Strategický cíl v diskusi u kulatého stolu Žádané a vzácné zboží - Projektový Management\nStrategický cíl v diskusi u kulatého stolu Žádané a vzácné zboží\nčasopis zaměstnanců čkd group\nročník 5 / číslo 1 / 2012\nv diskusi u kulatého stolu\n ׀strana 4–6\nŽádané a vzácné\n ׀strana 14–16\n ׀strana 19\ntoto číslo ČKD magazínu má několik\ntémat, důležitých pro nás pro všechny.\nTato témata mají v sobě stránky pozitivní,\numíme v nich nalézt ale i své nedostatky,\nproblémy a chyby. Načrtnu to pozitivní,\nprotože to potřebujeme rozvíjet.\nPřed 3 lety jsme dobře připravili produktovou strategii. Její součástí byl správný\nodhad rozvoje a naše rozhodnutí jít do\nlokálních energetických kogeneračních\nzdrojů. Nyní jsme v tomto segmentu\nobchodně úspěšní a nadále úspěšní dle všeho budeme. To samé platí\no systematickém budování kompetence v oblasti dodávek investičních celků (EPC projektů). Jednoznačně pozitivní je informace, resp.\nskutečnost, že k nám nastupují mladí lidé, kteří svým přístupem a uvažováním mohou být brzy oporou a cestou směrem do budoucnosti\nnašich firem a značky ČKD. Naopak současnou oporu máme v lidech,\nkteří v seniorských pozicích odvádějí úctyhodnou práci. Prezentované\ninformace o projektech, které buď právě teď realizujeme anebo nově\nbudeme kontrahovat, dávají dobrou pravděpodobnost splnění plánovaných čísel tohoto roku. Promítají se zde veškeré naše každodenní\nčinnosti, pracovní zaměření a kompetence, od vývoje přes obchodní\na technickou práci, pozornost k číslům až po předání díla do provozu.\nTo, že roste chuť spolupracovat a pomáhat si v rámci obtížných\nsložitých projektů, stejně tak společně sportovat, že jsme soutěživí\na zároveň v soutěži týmoví, že dokážeme společně slavit úspěchy\na bavit se, že jsme aktivní a pozitivní, to vše ukazuje, že jsme schopni\nbudovat firemní sounáležitost a usilovat o společný úspěch. Zásluhou\ntohoto i o nás může platit, že dobré věci se stávají aktivním, pozitivně\nnaladěným lidem. Navíc sportem obnovovaná fyzická kondice přispívá výrazně ke zdraví a psychické pohodě, bez nichž nelze pracovat.\nPoslední téma na závěr. I vy si určitě všimnete článku s technickým\nředitelem K. Kroupou z DIZu a věty, že „mladý pracant dělá i ve stáří\na starý lajdák toho asi ani v mládí moc nenadělal“.\nShrnu výše uvedené. Takovouto prací a tímto způsobem a stylem\nmyšlení a chování můžeme budovat dlouhodobě potřebné firemní\nhodnoty. Buďme takoví, mějme to v plánu, mějme zodpovědnost\nsměrem k naší firmě, mějme pro to chuť, sílu a ochotu.\nPřeji příjemné léto v práci pro značku ČKD i v rámci vaší dovolené.\npředseda představenstva a generální ředitel ČKD Group, a.s.\nČKD se zaměřuje na Južno-Russkoje\nPosilování kompetence ČKD GROUP v oboru\nNa Královské cestě k Pražskému hradu byl otevřen\npivovar z Pacova\nČKD ENERGY instalovala první kogeneraci\ns mikroturbínou CAPSTONE\nKompresorové stanice pro NORD STREAM\ndokončí ČKD v červnu\nTřanovice v plném provozu\nPRECHEZA a nový lokální energetický blok\nProjekt COGEN v Bratislavě jde do finále\nPráce na zakázkách v Sýrii i přes obtíže pokračují\nZařízení ČKD KOMPRESORY pro ropná pole na Sibiři\nLUKOIL chce turbokompresor z ČKD\nKompresory ČKD poputují na dálný východ Ruska\nPrůmyslové lihovary pro ruský Komsomolec\nPacovské strojírny exportovaly minipivovar do Jerevanu\nNové varny pro Nestlé z Pacova\nChladicí zařízení pro region Sandžak v Srbské republice\nFKZ z ČKD ELEKTROTECHNIKA pro BMZ\nČKD ELEKTROTECHNIKA spolupracuje s Němci\nna dodávce pro Írán\nČKD ELEKTROTECHNIKA s INCO Engineering\nuspěly ve Vietnamu\nČKD GROUP na Russia Power 2012\nJubilejní 20. ročník výstavy AMPER 2012\nVeletrh ELCOM 2012 na Ukrajině opět s účastí\nČKD to při stavbě plynovodů umí už desítky let\nNová vývojová zkušebna kompresorů už stojí\nV pragovce jezdili Masaryk i Baarová\nTáhneme to spolu rádi i po práci\nK úspěšné sezoně basketbalistů Nymburka\npomohlo i ČKD\nFoto na titulní straně: Stát se kvalitním a známým evropským dodavatelem investičních celků, respektive EPC dodavatelem, je dlouhodobým\ncílem ČKD GROUP. Na snímku jedna z aktuálních referencí ČKD PRAHA DIZ v této oblasti – nový kogenerační zdroj Cogen v Bratislavě.\nČKD magazín, časopis zaměstnanců ČKD GROUP\nNeprodejné. Číslo 1/2012. Vyšlo 11. července 2012 v nákladu 1220 ks. Vychází 2× ročně. Vydavatel: ČKD GROUP, a.s., Praha 1, Ovocný trh 572/11, PSČ 110 00,\nČeská republika. IČ: 27909051. Redakční rada: ČKD GROUP: Radmila Folbergerová (předsedkyně), Jaroslava Raisová; ČKD PRAHA DIZ: Martina Kněžourová;\nČKD ELEKTROTECHNIKA: Ludmila Borzová; ČKD KOMPRESORY: Oleg Sapozhnykov; Pacovské strojírny: Jana Dudincová; ČKD ENERGY: Iveta Polnická. Kontakt\nna redakci: [email protected], internet: www.ckd.cz. Všem přispěvatelům děkujeme za informace. Fotografie: archiv ČKD GROUP. Nepodepsané články připravila\nredakce. Koncept, design, editace a produkce: MENHART® Creative Communications. Registrace MK ČR E 18181. ISSN 1803-1781. © ČKD magazín, 2012.\nmagazín ČKD GROUP\nDevadesát procent ruských, což\nodpovídá jedné třetině světových,\nzásob zemního plynu je podle současných odhadů koncentrováno\nna území Jamalskoněneckého\nautonomního okruhu Ruské federace.\nJedno z jeho nejvýznamnějších ložisek\ntéto oblasti západní Sibiře Južno-Russkoje navštívila koncem března\ni ekipa zástupců firem ČKD GROUP.\nCíl? Nabídnout jak zde, tak celému\nokruhu své technologie související\nprávě s těžbou a transportem plynu,\nale i různá zařízení pro infrastrukturu\nmístních měst a sídel.\n„Jednali jsme o spolupráci na nejvyšší\núrovni těžební společnosti Severneftegazprom s generálním ředitelem Stanislavem\nCygankovem. Výsledkem bylo podepsání\nprotokolu, na jehož základě bychom se\nmohli během jednoho až dvou let podílet\nna dodávkách některých technologických\nzařízení pro naleziště Južno-Russkoje.\nJednalo by se hlavně o rozšíření části\nkomprese plynu, eventuálně i dalších,“\nuvedl k tomu Ing. Jiří Pozděna z ČKD\nPRAHA DIZ, který byl společně s generálním ředitelem ČKD GROUP Janem Musilem a se specialisty z ČKD PRAHA DIZ\nRichardem Hylenou a Olegem Dmitrišinem\na ředitelem ČKD Kazachstán Baikenem\nOspanovem součástí týmu absolvujícího\ntuto obchodní cestu.\nZásoby zemního plynu ložiska Južno-Russkoje jsou podle údajů samotného\nSeverneftegazpromu odhadovány na\n1 trilion kubických metrů! Ročně se pak\ntady v současnosti těží asi 25 miliard m3\na těžaři hodlají minimálně toto množství\ntěžby udržet cca dalších 12 let. Mimo\nto se tady také těží i ropa, jejíž zásoby\npředstavují cca 10 % celkových ruských.\nV oblasti již působí nadnárodní koncerny,\njako například německý BASF (prostřednictvím své společnosti Wintershall) nebo\nTěmito vrty vytéká ze země plyn.\nPrezentace v sídle ruské společnosti. V čele stolu je druhý zleva Stanislav Cygankov, generální\nředitel Severneftegazpromu. Vedle něj napravo sedí generální ředitel ČKD GROUP Jan Musil a Anatolij Sorokin, první zástupce generálního ředitele Severneftegazpromu.\nE.ON. Obě společnosti\njsou zároveň akcionáři\n(každá 25 %), 50%\nakcionářský podíl má\nTěžební pole je dlouhé\nzhruba 83 kilometrů\na 16 km široké. Nejbližším\nměstem se zhruba\n120 tisíci obyvateli je Novyj\nUrengoj a první trvale\nobydlené sídlo se nachází\nzhruba 90 km od naleziště. „Plyn se získává ze\nZástupci ČKD GROUP byli jedněmi z prvních hostů, kteří ložisko\nzhruba 200 sond, z nichž\nnavštívili. Certifikát J. Pozděny má pořadové číslo 22.\nse shromažďuje, čistí od\na vysušuje. Dále se stlačuje v turbokomtakže jeho úprava je jednodušší a tím\npresorech a je transportován do sítě\ni levnější. Naleziště Južno-Russkoje patří\nmagistrálních plynovodů. Těžený plyn je\nk jednomu ze zdrojů pro nově vybudovavelmi kvalitní, to znamená, že obsahuje\nný podmořský plynovod Nord Stream, na\nvysoké procento metanu a malý podíl\njehož výstavbě se naše společnost také\ntěžkých uhlovodíků a sirnatých příměsí,\npodílela,“ dodává J. Pozděna.\nKompresorové stanice na ložisku Južno-Russkoje.\nPosilování kompetence ČKD GROUP v oboru investiční celky\nJedním z hlavních dlouhodobých\nstrategických cílů ČKD GROUP\nje být kvalitním a známým evropským dodavatelem investičních\ncelků, resp. EPC dodavatelem\n(Engineering, Procurement, Construction) v segmentu energetika,\nplyn a ropa, infrastruktura.\nV rámci kulatého stolu odpovídají na\notázky k tomuto tématu Ing. Jan Musil, CSc., předseda představenstva\na generální ředitel ČKD GROUP, Ing.\nSoňa Vladařová, místopředsedkyně\npředstavenstva a finanční ředitelka\nČKD GROUP, Ing. Jiří Bayer, obchodní ředitel ČKD GROUP, a Ing. Tomáš\nKlecker, PhD, ředitel divize Energetika ČKD PRAHA DIZ.\nKde je a kam směřuje svět průmyslových dodávek?\nsvět sledujeme pozorně,\na pro blízkou\nbudeme zažívat jakousi\nrenesance. Na průmysl, který byl ještě\nv nedávné době u nás i venku chybně\npovažován za nekonkurenceschopné\na ušpiněné odvětví, se opět začíná\npohlížet jako na potenciální motor\nekonomického růstu. Opět se říká, že\npřichází doba, kdy firmy – dosavadní\nvítězové – se budou měnit v poražené,\na doposud nevýznamné společnosti\nv nové šampióny. Vítězit budou ti, co mají\nvynalézavost, intelekt, aktivitu, kázeň\na chuť uvnitř firmy spolupracovat, záměr\npůsobit v dobře zvolených teritoriích.\nNedávno jsem viděl zajímavý obrázek,\nkterý popisuje následující genezi. Období\n1–1500 našeho letopočtu bylo předprůmyslové. Hlavní témata a inovace byly\ntavení rudy, výroba skla, produkce lodí.\nObdobí 1500–1780 znamenalo začátek\nstandardizované produkce. Období\n1780–1830 je charakteristické vznikem\nsystému továren, inovace generovaly\ntextilní stroje, hutnictví, parní stroj. Po-\nkračujeme dále, všimněte si pochopitelného postupného časového zkracování\nperiod. Věkem dopravy je 1830–1870,\nhlavní inovace jsou v této době parní turbína, lodě s železným trupem, telegraf.\nPoté nastává přelom, přichází éra vědy\nv období 1870–1955, objevy ve fyzice\na chemii jsou přímo převratné, máme leteckou dopravu, máme atomovou bombu\na atomový reaktor. Lidé v této době staví\nprvní výrobní linky a energetická díla jako\npředzvěst pravých EPC projektů.\nDoba 1955–2005 je věkem cest do vesmíru, počítačů, vakuových technologií,\nhlavními inovacemi jsou polovodiče\n(v této době značka ČKD výrazně přispěla k jejich rozvoji), počítače, mikrovlnná\nSoučasná doba a budoucnost můžou být\nnovou průmyslovou revolucí, určitě přes\nnové perspektivní materiály, nanotechnologie, fyzikální a chemické technologie,\nvýrobní sítě, specializované producenty.\nHlavní téma této diskuse – EPC dodávky\npatří převážně do období 1955 až současnost, v budoucnosti budou též nutnou\nCo investiční celky a největší obchodní příležitosti pro ČKD GROUP v rámci\nJM: Elektrárny s vysokou účinností\na přísnými ekologickými standardy, nové\nteplárenské jednotky a také jejich modernizace, lokální nezávislé kogenerační\nenergetické zdroje, atomová energetika,\nkompresorové stanice a rafinérie ropy,\nseparace a spalovny odpadů, biomasové\nbloky, stejně tak inženýrské stavby\nv infrastruktuře, to jsou směry, kde jsou\na budou pro nás největší tržní příležitosti.\nBudeme preferovat trh střední a JV Evropy, země SNS a arabského světa.\nJaká rizika přinášejí projekty investičních celků? Jaké výhody nebo\npřednosti mají EPC projekty?\nJiří Bayer (JB): Jasná, zejména finanční\nrizika vyplývají ze samotné realizace,\na to především ve stavební a montážní\nčinnosti. Stejně tak je velmi důležité\npřesně specifikovat a poté vyprojektovat\ntechnologickou část a tím omezit budoucí vícenáklady.\nJako přednost vidím možnost firmu rozvíjet a řídit v delším horizontu, většina EPC\nkontraktů má realizaci delší než 2 roky.\nTomáš Klecker (TK): EPC projekty\nv dnešní době silné konkurence na všech\ntrzích přinášejí zvýšená rizika v požadovaných – nastavených realizačních\nharmonogramech a v přísném nastavení\ngarantovaných provozních parametrů.\nRuku v ruce s tím jde subdodavatelské\nriziko dodávek našich dodavatelů\na v neposlední řadě rozsahy a kvalita\nSoňa Vladařová (SV):\nEPC dodavatel ručí za\nvystavuje záruky ca 10 %\nz ceny díla,\nproblémů zákazník zinkasuje a poté\nfinancující banka sebere dodavateli.\nVýhodou dodávky EPC je to, že hodnoty\nkontraktů se pohybují v rozsahu desítek\naž stovek milionů EUR. To znamená, že\nmarže v řádu několika procent přinese\nv případě dobrého dodání pro EPC dodavatele zajímavý zisk v absolutní hodnotě.\nJM: Již jen doplním. EPC pozice znamená největší blízkost k zákazníkovi, tedy\nmožnost v řadě případů ovlivňovat konfiguraci dodávek a spolurozhodovat. Je to\ntaké velká příležitost vytvořit osobní vztahy s konečným zákazníkem, které společně s předchozí dobrou referencí mohou\ndát velkou výhodou při usilování o další\nprojekt u tohoto zákazníka. Úspěšný EPC\ndodavatel je technicky a technologicky\nstále „in“, neboť projektuje a zároveň\nintegruje často ty nejlepší subdodavatele\n– výrobce z trhu, což klienti – koneční\nuživatelé cení, a hlavně potřebují, to též\ndává dobré šance pro příště.\nJak jsme zabezpečeni my v ČKD pro\nEPC dodávky po stránce personální,\npo stránce SW a HW, po stránce\nJM: Doháníme deficit kompetencí z minulosti. V každém roce posilujeme v této\noblasti personálně. Doplňujeme postupně zdatné obchodníky s praxí v EPC\nprojektech, protože tento obor znamená\nnejméně 5 let učení a praxe v této\nbranži. Potřebujeme nové projektanty\nstrojní, elektro, SKŘ, procesní inženýry.\nStejně tak musíme posilovat v profesích\na odbornosti projektových manažerů, site\nmanažerů, hlavních inženýrů projektu,\ntroubleshooterů. Proto jsme vytvořili nové\ntýmy specialistů v Brně a na Slovensku\nv Levicích a budeme v tomto rozšiřování\na růstu pokračovat. Je to nekončící\nproces, ale mohu konstatovat, že kvalitu\nv těchto činnostech postupně zlepšujeme, i když na můj vkus to jde pomalu.\nMusíme být připraveni zvyšovat počty\ntěch správných lidí, abychom bezpečně\npokryli všechny projekty, které se rýsují.\nTK: ČKD udělalo v poslední době znatelný pokrok ve všech klíčových kompetencích pro realizaci EPC dodávek. Z personálního pohledu vznikly spolu s realizovanými projekty skupiny odborníků na 3D\nmodelování v PDMS, výpočtové skupiny\npro návrhy jednotlivých zařízení, jako jsou\nklasické kotle a kotle na odpadní teplo\npomocí KED Boiler Designer, skupiny pro\nvýpočty kogeneračních jednotek na bázi\nplynových a dieselových motorů s využitím systému Thermoflex či výpočetní\nskupiny pro výpočty paroplynových bloků\ns použitím Thermoflow GT. Současně\ns těmito skupinami vznikly v ČKD odborné\nútvary pro pevnostní výpočty na bázi\nBentley Autopipe, tepelných výpočtů\ns využitím HTRI či strukturální výpočty pomocí Autodesk Robot Structure. V těchto\noblastech výpočetních a projekčních skupin s využitím špičkových SW technologií\nspolečnost ČKD udělala v posledních\nletech zřetelný kvalitativní posun, který\nse odrazil v získání řady referenčních\nzakázek v oblasti EPC dodávek.\nJB: Já doplním: Velká\nvýhoda České republiky\nje svým pojetím\nEPC kontraktů je v současné době\nnejlépe připravena dceřiná společnost\nČKD PRAHA DIZ, a.s., která má dostatečnou finanční sílu a zajištění a může\nplně využívat těchto možností. Obecně\nstále platí, že kvalifikovaného personálu\nnení nikdy dost, a i tato firma neustále\nhledá nové pracovníky. Myslím, že\nprojekty, které byly za poslední dobu\nrealizovány, jsou velmi zajímavé a pro\nbudoucnost důležité jako silné reference.\nJak jsme vybaveni pro EPC dodávky\nkapitálově, resp. po stránce finanční?\nCo v této oblasti musíme udělat pro\nposílení, resp. zlepšení?\nSV: Pro dostatečné finanční rámce, které\npotřebujeme mít v bankách, musíme\nnavýšit hodnoty tržeb, které korespondují\ns objemy projektů EPC. Tyto navýšené\nobjemy budou též garantovat dosažení\npožadované hodnoty EBITDA.\nKlíčovým úkolem je kvalitní řízení projektů, od projekce přes finanční controlling\naž po projektový management, zde\nmáme stále velké nedostatky v kvalitě\nlidí, se zkušenostmi z oboru, jazykovými\nznalostmi, finančním cítěním a zdravým\nJak vypadá řízení rizik a která rizika\nje potřeba především vnímat jako zásadní v rámci realizace EPC projektů?\nJM: Přestože je to opakované klišé,\nneustále musíme opakovat. Řídíme rizika\nvěcná – performanční, rizika nákladová\na rizika časová. Systém / metodický postup máme ve firmách nastaven, to, jak\njej dodržujeme, je jiná věc. Řízení rizik je\nprůřezová systematická a vysoce erudovaná činnost, je to trpělivý nekončící dril,\npodpořený chutí spolupracovat, předvídat rizika, vyžadující vysokou znalost\ndaného oboru a zároveň selský rozum.\nPochopení zadání a odhalení všech možných rizik budoucího provozu díla, právní\na finanční aspekty teritoria a klienta,\nnákladově co nejefektivnější projekční\nnávrh, úzká spolupráce obchodníka a lidí\nz realizace/montáže z pohledu optimalizace budoucích stavebních nákladů\na následného optimálního provozu, nákupní proces, neočekávaná rizika klienta,\nvlastních dodavatelů a naše vlastní, to\njsou hlavní témata v této práci.\nChci zdůraznit jedno. Když řídíme projekt, musí platit, že zákazník nemá vždy\npravdu, je nutné myslet také na sebe,\ntedy na akcionáře a vlastní zaměstnance!\nSV: Řízení rizik v rámci EPC projektů je\nvelmi komplexní disciplína – od klíčového\nrozhodnutí, zda zákazník, teritorium\na předmět, rozsah dodávky jsou v souladu\ns realizačními a finančními kompetencemi\nČKD, až po samotnou realizaci dodávky,\nzahrnující řízení projektu od rozsahově\na věcně správně zpracovaného basic designu, správného nacenění jednotlivých\ndodávek, zpracování kvalitní kalkulace,\nvýběru kvalitních dodavatelů, finančně-právní aspekty kontraktů jak se zákazníkem, tak s dodavatelem, až po samotné\nprojektové řízení představující řízení rizik,\nzejména výkonnostních a finančních.\nZásadní rizika vidím: nekvalitní projektantská práce – basic design a následně\nrozsahově špatné nacenění dodávek\nvčetně vlastních výkonů ČKD, vliv na celkový výsledek projektu, který v průběhu\nrealizace není možné řešit – navýšení\nceny zákazník obvykle neakceptuje;\npodcenění kurzových rizik – pohyb kurzu,\nkterý se pohybuje v řádech procent, může projekt již na začátku udělat ztrátový;\nfinanční řízení v průběhu projektu – sledování cash flow je pro manažery projektů mnohdy zcela podružná záležitost.\nJB: Tato otázka souvisí s třetí otázkou.\nNavíc protože český trh je poměrně\nmalý a většina projektů je mimo území\nČR, vyplývají z toho další rizika spojená\ns rozdílnými právními, finančními předpisy nebo rozdílnou mentalitou. Dále je\nnezbytné najít silného lokálního partnera,\nzejména pro již zmíněné oblasti stavby,\nmontáží a výroby.\ndesign a jeho\nsprávný cenový model\nprojektového managementu díla. Současně s těmito riziky na zahraničních\nprojektech k tomu přispívají rizika\nlokálních subdodavatelů a optimalizace\nJaké jsou hlavní překážky na cestě\nk dosažení našeho firemního cíle\nsměrem k EPC profilování?\nSV: Musím odpovědět jednotvárně –\ndostatek kvalitních lidí na úrovni GŘ-2\na níže v oblasti obchodu, projekce,\nfinancí, nákupu. To je naše zásadní\npřekážka k dosažení cíle ČKD GROUP\njako kvalitního EPC dodavatele, neustále\nbojuji s nekompetencí lidí, nezájmem,\nnechutí učit se nové věci, nasávat nové\nzkušenosti, používat selský rozum, předvídat rizika, řešit věci komplexně, komunikovat s okolím, hledat kreativní řešení\nproblému a umět věci řešit samostatně\ndle svých kompetencí – jednoduše dělat\ns radostí práci, za kterou dostávám mzdu\nJM: Hlavní externí překážkou je skutečnost, že ekonomická situace v Evropě\nbere především v zemích EU firmám\nvelké zakázky, často právě zakázky EPC.\nStává se tak pravidlem, že ceny jdou dolů, marže dosahované v tomto businessu\nca před 5 lety jsou již labutí písní. Navíc\nřada velkých stavebních firem chodí\ndo „našich“ technologických tendrů\na především cenou kanibalizuje tendrové\nDruhou, v pořadí důležitosti větší překážkou je nedostatek kvalitních lidí na\ntrhu práce s praktickými zkušenostmi\nobchodovat, projektovat a realizovat EPC\nstavby. Tady musíme krok za krokem\nposilovat, přivádět nové lidi z venku\na vychovávat své vlastní. Často jsme nej-\ncestě k Pražskému\nhradu BYL Otevřen\nvětším rizikem a překážkou v projektu my\nsami, naše nekompetence a neznalost,\nnedůslednost a pohodlnost, neochota\nspolupracovat a alibismus. V personální\nstrategii ČKD GROUP patří tento úkol\nUrgentně potřebujeme doplnit v praxi\núspěšné lidi z EPC dodávek, lidi se\nskutečnou kompetencí do obchodu, to je\na bude stále nejtěžší úkol. Jedná se o takové lidi, kteří skutečně kontrahují, tzn.\numí zákazníka, rozumí technické stránce\nvěci, rozumí a umí udělat správnou kalkulaci, mají negociační empatii a chytrost.\nNesmí to být takoví lidé, kteří 2 roky\npouze o projektech mluví a opakovaně\npřipravují neúspěšné nabídky, které stojí\nfirmu jen peníze. Tady máme největší\ndeficit a musíme ho krok za krokem\ngenerální ředitel Pacovských strojíren.\nV samém srdci Prahy se 2. května\nuskutečnilo slavnostní otevření\nnového restauračního minipivovaru\nU Tří růží v Husově ulici čp.10. Prvního narážení sudu se ujal čestný\nhost, prezident Václav Klaus. Varnu\nvysvětil a pivu též požehnal dominikánský převor ze sousedního\nkláštera Antonín Krasucki.\nDoplňovat musíme také specialisty,\nkterých je na trhu skutečně málo, ale\nkteří dokážou vytvářet pro firmu skvělou\npřízeň zákazníka – jde o řešitele a odstraňovatele provozních problémů, tzv.\ntroubleshootery. Naopak troublemakerů,\ntěch, co o problémech pouze mluví nebo\nje vytvářejí a neřeší je, se musíme rychle\nNa přelomu dubna a května 2012 byly zahájeny komplexní zkoušky kogenerační\njednotky s mikroturbínou CAPSTONE v průmyslovém areálu společnosti SAFINA ve\nVestci. Stalo se tak pouhých šest měsíců po podpisu první smlouvy na dodávku této\nenergetické jednotky s elektrickým výkonem 200 kW a tepelným 280 kW. Zkoušky\nv délce 96 hodin nepřetržitého provozu byly mimo jiné zaměřeny na garanční měření\n– elektrický a tepelný výkon, spotřebu paliva a další obvyklé parametry. V druhé\npolovině května pak bylo celé zařízení předáno zákazníkovi do běžného provozu.\nElektřina a teplo jsou určeny pro vlastní spotřebu vesteckého areálu.\nV době mezi výrobou a kompletací mikroturbíny a jejím dodáním na místo bylo\nv průmyslovém objektu firmy SAFINA\nnedaleko Prahy připraveno místo pro její\ninstalaci. „Jednalo se o stavební úpravy,\npřípojky potrubí teplé vody, topné vody,\nveškerou elektroinstalaci včetně komunikačních kabelů\npro řízení jednotky\nz velínu provozu, spalinovod atd.,“ uvedl\nHIP projektu Ing.\nz ČKD ENERGY.\nPrezident Václav Klaus a Ludvík Ješátko,\nLépe jsme na tom v aplikačním engineeringu a v projektování, co se týče vlastního\ntechnického návrhu, i když zde stále ještě\nu některých chybí kompetence projektování „design to cost“, tzn. projektovat\nefektivně s nízkými náklady. Doplnit musíme specialisty na posty hlavních inženýrů\nprojektů (HIP) a site manažery. Stále\nmáme slabá místa ve vlastním nákupu,\nnákupčí neznají plně obor a neumí tvrdě\na zároveň takticky vyjednávat s dodavateli.\nČKD ENERGY připravuje od letošního\nledna další projekt\nna instalaci mikroturbín CAPSTONE.\nTentokrát to bude\nv obytném komplexu\nv Praze, konkrétně\njde o bytový dům\nspojený s komerčními\nprostorami a podzemním garážovým\nstáním. „V dubnu 2012 byla smluvně\nuzavřena první etapa – projektové práce\npro rekonstrukci zdroje tepelné a elektrické energie. Dodávky a instalace mikroturbín CAPSTONE jsou plánovány do\nkonce roku 2012,“ dodala Ing. Jarmila\nKupková z ČKD ENERGY.\nKogenerační jednotka připravená ve Vestci ke zkouškám.\nKompresorové stanice pro NORD STREAM dokončí ČKD v červnu\nČKD PRAHA DIZ, a.s., v současné\ndobě úspěšně dokončuje projekt\nvýstavby kompresorové stanice\nPortovaja, která je součástí nově\nbudovaného podmořského plynovodu Nord Stream z Ruska do Evropy.\nPlynovod Nord Stream je dlouhý\n1200 km a vede po dně Baltského\nmoře ze zálivu Portovaja nedaleko\nměsta Vyborg až na německé pobřeží\nu Greifswaldu. Kompresorová stanice\nPortovaja umožní transport zemního\nplynu mezi oběma zeměmi. Je\nsložena z osmi soustrojí skládajících\nse z plynových turbín od společnosti\nRolls-Royce a kompresorů Dresser-Rand. „Naše společnost je v tomto\nprojektu hlavní inženýrskou organizací\nodpovědnou za zpracování kompletní\nprojektové dokumentace, dodávku hal,\nvzduchotechnických systémů, strojní\na elektrické propojení všech zařízení\na systému hašení,“ uvedl Ing. Slavoj\nZemánek, projektový manažer projektu\nPortovaja z ČKD PRAHA DIZ.\nProjekt byl pro ČKD rozdělen na dvě\nfáze. První se skládala ze zpracování\nprojektové dokumentace a dodávek\na zboží v kontejnerech do přístavu\nv Antverpách, odkud\nbyly přepraveny lodí\ndo přístavu Vyborg\na následně na místo\nstavby. Ve druhé\n„V průběhu této fáze\njsme narazili na\nv projektové dokumentaci a v dodávkách materiálu. Ve\nV kompresorových stanicích Portovaja dochází ke kompresi zemního\nspolupráci s útvary\nplynu na tlak, který umožní transport plynu z Ruska až do Německa.\nse je už loni z velké\nčásti podařilo vyřešit. Zákazník byl\nmá být dokončeno v červnu 2012.\nspokojen, což potvrdil i v referenčním\n„Na tomto projektu se ukázalo, jak je\ndopise,“ řekl Ing. Zemánek.\ndůležitá dobrá spolupráce útvarů naší\nspolečnosti, bez které bychom zakázku\nPrvní kontrakt ČKD Praha DIZ uzavřela\nnedotáhli do úspěšného konce,“ dodal\nna této zakázce v lednu 2009. Dílo\ns tranzitním potrubím do Polska.\nprůmyslový region, který je na\nNedílnou součástí zásobníku\nbyla stavba komČKD PRAHA DIZ v Třanovicích mimo jiné zajišťovala i kompletaci\nvtlačovat do podzemního ložiska\nČKD PRAHA DIZ dokončila v prvním\npřebytečný zemní plyn, ale i těžit zemní\nčtvrtletí 2012 projekt rozšíření\nplyn z podzemního zásobníku při nižším\npodzemního zásobníku plynu Třanotlaku než dříve a dále jej stlačovat na\nvice na Těšínsku. Jedná se o jednu\ntlak potřebný pro tranzit v páteřních\nz hlavních plynárenských staveb\nplynovodech. ČKD PRAHA DIZ kromě jizajišťujících bezpečnost dodávek\nného zajišťovala montážní práce a komplynu v České republice.\npletace 4 kompresorových soustrojí od\namerického výrobce SOLAR. Dodala\ni veškerá vnitřní potrubí pro soustrojí\nZásobník má nově kapacitu 530 milionů\nvčetně přepojení dosavadní rozvodny\nmetrů krychlových, což je více než\ndvojnásobek původního objemu.\nna nový hlavní napájecí systém. „Na noSkupina RWE do něho investovala\nvou hlavní rozvodnu jsme napojili nový\npřes 2,2 miliardy korun a propojila ho\nnáhradní zdroj elektřiny, který zajišťuje\nbezpečný provoz podzemního zásobníku i při výpadku veřejné distribuční sítě.\nPro zajištění bezpečného provozu byla\nstrojovna kompresorů vybavena EPS\na EZS včetně kamerového systému,“\nříká Ing. Jiří Jandera, manažer projektu\nz ČKD PRAHA DIZ. Celá technologie\nbyla „oživována“ řadu měsíců. Postupně se testovaly a kontrolovaly\nfunkce v systému automatického řízení\n– nejprve přenosy signálů a povelů, od\nlokálních automatů až po dálkové řízení\nz dispečinku podzemního zásobníku.\nVelmi důležité přitom byly zkoušky\nhavarijních stavů, jako například vzniku\npožáru, výpadku napájení elektrickou\nenergií, náběhu náhradního zdroje, ale\ni řízeného nebo havarijního odstavení\nturbín. „Testování bylo velmi náročné,\nneboť se částečně konalo v letošním\nzimním období, kdy v oblasti Třanovic\ndosahovala teplota až –25 °C a vznikaly\nneprovozní stavy,“ popsal klimatické\nobtíže Ing. Jandera. I přes nepříznivé\npodmínky byly práce dokončeny\na předány koncovému zákazníkovi\na provozovateli díla, společnosti RWE\nGas Storage. Ta v České republice\nprovozuje řadu podzemních zásobníků\nObor Lokální energetické zdroje\n– dobré strategické rozhodnutí ČKD GROUP před 3 roky\nČKD PRAHA DIZ, a.s., zvítězila\nv tendru a následně v březnu 2012 podepsala i kontrakt v celkové hodnotě\ncca 350 milionů Kč na dodávky technologického zařízení pro společnost\nPřerovská firma ze skupiny Agrofert\nchystá rekonstrukci technologického\nprovozu výrobního závodu na kyselinu\nsírovou. Cílem je zvýšení výrobní kapacity\na efektivnější využití tepla při chemické\nvýrobě. Součástí dodávky je i nový energetický blok, který pro vlastní potřebu\nchemického závodu Prechezy v Přerově\nzajistí energetický výkon 5 MW.\nCelá realizace díla s kompletním názvem\n„Rekonstrukce parní části výrobny\nkyseliny sírové, obnova aparátů, dodávka\na instalace parní kondenzační odběrové\nturbíny a příslušenství“ je v gesci brněnské pobočky ČKD PRAHA DIZ. „Ve skupině ČKD GROUP ho ale známe spíše pod\nheslem ‚Precheza‘. Potrvá bezmála dva\nroky a během této doby se musí zpracovat\nprojektová dokumentace pro provedení\ndíla, vyrobit hlavní chemické aparáty, jako\njsou výměníky, dmychadla, pec na spalování síry a hlavně nová odběrová parní\nturbína,“ uvádí podrobnosti Ing. Leoš\nZahrádka, ředitel pobočky Brno.\n„Celá akce se nese v dynamickém\npojetí a naplánované termíny jsou výzvou\npro všechny zainteresované subjekty.\nProjekt ,Precheza‘ budou řídit nové\nposily brněnské pobočky – Ing. Jaroslav\nKoníček na pozici projekt manažera\na Ing. Tomáš Gelnar na pozici hlavního\ninženýra projektu,“ dodává Leoš\nZahrádka. Zakázka je spolufinancována\nAkce pod heslem „Precheza“ propukne ve výrobním závodě v Přerově v září 2012.\nVýstavba nového kogeneračního zdroje v Bratislavě spěje po 18 měsících k předání konečnému zákazníkovi.\nZákladem bloku o výkonu 8,6 MWe +\n7,9 MWt jsou dva pístové motory MWM\nspalující zemní plyn. Vyvedení výkonu je do\nV Bratislavě v prvním pololetí letošního roku\npráce finišovaly, aby mohl být zahájen zkušební provoz.\n110kV rozvodny a v cyklu je mimo výroby\nelektrické energie využito i odpadní teplo\nmotoru a spalin, kdy je tepelný výkon\ndodáván do stávající teplárny. Jedná\nse o moderní energetický zdroj s celkovou účinností 87,3 %. Dílo v hodnotě\n150 milionů Kč realizuje ČKD PRAHA DIZ,\njako generální dodavatel technologické\nčásti a na zakázce se podílejí všechny její\nprojekční skupiny. „Tímto referenčním\nprojektem naše společnost získala cenné\nzkušenosti s výstavbou kogeneračního\nzdroje vyššího výkonu, které lze nadále\nuplatnit ve slibně se rozvíjejícím segmentu\nlokální energetiky,“ uvedl Ing. Tomáš Caha,\nmanažer projektu ČKD PRAHA DIZ.\nV současnosti probíhají individuální zkoušky zařízení a příprava předání ke komplexnímu vyzkoušení. Zahájení zkušebního\nprovozu je naplánováno na začátek června\n2012. „Jde o první etapu výstavby, přičemž\ntento projekt je koncipován s možností\njednoduchého rozšíření o další dva stroje,“\ndodal T. Caha.\nLokální energetické zdroje menších výkonů\ns kogenerační výrobou elektrické energie\na tepla představují v současnosti nový energetický a teplárenský trend. Zákazníky a provozovateli jsou především nezávislé městské\nteplárny a výtopny, obchodní a administrativní centra, hotely, průmyslové závody, nemocnice, letiště, skládky odpadů apod. Mezi\nhlavní výhody těchto zdrojů patří jejich vysoká\núčinnost přeměny energie v palivu, nízké\ninvestiční náklady, krátká doba výstavby,\nživotnost a provozní spolehlivost. Důležitá je\ntaktéž možnost přizpůsobit blok konkrétním\npodmínkám zákazníka, např. využití spalin pro\ngenerování syté či přehřáté páry, možnost\noptimální skladby zdrojů s ohledem na roční\nodběrové diagramy, poskytování podpůrných\nslužeb pro elektrizační soustavu, trigenerace\natd. Jedná se o ekologické zdroje navržené\ns ohledem na direktivu EU o integrované\nprevenci a omezování znečištění (IPPC),\nkteré splňují souhrn požadavků BAT (best\navailable techniques). Do tohoto segmentu\nlze zařadit mikrokogenerační jednotky\no výkonech 0,03 až 1 MW, dále kogenerační\njednotky 1,5 až 10 MW a kogenerační bloky\n10 a více MW. Zařízení pracuje s plynovými\nmotory nebo plynovými turbínami.\nI přes velmi složitou situaci v Sýrii\nspolečnost ČKD PRAHA DIZ v této\nzemi neukončila svoji činnost a pokračuje v budování či opravách tří\nkompresorových stanic pro úpravny\nzemního plynu a pro plynovody.\nZakázky společnost získala ve\nspolupráci s Technoexportem na\nzákladě dlouhodobé spolupráce se\nSyrian Gas Company a velmi dobrých referencí z minulé doby. ČKD\nse například v osmdesátých letech\npodílela na zprovoznění úpravny\nzemního plynu JBISSEH a rafinérie\nHoms a v roce 2001 na otevření\nkompresorové stanice Rayan.\nPrvní současnou zakázkou společnosti\nje modernizace šesti kompresorových\nsoustrojí na zemní plyn v závodě GTP\nJbisseh. V rámci dlouhodobého pětiletého kontraktu nyní šest pracovníků ČKD\nPRAHA DIZ dokončuje generální opravu\npůvodního třítělesového turbokompresoru značky ČKD. Ukončení kontraktu\nje stanoveno do poloviny příštího roku.\nDo té doby má společnost opravit ještě\nněkolik dalších turbokompresorů.\nDalší zakázkou je výstavba nové kompresorové stanice „na klíč“ v závodě\nSOUEDIE na severu Sýrie. V současné\ndobě se dílo dokončuje a ČKD připravuje komplexní zkoušky. Technologie\nmá být předána zákazníkovi letos\nV Rumeilanu ČKD PRAHA DIZ rekonstruuje kompresorovou stanici dodanou v minulosti z ČKD.\nPoslední zakázkou je celková oprava\nkompresorové stanice Rumeilan, která\nse nachází hned vedle závodu SOUEDIE. Stanici uvedla do provozu v roce\n1996 tehdejší skupina ČKD a zákazník si\nnyní objednal její opravu. Technici ČKD\nPRAHA DIZ by ji měli dokončit v červnu.\n„Tím ale naše aktivity v Sýrii nekončí,\ni když samozřejmě jejich intenzita je\ndaleko menší. Vzhledem k trvalému\nzastoupení Technoexportu v Damašku\njsou projednávány další zakázky. Máme\npodáno několik nabídek na nové kompresorové stanice, na opravy a servisní\nčinnost a na nový kotel do rafinérie\nHoms. Věříme, že se situace v Sýrii\nuklidní a budeme moci zase rozšířit svou\nspolupráci a uzavřít se zákazníkem SGC\ndalší kontrakty,“ uvedl Ing. Jan Horáček,\nvedoucí zahraničních projektů Divize 2\nz ČKD PRAHA DIZ.\nIng. Jan Horáček odpověděl magazínu i na několik\notázek ohledně současné situace v Sýrii\nJak to vypadá přímo na místě, kde\nlidé z ČKD pracují na dojednaných\nNa obou lokalitách – Rumeilan/Souedie\ni Jbisseh je klid. Tyto stanice zemního\nplynu se nacházejí na severu Sýrie,\npoměrně stranou velkých měst, kde\nzatím nejsou patrné aktivity opozičních\nstruktur a demonstrace. Uvedené\nobjekty jsou samozřejmě velmi dobře\nstřežené. Naši pracovníci omezili výjezdy a nákupy v okolních městech právě\na pod vedením pracovníků Syrian Gas\nCo (SGC). Ti mají detailní informace\no situaci v okolních městech. Zásadně\nse nikdy necestuje v noci, trasa je\npředem zkontrolována a na cestě\njsou kontaktovány objekty firmy SGC\nnebo jiných státních firem. Pracovníci\nSGC mají zvláštní povolení pro místní\nkontrolní stanoviště. Přesto však je\nurčité nebezpečí náhlého lokálního\nkonfliktu, výbuchu nebo střetu vládních\na opozičních sil, což může být v daném\nmístě velmi nebezpečné.\nJe potřeba se něčeho obávat, liší se\nmediální a skutečná realita?\nSamozřejmě že je nutné zachovávat\nvelmi zodpovědně bezpečnostní pokyny\na nařízení, omezit cesty mimo objekty\na veškeré aktivity provádět v souladu\nMáte nějaké problémy třeba s dopravou při příjezdu/odjezdu z/do ČR?\nDoprava do Damašku je zatím bez\nproblémů, i když musíme letět přes\ndestinace mimo Evropu, například\nEmiráty. Po Sýrii rovněž používáme\npřevážně leteckou přepravu – Damašek–Kamishli na severu Sýrie a odtud je\npouze 100 km do Souedie a 200 km do\nZařízení ČKD KOMPRESORY pro ropná\npole na Sibiři\nČKD KOMPRESORY, a.s., se dodávkou svých kompresorových jednotek\npodílí na stavbě elektrárny na nalezišti ropy Dvorečenskoje na západní Sibiři\n(Rusko). Energetický zdroj o výkonu 24 MW má zpracovávat tzv. doprovodný\nplyn vznikající jako vedlejší produkt při těžbě ropy.\n„ČKD KOMPRESORY dodá pro\nelektrárnu dotlačovací kompresory na\nzemní plyn pro spalovací turbíny od\nruského výrobce Saturn. Kontrakt na\ndodávku kompresorových jednotek byl\npodepsán v lednu 2012 se zákazníkem\nOAO Tomskněft patřícím do skupiny\nOAO Gazpromněfť. Do provozu má být\npět kompresorových soustrojí uvedeno\nv dubnu 2013. Celková hodnota zakázky je více než 61 milionů korun,“ uvedl\nBc. Andriy Chornopyshchuk, obchodní\nmanažer mající v ČKD KOMPRESORY\nna starosti tuto zakázku. Takzvaný doprovodný plyn se zhruba 80procentním obsahem metanu Rusko na místě\ntěžby dosud bez využití spalovalo jako\nnadbytečný, a to v celkovém objemu\nvíce než 20 miliard m³ ročně. Emise\nznečišťujících látek do ovzduší je\nv tomto případě asi 400 tisíc tun. Kvůli\nsnížení těchto emisí stanovila v roce\n2009 ruská vláda za cíl zpracovávat\ntento plyn s mírou využití ve výší 95 %.\nHned na startu letošního roku uspěla ČKD KOMPRESORY, a.s., u významného světového výrobce – ruského petrochemického koncernu LUKOIL. Se\nspolečností OAO „Torgovyj dom LUKOIL“ podepsala smlouvu na dodávku\nturbokompresoru typově označeného 2RBA99 pro její jednotku katalytického krakování.\n„Podpis se uskutečnil v lednu 2012\na zařízení dodáme zákazníkovi za\n16 měsíců v dubnu příštího roku do\njeho závodu ve městě Kstovo v Ruské\nfederaci. Tento nový kontrakt je pro\nnás významný i z toho důvodu, že\njsme díky němu opět obnovili obchodní spolupráci se svým tradičním\nzákazníkem ruským LUKOILEM,“\nuvedl Josef Říha, obchodní manažer\nČKD KOMPRESORY. Torgovyj dom\nLUKOIL turbokompresor z ČKD\nvyužije při katalytickém tepelném\nzpracování ropných frakcí, kde\ndochází jak k produkci benzinu s vysokou hodnotou oktanů, tak lehkého\nplynového oleje nebo nenasycených\nlihovary pro ruský\nPacovské strojírny dodaly ruské\nfirmě OAO Komsomolec (sídlí v Tambově) první čtyři aparáty určené\npro lihovarský průmysl o objemech\n0,3–5,0 m3 už loni. V letošním roce\ns ní zatím uzavřely dva kontrakty,\nkteré se zrealizovaly v květnu 2012.\nJednalo se o lihovarská zařízení do\nUzbekistánu a Arménie. V prvním případě šlo o ucelenou dodávku aparátů\npro lihovar v Uzbekistánu (firma KUKONSPIRT, Kokand) o denní produkci\n200–250 hl surového lihu. „Zakázka\nzahrnovala kompletní technologické\nzařízení pro průmyslový lihovar. Celkem\n32 typů aparátů, z toho 6 lihovarských\nkolon, 13 kondenzátorů, tepelné výměníky, vařáky, nádrže, separátory apod.\nDo Arménie jsme pak dodali celkem\n6 kusů lihovarských kolon pro tamní\nsoukromý lihovar,“ uvedl Ing. Jiří\nŠilhavý, manažer prodeje Pacovských\nstrojíren. Zmíněné dodávky se\nuskutečnily prostřednictvím dceřiné\nspolečnosti ruského partnera – firmy\nTalmax Engineering, spol. s r.o. Chystá\nse i další pokračování spolupráce.\nV Pacovských strojírnách by měly být\nvyrobeny lihovarské aparáty, které ruští\npartneři dodají pro konečného zákazníka v Turecku.\nKompresory ČKD poputují na Dálný\nČKD KOMPRESORY uspěly na dálném východě Ruské federace a budou dodávat\nnové pístové kompresory typu 2JSK360BP do Chabarovské rafinérie, která patří\ndo ropné společností OAO „NK Aljans“. „Díky lepším technickým parametrům\nsvého zařízení jsme ve výběrovém řízení porazili konkurenci z Ruska, Itálie\na Německa. Kontrakt byl podepsán v květnu 2012,“ říká obchodní manažer ČKD\nKOMPRESORY Bc. Andriy Chornopyshchuk.\nDodávka kompresorů z ČKD je součástí\nrozsáhlé rekonstrukce Chabarovské\nrafinérie zahájené v roce 2007. Celkově\nzde bude investováno 1,3 miliardy USD\na modernizace umožní rozšíření dalšího\nzpracování ropy ze současných 61 na\n92 procent. Chabarovská rafinérie je\nhlavním producentem motorové nafty na\nruském dálném východě. Byla prvním\nvybudovaným podnikem v tomto\nprůmyslovém odvětví v oblasti. Ročně\nzpracovává až 4,5 milionu tun ropy,\nz níž vyrábí benzin, letecké palivo, těžké\ntopné oleje a zkapalněný plyn. Produkce\nsměřuje do mateřského Ruska, jako\nnapříklad do Amurského, Přímořského\na Chabarovského kraje, a také exportuje, např. do Japonska, Malajsie a Číny.\nKotlář, svářeč a brusič Pacovských strojíren\nOndřej Ferko při jedné z technologických\núprav lihovarského aparátu.\nUž za šest měsíců od podpisu kontraktu (říjen 2011) Pacovské strojírny\ndokončily v průběhu března 2012 výrobu restauračního minipivovaru do\nhlavního města Arménie Jerevanu.\n„Zákazník uvedl, že si nás zvolil hlavně\nkvůli tradici naší výroby, její vysoké\nkvalitě a řemeslnému provedení.\nDodávka zahrnovala kompletní zařízení\nrestauračního minipivovaru včetně\nprovedení první várky, předání know-how a zaškolení obsluhy. Zařízení jsme\nna místě i sestavili formou šéfmontáže,“\nuvedl Martin Kršek, obchodní zástupce\nRestaurace s minipivovarem je umístěna ve středu města na hlavní třídě\nJerevanu. Plánovaný výstav představuje\n500 hektolitrů (hl) piva za rok s možným\nbudoucím rozšířením. „Při přejímce\nzařízení si zákazník již přiobjednal rozšíření o 2 kusy cylindro-kónických tanků\no objemu 10 hl,“ informoval generální\nředitel Pacovských strojíren Ing. Ludvík\nJešátko. Vzhledem k tomu, že se jedná\no restaurační minipivovar, je součástí\ndodávky varna 5,5 hl v pohledovém\nprovedení z leštěné mědi. Varna bude\numístěna v prostorách restaurace.\npro region Sandžak\nPacovské strojírny se podílejí na\nrozvojové pomoci ČR regionu Sandžak v Srbské republice. Ve veřejné\nsoutěži se jim podařilo získat první\nzakázku prováděnou ve spolupráci\ns Českou rozvojovou agenturou.\n„Jedná se o dodávku mobilních chladicích zařízení na mléko o velikosti 300 litrů pro projekt Podpora výroby sýrů v regionu Sandžak. Ten je celý financován\nČR. Naše firma konstrukčně rozšířila\nvelikostní řady mobilních chladicích\nzařízení a následně jsme jich i 16 kusů\nvyrobili,“ popisuje Ing. Bohumír Císař,\nmanažer prodeje Pacovských strojíren.\nExpedici zařízení k budoucím uživatelům\novlivnily i extrémní zimní podmínky\nv oblasti. Ta byla několik týdnů zcela dopravně nedostupná. Doručení na místo\ntak muselo být odloženo z konce roku\n2011 až na polovinu března 2012.\nCylindro-kónické tanky, přetlačné tanky,\nvýrobník ledové vody a další zařízení\nplánuje investor umístit ve sklepě\nrestaurace, kde jsou i další prostory,\nkteré využije pro provozování baru.\nOtevření minipivovaru je plánováno na\npřelom května a června 2012, hned poté\nco uzrálo první uvařené pivo. „V tomto\nregionu se jedná o zajímavou referenci,\npředpokládáme tady proto zájem\ndalších potenciálních zákazníků o minipivovary z Pacova,“ doplnil L. Ješátko.\nNejvětší tuzemský výrobce čokolád\na bonboniér olomoucká Zora, patřící\ndo nadnárodní skupiny Nestlé, převzal\nv březnu 2012 novou výrobní technologii z Pacovských strojíren. Má\nmu pomoci navýšit výrobní kapacitu\na zároveň zvýšit automatizaci a zjednodušit celý výrobní proces.\n„K rozvařování fondánu, který je nedílnou\nsoučástí čokolád, jsme dodali varnu\n,Mafa‘. Ta se skládá ze dvou duplikátorových, nerezových kotlů. Obsluha ji\ntéž používá i pro opačnou technologii\n– chlazení karamelů či různých ovocných\nnáplní, vhodných pro výrobu cukrovinek,“\nuvedl Vojtěch Přástka, obchodní zástupce Pacovských strojíren.\nDalší dodávkou v plně automatizovaném\nrežimu byla varna Margot. Jedná se\no stanici určenou k navažování a rozvařování cukru. „Varna je umístěna ve třech\npatrech závodu Zora. A zjednodušeně řečeno slouží přes řadu různých tepelných\na jiných úprav k výrobě sirupů, z nichž se\npak ,vaří‘ oblíbené cukrovinky Margot,“\nvysvětlil V. Přástka.\nNové varny už v olomoucké Zoře fungují ke spokojenosti\nzákazníka i obsluhy.\nBěloruský Metalurgický Závod (BMZ) je dalším zákazníkem, kde se uplatnilo filtračně-kompenzační zařízení (FKZ)\nz ČKD ELEKTROTECHNIKA, a.s. Kontrakt byl podepsán na konci roku 2011 a uvádění do provozu je plánováno na přelom\nletošního a příštího roku. Zařízení označené FKZ 33kV 32MVAr bude sloužit pro zlepšení kvality elektrické sítě pánvové\npece v jednom z nejvýznamnějších metalurgických podniků v Bělorusku. Jedná se o první dodávku vysokonapěťové (VN)\nkompenzace tohoto typu.\nDetail bloku VN – pohled na tepelné trubice.\n„Naše firma pronikla\nna běloruský trh\nvůbec poprvé a navíc\nv těžké mezinárodní\nse zúčastnily nadnárodní společnosti jako\njsme i díky svému\nPoužili jsme efektivní\ns tepelnými trubicemi. To umožňuje\na řešení bez externích výměníků a vodního hospodářství,“ uvedla Ing. Tatiana\nKotelnikova, obchodní manažerka\nzakázky z ČKD ELEKTROTECHNIKA.\nzařízení se opírá o dlouholeté zkušenosti a unikátní technické řešení.\nSpecialisty ČKD ELEKTROTECHNIKA\nbyla vyvíjena a úspěšně uplatňována\ntechnologie pro přímé připojení na\nVN sítě bez použití transformátoru.\nUmožňuje též minimalizovat zastavěný\nprostor. To vše má pozitivní vliv na\ncelkové pořizovací a provozní náklady.\nVysokonapěťový blok vyvinutý pro tuto\nzakázku byl prezentován na veletrhu\nČKD ELEKTROTECHNIKA spolupracuje s Němci na dodávce pro Írán\nČKD ELEKTROTECHNIKA, a.s.,\npředala v květnu 2012 německé\nspolečnosti VEM Transresch rozběhové měniče pro dva synchronní\nmotory o výkonech 7 MW a 20 MW.\nFinálním zákazníkem je petrochemická společnost K.O.P.C.\nz íránského Kordestánu.\n„Kvůli charakteru provozu závodu s nepřetržitou výrobou byly kladeny vysoké\nnároky na kvalitu a spolehlivost naší\ndodávky. Její součástí kromě rozběho-\nvého měniče jsou také další dva měniče\nbuzení. Obsahují redundantní regulátory,\ncož je novinka, která byla v této zakázce\nuplatněna. Našim specialistům se též\núspěšně podařilo vyřešit i problémy s naprogramováním součinnosti regulátorů,“\npopsal některé detaily zakázky technický\nprojektant z ČKD ELEKTROTECHNIKA,\nIng. Martin Menzl.\nZařízení by v Íránu mělo být uvedeno\ndo provozu v průběhu října až listopadu\nletošního roku. Kontrakt, jenž má pro\nČKDE hodnotu 17 milionů Kč, byl\npodepsán v červnu 2011. Vzhledem\nk napjatým vztahům na Blízkém východě bylo podmínkou této dodávky,\naby se německá společnost stala\ndržitelem speciální exportní licence\npro vývoz do Íránu. Ta potvrzuje, že\nzařízení nebude sloužit pro vojenské\na nukleární účely. S německou VEM\njiž v minulosti ČKDE spolupracovala\nnapříklad při dodávkách rozběhových\nměničů do Ruska – pro Tajmyrský důl\nnebo Norilsky Nikel.\nČKD ELEKTROTECHNIKA s INCO Engineering uspěly ve Vietnamu\nČKD ELEKTROTECHNIKA, a.s., pokračuje v dlouholeté a úspěšné spolupráci\ns firmou INCO Engineering, s.r.o. Díky kontraktu s vietnamskou firmou VIMSAT\n(dceřiná společnost firmy VINACOMIN), který získala právě INCO Engineering,\ndodá ČKD ELEKTROTECHNIKA do hlubinného dolu NÚI BÉO v lokalitě Ha Long\ndva stejnosměrné pohony o výkonech 1300 kW a 1800 kW.\n„Jedná se o zakázku o objemu kolem\n22 milionů Kč. Naše dodávka zahrnuje\ni filtrační zařízení ke každému pohonu,\nčímž se výrazně zefektivní produktivita\ntěžby a zabezpečí úspora energie. Zařízení poputuje k objednateli na konci roku\n2012. Bude součástí vertikální dopravy\nzmíněného dolu,“ uvedla k tomu Miro-\nslava Hrdinová, obchodní manažerka\nz ČKD ELEKTROTECHNIKA. Obě české\nfirmy tím navazují na předchozí úspěšné\nspolečné akce, jakými byly například\ndodávka pohonu o výkonu 3,1 MW pro\nruskou těžařskou společnost Gajskij\nGOK nebo dodání pohonů pro uhelný důl\nSe společností VINACOMIN má INCO\nEngineering, s.r.o., podepsánu rámcovou smlouvu, na jejímž základě se stala\nhlavním dodavatelem pro vietnamské\ndoly. Tento zásadní krok umožňuje spolupráci v období několika let s objemem\nzakázek kolem 1,2 miliardy dolarů. První\nkontrakt právě pro zmíněné doly NÚI\nBÉO byl podepsán koncem minulého roku. V příštích letech se ve Vietnamu počítá s vybudováním kolem 20 hlubinných\ndolů. To by mu mělo zajistit strategický\nzáměr zněkolikanásobit těžbu uhlí a zvýšit tak vlastní ekonomickou nezávislost.\n2012 na Ukrajině\nopět s účastí ČKD\nse již pošesté zúčastnila největšího ukrajinského mezinárodního\nveletrhu ELCOM, který se zaměřuje na oblast elektrotechnického\nprůmyslu. Především pak na\núsporné technologie a obnovitelné zdroje. Přehlídka 350 firem ze\n13 států se konala v dubnu 2012\nv Kyjevě již pošestnácté a navštívilo ji rekordně více než 13 tisíc\nFirmy skupiny ČKD GROUP se v dubnu 2012 tradičně účastnily nejvýznamnějšího energetického\nveletrhu na území Ruské federace a jedné z nejvýznamnějších akcí tohoto druhu v celosvětovém\nměřítku „Russia Power 2012“. Expozici ČKD GROUP navštívil mj. i velvyslanec ČR v Rusku Petr\nKolář (vlevo). Na snímku je na jednání s řediteli firem skupiny ČKD GROUP – Michalem Divínem,\ngenerálním ředitelem ČKD ELEKTROTECHNIKA (druhý zleva), Bohuslavem Strejcem, ředitelem\npro rozvoj obchodu ČKD GROUP (druhý zprava), a Janem Růžičkou, generálním ředitelem ČKD\nČKD ELEKTROTECHNIKA, a.s., se již tradičně zúčastnila výstavy AMPER 2012. Šlo\no jubilejní 20. ročník veletrhu, který se podruhé konal na brněnském výstavišti.\nExpozici ČKD ELEKTROTECHNIKA navštívili zástupci řady společností, stálí i potenciální zákazníci a též skalní příznivci značky ČKD nebo i bývalí zaměstnanci.\n„Na Amperu jsem osobně přítomna\nkaždoročně už od jeho prvního ročníku.\nMusím uznat, že prošel pozitivním vývojem a získal zaslouženou prestiž u domácí\ni zahraniční elektrotechnické veřejnosti.\nPřesun z Prahy-Letňan na výstaviště do\nBrna mu prospěl zejména po estetické\nstránce,“ zhodnotila dvacet ročníků\ni změnu pořadatele obchodní manažerka\nČKD ELEKTROTECHNIKA Drahomíra\nNa Amperu 2012 se představilo více než\n600 vystavovatelů z 21 zemí z oblasti\nelektrotechniky, energetiky, instalace,\nautomatizace a komunikace.\nHlavním vystavovaným exponátem značky ČKD\nbyl vysokonapěťový měnič COMPACT CVK-5.\nMěničová sestava byla navržena pro řízení\ninduktivního jalového výkonu ve filtračních\na kompenzačních zařízeních v sítích VN.\nJe součástí aktuálního kontraktu získaného\nVeletrh se stal významnou obchodní\nudálostí, která poskytuje obrovské možnosti propagace. Mezi\n750 značkami mohla firma ČKD\nněkolik úspěšných referenčních\nprojektů, nové technologické řešení\na zmapovat konkurenční možnosti\na příležitosti například i v oblasti\nzískání nových dodavatelů.\n„V letošním ročníku veletrhu lze\núčast pozvaných hostí hodnotit velmi\nkladně, a to i díky silné organizační\npomoci a účasti našich kolegů z ČKD\nELEKTROMAŠ. Jednali jsme s plynárenskou společností Ukrtransgas,\nukrajinskou železnicí, společností\nprovozující vodní elektrárny UkrHydroEnergo, firmou ELEKTROKONTAKT, ocelárnou Arcelor Mittal\nKrivoj Rog nebo metalurgickým\nkombinátem DMKD. Kromě prohloubení dobrých obchodních vztahů\na navázání na spolupráci bylo dalším\ncílem prosadit se v projektech, kde\nvidíme velkou perspektivu dodávek\nsvých zařízení do budoucna. Projednalo se několik aktivních nabídek\na realizací a vytvořily se podmínky\npro příští obchodní jednání,“ přiblížil\nIng. Michal Divín, předseda představenstva a generální ředitel ČKD\nRostoucí obliba veletrhu ELCOM na\nUkrajině podnítila vznik jeho ruské\nobdoby. V září 2012 (18.–20. 9.)\nse v Novosibirsku uskuteční první\nmezinárodní veletrh ELCOM Rossija\n2012. Hostit jej bude zbrusu nový\nvýstavní komplex Novosibirsk Expocentrum.\nu lidé a společnost\nČKD GROUP pečuje o svoji\nbudoucnost – koncepčně pracuje\ns absolventy vysokých škol\nJsou žádaným, ale doslova personálně vzácným zbožím. Průmyslové firmy se je snaží získat, zapojit a zapracovat do\nsvých činností už během jejich studia. O kom je řeč? O absolventech vysokých škol, především těch z technických\noborů. Výjimkou mezi významnými českými společnostmi není ani ČKD GROUP. „Celá naše skupina přijme ročně\nzhruba do 20 absolventů, vysokoškoláků. Téměř stoprocentně se jedná o absolventy technických oborů – strojírenství nebo elektrotechniky, nejčastěji z ČVUT (Praha), ZČU (Plzeň), VUT (Brno), případně ostravské VŠB. Nastupují\nna juniorské pozice projektantů, konstruktérů, výpočtářů a další specializované technické pozice v oblasti realizace\nzakázek,“ říká personální ředitelka ČKD GROUP Jaroslava Raisová.\nSpolupráci s nimi firma navazuje již v posledních ročnících studia. Pracují zde na částečný úvazek podle vlastních\nmožností. „Po ukončení studia k nám plynule přecházejí na plný úvazek většinou na stejném pracovišti. To zajišťuje\njejich dobrou adaptaci a efektivitu již od začátku pracovního poměru. Kupříkladu v našich společnostech ČKD PRAHA DIZ nebo ČKD KOMPRESORY působí několik kolegů, kteří úspěšně tímto modelem prošli. V době studia ve firmě\nzískávali praktické zkušenosti a hned po absolvování školy pak nastoupili jako projektoví manažeři menších projektů\nnebo například výpočtáři. A této role se zhostili velmi úspěšně,“ dodává Raisová.\nA jak vidí možnost své profesní realizace ve firmách ČKD GROUP oni sami? Jsou tady spokojeni? Co je nejvíce na\nzdejší práci, geniu loci značky ČKD a současných podmínkách láká, že jí dali přednost třeba před nějakou „pohodlnější“? Cesta do „hlubin jejich duše“ vede přes několik pohledů mladých lidí, kteří mají svoji profesní kariéru před\nsebou a minimálně její začátek spojili s ČKD. Z jejich profilů je patrný zájem o obor a ochota tvrdě pracovat i za\ncenu, že nováček v týmu zpočátku dostává i tu méně populární práci.\nBc. Andriy Chornopyshchuk (22)\nprozatím studuje VŠE v Praze s orientací na mezinárodní obchod. V ČKD\nKOMPRESORY pracuje v obchodním\núseku od července 2011. „Po ukončení\nstudia mám zájem tady v obchodě pokračovat,“ říká student magisterského\noboru a zároveň už i zaměstnanec.\nZájem je to oboustranný. A. Chornopyshchuk je původem z Ukrajiny a potvrzuje, že právě orientace na trhy SNS\nje jeho největším odborným zájmem:\n„Momentálně pracuji na projektech pro\nruské společnosti Gazpromněfť a Lukoil.\nJedná se o dodávky dotlačovacích\nkompresorů pro elektrárny, zejména na\nvýchodní Sibiři, a turbokompresorů pro\nrafinérky. Připravuji také velké projekty\nna Ukrajině a dálném východě Ruska.\nJsem přesvědčen, že získané znalosti,\nmůj odborný zájem a pracovní zkušenosti mohou přispět k posílení expanze\nČKD na trhy SNS.“ Za sebou už má\ni podíl na získání některých nových zakázek (více str.10, Tomskněfť). Do ČKD\nvedla jeho cesta po ukončení bakalářského studia. „Hledal jsem možnost\nuplatnit teorie z přednášek v praxi.\nKontaktoval jsem několik významných\nčeských firem zaměřených na export\nvčetně právě ČKD GROUP. Ta mi nabídla nejlepší pracovní podmínky. Byl\njsem přesvědčen, že v této firmě bych\nmohl uplatnit svůj dlouhodobý zájem\npracovat v oblasti obchodu. Věřím, že\nzískám další dovednosti k osobnímu\nkariérnímu růstu.“ A jak je náročné\nskloubit studium s povinností zaměstnance? „Vše řeším individuálním\nrozvrhem. Celkem to jde, ale vyžaduje\nto mít časovou disciplínu a optimismus,“ odpovídá Andriy, který se ve\nvolném čase věnuje hudbě, cestování\na sportu. Je zakladatelem neziskové\norganizace „Velolive“ (klub cyklistů).\nZnačku ČKD má spojenu i s tím, že\nkaždý den jezdí do práce tramvají\nvyrobenou v ČKD. „Taky si vzpomínám\nna lokomotivy ČME3. Ty pořád jezdí po\ncelém Rusku. A nedávno jsem se dozvěděl, že se závod v Libni podílel i na\nstavbě Petřínské rozhledny. Docela mě\nmrzí, že dnešní mladší generace o této\nslavné značce moc neví,“ dodává.\njiž není. Mám pocit, že výzkum a vývoj\nje nyní na druhé koleji a vedení zajímají\nvíce zisky než obecný prospěch a přínos\ntechnologií pro ČKD GROUP samotnou\ni obecně pro veřejnost. Možná to tak\nnení, ale z dosavadních zkušeností z pozice dálkového doktoranda, který hledá\ntéma a podporu pro svoji dizertační\npráci, musím říci, že v tomto mě ČKD\nPRAHA DIZ zklamala,“ říká M. Zahrádka\nupřímně. Hned ale dodává: „Abych jen\nnekritizoval, DIZ je velice zajímavá firma\ns jedinečným zaměřením na zakázkovou\nvýrobu. Práce je různorodá a každý den\nse člověk může dozvědět nové zajímavé\ninformace. Jsem rád, že zde mohu\npracovat ve velice příjemném a tvořivém\nkolektivu kvalifikovaných odborníků.“\nIng. Martin Zahrádka (27) je už\nabsolventem ČVUT, Fakulty strojní,\nobor Energetické stroje a zařízení, kde\nod roku 2011 pokračuje i v doktorském\nstudiu. Od dubna 2010 působí jako\nstrojní projektant v ČKD PRAHA DIZ,\nzkušenosti ještě dříve získával také\nv ČKD KOMPRESORY (tehdy Novém\nEnergu). „Ke spolupráci s DIZem jsem\nse dostal díky Ing. Pavlu Novákovi, CSc.,\nkterý mi jej doporučil jako partnerskou\norganizaci pro zadání diplomové práce\nz praxe. Pak jsem byl osloven, zda bych\nměl zájem o spolupráci v rámci brigády.\nSamozřejmě že jako každý student jsem\nsi chtěl přivydělat, ale i získat důležitou\npraxi. ČKD PRAHA DIZ mi přišlo jako\nvíce než dobrý začátek. Očekával jsem,\nže si zde procvičím znalosti získané ve\nstudiu a zjistím, jak funguje technická\npraxe. A to se splnilo na výbornou,“ přibližuje začátky. Nyní má již M. Zahrádka\nve firmě za sebou asistenci při realizaci\nchladicí jednotky v Sýrii (Hasaka), několik menších nabídek na chladicí zařízení\na připravuje nabídku na paroplyn do Jordánska (Samra), kde již působí jako procesní inženýr na juniorské pozici. „Rád\nbych se v budoucnu zabýval navrhováním procesních schémat a dimenzování\nzařízení v pozici procesního inženýra\nnebo samostatného projektanta. A ve\nvedoucí pozici bych chtěl zrealizovat\nnějakou větší zakázku,“ nastiňuje své\nprofesní plány. Značku ČKD má spojenu\npředevším s Emilem Kolbenem. „Je to\nikona české technické historie. Značku\nČKD zná pak každý, kdo se ve strojařině\ntrochu pohybuje. Dříve měla prsty\nve všem, co technikou jen zavánělo,\na myslím si, že je škoda, že tomu tak\nkde se z něj\nV ČKD PRAHA\nDIZ působí od\núnora letošního roku v oddělení strojní\nprojekce. Nejprve byl ale od září 2011\ndo února 2012 v ČKD KOMPRESORY\nna pětiměsíční stáži. On i ČKD GROUP\npředpokládají, že natrvalo zakotví právě\nv jedné z firem skupiny. „Během studia\njsem nejdříve nastoupil v ČKD KOMPRESORY (tehdy ještě Nové Energo), kam\njsem docházel jednou týdně na brigádu.\nTam jsem se setkal s pro mě do té doby\nneznámou technologií – vyvažováním točivých částí (hřídele, oběžná kola). Před\nukončením magisterského studia jsem\noslovil ČKD GROUP s tím, že bych měl\nzájem pod takovou firmou pracovat. Ta\nmi pak nabídla absolvovat tzv. „kolečko“\npo sesterských společnostech a získat\npřehled o tom, co a jak která firma\ndělá a na co se zaměřuje,“ popisuje\nM. Jirman své začátky. ČKD GROUP si\npodle svých slov vybral hlavně z důvodu\nvelké náklonnosti a příjemného jednání,\nale také širokého spektra zaměření –\nvýroba, investiční celky apod. „I když\njsem nevystudoval obor energetiky jako\npřevážná část všech zaměstnanců, tak\nmě tato práce velmi zaujala a chtěl\nbych se jí i nadále věnovat.“ Po úplných začátcích, kdy se seznamoval se\nskladbou projektů a jejich dokumentací, se začal zúčastňovat projekčních\nprací na zakázkách, kde plní dílčí\núkoly. Vyzkoušel si například úpravu\ndispozičních výkresů strojovny, úpravu\nseznamu potrubních linií a ventilů nebo\nzpracování dokumentu nátěrů a izolací.\nJe též součástí týmu, který má za úkol\nzpracovat nabídku pro firmu ERIEL\nv Uzbekistánu. Zde zpracovává výpočty\npotrubních linií, dokumenty nátěrů\na izolací a pomáhá při zpracování\ntechnologických schémat. Současně\nse seznamuje s obchodní stránkou\ntéto nabídky. Nechce se příliš pouštět\ndo hodnocení, jak jde skloubit studium\ns prací, ale myslím si, že jde hlavně\no správné časové rozvržení. „A také\no to, aby zaměstnavatel například\nv době zkoušek vyšel studentům\nvstříc,“ dodává M. Jirman, který\nhraje ragby, má rád veškerý sport\na chová psa. V pohledu do minulosti\na na tradici se mu značka ČKD vybaví\nhlavně jako významný strojní podnik\nČeskoslovenska a následný nedůstojný pád po revoluci. „S historií ČKD je\npro mě spojen hlavně můj děda, který\npracoval celý život v ČKD Trakce a například do ČKD KOMPRESORY chodil\nzkoušet generátory. Takže mi měl co\nBc. Michal Buršík (25) má zatím\ndokončené bakalářské studium\nna ČVUT – Fakultě strojní, obor\nříjna 2010. Je\nČVUT, oboru Elektroenergetika se\nspecializací na elektrárny a přenosové\nsoustavy. Před příchodem do ČKD\nELEKTROTECHNIKA, v roce 2010\npracoval řadu let ve společnosti BREMA, spol. s r.o., na různých pozicích,\nnapříklad jako projektový manažer\nnebo ředitel projektů. Ve své dosavadní praxi nasbíral i bohaté manažerské\nschopnosti, které si nyní prohlubuje\nstudiem MBA na Brno International\nBusiness School. Do jeho kompetence v ČKD ELEKTROTECHNIKA, patří\ntechnická příprava výroby (projekce\na konstrukce), vývoj a aplikace regulačních systémů, a především vývoj\nnových produktů. Ten je velmi důležitý\npro budoucí business společnosti,\nkterá je orientovaná právě na vysoce\nsofistikovaná, zákaznicky orientovaná\nřešení. Michal Kloutvor je ženatý,\nmá tři děti. Jeho velkým koníčkem je\nTepelná technika a energetika.\nV současnosti se věnuje navazujícímu\nmagisterskému studiu na stejné\nškole v oboru Energetické stroje\na zařízení se specializací na parní\nkotle pro energetiku. „Hned v prvním\nročníku magisterského studia jsem se\ndozvěděl o možnosti pracovat v ČKD\nKOMPRESORY. Firmu s mnohaletou\ntradicí a výrobními zkušenostmi po\ncelém světě jsem znal již dříve především právě z informací ze školy. Zúčastnil jsem se výběrového řízení a od\n1. dubna 2011 nastoupil na oddělení\nprojekce,“ uvádí k začátku spolupráce. V současné době má na starosti\nzpracování základových plánů, dispozice soustrojí, výpočty tlumičů pulzací\nnebo např. objednávky armatur pro\nzakázku Polymir – Bělorusko (čtyřválcový, vertikální dvoustupňový pístový\nkompresor). „Projekční činnost mě\nvelmi zajímá a rád bych v této oblasti\nzískal v budoucnu v ČKD co největší\npraxi,“ nastiňuje své plány. Praxe\nv oboru při studiu je podle jeho názoru pro každého technika obrovským\npřínosem, především díky možnosti\nověřovat získané teoretické znalosti\nv praxi. S tím ovšem souvisí i značná\nčasová vytíženost. „Můj pracovní\nden začíná v šest hodin ráno. V půl\njedenácté obvykle odcházím do školy\na po studiu se vždy do ČKD vracím.\nVečer, když přijdu domů, na mě ještě\nčeká diplomová práce. Naštěstí je pro\nmě práce i studium velkým koníčkem,\ncož mi při takto nabitém programu\nvelmi pomáhá,“ popisuje svůj denní\nrežim. Skupinu ČKD Group považuje\nve strojírenské oblasti za dlouholetý\npojem se zajímavou historií. „Její\ndivize ČKD Kompresory je v oboru\ntočivých energetických strojů firmou\nse stabilním zázemím, vysokými\nprovozními zkušenostmi a přátelským\nkolektivem,“ dokončuje svůj názor\nIng. Alban Hafezi (28) pochází\nz Albánie, kde v hlavním městě Tiraně\nvystudoval i střední školu. „Hned\npotom jsem odjel do České republiky\na studoval nejprve češtinu v Ústavu\njazykové a odborné přípravy Univerzity Karlovy v Poděbradech,“ říká\nA. Hafezi o začátku svého studia v ČR.\nV roce 2005 byl pak přijat na Fakultu\nstavební ČVUT a po dokončení baka-\nlářského studia pokračoval na magisterském, kde v únoru 2012 získal titul\ninženýra. Současnou pracovní pozicí\nje od března 2012 projektant v divizi\nEnergetika ČKD PRAHA DIZ. „V této\nspolečnosti jsem při volbě zaměstnavatele viděl perspektivu a skvělou\npříležitost k dalšímu profesnímu růstu. Mým cílem do budoucna je snaha\nstát se hlavním stavebním inženýrem\na pracovat na zajímavých a náročných\nprojektech,“ uvažuje o budoucnosti.\nV současnosti pracuje na dvou projektech a na starosti má návrh ocelových konstrukcí a betonových základů\npro plynové a parní turbíny. Už během\nstudia A. Hafezi pracoval jako stážista\nkaždé léto od roku 2008 do roku 2010\nv Kanadě, kde se podílel na navrhování konstrukčních řešení plynových\nzařízení, kontrole, měření a návrzích\nstaveniště. Během magisterského\nstudia nastoupil do stavební firmy\njako projektant ocelových konstrukcí.\nTam se naučil spousty nových věcí\na získal cennou praxi. „Důvod, proč\njsem přijal nabídku ČKD PRAHA DIZ,\nje ten, že pro mě bylo výzvou podílet\nse na realizaci větších a složitějších\nprojektů. I jako cizinec vnímám ČKD\nPRAHA DIZ a celou skupinu ČKD\nGROUP jako jednu z nejvýznamnějších českých značek strojírenského\nprůmyslu,“ poznamenává ke svému\nsoučasnému působení. Pochlubí se\ni znalostí vzniku původní Českomoravské-Kolben-Daněk v roce 1927,\nspojením s První českomoravskou\ntovárnou na stroje Breitfeld-Daněk\nP. Beyr dosud pracoval jako obchodní\nmanažer akvizic velkých projektů ve\nspolečnosti Siemens, s.r.o., divizi\nIIS. Předtím, v letech 2000 až 2005,\npůsobil ve společnosti ABB, nejdříve\njako obchodní manažer pro automatizaci v petrochemickém a chemickém\nprůmyslu, později jako hlavní projektový manažer v segmentu robotiky,\nzodpovědný mimo jiné za finanční\nřízení a hodnocení rizik. Ing. Beyr je\nabsolventem ČVUT, oboru Výpočetní\ntechnika a průmyslové řídicí systémy.\nTitul MBA získal v oboru komerční\nprávo a ekonomika. Hovoří anglicky\nHlavní cíl? „Posílit vývojové aktivity\npro zvýšení technické úrovně našich výrobků“\nDo pozice vedoucího útvaru Technického rozvoje, což je vlastně oddělení\nvýzkumu a vývoje ČKD KOMPRESORY, a.s., nastoupil v druhé polovině roku\n2011 Ing. Jiří Běhal, Ph.D. (37). Za sebou má dlouholeté působení v oblasti\nvýzkumu a vývoje. Jiří Běhal si je podle svých slov vědom, že již v minulosti prošly\nKompresory významnými změnami, technický rozvoj je zaveden, nicméně po organizační stránce nebyly dořešeny některé vazby. „Motivací na pozici vedoucího\ntechnického rozvoje v ČKD KOMPRESORY je pro mě uplatnění zkušeností i z jiných odvětví průmyslu. Současným cílem je posílit vývojové aktivity pro zvýšení\ntechnické úrovně našich výrobků,“ říká v prvním rozhovoru pro firemní časopis po\nnástupu do funkce.\nIng. Jiří Běhal, Ph.D., vystudoval ČVUT\nv Praze, Fakultu strojní, obor Stavba\nletadel, a po úvodní praxi v průmyslu\nabsolvoval i doktorské studium.\nProfesní kariéru zahájil v konstrukci\nLetov, a.s., a ve vývoji Aero Vodochody,\na.s. V letech 1999 až 2010 pracoval\nve Výzkumném a zkušebním leteckém\nústavu, a.s., v dynamické zkušebně. Po\npůsobení ve společnosti ATG, s.r.o., na\npozici lektora a NDT inspektora nastoupil do ČKD KOMPRESORY, a.s.\nKde je útvar Technického rozvoje\nv rámci firmy začleněn v organizační\nstruktuře? Jaké máte kompetence\na jaký tým lidí v současnosti řídíte?\nVe firmě ČKD KOMPRESORY spadá\nstředisko Technického rozvoje pod Technický úsek. Ačkoliv počet evidovaných\npracovníků nepřevyšuje deset, vzhledem\nk úkolům napříč úsekem i celou firmou\ndosáhl rozpočet Technického rozvoje\nv roce 2011 cca 45 milionů Kč. Vývojové\nprojekty jsou řešeny zkušenými stálými\nzaměstnanci a na dílčích úlohách se\npodílejí např. i nově příchozí zájemci\nz řad studentů univerzit. K dispozici\nmáme dobře vybavené pracoviště výpočtů a simulací, náročnější úlohy jsou\nřešeny u našich partnerů. Dlouhodobě\nspolupracujeme s dodavateli, u kterých\nfigurujeme v seznamu referencí vedle\ndalších renomovaných firem a konsorcií.\nOdborné činnosti, které zabezpečujeme,\nlze rozdělit do několika oblastí. Z těch\nnosných jsou zde numerické simulace\nproudění a pevnostní výpočty, analýzy\nstatické i dynamické tuhosti konstrukcí.\nS konstrukcí souvisí i volba materiálů pro\nnestandardní aplikace, odhady životnosti,\nrozbory mimořádných situací v provozu,\npodpora technologie výroby i diskuse\nkonkrétních bodů při zpracování nabídek\nna nové zakázky.\nCo podle vás firmu v oblasti technického rozvoje čeká, na co se chcete\nKlíčovou oblastí je zvyšování konkurenceschopnosti nabízených kompresorů především z hlediska provozních parametrů.\nZde v minulosti patřila ČKD ke špičkám\nv oboru a naším cílem je, aby tomu tak\nbylo i nadále. Udržení postavení na\ntrhu nutně vyžaduje vyčlenění vlastních\nprostředků na výzkumné a vývojové práce\na v určitém objemu to dělá každý podnik.\nJelikož pokrok je žádoucí i z globálního\npohledu, existují dotační programy\nnárodních ministerstev, resp. Evropské\nkomise. Účastí v těchto programech lze\nna projekty výzkumu a vývoje získávat\npříspěvky, a tak rozšířit portfolio „know-how“ nebo zpřístupnit nové poznatky ve\nvětším rozsahu. Výše dotace prakticky\norientovaných témat dosahuje běžně\n50 % rozpočtu projektu. Touto cestou\nbudeme rozšiřovat vývojové aktivity, aniž\nbychom omezovali vlastní komerční\nprodukci. V aktuálních projektech je\nnapř. ve spolupráci se Západočeskou\nuniverzitou v Plzni budována nová\nzkušebna pro stupně radiálních kompresorů, k jejich vývoji přispívá i úzká\nspolupráce s předními světovými konstrukčními kancelářemi.\nZískání financí na výzkum a vývoj je\nurčitě důležité. Jak vaše středisko\npodporuje komerční zakázky?\nVe výpočtech pro komerční zakázky,\njakkoliv se zadání může zdát rutinní,\njsou v případě nalezení slabého místa\nnavrhována nápravná opatření. Ta\njsou téměř vždy posuzována případ od\npřípadu. Občas hledáme i dílčí odpovědi na netradiční otázky, z nedávných\nnapř. odolnost konstrukčních materiálů\nv korozních prostředích, bezpečnost\nprovozu stroje provozovaného již za\npůvodně navrženou životností a další\nzdánlivé maličkosti. Specifickou kapitolou je hledání technického řešení v problematických zakázkách, např. když\nzákazník definoval nižší zatížení, než\nse ve skutečnosti v provozu vyskytuje,\nnebo když je zájem modernizaci kompresoru doplnit i optimalizací původního\nKde je z vašeho pohledu ČKD\nKOMPRESORY silná a kde naopak\npotřebuje být aktivnější?\nČKD obecně má velmi silnou tradici ve\nstrojírenství. Požadavky zákazníků se logicky vyvíjejí a na nás coby výrobce jsou\nkladeny čím dál větší nároky. A to jak\nv technické rovině, tak i z ekonomického\nhlediska. Otázkou je, nakolik rychle dokážeme reagovat na dostupnost nových\ntechnologií výroby, nebo dokonce tvořit\na zavádět originální nové přístupy. Neustálou optimalizací například prochází\nnastavení hranice mezi vlastní výrobou\na nákupem dodávek u specializovaných\npartnerů. Rozhodující je ekonomický\npřínos, nicméně vstupní parametry\nmohou být hodnoceny s různou váhou.\nČKD Kompresory je a dále bude jedním z pilířů skupiny ČKD. Těšme se na\nnové příležitosti, nové výzvy a úspěchy\npři realizaci zakázek, jejichž rozpočet\nse pohybuje v řádech desítek až stovek\nV minulém čísle redakce ČKD magazínu vyhlásila fotosoutěž na téma: „Já\na ČKD“ aneb Jak šel život v naší firmě. Do redakce dorazilo v obrazové\npodobě několik zajímavých událostí spojených s minulostí současných\nfirem skupiny ČKD GROUP. Jako nejzajímavější byl vybrán materiál dodaný\nIng. Karlem Kroupou, který nyní působí na pozici ředitele divize inženýring\nv ČKD PRAHA DIZ, a.s.\nDobové číslo technického časopisu\nz poloviny sedmdesátých let popisovalo, jak v podstatě jednoduchý nápad\nz dílny šestičlenného týmu z tehdejšího\nČKD Praha, o. p., ušetřil miliony korun\npři stavbě plynovodu z někdejšího\nSovětského svazu přes území Československa do zemí západní Evropy. To\nna tu dobu byly hodně velké peníze\ni v tak obrovských investičních celcích.\nSextet českých hlav zastřešených\nznačkou ČKD pod vedením zkušeného\nharcovníka Ing. Václava Aldorfa, jehož\nnásledně vystřídal Ing. Mirko Hnídek,\na začínající mladí, mezi nimi například\nIng. Valentýn Kužel, Ivan Šulc a právě\ntéž Ing. Karel Kroupa, získal za navržené řešení při projektování kompresních\nstanic „Transit“ řadu ocenění.\nAť už byla tehdy doba jakákoli, tak co\ndo technické odbornosti a fundovanosti, volně parafrázováno replikou\njednoho z nejoblíbenějších českých\nfilmů – vliv na funkci „rostlináře“ to\nopravdu nemělo. Kdo něco umí – a platí\nto jak pro firmy, tak pro lidi, ten to umí\nbez ohledu na čas, věk i společenské\nklima. Nebo jak též zaznělo v téměř\n40 let starém textu: „…nezáleží na tom,\njak je kdo starý. Mladý pracant dělá i ve\nstáří a starý lajdák toho asi ani v mládí\nA jak na vše vzpomíná sám\n„Byla to tehdy z technického hlediska pro ČKD nesmírně zajímavá doba.\nPočátkem sedmdesátých let jsme\npřistupovali ke stavbě tranzitního\nplynovodu s pokorou. Byl pro nás\n(myslím tím pracovníky nejen DIZu,\nale i Kompresorů, Elektrotechniky\na Polovodičů) naprosto unikátní\ns ohledem na velmi vysoký tlak\nplynu v plynovodu, nové materiály,\nbezpečnostní předpisy a náročnost\nna meziprofesní koordinace. Už\nv polovině sedmdesátých let jsme\nale měli tolik zkušeností, že jsme začali vymýšlet, jak by se co dalo optimalizovat, kde by se dalo ušetřit bez\ntoho, že bychom negativně ovlivnili\ntechnickou nebo bezpečnostní úroveň projektovaných zařízení. Doslova\njsme hltali jediný zahraniční zdroj\ninformací (v té době časopis The\nPipeline Industry – internet nebyl!)\na hledali, jak efektně se řeší zapojení\nkompresních stanic ve světě a jaké\njsou trendy v jejich architektuře. Na\nzákladě toho již např. v roce 1977\nnavázala ČKD spolupráci s ruským\nvýrobcem spalovacích turbín pro pohon plynových kompresorů (Něvskij\nzávod – Leningrad) za účelem návrhu a produkce mobilních kompresoroven! V té době jsme tomu ještě neříkali skidové řešení. Těchto jednání\njsem se za DIZ osobně účastnil, za\nKompresory pak vynikající teoretik\nturbokompresorů Ing. Pavel Matějů.\nBohužel spolupráce skončila v úrovni\nteoretických návrhů na řešení,\nkteré v době centrálně plánovaného\nhospodářství nebylo možné realizovat z důvodů plnění „důležitějších\núkolů státního plánu“. A tak vizi\nrychle smontovatelné kompresorové\nstanice, tedy sestavené z předem\nvyrobených technologických bloků\npřepravovaných na samostatných\nrámech se podařilo ČKD PRAHA DIZ,\nzrealizovat až na přelomu tisíciletí na\nkompresorové stanici Rayan v Sýrii.\nA protože Rayan byl zcela, tedy\nnejen technicky, ale i designem,\ndítětem DIZu, nemohl jsem u toho\nNahoře: Diplom od oborového ministerstva –\nocenění za peníze ušetřené firmě i státu.\nVlevo: Článek v časopisu Zápisník z roku\n1976 – Karel Kroupa při projektování ještě\nu kreslicího prkna, Praha, ČKD.\nProjekt nové vývojové zkušebny určené k experimentálnímu ověřování\nvyvíjených radiálních stupňů odstředivých kompresorů značky ČKD, jehož duchovním otcem je Jan Růžička, generální ředitel ČKD KOMPRESORY, a.s., se\ndostal do další etapy. V objektu Plzeňského vědecko-technologického parku\njej ČKD KOMPRESORY ve spolupráci se Západočeskou univerzitou (ZČU) zahájila v loňském roce (první informace přinesl ČKD magazín č. 1 z roku 2011).\nFirmě otevře cestu mezi přední výrobce kompresorů na trhu.\n„V současné době je stavba včetně\nprostorů určených pro instalaci technologického zkušebního zařízení stupňů\nradiálních kompresorů zkolaudována.\nZpracováván je už i projekt na dodávku\nzkušebního soustrojí i s příslušenstvím,“\nuvádí Ing. Josef Kaplický, který je\npověřen řízením realizace nové vývojové\n„Nová experimentální zkušebna bude\nsloužit výhradně pro potřeby výzkumu\na vývoje kompresorů – ověřování para-\nmetrů nově vyvíjených stupňů radiálních\nkompresorů. Provoz zahájí již v listopadu tohoto roku,“ říká Ing. Ondřej\nLuňáček z útvaru technického rozvoje\nspolečnosti ČKD KOMPRESORY, vedoucí projektu nazvaného Optimalizace\nparametrů radiálních kompresorových\nstupňů. Návrh a numerické simulace\nprůtočné části vznikají ve spolupráci\nútvaru technického rozvoje ČKD KOMPRESORY s výzkumným centrem Nových technologií (NTC) při ZČU v Plzni\na s renomovanou zahraniční společností\nJe projektováno pro maximální průtočné množství zkušebním stupněm\n36 000 kg/hod, max. tlak na výtlaku\nstupně 300 kPa. Poháněno je přes\nrychloběžnou převodovku elektromotorem 1200 kW s frekvenčním\nměničem, zajišťujícím požadované\nzkušební otáčky soustrojí v rozsahu\n4450–16 500/min. Na zkušební\nsoustrojí je napojena sací a výtlačná\nměřicí trať s tlumiči hluku sání a výtlaku umístěnými na střeše zkušebny.\nSoustrojí je zakryto protihlukovým\nkrytem a bude vybaveno samostatným olejovým hospodářstvím\na chladicím systémem. Chladiče jsou\numístěny též na střeše. Zkušebna\nbude vybavena řídicím systémem,\nkterý zajistí bezpečné ovládání\na provoz soustrojí. V průběhu experimentu bude snímáno v reálném čase\nsoučasně až 250 signálů fyzikálních\nveličin, které budou zpracovávány\nspeciální měřicí ústřednou.\nPCA. Ta mj. řešila obdobné projekty\ni pro firmy Rolls-Royce a Sulzer.\nBudova zkušebny je již zkolaudována.\nProjekt je během budování pod trvalou kontrolou ČKD KOMPRESORY i ZČU.\nCelkové náklady na vývoj stupňů radiálních kompresorů jsou naplánovány ve\nvýši 90 milionů Kč. Z Evropského fondu\npro regionální rozvoj v rámci Operačního programu Podnikání a inovace\nPOTENCIÁL byla získána dotace ve výši\n13,5 milionu Kč na dodávku a instalaci\nzkušebního zařízení v Plzni. To by mělo\nbýt uvedeno do provozu v letošním roce. Projekt řešící vývoj stupňů radiálních\nkompresorů pak uspěl ve výběrovém\nřízení v rámci resortního programu\nvýzkumu, vývoje a inovací Ministerstva\nprůmyslu a obchodu. V programu TIP\ntak bude podpořen částkou 24 milionů Kč. Tato etapa vývoje bude dokončena v roce 2015.\nExperimentální měření budou zajišťovat\nspecializovaní pracovníci NTC při ZČU\nv Plzni. „Přenesení části vývoje strojírenského produktu na akademickou půdu\nmá pro obě strany řadu výhod. ČKD\nzíská spolupráci špičkových odborníků\na její vývoj není závislý jen na vlastních\ndisponibilních kapacitách. Akademici\npak spolu s finančními zdroji na vývoj\nvytěží hlavně praktické pohledy na\nřešení úkolů,“ shodují se Josef Kaplický\ns Ondřejem Luňáčkem.\nSlavné produkty v historii ČKD\n– výroba automobilů\nV pragovce jezdili\nMasaryk i Baarová\nPsal se rok 1907, když se na významném jednání sešli představitelé dvou velkých pražských továren – smíchovské strojírny Františka Ringhoffera a První českomoravské továrny na stroje v Libni (předchůdce společnosti ČKD). V pohodlných kožených křeslech se\npřed 105 roky dohodli na založení Pražské automobilní společnosti PAT – PAF s ručením\nomezeným (Pražská automobilní továrna – Prager Automobil Fabrik A.G.).\n, Praga Lady (vpravo).\nPraga Mignon (vlevo)\nNejstarší vůz expozice\nN z rok\nPrvní auta byla vyrobena montáží z dílů\nitalské značky Isotta-Fraschini. Pohoda ale netrvala dlouho, o rok později\nse po neshodách oba partneři rozešli\na od 1. ledna 1909 se Pražská továrna\nna automobily stala majetkem První\nčeskomoravské továrny na stroje.\nAutomobilka se v dalších letech pod\nkřídly postupně se formujícího koncernu Českomoravská-Kolben-Daněk\nstala jednou z nejvýznamnějších nejen\nV roce 1910 se majitelé rozhodli, že jejich automobily se budou vyrábět pod\nznačkou Praga (staroslovanské jméno\nměsta Prahy) a stejné jméno dostala\nautomobilka, která nesla tento název\naž dodnes. Začala éra, která se do\nhistorie automobilismu zapsala slavný-\n– Praga V z roku 1908.\nmi typy, jako byly Alfa, Baby, Golden,\nGrand, Lady, Mignon či Piccolo. Na\nkonci první světové války prodávala\nautomobilka i vlastní palivo Pragolin,\no polovinu levnější než benzin.\nDo automobilu značky Praga si sedal\nod roku 1918 prezident T. G. Masaryk.\n28. dubna 1919 navštívil provozy\na kanceláře automobilky a za tři týdny\nobdržel vůz, luxusní čtyřválcovou limuzínu Praga Grand. Automobil značky\nPraga Lady využívala i herečka Lída\nBaarová. Ale nebyly to automobily jen\npro smetánku. Používalo je osm z deseti pražských taxikářů, nákladní vozy\nPraga sloužily popelářům, hasičům,\nvojákům… Společnost, patřící stále\npod křídla ČKD, vyráběla i swanitky,\nkropicí či popelářské vozy.\nNejvětší slávy automobilka dosáhla\nve třicátých letech minulého století.\nAutomobily se exportovaly do 87 států\nvčetně Ruska, Maďarska, Polska\ni Spojených států. Automobilka Praga\nz koncernu ČKD vyráběla více vozů\nnež Škodovka a Tatra dohromady. Ve\nsvém portfoliu neměla Pragovka jen\nautomobily, ale vyráběla i zemědělské stroje, lodě, letadla, traktory či\nvojenskou techniku. Právě vojenská\ntechnika se časem stala velmi významným programem. 25. března 1945 bylo\npři leteckém bombardování zničeno\ndevadesát procent závodu v Libni. Po\nválce byla výroba převedena do Vysočan. Dekretem prezidenta republiky\nbyl v říjnu1945 podnik znárodněn. Při\npozdější reorganizaci průmyslu přestala být Praga součástí ČKD.\nAutomobilům ve spojení se značkou ČKD se ČKD magazín nevěnuje poprvé. Bývalý zaměstnanec firmy Jiří Tintěra, který se zabývá historií vozidel z ČKD a Pragovky, upozornil redakci, že\nVšechny fotografie automobilů Praga jsou\nv časopise 3/2008 v článku: Automobily z ČKD nesly značku Praga, v kapitole „Meziválečné\npořízené v Muzeu Praga, kde si tyto veterány\nobdobí“, byl zveřejněn chybný text. Zároveň uvedl věci na pravou míru: „Prodejní oddělení ČKD\nmůžete prohlédnout. Dostanete se tam z met-\na Pragovky nabízela pestrou paletu vozidel o nosnosti od jedné do sedmi tun. Nákladní auto-\nra B stanice Luka, autobusem 352 na zastávku\nmobily Praga RN byly konstrukční základnou pro vojenské speciály typů AV – typ A velitelský,\nZbuzany – Obecní úřad nebo vlakem z nádraží\na RV – typ R vojenský. Licenční výroba vozů RN též probíhala v jihoslovanské továrně leteckých\nPraha-Smíchov do zastávky Zbuzany.\nmotorů v Rakovici v letech 1940–1941. Po válce byla výroba obnovena a trvala až do roku 1962\nAdresa je: Pod Kaštany 14, 252 25 Zbuzany,\npod označení Pionir v továrnách Industrija Motora Rakovica a Tovarna Automobilov Maribor.“\nu volný čas\nKdyž jsem začátkem listopadu loňského roku procházela výběrovým řízením na krásnou a záviděníhodnou pozici inženýra se zaměřením na průvodní technickou dokumentaci, očekávala jsem od nástupu několik věcí. Za prvé – rozhodně\nnabytí první velké pracovní zkušenosti, za druhé – zázemí jedné z typicky českých firem, za třetí – možnost osobního\nrozvoje, především po stránce profesní. Smiřovala jsem se s představou, že tady rozhodně nezažiji moc legrace a s kolegy profesionály si budu ještě za dvacet let vykat…\nNaštěstí jsem se ocitla v kanceláři s Nováčkem roku 2011 a druhým sympatickým čerstvým absolventem. Právě tahle šťastná náhoda\nmne dovedla až k tomu, že jsem sepsala tyto řádky. Rychle jsem se totiž dozvěděla o různých aktivitách, které se v rámci ČKD PRAHA\nDIZ praktikují, což mne nakonec inspirovalo i k vlastním spikleneckým organizačním pokusům. To abyste v případě potřeby věděli, na\nkoho se s důvěrou obrátit!\nPři ukázce radostí dnešního zaměstnance ČKD můžeme výčet začít od typických sportů. Máme tady hned několik odborníků a dovolím si říct i přeborníků na míčové hry. Ano – rozhodně fotbal a zápasy mezi firemními týmy, nejen v turnaji O putovní pohár Emila\nKolbena. Jinou pravidelnou aktivitou se stal bowling. Pro milovníky klasické bílé stopy jistě stojí za zmínku běžkařské putování, ale ani\nsjezdovky nám nejsou cizí. I na vodácký výlet lze vzít s sebou i příbuzenstvo a známé. V loňské sezoně se sjížděla část Vltavy v okolí\nČeského Krumlova. Kromě zkušenějších vodáků se zapojili i úplní vodní nováčci. V minulosti se také konal motorkářský výlet. Další\nzatím ne příliš masivní událostí se stává účast na maratonském běhu v Praze – štafeta čtyř odvážlivců za firmu à la družstvo. Oblíbeným se stává i společné plavání.\nShrnuto a podtrženo – v ČKD nenaleznete znuděné tváře zaměstnanců, ale především spoustu lidí se skvělými nápady, i když některé\nještě čekají na realizaci. Pokud očekáváte od zaměstnání víc než jen plat a nějakou tu pracovní realizaci, rozhodně se neváhejte\nzapojit do společných aktivit či samostatně nějakou zorganizujte. Jako lákadlo do dalších měsíců mohu přislíbit brzké pokusy o zorganizování paintballu, in-line jízdy, motokár, volejbalu a v neposlední řadě by bylo fajn i společné plácání u vody i ve vodě.\nIng. Lenka Hoserová\n Při fotbale se daly dohromady také týmy fanynek, které povzbuzují „svůj“ pražský tým. Třeba při utkání Praha–Brno, které se pravidelně koná v rámci\nfiremního klání ČKD PRAHA DIZ.  Záběr sem, záběr tam. Takhle lze shrnout popis vodáckého výletu, jelikož ostatní zábavní aspekty už zahrnují historické památky a typicky české seznamování a oslavy přátelství.  Zima nám nevadí na běžkách ani na sjezdovkách a v příjemně vytopené horské chatě je\ntaké hezky.  Krásné stroje. Teď už jistě chápete, proč někam vyrazit na mašině. Příští rok může být ta vaše na stránkách magazínu…\nVážení čtenáři ČKD magazínu, kolegové,\nv tomto čísle si můžete přečíst krátkou zprávu Lenky Hoserové o sportování zaměstnanců ČKD PRAHA DIZ, a.s. Zmiňuje tam poměrně mnoho aktivit, kterým\nse kolegové napříč společností, bez ohledu na příslušnost k té které divizi či\núseku a firemní hierarchii, společně věnují. Pokud bych já osobně měla určit,\nkteré ze sportů v DIZu jsou nejpopulárnější, rozhodně bych musela jmenovat\nbowling a fotbal. A u toho druhého bych se dnes ráda zastavila a trochu podrobněji vám popsala, „jak to vlastně u nás s tím fotbalem chodí“.\nFotbalové tréninky probíhají každé\npondělí a jsou přístupné každému\nzaměstnanci. Ti, co dorazí, se rozdělí do\ntýmů, pro které se ve firmě (s ohledem na\nvěk jejich kapitánů) vžilo označení „staří“\na mladí“. V nepravidelných intervalech\njsou pak pořádány prestižní zápasy,\nkterých se kromě hráčů účastní také\nobecenstvo – zejména tým fanynek, který se původně spontánně a posléze zcela\norganizovaně ve firmě zformoval. V rámci\ntěchto zápasů probíhá tvrdý boj o poháry\n(např. putovní pohár ČKD Group věnovaný do soutěže osobně panem Musilem), hodnotné ceny (věnované týmem\nfanynek), a zejména o přízeň kolegů.\nJedním z fotbalových kapitánů je ředitel\ndivize Energetika Tomáš Klecker (viz\nkulatý stůl na straně 4–6). Zajímavé je,\nže jeho tým, ačkoliv je „starý“, skoro\nkaždé pondělí vyhraje. Nedalo mi to\na pokusila jsem se pro vás, čtenáře\nČKD magazínu, zjistit, v čem jejich častá vítězství spočívají. A toto je výsledek\nOdpovědi (spoluhráčů, protihráčů,\nfanynek) by se daly rozdělit do tří\n1.Mužstvo „starých“ vyhrává proto,\nže ho „mladí“ prostě vyhrát nechají.\n „Co bychom to byli za podřízené,\nkdybychom svým šéfům upírali\npříjemný pocit z vítězství? Na straně\nT. Kleckera téměř vždy hrají i další dva\n „Máme slíbeny štědré odměny za\nkaždý zápas, co ho necháme vyhrát.“\n2.„Kouzlo výhry týmu spočívá právě\nv osobě jeho kapitána, bez ohledu\nna jeho věk a kila.“ (fanynka)\n „Občas nabývám pocitu, že jeho tým\nvítězí hlavně kvůli tomu, aby pak nemusel od Tomáše poslouchat kritiku.“\n „Tomáš Klecker je předně velký\nbojovník. Prohra pro něj není výsledek,\nale trest za nedostatečné nasazení, což\nje přístup, který zastává nejen v práci,\nale právě i na pondělních fotbalových\nzápasech, kde na první pohled o nic\nnejde. Je ředitelem do morku kostí\na stejným způsobem jako ve své divizi\n„řídí“ i spoluhráče na hřišti.“ (protihráč)\n „Tomáš by nejspíš dokázal přesvědčit i chromého, aby se přihlásil na\nolympiádu. Stejně tak umí vyburcovat\nk výkonům kolegy v práci i na hřišti.“\n „Jedním z rozhodujících faktorů\nje jeho vůle po vítězství a schopnost\nnabudit (všemi dostupnými prostředky)\nsvůj tým.“ (protihráč)\n „Na Tomášovi je vidět jeho nadšení,\nrád se evidentně stává vítězem (což\nsamozřejmě naprosto chápu) a občas\nto jeho nadšení přechází až v zuřivou\núpěnlivost. Snaží se celý ,tým‘ řídit, ať\nuž více či méně úspěšně.“ (fanynka)\n3.Kapitán týmu „starých“ má skvělou fotbalovou techniku.\n „Důležitou roli hrají jeho předchozí\nfotbalové zkušenosti – sice vůbec\nnetuším, kde, kdy a za koho v minulosti\nhrával, ale je očividné, že se tomuto\nsportu dříve věnoval intenzivněji a do\ndneška toho moc nezapomněl. Můj\nsoukromý tip je, že ve svém sportovním\nmládí hrával na pozici brankáře, protože\nkdyž se několikrát přesunul z pole do\nbrány, všechny překvapil svými, často\naž akrobatickými, zákroky.“ (protihráč)\n „Myslím, že jedním z rozhodujících\nfaktorů je, že Tomáš je technický a silný\nhráč, který je schopen přejít jeden na\n „Rozhodně mne maximálně překvapil\nv bráně, kde byl prakticky neproniknutelný, a dovolím si svým nefotbalovým\nokem tvrdit, že pozice v bráně mu\nseděla podstatně více než kdekoli jinde\nna hřišti a stal se velikou oporou týmu\n– když už se tedy protihráči probojovali\ndo okolí brány.“ (fanynka)\nA jak odpověděl sám kapitán týmu\n„starých“ T. Klecker osobně?\nOtázka: Tomáši, ty a tvůj tým většinou\nv rámci fotbalových pondělků vyhráváte, často i s velkým rozdílem vstřelených branek. Při vší úctě k tobě: při tvé\npostavě a věku – v tom musí být nějaký\nfígl… Prozradil bys čtenářům ČKD\nmagazínu, v čem to podle tebe je?\n„Podstata těchto výher má velmi\nprozaické vysvětlení. Fotbalové týmy\nse časem vyprofilovaly do standardní\nsestavy ,mladí‘ a ,staří‘ (sem patřím).\nDnešní vývoj světa je pro naše mladé\nnaděje v DIZu velmi složitý, těžko\nuchopitelný a současně v něm ztrácejí\norientaci. Touží se dostat k výsledkům a cílům příliš jednoduchými\ncestami a mají velkou netrpělivost při\nvznikajících komplikacích na těchto\ncestách. A starší harcovníci s životními\nzkušenostmi už dobře vědí, že si stačí\npočkat jenom na tyto chyby mladších,\njež je k těmto vítězstvím dovedou.\nTakže na závěr musím velmi ocenit svůj\nrozumově vyspělý tým spoluhráčů.“\n(Ing. Tomáš Klecker, Ph.D., MBA – nejenom ředitel divize Energetika v ČKD\nPRAHA DIZ, a.s., ale také zapálený\nhráč a spoluorganizátor fotbalových\npondělků v DIZu.)\nA co říci na závěr? VŠECHNO JE\n „Chtěl bych podotknout, že sice vyhrává většinu pondělních zápasů, ale\nv rozhodujících bitvách o pohár (kde\nse střetávají týmy v plné síle) má zatím\nzápornou bilanci 1:2 a dobrá mužstva\nmusí zvládat především velké zápasy\n(neboť právě počet vyhraných trofejí\nurčuje úspěšnost týmu).“ (protihráč)\n „Všechny fanynky ve skutečnosti\nnejspíš fandí týmu ,mladých‘. Před\nzápasem se vždycky musíme domluvit, kdo bude fandit ,starým‘, protože\nkdyž jsme to jednou neudělaly, tým\nTomáše prostě ,mladým‘ za našeho\nvydatného povzbuzování podlehl.“\nNavzdory všem zapáleným fotbalovým\nbojům na hřišti i mimo něj je v DIZu\nfotbal hlavně zdrojem zábavy a partnerství. A není to rozhodně jen fotbal a není to rozhodně jen o kapitánovi jednoho\ntýmu. V dalším z čísel ČKD magazínu\nse třeba dozvíme víc o dalších sportech\na jejich reprezentantech.\nPřeji vám všem krásné (a rozhodně\nnejenom fotbalové) léto!\nK úspěšné sezoně\nSuverénní finálovou výhrou 4:0 na zápasy nad Prostějovem v Mattoni NBL\na ziskem devátého mistrovského titulu v řadě korunovali basketbalisté Nymburka uplynulou sezonu. Tým hlavního trenéra Ronena Ginzburga obhájil také\nvítězství v Českém poháru a dostal se mezi nejlepší osmičku v Eurocupu.\nMužstvo, které jako jeden z hlavních\npartnerů sponzorsky podporuje i ČKD\nGROUP, skončilo pak těsně sedmé\nv jedné ze skupin VTB ligy, když cesta\ndo play-off této vysoce prestižní soutěže vedla jen přes jedno jediné vítězství\nnavíc, k němuž chyběl opravdu jen větší\nkousek štěstí. VTB liga, kde hrají především špičkové basketbalové kluby\nze zemí bývalého Sovětského svazu,\nse příští rok rozšiřuje na 20 týmů a ČKD\nGROUP u toho nebude s basketbalisty\nNymburka chybět. „Jsme rádi, že jsme\nse domluvili na další spolupráci, a udě-\nláme maximum pro dobrý výsledek.\nI my jsme postřehli, že značka ČKD\nmá hlavně v Rusku dobrý zvuk a těší\nnás, že tam pomáháme její propagaci,“\nuvedl pro ČKD magazín manažer\nmezinárodních vztahů a tiskový mluvčí\nnymburského klubu Ondřej Šimeček.\nČEZ Basketball Nymburk nyní buduje\ntým pro sezonu 2012/2013. Domluvil\nse už na pokračování smlouvy se svou\ndlouholetou oporou Radkem Nečasem,\nzůstává též Američan Adrian Abrams.\nNově pak do Nymburka přichází český\nreprezentant Pavel Houška.\nALTA News 02/2012\nZpravodaj_2005_01.... - ČKD Blansko Engineering as\nZpravodaj_2009_01.... - ČKD Blansko Engineering as


Hotel ANTICO MONASTERO - vlastní doprava - Eurotime\nLokalita: Severní Itálie / Lago di Garda / Toscolano Maderno\nPopis: hotel vybudovaný ze starobylého kláštera ze 14. století. přímo sousedí s námi nabízeným prázdninovým střediskem Toscolano, které se nachází u západního břehu jezera Garda a zároveň v centru městečka Toscolano Maderno. Celkem 68 pokojů je rozmístěno v několika budovách.\nPokoje: s vlastním příslušenstvím, fénem, telefonem, TV a trezorem. Pokoje s balkónem jsou v ceníku označeny B. Klimatizace je pouze na vyžádání (za poplatek).\nStravování: snídaně rozšířená kontinentální formou bufetu, večeře tříchodové menu. Nápoje nejsou zahrnuty v ceně.\nVybavení a služby: recepce, restaurace/pizzerie, zmrzlina, bar, 2 bazény (otevřeny cca od 01/05 do 30/09), minimarket, parkoviště, tenisový kurt, hřiště, připojení na internet WiFi ve společných prostorách (dle dosahu), soukromá pláž, animace (červenec, srpen). Některé budovy mají výtah.\nZvířata: jsou povolena malá zvířata za poplatek € 24,50 za týden.\nSlevy: 3. lůžko děti 0/4 roky - zdarma (postýlka na vyžádání zdarma), 3. lůžko děti 5/10 let - 50%, 3. lůžko ostatní - 10%.\nMožnost zkrácených a prodloužených pobytů na vyžádání (příjezdy/odjezdy pouze v sobotu a ve středu)\nFakultativní příplatky: klimatizace € 35 za osobu a týden.


Tomáš Kaberle: O přestávce jsme panice nepodlehli - Sport.cz\n16. února 2006 09:11\nV nepříjemné situaci se ocitli čeští hokejisté při středečním utkání proti Německu, když museli po první třetině dotahovat jednobrankovou ztrátu. Osud zápasu vzal nakonec do rukou obránce Tomáš Kaberle, který nejprve vyrovnal a poté vstřelil i vítězný gól. "Strašně důležité bylo, že jsme ve třetí třetině přečkali dvojnásobné oslabení," říká český bek v rozhovoru pro Právo.\nZápas s Německem se nevyvíjel podle českých představ. V čem byl v první třetině problém?\nMyslím, že od začátku až do konce měl zápas stejný průběh. Měli jsme hodně šancí, ale Kölzig chytal výborně. Navíc v útočném pásmu lezli klukům doslova po zádech a vozili se na nich, takže to bylo hodně složité. S přechodem do útoku se moc nemazlili, prostě jen nahazovali puky. Těžko se na takovou hru reaguje. A rozhodčí po úvodním přísném metru také trošku zvolnil.\nV čem nastal zlom?\nZačali jsme lépe bránit, jeden z útočníků se vždy pečlivě vracel. Tak to přesně chceme hrát, ve třech zezadu. Dostat gól do šatny bylo samozřejmě nepříjemné, ale prostě se to stává. Žádné panice jsme nepodlehli. Věděli jsme, že před sebou máme ještě čtyřicet minut. Tlačili jsme a Němce prostě přetlačili. Strašně důležité bylo, že jsme ve třetí třetině přečkali dvojnásobné oslabení.\nZ mnoha šancí jste vytěžil dva klíčové góly až vy. Byl to nejlepší zápas v reprezentaci, který jste kdy hrál?\nTakhle bych to nechtěl soudit, i když dvě branky jsem v národním týmu v jednom utkání nikdy nedal. Pro mě je vážně nejkrásnější, že jsme zvítězili a máme dva body, i když ten zápas byl asi pro diváky divný, protože jsme celou dobu bušili do přehuštěné obrany.\nJak byste popsal oba góly?\nPři prvním jsem najížděl ze strany. Viděl jsem, že Němci střídají, a tak jsem počkal na modré. Vokoun si toho dobře všiml, dal to Pavlu Kubinovi, který mi puk skvěle připravil. Při druhém mi Martin Straka ideálně nahrál.\nBylo na herním projevu patrné, že jste ani jeden trénink neabsolvovali společně a sešli se vlastně až ve středu ráno na rozbruslení?\nPochopitelně to bylo nepříjemné, protože jsme všichni bojovali s únavou a časovým posunem. Přes den se člověku chce spát, ale přemáháme to. A v noci pak nemůže zabrat a koukáme do zdi. Myslím, že čtvrteční rozbruslení před Švýcarskem zrušíme, abychom si odpočinuli.\nNeznervóznilo tým, že musel Dominik Hašek tak brzy střídat kvůli zranění?\nVůbec ne. Tomáš Vokoun je stejně kvalitní gólman a nemělo smysl, aby Dominik bolest přemáhal. Myslím, že i když byl Vokoun nerozchytaný, předvedl několik fantastických zákroků.