opgraderes til i højere grad at ligne nutidens 2017-modeller - eller rettere sagt næste års model, og projektet skal ledes og styres af den tidligere tekniske chef for Jordan, Renault og Toyotas Formel 1-teams, Mike Gascoyne.\nProjektet så dagens lys første gang på Silverstone i år og er igangsat af de nye F1-ejere, Liberty Media, som en del af bestræbelserne på at gøre Formel 1 mere publikumsvenligt og appellerende for fans. Således vil ikke kun VIPere og kendisser få muligheden for at sidde på bagsædet i en F1er, men også såkaldt ”almindelige” tilskuerne vil, via diverse konkurrencer og lodtrækninger, eller, for de mere velstående og mod betaling, kunne klemme sig ned i siddebrønden.\nI modsætning til nutidens F1ere burde der være garanti for god lyd, idet bilen vil blive bestykket med en Cosworth V10.\nTo-sæders F1-oplevelse på Sepang Int. Cirquit.\nCopyright Sepang International Circuit\nEndvidere vil der blive arbejdet mere med bagsædepassagerens udsyn, idet staklen hidtil kun havde udsyn til den foran siddende kørers massive styrtbøjle. Efter sigende skulle dette være en ubehagelig oplevelse, idet passagerens hoved konstant og ufrivilligt dinglede fra side til side på grund af de massive G-kræfter på den utrænede nakke. Efter kun to eller tre omgange, var ubehagelighederne til at mærke (se billedet her over). Dette vil der også blive ændret på.\nI sammenligning med nutidens avancerede hybridmotorer er V10eren knapt så kompliceret at arbejde med, men alligevel vil der være store udfordringer med teknikken.\n"Hvis dette kommer til at foregå i samtlige 21 løb næste år, er det en meget stor logistisk udfordring for os som team," siger Gascoyne. "Vi kører meget færre kilometer end F1-bilerne, men vi har ikke motorer med lang levetid, og vi har ikke gearkasser med lang levetid. Så det er en udfordring i sig selv med hensyn til at opretholde alle dele og få dem til at holde.”\n"Det er ikke en teknisk udfordring at producere en konkurrencedygtig bil, men du er også nødt til at producere en sikker racerbil, der skal køre i fire dage ved hver grand prix.”\n"Den skal være sikker og pålidelig, og den skal kunne køre hver gang. Hvis du kun har et 5-minutters vindue til at sætte to VIP'er ned i bilen, så ser det ikke godt ud, hvis motoren strejker eller går i stykker!"\nGascoyne nævner også, at der hviler et andet stort pres på teamet, deri øvrigt overtager Manor Racings tidligere garager ved løbene. Som en slags flagskib for Formel 1-brandet og foran tusindvis af tilskuere skal det nemlig bare virke.\n"Som jeg sagde til hele teamet, så har vi F1-logoet på vores skjorter og biler, og det er det, alle ser på," lød et fra teamchefen.\n"På Silverstone var bilerne ude en time før starten af løbet foran 120.000 tilskuere med to VIP'er, og du repræsenterer F1. Medierne ser på dig, publikum ser på dig, så det SKAL bare fungere. Det er vigtigt, og det har sit helt eget pres," sluttede Gascoyne.\n« Kevin har en god arbejdsmoral Vild weekend i vente »\nDato: 24/6 2018 kl 14:10 dansk tid\nHartley klar til Frankrigs GP


Medier: Sanders besejrer Clinton i Utah - Avisen.dk\nMedier: Sanders besejrer Clinton i Utah\nDemokraternes Bernie Sanders har ifølge amerikanske medier taget sejren i delstaten Utah. (Foto: Foto: Lenny Ignelzi/AP)\nMens Hillary Clinton vinder i Arizona, har hendes rival ifølge de amerikanske medier fået flest stemmer i Utah\nBernie Sanders bliver af flere amerikanske medier udråbt som vinder af Demokraternes vælgermøde - det såkaldte caucus - i delstaten Utah.\nTidligere natten til onsdag dansk tid har hans rival, Hillary Clinton, vundet primærvalget i Arizona - ligeledes ifølge de amerikanske medier.\nUd over Arizona og Utah holder Demokraterne også vælgermøde i Idaho. Resultatet her ventes at være klar senere onsdag, men ifølge nyhedsbureauet Reuters ligger det til endnu en sejr til den 74-årige Bernie Sanders.\nI den samlede stilling fører Hillary Clinton dog klart. Efter valgene i Arizona og Utah har den tidligere udenrigsminister og førstedame 1675 delegerede, inklusive de såkaldte superdelegerede, mens Sanders har 904.\nFor at blive nomineret til Demokraternes præsidentkandidat kræves 2383 delegerede.\nNæste slag mellem de to står lørdag, hvor der skal stemmes i Alaska, Washington og Hawaii.


Ph.d.-projekt: Deltagelse og forandring i hybride praksisser - PDF\nPh.d.-projekt: Deltagelse og forandring i hybride praksisser\nDownload "Ph.d.-projekt: Deltagelse og forandring i hybride praksisser"\n1 Korallen i RUC s segl Ph.d.-projekt: Deltagelse og forandring i hybride praksisser Sine Kirkegaard Nielsen Ph.d.-studerende ved Institut for Psykologi og Uddannelsesforskning\n2 Introduktion Baggrund og kontekst Problemstilling Hybriditet og co-production Deltagelse og positionering Casestudie Empiri og analytiske betragtninger\n3 Præsentation Ramme: Socialstyrelsen, NVC og RUC Formål: At undersøge deltagelse og forandring blandt professionelle, frivillige og unge i hybride praksisser Motivation: En interesse i at undersøge indsatser, der fokuserer på praksisser rundt om den unge frem for et individorienteret fokus\n4 Baggrund og kontekst Styringsrationaler i velfærdsstaten (Hartley, 2005): Traditionel offentlig administration New Public Management Network Governance Forandring i den traditionelle opdeling mellem markedet, staten og den tredje sektor Velfærdsstaten er gået fra mere stabile samarbejdsstrukturer til en hybrid organisering med mange beslutningstagere, skiftende grænsedannelser og sammenblandede styringslogikker Partnerskaber, co-production, samskabelse, social innovation, entreprenørskab\n5 I Danmark var holdingen til tredje sektor organisationer i starten af 1980 erne præget af en vis skepsis, hvilket for alvor ændrede sig i midten af 1980 erne og op gennem 1990 erne (Henriksen, 1996) I 2001 oprettes charter for samspil mellem det offentlige og den tredje sektor: Danmark er opbygget gennem en lang tradition for et levende civilsamfund med borgere, der tager medansvar, foreningsdannelse og frivillige organisationer, der blomstrer for sig selv såvel som i samspil med det offentlige. Den frivillige verden er en del af fundamentet for vores demokrati (Charter for samspil, 2014). Ved finanslovsaftalen for 2013 blev regeringen og Enhedslisten enige om at støtte udviklingen af socialøkonomiske virksomheder og nedsætter Udvalget for Socialøkonomiske Virksomheder Vækstcenter for Socialøkonomiske Virksomheder (socialvirksomhed.dk) Den tredje sektor opfattes i dag som et strategisk domæne for udvikling og levering af sociale ydelser samtidig med, at man ønsker at fastholde deres uafhængighed (La Cour, 2012)\n6 Network Governance kan være med til at reducere demokratisk underskud gennem borgerinddragelse og co-production (Pestoff, 2014) Hybride organiseringer skaber social innovation og fleksible indsatser for udsatte grupper (Brandsen, 2005) I det plurale velfærdssamfund er relationen mellem borger og stat kendetegnet ved: ansvarliggørelse og selvdisciplinering (Foucault, 1991) Inddragelse af det civile samfund og lokale fællesskaber er governmentale teknikker, der anvendes strategisk af den offentlige sundhedsfremme (Evers, 2010; Villadsen, 2010) De hybride organisationsformer forhindrer en social kritik i det civile samfund, da de disciplinære institutioners logikker overskrider de tidligere grænser og gennemtrænger hele det sociale rum (Hardt & Negri, 2001)\n7 Problemstilling En kvalitativ undersøgelse af deltagelse og forandring blandt professionelle, frivillige og unge i hybride praksisser: Hvordan er og konstrueres praksisideologierne i de hybride praksisser? diskurser, narrativer, meningsdannelser og selvfølgeligheder Hvilke positioner og forandringer konstrueres og muliggøres i de hybride praksisser? Hvordan forstår og former aktørerne sig selv i denne praksis?\n8 Etnografisk feltstudie i 3 cases Deltagende observation Interviews med professionelle Interviews med unge Interviews med unge frivillige\n9 Hybride praksisser Forskellige forståelser og definitioner af hybriditet Hybrid er en krydsning eller blanding fx ift. race, kultur eller organisationer Hybriditet er en permanent tilstand i velfærdssamfundet og gør op med den klassiske sektoropdeling (Brandsen, Donk & Putters, 2005) Det hybride i velfærdssamfundet betyder en ændring i deltagelse: Aktørerne skal deltage på nye måder i nye fællesskaber på tværs af praksisser Pestoff peger på, at co-production kan øge graden af hybriditet (Pestoff, 2014)\n10 Co-production Offentlige medarbejdere udvikler og producerer velfærd sammen med fremfor for borgerne (Agger & Tortzen, 2015) Forståelsen af co-production er også præget af forskellige normative positioner fx effektivisering vs. demokrati Co-production på forskellige niveauer (Pestoff et al., 2010): Co-governance: Borgerne/civilsamfundet deltager i policyformulering, planlægning og prioritering af offentlig service Co-management: Civilsamfundet producerer offentlige ydelser i samarbejde med kommunen Co-production: Den enkelte borger er medskaber af sin egen offentlige service\n11 Teoretisk inspiration Konstruktivistisk tilgang: Betydning er relationelt og kontekstafhængigt og antages at blive konstrueret gennem konkret social interaktion Bevæger blikket væk fra individuelle fænomener for at se på interaktions- og kontrolprocesserne, der skaber bestemte subjekter Narrativer og positionering: Subjektivitet og identitet er noget, der konstant skabes og forhandles gennem vores positioneringer i de samtaler, vi deltager i (Davies & Harré) Gennem sproget/narrativer stilles bestemte subjektspositioner til rådighed Praksisteori: When we learn a practice, we learn to be bodies in a certain way (Reckwitz 2002:251)\n12 Caseudvælgelse Inklusionskriterier: Målgruppe: Unge (16-30 år) med psykiske vanskeligheder Hybrid praksis hvor der er samarbejde/partnerskab mellem aktører fra minimum to sektorer/parter fx offentlig og frivillig Individuel og kollektiv co-production (i den daglige praksis) med fokus på at skabe deltagelse og inklusion i (lokal)samfund\n13 Indsatser og initiativer på området Indsatser/initiativer med et (radikalt) lokalsamfundsperspektiv Kollektiv og individuel co-production mellem det offentlige, frivillige foreninger og lokalsamfund Eksempler: Boligsociale område Mentorordninger Kontaktpersonsordninger (Peer-støtte) Samtalegrupper Selvhjælpsgrupper Bostøtte Botilbud Dagtilbud Rådgivning Væresteder Socialøkonomiske virksomheder Netværkscafeer Klubber Idrætsforeninger Frivillige foreninger\n14 Dansk case 1: Oplevelseshus Deltagende observation Interviewes Socialpsykiatrien Svensk case 3: Interviews Dansk case 2: Aktivitetshus Deltagende observation Interviewes Frivillig idrætsforening\n15 Case 1: Oplevelseshus Hybrid praksis: Socialøkonomisk virksomhed: Folkekøkken, jobtræning, madklub, kreative værksteder, ansatte, frivillige, medlemmer og lokalsamfund Partnerskab med socialpsykiatrien: Hjemmevejledere og ungevejledere i oplevelseshuset, kollektiv og individuel coproduction på flere niveauer inddragelse af frivillige og lokalsamfund Ca. 8 professionelle fra socialpsykiatrien, 4 frivillige og 40 unge\n16 Case 2: Aktivitetshus Hybrid praksis: Aktivitets- og samværstilbud under socialpsykiatrien og frivillig idrætsforening for borgere med psykiske vanskeligheder Kursusforløb, madklub, studiestøtte, frivilligkorps, fysisk træning/ungdomsdivision, idrætsforening Individuel og kollektiv co-production frivillige tidligere brugere og frivillig forening Ca. 4 professionelle i ungdomsdelen, 4 frivillige og 20 unge\n17 Case 1: Oplevelseshuset Diskurs og narrativer: Frihed, åbenhed, mangfoldighed, fællesskab/kollektivisme, forandring, aktiv deltagelse, selvstændighed, tryghed, normalitet: Det der sker her, det er jo, at alle er velkomne, og de unge vi snakker om her, de har lyst til at være som alle andre unge, og det er det, som vi tilbyder dem, men vi tilbyder dem også, at de kan være sammen med en helt masse andre, så vi laver en anden slags virkelighed. En lille ny virkelighed, hvor man kan blive plantet om i (Leder i oplevelseshuset)\n18 Case 1: Oplevelseshuset Da vi startede, da var det noget med, at vi vejledere fulgtes herned med dem, hvor nu er vi noget der til, jamen at vi mødes i oplevelseshuset, og vi kan komme før og vi kan komme efter, og vi er endda der, hvor nu kommer de selv (Vejleder i socialpsykiatrien) Før jeg flyttede til byen, der havde jeg været indlagt i 6 måneder. Jeg ringede til oplevelseshuset, hvor de sagde: Jamen du kan bare komme forbi!, så kom jeg så og så, hvor et fantastisk sted det var. Siden har jeg været her, og jeg er blevet meget aktiv. Jeg er blevet en af de mere aktive personer, så det er simpelthen et sted, der har sørget for, at jeg er blevet ude af psykiatrien (Ung bruger af oplevelseshuset)\n19 Case 1: Professionelles positionering og forandring Dorte, vejleder i socialpsykiatrien: Jeg synes ikke, at du skal sætte et brev op, for det er slet ikke sådan vi arbejder. Her behøver folk ikke vide, hvem vi er, men man kan henvende sig til hinanden, hvis folk gerne vil vide det. Der er jo også mange, som jeg ikke ved, hvem er, og som ikke ved, hvem jeg er. Vi har tit talt om det, for jeg siger jo heller ikke til alle, at jeg er Dorte fra socialpsykiatrien. Vores leder synes, at vi skal kalde os under cover-agenter. Det er det, der er så fint, for her er jeg ikke vejleder, men bare Dorte.\n20 Case 1: Professionelles positionering og forandring Dorte, vejleder i socialpsykiatrien: Hun (en ung) ville bare ikke med, der var ikke noget at gøre, og den anden pige hun var syg, så det var så reelt nok, at hun ikke ville med. Altså, det er jo også reelt nok med hende den anden. Jeg fortæller hende så, at I næste uge, der kommer ungeguiden, og så klapper fælden, for hun vil sige, at hun skal med ud. Hun begynder så at græde, så jeg må lige trøste hende. Jeg har bare lyst til at løfte hende op og tage hende med herned, så hun kan se, hvor dejligt og ufarligt det er.\n21 Case 1: Professionelles positionering og forandring Kristoffer, vejleder i socialpsykiatrien: Det der er med Jesper er, at han har det svært med de sociale koder. Han har svært ved at aflæse sociale situationer og han kan være grænseoverskridende. Jeg er med, for at der ikke opstår konflikter, men jeg holder mig med vilje i baggrunden, men jeg har øjne på ham hele tiden, for vi er ved at lave en udredning, eller ikke en udredning, men i handleplanen skal vi finde ud af eller vurdere, hvad han kan. Jeg holder øje med ham, så han ikke kommer i konflikt, for han kan være meget grænseoverskridende og han har ingen stopklods, så I skal endelig komme til mig, hvis der er tidspunkter, hvor han går over jeres grænse. Han er ikke voldelig eller noget, men grænseoverskridende\n22 Case 1: Frivilliges positionering og forandring Johannes, frivillig i oplevelseshuset: Hun kan jo ikke bare tale med mig, altså jeg vil gerne tale med hende, men hun bliver jo nød til også at tale med nogen på sin egen alder. Hun skal jo også se andre end sin kæreste og jeg, for man lærer jo ikke at blive social ved at tale med to mennesker. Jeg har læst det, som hun har skrevet. Jeg ville ikke sige til hende, at hun staver dårligt, for nu handler det jo først og fremmest om at få noget selvtillid ind i hende. Nu skal vi have hende løftet lidt. Jeg tror ikke hun er ordblind, men fx skriver hun asparges i stedet for asperger.\n23 Case 1: De unges positionering og forandring Josefine, ung bruger af oplevelseshuset: En af de unge som hedder Josefine genfortæller en telefonsamtale, som hun lige har haft med sin veninde, der overvejer at komme i madklubben den pågældende aften. Josefine siger: Min veninde spørger mig så, om det her kun er et sted for gak gak mennesker. Jeg siger så, at det er det slet ikke, for her kommer jo helt almindelige mennesker, så du kan bare komme. De andre unge ved bordet giver hende ret og nikker.\n24 Case 1: De unges positionering og forandring Nikoline, Mads og Pernille, unge brugere af oplevelseshuset: Nikoline siger: Jeg har så meget kvalme i øjeblikket og jeg spiser ikke noget. Jeg har ikke spist i et døgn (Nikoline). Mads siger: Nikoline, så del noget af det med mig. Jeg vil gerne tage noget af det på mine skuldre, for det hjælper altså at dele det med andre. Vi får det bedre, når vi løfter sammen (de andre nikker og giver Jacob ret) (Jacob). Pernille siger: Ja, vi har det jo alle sammen skidt nogen gange, men vi har det ikke så svært lige nu, så vi kan jo godt hjælpe dig (Pernille).\n25 Case 1: De unges positionering og forandring Mads sætter sig over til Nikoline. De taler om, at Nikoline skal blive bedre til at tale om sine problemer. Nikoline siger: Jeg har det så dårligt lige nu. Jeg overvejer seriøst, at jeg ikke vil være her mere. Bare skride fra det hele. Mads siger: Det gør du bare ikke, Nikoline!. Nu griner de lidt af det, men bliver hurtigt alvorlige igen. Nikoline uddyber og siger, at hun altid har tænkt, at det var det mest egoistiske valg man kunne træffe. Mads prøver at muntre hende op og foreslår forskellige aktiviteter, som de kunne lave sammen. Han fortæller, at han har overskud lige nu, så han kan godt hjælpe hende.\n26 Videre analyser Diskurser og narrativer hvad fortælles og hvordan konstrueres fortællingerne? Følge og få en dybere forståelse af deltagelsen, positioneringen og forandringen i de hybride praksisser fx de professionelles og unges multiple/hybride identiteter Hvilke subjektspositioner er mulige legitime og ikke legitime? Hvordan konstrueres og skabes forandring? hvordan forstår aktørerne selv denne forandring? Modsætninger og dilemmaer i praksis: Hvem har adgang, og hvem har ikke adgang til fællesskaber? hvad har man adgang til? Balance mellem autonomi og styring\n27 Formidling Rapport til NVC Hæfte og formidling til Socialstyrelsen Ca. 4 videnskabelige artikler: 1. Learning to navigate as a hybrid professionel: How professionals make sense of their identity 2. Stories of change among vulnerable youth in hybrid practices: positioning and participation 3. Storytelling in hybrid practices 4. Data collection/ethnographic fieldwork in hybrid practices


Død kusk udløser hård kritik af ambulancefirma | TV 2 Lorry\nDød kusk udløser hård kritik af ambulancefirma\nSundhedsstyrelsen retter hård kritik af ambulancefirmaet Ignis Et Aqua i sag om død travkusk.\n30. mar 2015, kl. 13:13\nSidste sommer faldt en travkusk om med hjertestop på Charlottenlund Travbane. Travkusken døde på vej mod et hospital - i en ambulance fra det private firma Ignis Et Aqua.\nDet private ambulancefirma får nu massiv kritik af Sundhedsstyrelsen, som har undersøgt sagen. Ambulancefirmaet ringede ikke 112, kørte ikke til det nærmeste hospital og fejlede med medicinen, fremgår det af en ny rapport fra Sundhedsstyrelsen.\nI rapporten står der blandt andet, at ambulancetjenesten kørte til Herlev Hospital i stedet for Gentofte Hospital, som ligger tættere på travbanen. Ifølge rapporten ringede firmaet heller ikke til 112, inden de kørte af sted med kusken - et brud på reglerne.\nSundhedsstyrelsen besøgte Ignis Et Aqua i september 2014. Det skete, fordi styrelsen havde modtaget flere klager om ambulancetjenesten fra tidligere ansatte, skriver Lokalavisen. To måneder efter besøget modtog Sundhedsstyrelsen en opsigelse fra firmaets ansvarlige læge.\nSundhedsminister Nick Hækkerup (Socialdem.) vil nu kigge reglerne for privat ambulancekørsel efter i sømmene.\n- Hvis man skal køre ambulance i Danmark, så skal der være styr på tingene. Derfor er jeg parat til at ændre reglerne, så vi stiller de samme høje krav til ambulancetjenesterne, siger Nick Hækkerup til TV2/Lorry.\nDet er må nuværende tidspunkt uklart, om Sundhedsstyrelsen vil politianmelde ambulancefirmaet.


Langenæs Bageriet flytter ind i denne bygning på Lokesalle i Torsted. På billedet ses direktør Michael Spottag (til venstre) og Bo Lydersen, der står for opbygningen af bageriet i Horsens.\nHorsens får et nyt bageri med drive-in, café og butik\nDet kendte aarhusianske bageri, Langenæs Bageriet, er snart ikke længere kun forbeholdt brød- og kageglade kunder i Aarhus, hvor der findes tre bagerier på Langenæs i Aarhus C, i Højbjerg og Risskov.\nLangenæs Bageriet også ved 'at slå et brød op' i Horsens. Nærmere bestemt på Lokesalle i Torsted.\n“Vi har de seneste måneder haft rigtig mange møder, blandt andet med håndværkere. Det er stadig usikkert, hvornår vi mere præcis kan åbne bageriet i Horsens. Men det bliver inden sommer næste år,” lyder det fra direktør for Langenæs Bageriet, Michael Spottag.\nHorsens er knudepunkt\nDet var hans forældre, Hanne og Finn Spottag, der i 1984 startede Langenæs Bageriet på Nordborggade i Aarhus med Michael Spottag som eneste bager.\nSiden har bageriets mission med kvalitetsbrød og unik service vundet aarhusianernes hjerter og vokset sig til en kæmpe succes, fortæller Michael Spottag.\n“Næste skridt har længe været at lade Langenæs Bageriet sprede ringe omkring Aarhus. Her er Horsens en oplagt og stor by at tage til. Det er et knudepunkt, og vi er vilde med placeringen i Torsted, hvor der er godt med trafik,” forklarer direktøren om valget af Horsens som næste filial.\nStor renovering i gang\nNu hvor adressen til det kommende bageri er fundet, venter en meget omfattende renovering.\nFacaden, vinduer, indgangsparti, kort sagt alt skal totalrenoveres i den 2.500 kvadratmeter store bygning, som man kan se fra Ringvejen.\nPå Lokesalle bliver der anlagt en vej, så man kan komme hele vejen rundt om bygningen i bil og dermed benytte bageriets drive-in.\n“Foruden selve bageriet bygger vi en butik og café på omkring 400 kvadratmeter. Inspireret af restauranter, hvor gæster kan se kokken i køkkenet og følge med i madlavningen, vil vi gerne åbne op for bageriet, så kunderne kan se, når der bages og æltes,” fortæller Michael Spottag om planerne for indretningen i bageriet, der i Horsens også får navnet Langenæs Bageriet.\nGår ikke i brød-krig\nLangenæs Bageriet kommer ikke til Horsens for at gå i kage-krig mod byens andre bagerier.\n“Vi går ikke i krig. Vi koncentrerer os udelukkende om at bage med kvalitet og give kunderne god service. Derfor vil horsensianerne ikke opleve en masse brød og kager til billige penge hos os,” understreger direktøren.\nTil at begynd med vil der blive brug for, hvad der svarer til cirka 10-12 fuldtidsansatte i bageriet i Horsens.\nPå Langenæs, der er det største af bagerierne i Aarhus, har man 150 ansatte, hvilket svarer til cirka 40 på fuld tid.\nPubliceret 01 December 2015 17:45\nDa SuperBest på Langenæs seneste efterår renoverede butikken til den store guldmedalje, var det med en viden om, at butikken engang i fremtiden formentlig ville blive en del af Meny-kæden. Derfor blev renoveringen rettet ind efter det, forklarer Jeppe Nordmand Madsen, der er butikschef i Langenæs-butikken.\n“Siden har vi kørt et koncept, som ligger ret tæt op ad Menys med megen fokus på mad - man kan vel sige, at vi lige nu er 99,9 procent Meny, men officielt bliver vi først en del af kæden 30. maj,” siger Jeppe Nordmand Madsen.\nLidt nyt kommer der dog til at ske i Langenæs-butikken.\nFysisk er der ikke de helt store ændringer at komme efter, men nye varer - som eksempelvis krogmodnet kød - finder vej ind i sortimentet, og fokusset på mad bliver skærpet endnu mere, oplyser butikschefen, som ser navne-skiftet som “kærkomment”.\n“SuperBest-navnet har jo fået nogle ridser i lakken med kødskandalen. Det gik ud over os alle, selvom vi intet havde med det at gøre. Derfor ser jeg skiftet som kærkomment, for her i butikken lever vi i den grad op til Menys store fokus på kvalitet,” siger Jeppe Nordmand Madsen.\nTror du, at kunderne tager godt i mod Meny-konceptet hos jer?\n“Nu har de jo mere eller mindre været vant til det i vores butik i et halvt år, og vi kan se, at det virker,” siger købmanden, som allerede havde fået Meny-skiltene op på sin butik, da Lokalavisen Aarhus snakkede med ham.\nAlle medarbejdere, høj som lav, har desuden været på ekstra uddannelse.\n“De har fået Meny under huden,” siger Jeppe Nordmand Madsen.


Notat om stillingsstruktur 2013 for videnskabeligt personale ved universiteter - PDF\nDownload "Notat om stillingsstruktur 2013 for videnskabeligt personale ved universiteter"\n1 Notat om stillingsstruktur 2013 for videnskabeligt personale ved universiteter Generelle bemærkninger I dette notat fastlægges stillingsstrukturen og indholdet i de stillingskategorier, der kan benyttes for det videnskabelige personale ved universiteter under Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser. Stillingsstrukturen, der træder i kraft den 1. september 2013, er en revision af strukturen af 1. januar Stillingsstrukturen har virkning for stillinger, der opslås den 1. september 2013 og derefter. For stillinger, der kan besættes uden opslag, har stillingsstrukturen virkning den 1. september 2013 og derefter. Stillingsstrukturen skaber rammerne for stillingerne. Ledelsen på universitetet fastlægger det konkrete stillingsindhold og præciserer arbejdsopgaverne i det enkelte stillingsopslag. Stillingsstrukturen indeholder en udtømmende beskrivelse af de stillingskategorier, der kan anvendes for det videnskabelige personale. Det er således kun personer, der er ansat i stillinger omfattet af stillingsstrukturen, der kan varetage undervisnings- og forskningsopgaver på universiteterne. De nærmere bestemmelser om opslag og bedømmelse er fastsat i Finansministeriets cirkulære om opslag af stillinger og lønnede hverv i staten og den til enhver tid gældende bekendtgørelse om ansættelse af videnskabeligt personale ved universiteter (ansættelsesbekendtgørelsen) og de efter denne bekendtgørelse lokalt, fastsatte regler. Opmærksomheden henledes på, at lov om tidsbegrænset ansættelse 1 indeholder en særbestemmelse om forskere og undervisere i 5, stk. 2. Det er her fastsat, at tidsbegrænsede ansættelser højst kan fornyes to gange, således at der i alt er tre ansættelsesperioder. Det vil normalt betyde, at den ansatte forsker/underviser herefter ikke kan ansættes tidsbegrænset i yderligere perioder i samme stilling. Det skal understreges, at der hver gang skal foretages en konkret vurdering af den enkelte situation. Det er fortsat muligt at ansætte forskeren/underviseren i en ny stilling ved universitetet. Det henstilles, at ledelsen på universitetet synliggør karriereperspektiverne for de ansatte videnskabelige medarbejdere - herunder navnlig ansatte i tidsbegrænsede stillinger - fx ved en drøftelse af karrieremuligheder med den enkelte medarbejder. Ved fravær på grund af barsels- eller adoptionsorlov samt længerevarende sygdom forlænges de i notatet fastsatte maksimale grænser for den samlede ansættelsestid svarende til fraværsperiodens længde. Ansatte, der ved denne stillingsstrukturs ikrafttræden er ansat efter den hidtidige stillingsstruktur, eller som er ansat ved sektorforskningsinstitutioner, som er integreret ved universiteter, og som derfor er ansat efter stillingsstrukturen for sektorforskningsinstitutioner, bevarer deres nuværende stillingsbetegnelse og ansættelsesvilkår. 1 Jf. lovbekendtgørelse nr. 907 af 11. september\n2 Universitetsloven Stillingsstrukturen er udarbejdet indenfor rammerne af universitetsloven. Stillingsstrukturen forudsættes derfor udmøntet i overensstemmelse med lovens bestemmelser, herunder blandt andet bestemmelserne vedrørende forskernes ytrings- og forskningsfrihed. Universiteterne har forskningsfrihed og skal værne om denne og om videnskabsetik 2. Rektor kan pålægge medarbejdere at løse bestemte opgaver 3. Det videnskabelige personale har forskningsfrihed og forsker frit inden for universitetets forskningsstrategiske rammer i den tid, hvor de ikke er pålagt opgaver. Det videnskabelige personale må ikke over længere tid pålægges opgaver i hele deres arbejdstid, således at de reelt fratages deres forskningsfrihed. Ved forskningsbaseret myndighedsbetjening og aftalebestemte opgaver, skal der ligeledes sikres tid til fri forskning. Det er dog ikke muligt klart at definere omfanget af tid til fri forskning, idet det vil variere over tid fra område til område og fra forsker til forsker. Således kan man godt forestille sig, at en forsker har mindre tid til fri forskning i en periode med forskningsbaseret myndighedsbetjening eller aftalebestemte opgaver end i andre perioder 4. Den enkelte forsker har forskningsfrihed inden for sit faglige ansættelsesområde med de forpligtelser, der følger af et ansættelsesforhold. Den enkelte forsker har således frihed til at vælge metode, fremgangsmåde og emne inden for universitetets forskningsstrategiske rammer, som fastlagt i udviklingskontrakten 5. Universiteterne skal som centrale viden- og kulturinstitutioner udveksle viden og kompetencer med det omgivende samfund og tilskynde medarbejderne til at deltage i den offentlige debat 6. Notatets opbygning De stillinger, der kan anvendes inden for hele universitetsområdet er inddelt i følgende niveauer: 1) Stillinger under adjunktniveau 2) Stillinger på adjunktniveau 3) Stillinger på lektorniveau 4) Stillinger på professorniveau Desuden rummer stillingsstrukturen et antal øvrige stillingskategorier, som kan anvendes inden for afgrænsede områder. I notatet sondres mellem hovedstillinger og særlige stillinger, og der er en beskrivelse af de enkelte stillingskategorier for så vidt angår stillingsindhold og kvalifikationskrav mv. 2 Jf. 2, stk. 2, i bekendtgørelse af lov om universiteter nr. 367 af 25/03/2013 (universitetsloven) 3 Jf. universitetsloven 14, stk. 6 4 Jf. bemærkninger til 1, nr. 21 ( 14, stk. 4-12) i lovforslag L143 fremsat den 10. februar Jf. bemærkningerne til 17, stk. 2, i lovforslag L125 fremsat den 15. januar Jf. universitetsloven 2, stk. 3 2\n3 Læger kan ansættes i en hovedstilling eller i en særlig klinisk stilling. Begge typer af stillinger kan kombineres med en klinisk stilling uden for universitetet. Når hovedansættelsen er uden for universitetet, anvendes de særlige kliniske stillingstyper klinisk professor, klinisk lektor eller klinisk lærer. Hovedstillinger Hovedstillingerne er fremover adjunkt/forsker, lektor/seniorforsker, professor med særlige opgaver og professor. Hovedstillingerne udgør et sammenhængende karriereforløb. Universitetets kerneopgaver er at drive forskning og give forskningsbaseret uddannelse indtil højeste internationale niveau. Universitetet skal sikre et ligeværdigt samspil mellem forskning og uddannelse. Derfor omfatter hovedstillingerne både forskning herunder forpligtelse til publicering og videnskabelig formidling og forskningsbaseret undervisning. Universiteterne er forpligtede til at sikre, at uddannelserne udbydes med udgangspunkt i en solid og internationalt anerkendt forskning og derved sikre kvaliteten af den forskningsbaserede undervisning 7. Universitetets ledelse på alle niveauer har ansvaret for, at der er sammenhæng mellem den forskning, der udføres, og de uddannelser universitetet tilbyder. Ligeledes er universitetsledelsen ansvarlig for, at balancen mellem forskning og undervisning bliver opretholdt, således at universitetet til stadighed er i stand til at dække behovet for forskningsbaseret undervisning og dermed opfylde sin forpligtigelse til at drive forskning og give forskningsbaseret uddannelse indtil højeste internationale niveau. Universitetets forsknings- og uddannelsesresultater skal bidrage til at fremme vækst, velfærd og udvikling i samfundet. Universitetet skal som central viden- og kulturbærende institution samarbejde og udveksle viden og kompetencer med det omgivende samfund. Universitetet udveksler som en integreret del af dets virke viden og kompetencer på gensidig basis med en stor kreds af aktører, organisationer, myndigheder, offentlige og private virksomheder m.v. Desuden skal universitetet medvirke til at sikre, at den nyeste viden inden for relevante fagområder gøres tilgængelig for videregående uddannelse uden forskning 8. Universitetet kan desuden udføre forskningsbaseret myndighedsbetjening, herunder rådgivning, myndighedsopgaver, udviklingsarbejde, formidling og driftsopgaver. I den forbindelse kan universiteterne ved ansættelse i stillingsvarianterne forsker og seniorforsker i visse tilfælde og i begrænset omfang fravige kravet om, at stillinger skal indeholde undervisningsopgaver. Dette kan ske for forskere fra sektorforskningsinstitutioner eller erhvervslivet, der ikke har erfaring med undervisning, men som besidder andre relevante kompetencer. Desuden kan man i begrænset omfang på særlige områder, fx museer, biblioteker og retsmedicinske områder lade undervisningsopgaverne helt eller delvist erstatte med andre faglige opgaver, der påhviler tjenestestedet. 7 Jf. de almindelige bemærkninger i lovforslag L125 fremsat den 15. januar Jf. universitetsloven 2 med bemærkninger 3\n4 Særlige stillinger Særlige stillinger indgår ikke i det sammenhængende karriereforløb på universiteterne og anses derfor ikke som hovedstillinger. Særlige stillinger anvendes af universiteterne efter behov. For så vidt angår de kliniske stillinger forudsættes det normalt, at den ansatte sideløbende har en stilling med patientbehandling. Fx forudsætter en klinisk stilling typisk ansættelse på et sygehus eller en tilsvarende sygdomsbehandlende institution, der varetager undervisning, eller at den ansatte driver praksis. Ansættelse af en læge i en stilling som klinisk lektor eller som klinisk professor forudsætter speciallægeuddannelse eller tilsvarende kvalifikationer. Et klinisk professorat besættes normalt i tilknytning til en overlægestilling. Beskrivelse af de enkelte stillinger 1. Stillinger under adjunktniveau 1.1. Ph.d.-stipendiat (Ph.D. Fellow) Stillingen som ph.d.-stipendiat er en tidsbegrænset uddannelsesstilling. Ansættelse sker i henhold til protokollat til overenskomst for akademikere i staten. Der kan ansættes ph.d.-stipendiater på det kliniske område Videnskabelig assistent (Research Assistant) Stillingen som videnskabelig assistent er en tidsbegrænset videnskabelig stilling. Hovedopgaverne er forskning og/eller undervisning. En mindre del af arbejdstiden kan anvendes til faglig udvikling samt varetagelse af andre opgaver. Ansættelse sker for en periode af indtil tre år. Genansættelse udover tre år kan ikke finde sted. Ved udløbet af ansættelsesperioden fratræder den videnskabelige assistent uden yderligere varsel. Kvalifikationskravet er kandidatniveau Undervisningsassistent (Assistant Lecturer) Stillingen som undervisningsassistent er en deltidsstilling med henblik på selvstændig varetagelse af undervisningsopgaver normalt af elementær karakter eller undervisning, der supplerer undervisning varetaget på adjunkt-, lektor- eller professorniveau. Undervisningsassistenten varetager undervisning inden for faget efter institutionens bestemmelse. Undervisningsassistenten skal have særlig tilladelse til at fungere som eksaminator. Kvalifikationskravet er kandidatniveau. 4\n5 Stillingerne besættes for en periode på indtil tre år. Genansættelse kan finde sted i det omfang, at det er i overensstemmelse med lov om tidsbegrænset ansættelse, jf. ovenfor. Det konkrete timetal mv. fastsættes for hvert semester inden for de aftalte rammer herfor. Ansættelse sker i henhold til Cirkulære om Timelønnet undervisning samt cirkulære om Censorvederlag Ekstern lektor (Part-time Lecturer) Stillingen som ekstern lektor er en deltidsstilling, hvis hovedindhold er varetagelse af kvalificerede undervisningsopgaver. Formålet med det eksterne lektorat er at give mulighed for ansættelse af undervisere med relevant praksiserfaring eller særlige kvalifikationer på højt niveau. Den eksterne lektor skal selvstændigt tilrettelægge og gennemføre undervisningsforløb efter institutionens bestemmelse, herunder også give forelæsninger og gennemføre eksaminer og andre evalueringer. Kvalifikationskravet er kandidatniveau samt yderligere kvalifikationer på højt niveau, fx særlige specialer, kundskaber eller praksiserfaring opnået gennem ansættelse inden for fagets praksisområde. Undervisningsmæssige kvalifikationer indgår i bedømmelsesgrundlaget. Der er mulighed for både varig og tidsbegrænset ansættelse. Det konkrete timetal og evt. eksamensdeltagelse mv. fastsættes for hvert enkelt semester inden for de rammer, som er aftalt herfor. Ansættelse sker i henhold til Cirkulære om aftale om Eksterne lektorer ved universiteter m.fl. under Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser (Uddannelsesministeriet). 2. Stillinger på adjunktniveau 2.1 Stillingen som postdoc Ansættelse som postdoc forudsætter videnskabelige kvalifikationer på ph.d.-niveau. Postdoc-stillingen er en tidsbegrænset videnskabelig stilling. Stillingen kan besættes for en periode på op til fire år på samme universitet. Stillingen som postdoc er som udgangspunkt en fuldtidsstilling, men der kan også ske ansættelse på deltid. Stillingsindholdet vil overvejende være forskning. Hertil kommer undervisning i et vist omfang. Desuden kan i begrænset omfang komme varetagelse af andre opgaver. de forskellige opgaver kan variere over tid. I stillingen indgår ikke pædagogisk opkvalificering. Ansættelse som postdoc kan derfor ikke alene kvalificere til ansættelse som lektor/seniorforsker. 5\n6 Stillingen kan kvalificere til en karriere i det private erhvervsliv eller andre sektorer udenfor universitetet. En ansættelse som postdoc kan også kvalificere til en efterfølgende ansættelse som adjunkt /forsker. 2.2 Stillingen som adjunkt/forsker Ansættelse som adjunkt/forsker forudsætter videnskabelige kvalifikationer på ph.d.-niveau. En stilling som adjunkt/forsker kan besættes tidsbegrænset for en periode på op til fire år dog op til fem år for så vidt angår det kliniske område. Stillingen som adjunkt/forsker kan ligeledes besættes varigt, hvor den ansatte efter maksimalt seks år overgår til en stilling som lektor/seniorforsker. Overgang forudsætter, at den ansatte bedømmes fagligt kvalificeret. Den faglige bedømmelse af ansatte, som er varigt ansat, finder normalt sted inden for det sidste halve år af ansættelsen. Den ansatte kan dog selv indstille sig til tidligere faglig bedømmelse inden for de første fire år. Hvis denne bedømmelse er negativ, kan den ansatte indstille sig til 2. bedømmelse inden for det sidste halve år af ansættelsen. Der kan således maksimalt ske faglig bedømmelse 2 gange. Undlader den ansatte at anmode om at få sine faglige kvalifikationer bedømt inden for det sidste ansættelsesår, eller er den faglige bedømmelse ikke positiv, skal ansættelsesmyndigheden umiddelbart iværksætte en afskedigelse efter de overenskomstmæssige regler. Universitetet bestemmer, om en stilling opslås tidsbegrænset, eller varigt. Universitetet og en ansat, som er tidsbegrænset ansat, kan under ansættelsen aftale overgang til varig ansættelse. Overgangen kræver ikke opslag af stillingen. Flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelser kan finde sted, men man kan maksimalt være ansat i otte år. Herefter fratræder den ansatte uden yderligere varsel, medmindre der opnås varig ansættelse. Det skal ved opslaget af en stilling fremgå, om der er tale om en tidsbegrænset eller varig ansættelse. Både tidsbegrænsede og varige stillinger skal besættes på normal vis efter ansættelsesbekendtgørelsens regler, herunder reglerne om opslag og bedømmelse. Ved opslag af varige stillinger, skal det være tydeligt og gennemsigtigt for ansøgeren, hvilke kriterier der lægges vægt på i den faglige bedømmelse ved overgang fra adjunkt- til lektorniveau. Endvidere er der en forventning om, at medarbejder og ledelse undervejs følger op på krav og forventninger til den faglige bedømmelse. En ansat i en stilling som adjunkt/forsker kan bære stillingsbetegnelsen adjunkt eller forsker. Stillingsbetegnelsen afhænger af, hvilken af nedenstående varianter af den samlede stilling, som den ansatte er ansat i. 6\n7 Stillingen som adjunkt/forsker er som udgangspunkt en fuldtidsstilling, men der kan også ske ansættelse på deltid. A. Adjunkt (Assistant Professor) Adjunkturet er en videreuddannelsesstilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser). Stillingen kan foruden forskning og forskningsbaseret undervisning omfatte videnudveksling med samfundet. Hertil kan i begrænset omfang komme varetagelse af andre opgaver. de forskellige opgaver kan variere over tid, men der skal sikres en balance, som gør, at adjunkten kan kvalificere sig inden for de for stillingen relevante områder (typisk forskning og undervisning). Der gives supervision og mulighed for pædagogisk opkvalificering med henblik på en skriftlig vurdering af adjunktens undervisningsmæssige kvalifikationer. B. Forsker (Researcher) Forskerstillingen er en videreuddannelsesstilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret myndighedsbetjening. Hertil kommer undervisning i et vist omfang. Desuden kan i begrænset omfang komme varetagelse af andre opgaver. Universitetet kan i særlige tilfælde og i begrænset omfang fravige kravet om, at stillingen skal indeholde undervisningsopgaver. de forskellige opgaver kan variere over tid, men der skal sikres en balance, som gør, at forskeren kan kvalificere sig inden for de for stillingen relevante områder (typisk forskning, forskningsbaseret myndighedsbetjening og undervisning). Der gives supervision og mulighed for pædagogisk opkvalificering med henblik på en skriftlig vurdering af forskerens undervisningsmæssige kvalifikationer. 3. Stillinger på lektorniveau 3.1. Stillingen som lektor/seniorforsker Stillingen som lektor/seniorforsker kan opnås af ansatte på adjunktniveau, som er bedømt kvalificeret på lektor-/seniorforskerniveau eller efter opslag, hvor der også skal ske faglig bedømmelse. En ansøger til en stilling som lektor/seniorforsker bedømmes på de kvalifikationer, der stilles krav om i stillingsopslaget. Ansættelse som lektor/seniorforsker forudsætter forskningsmæssige kvalifikationer på det niveau, der kan opnås på grundlag af en tilfredsstillende gennemført ansættelsesperiode som adjunkt/forsker, men vil også kunne opnås på anden måde. Det forudsættes, 7\n8 at ansøgere har modtaget supervision og pædagogisk opkvalificering og har modtaget en positiv skriftlig vurdering af sine undervisningsmæssige kvalifikationer. Ved ansættelse kan der også stilles andre kvalifikationskrav fx i forhold til viden- og teknologioverførsel samt fx patentering og samarbejde med eksterne parter. En stilling som lektor/seniorforsker besættes normalt varigt, men kan også besættes tidsbegrænset, fx ved ansættelse af gæstelektorer eller i forbindelse med særlige projekter. En ansat i en stilling som lektor/seniorforsker kan bære stillingsbetegnelsen lektor eller seniorforsker. Stillingsbetegnelsen afhænger af, hvilken af nedenstående varianter af den samlede stilling, som den ansatte er ansat i. Stillingen som lektor/seniorforsker er som udgangspunkt en fuldtidsstilling, men der kan også ske ansættelse på deltid. A. Lektor (Associate Professor) Lektoratet er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser). Stillingen kan foruden forskning og forskningsbaseret undervisning omfatte videnudveksling med samfundet herunder deltagelse i den offentlige debat. Hertil kan komme varetagelse af forskningsledelse, vejledning og supervision af adjunkter og forskere samt fagligt bedømmelsesarbejde. de forskellige opgaver kan variere over tid. B. Seniorforsker (Senior researcher) Seniorforskerstillingen er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret myndighedsbetjening. Hertil kommer undervisning i et vist omfang. Desuden kan komme varetagelse af forskningsledelse, vejledning og supervision af adjunkter og forskere samt fagligt bedømmelsesarbejde. Universitetet kan i særlige tilfælde og i begrænset omfang fravige kravet om, at stillingen skal indeholde undervisningsopgaver. de forskellige opgaver kan variere over tid. 4. Stillinger på professorniveau 4.1. Professor (Professor) Professoratet er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskning (herunder forpligtelse til publicering/videnskabelig formidling) og forskningsbaseret undervisning (med tilhørende eksamensforpligtelser). Hertil kan komme forskningsbaseret myndighedsbetjening. Opgaverne kan desuden bestå af videnudveksling med samfundet herunder deltagelse i den offentlige debat. 8\n9 Hertil kan endvidere komme varetagelse af forskningsledelse, vejledning og supervision af adjunkter og forskere samt fagligt bedømmelsesarbejde. En stilling som professor besættes normalt varigt, men kan også besættes tidsbegrænset, fx ved ansættelse af gæsteprofessorer eller i forbindelse med særlige projekter. de forskellige opgaver kan variere over tid. En ansøger til et professorat bedømmes på de kvalifikationer, der stilles krav om i stillingsopslaget, dog skal der kunne dokumenteres en høj grad af original videnskabelig produktion på internationalt niveau. Det skal herved dokumenteres, at ansøgeren har udviklet fagområdet. Endvidere skal der lægges vægt på en vurdering af vedkommendes evne til at varetage forskningsledelse og evt. andre ledelsesfunktioner, fx i relation til universitetets eksterne samarbejde. Ved ansættelse kan der også stilles andre kvalifikationskrav fx i forhold til viden- og teknologioverførsel samt fx patentering og samarbejde med eksterne parter Professor med særlige opgaver (Professor with Specific Responsibilities) Professor med særlige opgaver oprettes normalt med henblik på at ansætte særligt talentfulde forskere til at udvikle et særligt forsknings- eller uddannelsesområde på et perspektivrigt fagområde på internationalt niveau. Stillingen skal ligge inden for et af universitetets kerneområder, et satsningsområde eller et område, hvor der er et særligt behov for høj faglig kompetence, som led i opbygningen af et nyt forsknings- eller uddannelsesfelt. Fordelingen mellem de forskellige arbejdsopgaver kan for den enkelte stillingsindehaver variere over tid, idet der dog skal lægges vægt på udviklingen af fagområdet. Professoren kan i sin ansættelse have til opgave at varetage forskningsledelse. Kvalifikationskravene svarer til kravene i ordinære professorstillinger, idet det dog skal iagttages, at der skal lægges vægt på, at ansøgeren har potentiale til at videreudvikle fagområdet og har dokumenteret original videnskabelig produktion på internationalt niveau. Ansættelsen er tidsbegrænset i tre til otte år. Der er mulighed for forlængelse, men den samlede ansættelse må ikke overstige otte år. Ved ansættelsesudløbet vil opgaverne i stillingen bortfalde og den pågældende overgå til ansættelse og aflønning som lektor. På det kliniske område kan det dog aftales, at den pågældende overgår til et klinisk lektorat i tilknytning til en overlægestilling eller anden stilling, der forudsætter speciallægeuddannelse. 9\n10 5. Særlige stillinger 5.1. Seniorrådgiver (Senior Advisor) Seniorrådgiver er en stilling, hvor hovedopgaverne er forskningsbaseret myndighedsbetjening og formidling af forskningsresultater til myndigheder, erhvervslivet og samfundet i øvrigt. Hertil kommer en forpligtelse til at holde sig ajour på et bredt videnskabsområde og udføre analyser af fagligt brede problemstillinger samt formidle disse på en videnskabeligt forsvarlig måde. Stillingen kan desuden omfatte varetagelse af undervisning samt forskningsopgaver. de forskellige opgaver kan variere over tid. En ansøger til en stilling som seniorrådgiver bedømmes på de kvalifikationer, der stilles krav om i stillingsopslaget. Ansættelse som seniorrådgiver forudsætter forskningsmæssige kvalifikationer på det niveau, der kan opnås på grundlag af en tilfredsstillende gennemført ansættelsesperiode som adjunkt/forsker, men vil også kunne opnås på anden måde. Ved ansættelse kan der også stilles andre kvalifikationskrav, fx at ansøgeren selvstændigt har gennemført betydelige rådgivnings- og formidlingsopgaver til myndigheder, erhvervsliv eller samfundet i øvrigt Studieadjunkt/-lektor (Teaching Assistant Professor/Teaching Associate Professor) Ved visse institutioner/studier kan adjunkt/lektorstillinger besættes med heltidsundervisere. Stillingerne findes ved 1. Erhvervssproglige studier ved Copenhagen Business School, Aarhus Universitet, Syddansk Universitet samt Aalborg Universitet 2. Økonomiundervisning ved merkantile studier ved Aarhus Universitet 3. Institut for Idræt og Ernæring ved Københavns Universitet 4. Institut for Idræt og Biomekanik ved Syddansk Universitet 5. Idrætsuddannelsen ved Aarhus Universitet og ved Aalborg Universitet 6. Adgangskurser til de teknisk-naturvidenskabelige uddannelser ved Aalborg Universitet og Danmarks Tekniske Universitet. 7. Studier med kurser, hvor undervisningen enten er af kreativ, praksis- eller kunstbetonet karakter, er ikke-meritgivende støtteundervisning eller angår propædeutik på de humanistiske og teologiske fakulteter. Stillingsindholdet er undervisning og tilsvarende opgaver. Stillingen kan indeholde faglige udviklingsopgaver. 10\n11 I adjunkttiden skal institutionen sikre, at adjunkten får pædagogisk supervision og vejledning. Denne opgave varetages på lektor- eller professorniveau, og institutionen fastsætter det nærmere indhold og omfang heraf. I lektoransættelsen indgår varetagelse af supervisionsopgaver. Stillingerne er normalt varige fuldtidsstillinger. Ansættelse sker efter opslag som adjunkt eller lektor, afhængig af den pågældendes kvalifikationer. Senest seks måneder inden udløbet af det sjette ansættelsesår afgives en skriftlig vurdering af adjunktens undervisningsmæssige kvalifikationer. Såfremt denne er positiv, tildeles stillingsbetegnelsen lektor. Hvis en ansøger til en studieadjunkt/-lektorstilling har erhvervet sig særlige kvalifikationer af betydning for varetagelsen af stillingen uden dog at være kvalificeret til at kunne ansættes som lektor, kan adjunktansættelse ske for et kortere tidsrum end seks år og lektorbedømmelsen finde sted tilsvarende tidligere. Direkte ansættelse som studielektor kan finde sted, men det forudsætter altid, at ansøgeren er blevet positivt bedømt inden ansættelsen, og normalt også at den pågældende har haft mindst seks års beskæftigelse inden for et for stillingen relevant arbejdsområde. Kvalifikationskravet er kandidatniveau Lærer på diplom- og eksportingeniøruddannelser (Instructor on BSC in engineering and export engineering courses) Der henvises for disse stillinger til Finansministeriets cirkulære med tilhørende notat fra Undervisningsministeriet om diplomingeniøruddannelsen og eksportingeniøruddannelsen Klinisk lektor (Clinical Associate Professor) En klinisk lektorstilling er en deltidsstilling til varetagelse af kvalificerede undervisningsopgaver. Stillingen omfatter også eksamen for medicinstuderende og studerende i klinisk biomekanik ved sygehuse, der varetager undervisning i kliniske fagområder samt vejledning ved forskeruddannelse. Den kliniske lektor skal selvstændigt tilrettelægge og gennemføre undervisning inden for den pågældende afdelings eller enheds speciale og gældende studieplan. Undervisningen omfatter forelæsninger, kurser og gennemførelse af eksaminer, vejledning ved forskeruddannelse samt deltagelse i bedømmelsesudvalg ved tildeling af ph.d.- og doktorgrader. Stillingen kan omfatte udviklingen af fagområdet samt andre opgaver. Kvalifikationskravet for den kliniske lektor i medicin er lægevidenskabelig kandidateksamen, specialistanerkendelse samt yderligere undervisnings- og forskningsmæssige kvalifikationer, fx ph.d.-grad eller doktorgrad. Kvalifikationskravet for den eksterne kliniske lektor i biomekanik er kandidateksamen i klinisk biomekanik eller tilsvarende. Kvalifikationskravet for den eksterne kliniske lektor i psykologi er psykologisk kandidateksamen og specialistanerkendelse. Ansættelse som klinisk lektor forudsætter, at vedkommende er erklæret kvalificeret hertil af et fagkyndigt bedømmelsesudvalg. Undervisningsmæssige kvalifikationer indgår i bedømmelsesgrundlaget. Det forudsættes normalt, at den kliniske lektor udfører forskning. En klinisk lektor kan ansættes tidsbegrænset eller varigt. Tidsbegrænset ansættelse sker for en periode på mindst tre år og højst fem år. I særlige tilfælde kan ansættelse ske for en kortere periode. 11\n12 Genansættelse kan finde sted i det omfang, at det er i overensstemmelse med lov om tidsbegrænset ansættelse, jf. ovenfor. Ansættelse sker i henhold til Aftale om kliniske lektorer ved universiteter under Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser (Uddannelsesministeriet) 5.5. Honorarlønnet klinisk professor (Part time clinical professorship) En honorarlønnet klinisk professor varetager kvalificerede vejlednings-, undervisnings- og/eller forskningsopgaver. Stillingen omfatter også eksamen for medicinstuderende og studerende i klinisk biomekanik ved sygehuse, der varetager undervisning i kliniske fagområder samt vejledning ved forskeruddannelse. Ansættelse sker i henhold til 9 i protokollat til overenskomsten for akademikere i staten om Stillingsstruktur for videnskabeligt personale ved universiteter Klinisk assistent (Clinical Assistent) Klinisk assistent er en tidsbegrænset stilling med henblik på medicinsk klinisk forskning. Den kliniske assistent varetager som en del af stillingen også andre kliniske opgaver. Ansættelse forudsætter lægevidenskabelig kandidateksamen og relevant klinisk erfaring. Ansættelse sker for en periode af indtil fire år. Genansættelse ud over fire år kan ikke finde sted. Opmærksomheden henledes på lov om tidsbegrænset ansættelse, jf. ovenfor Klinisk lærer (Clinical Instructor) En klinisk lærerstilling er en deltidsstilling med henblik på selvstændig varetagelse af undervisnings- og vejledningsopgaver på sygehus, i praksis eller på klinik. Undervisningen mv. supplerer undervisning varetaget på adjunkt-, lektor-, eller professorniveau. Den kliniske lærer skal have særlig tilladelse til at fungere som eksaminator. Den kliniske lærer kan som en del af stillingen også varetage andre kliniske opgaver. En klinisk lærer kan ansættes for en periode på indtil tre år. Genansættelse kan finde sted i det omfang, at det er i overensstemmelse med lov om tidsbegrænset ansættelse, jf. ovenfor. Kliniske lærere på det odontologiske område kan efter den første ansættelsesperiode ansættes varigt. Kvalifikationskravet er en relevant kandidateksamen. Der kan stilles krav om ajourført erfaring med relevant klinisk arbejde. I de tilfælde hvor undervisning eller vejledning finder sted i praksis stilles der krav om, at den kliniske lærer selv driver praksis Afdelingstandlæge (Specialist of Postgraduate Education in Odontology eller Senior Clinical Instructor in Dentistry) Afdelingstandlæge er en deltidsstilling med henblik på varetagelse af ledende funktioner og undervisnings- og behandlingsopgaver i forbindelse med klinisk undervisning af tandlægestuderende under ansvar over for fagområdets videnskabelige ledelse. 12\n13 Afdelingstandlægen skal under ansvar over for fagområdets videnskabelige ledelse være ledende, vejledende og koordinerende med hensyn til de opgaver, der pålægges de kliniske lærere, og forestå den løbende evaluering af de studerende. Afdelingstandlægen deltager i tilrettelæggelse, gennemførelse og justering af undervisningen. Endvidere skal afdelingstandlægen deltage i undervisningsrelaterede aktiviteter, eksempelvis udvikling af undervisningsmateriale, visitation af patienter, forsøg med afprøvning af nye materialer, metoder og behandlingsformer samt påtage sig behandling af henviste patienter med behandlingsbehov af særlig undervisningsmæssig interesse. Ansættelse sker for en periode på tre år. Herefter kan der ske varig ansættelse. Kvalifikationskravet er odontologisk kandidateksamen samt klinisk faglig ekspertise på højt niveau og erfaring med selvstændig udvikling af klinisk undervisningsmateriale Specialtandlægeuddannelsen (Postgraduate Fellow in Odontology) Uddannelsen til specialetandlæge i ortodonti finder sted under ansættelse i fuldtidsstilling. Kandidaten følger et klinisk videreuddannelsesprogram og modtager herunder supervision. Ansættelse i uddannelsesstillingen sker efter opslag og bedømmelse for en treårig periode. Kvalifikationskravene er odontologisk kandidateksamen samt to års fuld beskæftigelse med praktisk-klinisk odontologi, heraf mindst et års beskæftigelse med børnetandpleje Psykologisk kandidatstilling (Postgraduate Fellow in Psychology) Stilling som klinisk psykologisk kandidat er en tidsbegrænset uddannelsesstilling. Kandidaten følger et klinisk videreuddannelsesprogram og modtager herunder supervision. Ansættelse sker for et år med mulighed forlængelse i yderligere et år. Kvalifikationskravene er psykologisk kandidateksamen samt klinisk-psykologisk erfaring herefter Lærer i social teori og metode ved socialrådgiveruddannelsen ved Aalborg Universitet Stillingen som lærer i social teori og metode er normalt en varig fuldtidsstilling. Stillingsindholdet er undervisning og tilsvarende opgaver inden for institutionens formål. Kvalifikationskravet er socialrådgivereksamen. 13\n(kl ) 1. Godkendelse af dagsorden for akademisk råds møde , den 23. oktober 2013\nTil akademisk råd Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet Niels Jernes Vej 10 9220 Aalborg Øst Dekansekretær Ann Karina Schelde Telefon: 9940 7990 E-mail: aks@adm.aau.dk Dato: 16-10-2013 Sagsnr.: 2013-014-00183