2009 – Právo obcí a měst v praxi – příloha Moderní obce – Mgr. Jana Zwyrtek Hamplová\n2009 – Právo obcí a měst v praxi – příloha Moderní obce\n2009 – Povinnost informovat a právo na informace\n2009 – Prodej nemovitostí obce\nDne 20. a 29. května 2008 uspořádala členka redakční rady Moderní obce a advokátka\nMgr. Jana Hamplová za mediálního partnerství Moderní obce dva odborné vzdělávací semináře pro starosty, místostarosty, tajemníky a úředníky obcí a měst.\nJeden se uskutečnil v Praze a druhý ve Frýdku-Místku. Semináře byly zaměřeny na každodenní právní praxi samosprávy a setkaly se s velmi dobrým ohlasem.\nV jejich rámci zaznělo řada praktických dotazů, které jsme pro Vás zaznamenali,\na přinášíme je pro čtenáře spolu s odpověďmi.\nJak je to s funkcí starosty tam, kde není zvolena rada? Může vykonávat celou pravomoc rady, anebo jsou z toho nějaké výjimky?\nStarosta v obci, v níž není ustanovena rada obce, nevykonává její pravomoc zcela. Zákon stanovuje výjimky, kterými jsou tyto:\nstarosta nesmí rozhodovat ve věcech obce jako jediného společníka obchodní společnosti\nstarosta nesmí vydávat nařízení obce\nstarostovi nepřísluší stanovit rozdělení pravomocí v obecním úřadu, zřizovat a zrušovat odbory a oddělení obecního úřadu\nstarosta nestanovuje celkový počet zaměstnanců obce v obecním úřadu a v organizačních složkách obce,\nstarosta nepřezkoumává na základě podnětů opatření přijatá obecním úřadem v samostatné působnosti a komisemi\nZa zmínku stojí, že naopak cokoli, co by měl rozhodovat sám v pravomoci rady, může za použití analogie (=obdobný postup) s ustanovením §105 zákona o obcích předat radě. Můžeme totiž usuzovat, že pokud citované ustanovení zákona o obcích říká, že „Starosta pozastaví výkon usnesení rady obce, má-li za to, že je nesprávné. Věc pak předloží k rozhodnutí nejbližšímu zasedání zastupitelstva obce“, může tak učinit v pozici „rady“ vždy, kdy se mu to jeví jako účelné.\nStarosta tedy nevykonává vše, co rada obce, a naopak řadu věcí může sám přenést na zastupitelstvo.\nMůže starosta sám obce prominout někomu dluhy, které má dotyčný vůči obci? Například na nájemném?\nPodle § 85 zákona o obcích může prominout pohledávku (nebo se vzdát práva) zastupitelstvo obce, je-li hodnota pohledávky či práv vyšší než 20.000,- Kč, tedy je-li částka nižší, rozhoduje rada obce. To znamená, že pokud není rada zřízena, tato pravomoc spadá pochopitelně do pravomocí starosty obce.\nZávěr tedy zní – starosta může prominout dluh vůči obci do 20.000,- Kč v případě, že vykonává pravomoc rady obce. Jinak dluh prominout nesmí.\nPokud by tak přesto učinil, tento úkon by byl absolutně neplatný, a obci by mohly vzniknout komplikace. Proto se vyplatí ohlídat si, kdo co má za obec schvalovat. Starosta by v daném případě mohl být trestně odpovědný za zneužití pravomoci veřejného činitele.\nMůže zastupitelstvo omezit starostovy pravomoci usnesením?\nOpět se dostáváme do jiné pozice v obci, kde je rada, a v obci, kde je jen zastupitelstvo a rada není zřízena.\nObecně lze říci, že nelze měnit zákon – tedy to, co starostovi, ať přímo jako starostovi nebo starostovi v pozici rady, svěřuje závazná právní norma, nemůže změnit usnesením nikdo, tedy ani zastupitelstvo.\nPokud se však jedná o jinou sféru než přímo právní úkony obce – například o jednání o družbě s jiným městem, neformální setkávání starostů v mikroregionech, tedy takové činnosti, kdy zákon o obcích nenařizuje, kdo by za obec měl jednat ve smyslu platnosti právních úkonů (nepočítáme-li to, že starosta jako osoba zastupující navenek jedná automaticky), umím si představit, že zastupitelstvo svým usnesením rozhodne, že za obec navenek bude v případě jednání na mikroregionu jednat za obec místostarosta nebo ten a ten zastupitel, a starosta to musí respektovat. Tedy částečně lze starostu „okleštit“, ale nikoli nad rámec obligatorně (povinně) stanovených pravomoci v zákoně o obcích.\nNelze například obhájit praxi, že by zastupitelstvo svěřilo rozhodování o nájmech bytů jednomu ze zastupitelů, nebo dokonce soukromé osobě.\nCo vlastně starosta může sám bez ostatních orgánů obce?\nStarosta je osobou jednající za obec navenek. To z něj ale nedělá statutárního zástupce obce, jak se občas říká a dlouhá léta (a naštěstí marně) prosazovalo v právnických kruzích. A je to tak dobře.\nRozdíl mezi statutárním zástupcem (například jednatelem obchodní společnosti), a osobou jednající navenek je totiž ten, že právní úkon statutárního zástupce je téměř vždy platný a daný subjekt zavazuje, a pokud překročí své kompetence, obchodní společnost může maximálně chtít po něm škodu – smlouvu, kterou tento jednatel podepsal, ale musí ctít, ať se jí to líbí nebo ne.\nObec je toho uchráněna – starosta, když překročí svou pravomoc, obec svým podpisem nezavazuje a právní úkon je absolutně neplatný. To je velmi vysoká ochrana obce proti neuváženým krokům starosty, ať úmyslným nebo neúmyslným, ale také značné riziko pro smluvní partnery obce. Proto si dnes banky, katastrální úřady, obchodní partneři a další subjekty nechávají předkládat nejen smlouvy, ale též usnesení zastupitelstev apod., aby měli jistotu, že právní úkon byl schválen tak, jak schválen být měl.\nPravomoci starosty, které může realizovat sám, definuje zákon o obcích, a lze je specifikovat takto:\nJe to on, který realizuje právní úkony, které schválilo zastupitelstvo nebo rada, tedy podepisuje smlouvy, právní korespondenci, a takto je vnímám veřejností. Může též samozřejmě vést jednání za obec, je to on, s nímž se setkávají smluvní partneři nejdříve. Na této pozici získává starosta nejvyšší přirozenou autoritu.\nStarosta jmenuje a odvolává se souhlasem ředitele krajského úřadu tajemníka obecního úřadu a stanoví jeho plat podle zvláštních předpisů\nAni zde není starosta zcela „svobodný“, protože musí postupovat v souladu s ředitelem krajského úřadu. V praxi z toho vznikají často patové situace, osobně si neumím představit, že by pozici tajemníka zastával člověk, kterého nechce vedení obce, a drželo jej tam vedení krajského úřadu „násilím“, a naopak.\nStarosta odpovídá za včasné objednání přezkoumání hospodaření obce za uplynulý kalendářní rok, z toho vyplývá, že musí realizovat sám takové úkony, aby byl tento úkol splněn.\nStarosta plní úkoly zaměstnavatele podle zvláštních předpisů, uzavírá a ukončuje pracovní poměr se zaměstnanci obce a stanoví jim plat podle zvláštních předpisů, ale jen pokud není v obci tajemník obecního úřadu. Pokud tajemník v obci je, tato pravomoc starostovi naopak nepřísluší.\nPokud není v obci rada obce, jmenuje vedoucí odborů, odvolává je a stanoví jim plat, z čehož vyplývá, že je-li v obci rada, tuto pravomoc starosta nemá.\nStarosta může po projednání s ředitelem krajského úřadu svěřit komisi výkon přenesené působnosti v určitých věcech (tedy státní správu).\nStarosta může požadovat po Policii České republiky spolupráci při zabezpečení místních záležitostí veřejného pořádku, a to zcela sám bez toho, že by potřeboval schválení radou nebo zastupitelstvem, je to čistě na jeho úvaze.\nOdpovídá za informování veřejnosti o činnosti obce – jak tak učiní je jeho volbou.\nZabezpečuje výkon přenesené působnosti v obcích, kde není tajemník obecního úřadu, tj. dohlíží na výkon státní správy v obci.\nMůže rozhodovat o některých záležitostech samostatné působnosti obce svěřených mu radou obce, což může být:\nukládání pokut ve věcech samostatné působnosti obce\nrozhodování o uzavírání nájemních smluv a smluv o výpůjčce\nStarosta může pozastavit výkon usnesení rady obce, má-li za to, že je nesprávné. Věc pak předloží k rozhodnutí nejbližšímu zasedání zastupitelstva obce. Jedná se o velmi významné oprávnění, pokud si uvědomíme, že tím starosta může zcela změnit to, jak zákon rozděluje pravomoci orgánů obce.\nZpravidla řídí zasedání rady a zastupitelstva.\nJak je vidět, zcela samostatně může starosta obce realizovat velmi málo skutečných právních úkonů, působí spíše jako vrcholný reprezentant. Tak je v praxi „větším pánem“ starosta malé obce., který vykonává i pravomoc rady, než v obci či městě, kde je rada zřízena.\nTo neznamená, že funkce starosty byla málo významná. Jeho osobní autorita a prestiž často převyšují zákonné pravomoci, a v řadě obcí a měst je starostovo slovo velmi vlivné a jeho názor rozhodující.\nMůže starosta v obci, kde není rada obce, sám uzavírat smlouvy o dílo?\nPokud jde o smlouvy o dílo, zákon o obcích neupravuje, kdo má o nich rozhodovat, spadají tedy do tzv. zbytkové pravomoci, která náleží radě obce. S tou výhradou, že zastupitelstvo by si mohlo rozhodování o těchto smlouvách předem vyhradit. Pokud si tedy zastupitelstvo nevyhradilo pravomoc schvalovat smlouvy o dílo, a v obci není rada, uzavírá tyto smlouvy o dílo sám starosta obce. Musí však mít pro danou smlouvu oporu v rozpočtu, to znamená, že pokud na akci nejsou vyčleněny peníze v rozpočtu obce, nemůže samozřejmě podobnou smlouvu uzavřít.\nJak má starosta obce, kde není rada, zaznamenávat svoje rozhodnutí? Zákon to neřeší.\nPřestože to zákon neukládá ani neřeší, doporučuji zaznamenávat rozhodnutí starosty písemně – aby byl o těchto rozhodnutích a uzavřených smlouvách přehled. Je to důležité nejen pro „bezpečnost“ starosty, ale též pro právní jistotu zejména ve smluvních vztazích.\nMůže být omezeno právo zastupitele vystoupit k věci, například tak, že může mluvit k jednomu bodu jen jednou?\nŘízení zastupitelstva je velmi složitou disciplínou (ostatně jako řízení každého zasedání kolektivního orgánu). Proto zákon přepokládá, že zastupitelstvo si vydá svůj jednací řád, ve kterém stanoví podrobnosti o jednání. Ale ani to není jednoduché – jednací řád by neměl opisovat zákon (i když pokud tomu tak je, není to zásadní chyba, jen to často činí text nepřehledným), a naopak nesmí zákon měnit a nesmí být proti jeho účelu.\nS tou výhradou, že někdy při nesoudnosti zastupitelů může být zasedání neefektivní a obstrukční, měly by pro jednací řád, a tedy pro pravidla zasedání platit tyto zásady:\nZastupitelé by měli mít možnost hovořit k věci tak často, jak potřebují. K některému bodu tak může být diskuze hodinu, k jinému naopak žádná. Omezovat četnost a dobu vystoupení zastupitelů proti jeho vůli nelze, bylo by to proti smyslu mandátu a jeho nepřípustným omezením.\nNěco jiného je vzájemná dohoda všech o tom, že své příspěvky nebudou protahovat nad určitý časový úsek, tedy dohoda o tom, jaká budou zastupitelé ctít mezi sebou určitá nepsaná pravidla. Funguje to často více než striktní jednací řád, navíc právně sporný.\nTedy odpověď na danou otázku – podle mého názoru nelze omezovat právo zastupitele ani časem, ani četností jeho vystoupení. To přesto, že někdy to může být velmi složité.\nČastým jevem bývá pojem „ukončení diskuze“, kterou může navrhnout kdokoli kdykoli a bez rozpravy se o ní hlasuje. Často tak koalice ukončuje diskuzi, kterou vede opozice. S tou výhradou, že někdy se může ukončení diskuze jevit jako jediné rozumné v danou chvíli, to považuji za nepřípustné omezení zastupitelů při výkonu jejich funkce.\nJediné omezení, které je zcela legitimní, je odebrat zastupiteli slovo, když evidentně nehovoří k bodu programu. Pravidla se ctít musí, a nelze mluvit kdykoli k čemukoli.\nCo dělat se zastupitelem, který chodí na zasedání jednou dvakrát za celé volební období? Lze mu účast nařídit?\nPokud člen zastupitelstva nechodí na zastupitelstvo, i když je to jeho povinnost, nelze s tím v praxi dělat téměř nic. Může to mít vliv na jeho odměňování, ale to i tak je vesměs symbolické. Nařídit mu účast nelze – už mu ji nařizuje zákon. Pokud ani jeho nedbá, pak už jen voliči v dalších volbách mohou vystavit účet – pravda je, že účast či neúčast není někdy ani pro voliče důvodem k tomu, aby známou místní osobnost (lékaře, učitele, sportovce…) nevolili.\nObdobně je to s úkoly pro zastupitele – jeho splnění závisí na jednoznačné dobrovolnosti. Přesto, že zákon mluví jinak.\nMůže občan na veřejném zasedání člena zastupitelstva beztrestně urážet jen proto, že je to politik?\nUrážet nemá nikdo nikoho. Kritika je přípustná jen tehdy, je-li přiměřená jak co do obsahu, tak co do formy. Přestože se to v našich krajích moc nenosí, už jsem zaznamenala první případy, že zastupitel žádal omluvu, v jednom případě ji vysoudil a získal finanční satisfakci 30.000,- Kč, v druhém dokonce 250.000,- Kč (!!!) – za vulgární článek v oficiálním místním tisku. To přesto, že v právní praxi a rozhodování soudů existuje úzus, že politik (obdobně jako celebrity kulturního života) musí vydržet jaksi více. Nepochybně ano, ale nemusí si zase dát líbit všechno, přesáhne-li to určitou přijatelnou mez.\nPrávo na ochranu osobnosti má každý, politiky, tedy ani komunální, nevyjímaje. Jde o to, jak důsledně se budou slovním útokům.bránit.\nA pozor – obdobně to platí mezi politiky navzájem – nevybíravá urážka na půdě zastupitelstva mezi zastupiteli může mít stejnou dohru – povinnost omluvit se nařízenou soudem.\nOchranu osobnosti upravuje občanský zákoník v § 11.\nKdyž má obec více místostarostů, který z nich má právo zastupovat starostu?\nPokud má obec více místostarostů, mělo by být určeno, co který má na starost (pak tyto věci řeší primárně, tedy v pořadí i před starostou), a také to, který je ten „první“ v řadě, který zastupuje starostu v době nepřítomnosti, resp. pořadí, v jakém zastupují. Proto se v praxi vžilo označení první místostarosta, druhý místostarosta, a osvědčuje se.\nMůže místostarosta zastoupit starostu i v případě, že je starosta na radnici přítomen, resp. je přítomen v ten den v práci?\nV praxi se takové věci zase tak často neřeší, a jde také o to, jak ho zastoupit – podepisovat za něj by v době, kdy je starosta přítomen, místostarosta neměl, ale například za něj může vést jednání, má-li starosta na práci něco jiného, a bude-li jím o to místostarosta požádán.\nKdyž starosta nesvolá zastupitelstvo v termínu, který je řádně schválen, může toto zasedání svolat místostarosta?\nPokud jde zřejmé, že zastupitelstvo svoláno nebude, může jej svolat místostarosta. Plní tím totiž jen usnesení samotného zastupitelstva, které rozhodlo o termínu.\nKdyž se starosta odvolává, musí to být zdůvodněno?\nChtělo by se říct – mělo by. Ale zákon žádnou takovou povinnost neukládá. Pokud zastupitelstvo většinově rozhodne, že starosta se odvolává, je odvolán.\nMusí být nový starosta zvolen hned?\nNemusí. Zákon dává pro volbu prostor, maximálně však 6 měsíců.\nKDO MŮŽE SVOLAT ZASEDÁNÍ ZASTUPITELSTVA\nMůže zasedání zastupitelstva svolat tajemník městského úřadu? Může svolat zasedání zastupitelstva řadový zastupitel?\nAni tajemník, ani jednotlivý zastupitel, nemůže svolat zasedání zastupitelstva. Z toho je jedna výjimka. Starosta je povinen svolat zasedání zastupitelstva obce, požádá-li o to alespoň jedna třetina členů zastupitelstva obce nebo hejtman kraje. Nesvolá-li starosta toto zasedání zastupitelstva obce, učiní tak místostarosta, popřípadě jiný člen zastupitelstva obce. Je to obrana před tím, kdyby starosta blokoval zasedání zastupitelstva – například jen proto, aby nebyl odvolán z funkce.\nStanoví nějaký jiný právní předpis pro zasedání zastupitelstva další podmínky, než jsou uvedeny v zákoně o obcích?\nZasedání zastupitelstva, aby proběhlo řádně, musí splňovat ze zákona o obcích tyto podmínky:\nmusí být veřejné\nmusí být řádně svoláno\njeho konání musí být řádně zveřejněno\nZ toho vyplývá, že se musí konat v prostorách, které umožňují účast veřejnosti, a o jeho konání musí být informována veřejnost včetně programu zastupitelstva.\nParadoxně ze zákona nevyplývá, že se musí konat na území obce – ale bývá to pravidlem.\nPro zasedání je pak zejména důležité, aby právní úkony, které zastupitelstvo přijme, splňovaly nároky předpisů občanského práva pro platnost právních úkonů – musí být určité, srozumitelné, vážně míněné, v souladu s dobrými mravy a nesmí obcházet zákony.\nMůže vzít člen zastupitelstva zpět své odstoupení z funkce starosty, nebo je to nevratný krok?\nOdstoupení z funkce starosty je nevratný jednostranný právní úkon. Proto jej nelze vzít zpět, a to ani pět minut poté, co byl učiněn. Podobně je to s jinými jednostrannými úkony tohoto typu – odstoupení z funkce radního, místostarosty, člena výboru, komise apod.\nKdyž odstoupí člen rady, může do doby, než je zvolen nový člen rady, rada zasedat a rozhodovat?\nBylo by lépe, aby rada byla napřed doplněna, ale domnívám se, že zasedání rady, byť bez jednoho člena, je obhajitelné, resp. neumím si představit, že by jen z toho důvodu například její právní úkony prohlásil soud za neplatné, pokud o nich rozhodla nadpoloviční většina všech členů z toho počtu, jak má být rada obsazena (podstatné totiž je, aby přijetí rozhodnutí bylo většinou hlasů toho počtu, jako by rada byla úplná).\nPrávně čisté by ale bylo radu na nejbližším zasedání, nebo mimořádném zasedání, doplnit.\nPokud odstupuje člen rady, může uvést datum odstoupení do budoucna? Například zašle 1. května odstoupení k 1.7. Je to možné?\nPodle mého názoru to možné je. Odstoupení je jednostranný právní úkon, a dispozice s ním náleží jen tomu dotyčnému člověku, tedy i stanovení dne, k němuž odstoupení směřuje.\nKdyž rada obce překročí své pravomoci a schválí věc, kterou mělo schvalovat zastupitelstvo, je to trestné? Pokud ne, jaké to má důsledky a jaká může být obrana?\nToto je otázka na samostatný článek, ale v zásadě lze k tomu říct obecně toto:\nTo, že rada schválí něco, co spadá do pravomoci zastupitelstva, nelze bez dalšího považovat za trestný čin – je to kolektivní orgán, mohl se splést nebo si mylně vyložit zákon. V některých případech, když úmysl (tedy vědomé jednání) bude prokazatelný a celkové jednání naplní některé znaky trestného činu, nelze však trestní odpovědnost zcela vyloučit.\nDůsledky pro právní úkon jsou spíše v tom, že tento právní úkon je absolutně neplatný. Například kdyby rada rozhodla o prodeji nemovitosti, takto podepsaná smlouva by byla absolutně neplatná. To s sebou nesen vážné právní dopady pro všechny smluvní strany.\nObrana může být dvojí – buď využít dozorové pravomoci Ministerstva vnitra ČR, a např. v situaci již uzavřené smlouvy lze tuto smlouvu napadnout u soudu pro její absolutní neplatnost. V případě, který jsem uvedla, tedy v případě prodeje nemovitosti, však tyto věci „hlídají“ i samy katastrální úřady, a smlouvu, která není za obec řádně schválena v zastupitelstvu, nepřijmou, resp. vlastnické právo na jejím základě nepřevedou. Podobně je to i jiných subjektů, tedy mnoho takových nebezpečí přímo nehrozí.\nJak bychom měli postupovat, když bývalý starosta změnil vůli zastupitelstva a podepsal jiné smlouvy, než zastupitelstvo schválilo? Jedná se o prodej nemovitosti za jinou kupní cenu, a katastr již dům převedl.\nV případě, že byla schválena kupní cena jiná, než starosta uvedl do smlouvy, je v této části kupní smlouva absolutně neplatná, a protože cena je podstatnou náležitostí smlouvy, je neplatná smlouva jako celek.\nPřípad má několik roviny dalšího vývoje:\nSmírná – dohodnout s kupujícím dodatek smlouvy, ve která se napraví tato chyba tak, že kupní cena bude opravena a na účet obce doplacena. Tím by byly vztahy narovnány, respektive by šlo o uvedení stavu skutečného do souladu se stavem právním – zastupitelstvo schválilo smlouvu s jinou cenou, a pokud by i tuto jinou cenu kupující dodatečně akceptoval, nelze platnosti tohoto úkonu nic vytknout.\nSporná – kupující se bude bránit, pak nezbývá, než určovací žalobou dostat dům zpět do majetku obce, a znovu prodat. To by se mělo podařit, protože kupní cena je podstatnou náležitostí kupní smlouvy, a je-li tato část absolutně neplatná, je neplatná celá kupní smlouva (jak uvedeno výše).\nV daném případě dále lze podat trestní oznámení pro zneužití pravomoci veřejného činitele na bývalého starostu obce, neboť se jedná o jasné naplnění skutkové podstaty tohoto trestného činu. Je pravděpodobné, že by skutečně byl odsouzen.\nMůže se stát, že zastupitelstvo překročí své pravomoci, nebo může jak nejvyšší orgán všechno?\nOpět jde o otázku, na kterou by bylo nutné reagovat velmi obšírně. I zastupitelstvo může překročit své pravomoci – nemělo by například rozhodovat o tom, co spadá do státní správy (a někdy se o to z neznalosti snaží), nemělo by zasahovat do pravomoci starosty a rady.\nV praxi jsem zaznamenala případy, kdy chtělo zastupitelstvo usnesením určovat, kdo bude vedoucím odboru, jak má rozhodnout stavební úřad apod. Nutno dodat, že veřejná správa je obor složitý, a někdy rozpoznat hranice pravomoci je v obci obtížné. V případě nejasností je vhodné se včas poradit s odborníky.\nRozhodně tedy zastupitelstvo obce nemůže všechno, ač si to někdy samo myslí. Pročíst si zákon o obcích či ho mít při ruce, když zasedání probíhá, je proto velmi užitečné.\nKdyž starosta nevykoná to, co mu uložila rada, i když je o to urgován, překračuje pravomoc? Jak v takovém případě postupovat? Jedná se o to, že starosta odmítl podepsat smlouvu, kterou rada obce schválila, a to proto, že s ní osobně nesouhlasí a nechce na ní jako starosta figurovat\nPodobné chování starosty je sice zvláštní, a asi mu nebude zastupitelstvem dlouho tolerováno, ale taková situace může nastat zcela objektivně a není nutno ji starostovi vždy zazlívat – má-li bytostné výhrady k dané smlouvě, ať jsou důvody jakékoli, je možné podpisem smlouvy za obec pověřit v podstatě kohokoliv – místostarostu, radního, člena zastupitelstva, advokáta – zkrátka jednat jako každý jiný subjekt.\nPokud se nejedná o stálý jev, že by starosta bojkotoval rozhodování orgánů obce, považovala bych za možné mu toto právo na názor tolerovat a chápat jej. Pokud by se jednalo o stálý stav, patrně je problém vážnější a měl by být zvolen starosta nový.\nJe zápis ze zasedání rady obce veřejný nebo tajný? A co Usnesení?\nVelmi častý jev v praxi je, že se odděluje (nemyslím graficky, ale obecně, pojmově) z mne neznámého důvodu zápis a usnesení. Usnesení je ale součástí zápisu, tedy ze zasedání zastupitelstva i rady existuje toliko jeden jediný celistvý dokument – zápis. Jeho součástí (a je jedno, zda je to přímo v textu nebo za zápisem jako celkem), je usnesení.\nJak zápis ze zastupitelstva, tak zápis z rady, a též z výborů a komisí, jsou veřejné dokumenty. Pokud o ně občan požádá, musí mu být poskytnuty ve fotokopii.\nMá zastupitel právo na kopie zápisů z rady?\nZastupitel má nepochybně právo na kopie zápisů z rady, stejně jako má na ně právo každý občan. Jedná se – v případě zastupitele – o právo založené zákonem o obcích (ale to je paradoxně nevymahatelné soudně), a zastupitel i občan se může účinně opřít o právo na informace na základě zákona o svobodném přístupu k informacím dle zákona číslo 106/1999 Sb.\nMohou na zasedání rady obce docházet jiné osoby, než členové rady? Dá se toto nějak omezit nebo kontrolovat?\nZákon o obcích¨říká, že rada obce se schází ke svým schůzím podle potřeby, a že její schůze jsou neveřejné. Tedy na tyto schůze nemůže chodit veřejnost, a to ani zastupitelé.\nJe z toho výjimka – rada obce může k jednotlivým bodům svého jednání přizvat dalšího člena zastupitelstva obce a jiné osoby, tedy v podstatě kohokoliv. Mělo by to být ale k bodu, ne že by tam někdo byl po celou dobu. Pokud si však rada trvale zve některé osoby (případ z praxe), praktická obrana je proti tomu obtížná.\nMusí rada informovat zastupitelstvo o své činnosti, a pokud ano, v jakém rozsahu?\nRada by měla informovat zastupitele o své činnosti a v praxi se to zpravidla bez problémů děje. Většinou tak, že zastupitelům jsou automaticky poskytovány fotokopie zápisů z rady, občas je k nim poskytován na zasedání zastupitelstva shrnující komentář. Absurdní byly případy dřívějších let, kdy rada odmítala dát zastupitelům zápisy ze svých zasedání – tato praxe však již skončila.\nMůže na zasedání rady obce dojít člen zastupitelstva, který není jejím členem?\nČlen zastupitelstva, který není členem rady, nemůže bez pozvání na zasedání rady chodit.\nMůže se zasedání rady obce účastnit s hlasem poradním člen kontrolního nebo člen finančního výboru?\nMůže, pokud bude radou přizván dle výše citované zákonné výjimky.\nMůže rada odvolat nebo jmenovat vedoucího odboru bez návrhu tajemníka?\nO této otázce byly spory, podle zákona by bylo možné usoudit, že nikoliv, známe však již některé rozsudky, že k odvolání došlo z iniciativy rady bez tajemníka, a toto bylo soudem přesto shledáno za správné. Osobně se domnívám, že formulace o nutném návrhu je v zákona nadbytečná – pokud ten člověk pracuje nedobře, ať to navrhne kdokoli (starosta, tajemník, kolegové z radnice), a rada uzná, že mají pravdu, měla by mít možnost se věcí zabývat a rozhodnout. Je to ku prospěchu kvality práce obecního úřadu.\nCitace, že je to možné jen na návrh, měla být patrně obranou proti „politickým výměnám“ – zde už určitou ochranu poskytuje zákon o úřednících územních samosprávných celků a obecně zákoník práce. Zneužití v tomto směru navíc nebylo v praxi nijak četně zaznamenáno.\nMůže zastupitelstvo hovořit do personálního obsazení radnice, mám na mysli konkrétní jména na jaké místo?\nZastupitelstvu nepřísluší řešit pracovněprávní vztahy obsazení radnice. Může sice vyslovit, bude-li „nemoudré“, svůj názor, ale nedoporučuji to, je to ovlivňování možného výběru, a jako takové by mohlo být napadeno. Obecní úřad je v tomto směru od zastupitelstva legislativně oddělen, pokud jde o pravomoci v oblasti pracovně právní.\nTo neznamená, že se zastupitelstvo nemá zajímat o chod úřadu a kvalitu jeho práce – případné potíže by však mělo řešit s osobami k tomu určenými – radními, starostou, tajemníkem, kteří mohou v tom kterém případě zasáhnout.\nMůže zastupitelstvo určovat radě obce, jak má rozhodovat v některých otázkách její pravomoci? Například pokud jde o smlouvy o nájmu?\nZákon o obcích je trochu nelogický, pokud jde o rozdělení pravomocí. Tak například přes zastupitelstvo musí jít prodej každého metru pozemku, a o často vysokých lukrativních nájmech rozhoduje rada obce. V každém případě platí, že do pravomocí, které radě určuje zákon, zastupitelstvo zasahovat nesmí. Maximum možného je doporučení („ZO doporučuje radě obce, aby ten a ten nebytový prostor byl pronajat za minimálně tu a tu cenu“), kterého se rada může držet, ale nemusí – a nelze jí to zazlívat. Radní „pouze“ riskují, že nebudou-li opakovaně dbát většinového rozhodnutí zastupitelstva, mohou být ze svých funkcí odvoláni.\nMůže se člen rady bránit odvolání soudní cestou?\nPokud byly splněny všechny zákonné podmínky, tedy hlavně to, že odvolání proběhlo na řádně svolaném zasedání zastupitelstva a nadpoloviční většinou všech jeho členů, nelze se odvolání bránit soudní cestou. Nejedná se o vztah pracovněprávní, ale o výkon volené veřejné funkce.\nZažila jsem v praxi případ, kdy se o neplatnost odvolání z funkce místostarostky jedna zastupitelka soudila – neúspěšně.A je to tak správně. Kdybychom totiž připustili, že je „právo být ve funkci i po odvolání“, na radnicích by se nám začali hromadit bývalí starostové a místostarostové.\nMůže rada přenést svou pravomoc na zastupitelstvo proto, že věc se jí rozhodovat nechce?\nAni k tomu by nemělo docházet bez dalšího – je to možné jen takto\nRada rozhodne – nějak, a požádá starostu, aby její rozhodnutí pozastavil, a přenesl na zastupitelstvo, a starosta tak učiní v rámci své pravomoci.\nJedná se o věc, kterou zákon neupravuje, a rada bude iniciovat, aby si rozhodování vyhradilo zastupitelstvo, a ono tak učiní.\nRada si vyžádá od zastupitelstva doporučení, a potom v jeho intencích rozhodne – lze použít v obou případech.\nNaopak tam, kde pravomoc rady vykonává starosta, si podobné přenesení umím představit, a to za použití ustanovení o pozastavení usnesení rady (viz výše).\nNa druhé straně však z praxe znám mnoho případů, kdy zastupitelstvo rozhodovalo za radu, a tady platí !není žalobce, není soudce“, tedy pokud se tímto nezačne někdo do hloubky zabývat, ve většině případů to projde bez povšimnutí.\nMůže být člen zastupitelstva trestně stíhán za své hlasování?\nTento případ už v České republice máme, a to v Českém Krumlově. Je to velmi výjimečné, ale představit si to umím, pokud bude prokázáno, že to hlasování mělo v rozporu se zákonem někomu způsobit prospěch, event. jinému škodu, nebo se jednalo o korupci, tedy pokud to hlasování naplnilo jasné znaky některého trestného činu a bylo úmyslné a vědomé. Podle mého názoru nelze stíhat zastupitele jen proto,, že naplnil znaky skutkové podstaty některého trestného činu“, ale současně hlasoval v dobré víře, že je to vše v pořádku, jen třeba nezná podrobně zákon. Tedy v obecné rovině si podobnou odpovědnost neumím představit, ale v některých výjimečných případech se to může stát, a trestní stíhání pak bude na místě. Podobných případů však bude určitě minimum – možná jeden za více let.\nMohou na zasedání zastupitelstva novináři fotit a filmovat?\nPokud tím neruší průběh zasedání, nelze jim v tom bránit. Podobně to je s fotografováním a pořizováním zvukových záznamů.\nMůže požádat člen zastupitelstva, aby se mohl účastnit zasedání výboru nebo komise? Musí ho výbor nebo komise pozvat?\nÚčast na zasedání výboru zastupitelstva nebo komise rady je nutné posuzovat analogicky např. podle zasedání rady – účastnit se může tehdy, je-li pozván (a je jedno, zda na svou žádost nebo z iniciativy výboru nebo komise). Jinak na zasedání těchto orgánů nemá přístup.\nMůže být ve smlouvě s obcí zakotveno ustanovení, že smlouva není veřejná?\nDo smluv se dá napsat leccos, ale to ještě neznamená, že to tak musí být opravdu a že je to správné. Obecně lze říct, že všechny smlouvy, které se uzavírají na obci, jsou smlouvy veřejné, zastupitel, a také občan, mají právo na jejich kopie (se zakrytím osobních údajů jako např. rodné číslo), tedy to, že se do smlouvy napíše, že je tajná, neznamená, že je to v souladu se zákonem, a že to tak skutečně má být.\nA co když smlouva údajně obsahuje obchodní tajemství?\nNelze vyloučit, že součástí smlouvy může být obchodní tajemství, ale co to je obchodní tajemství přesně definuje obchodní zákoník – za obchodní tajemství tedy nelze považovat a prohlásit kde co.\nPodle obchodního zákoníku tvoří obchodní tajemství\nveškeré skutečnosti obchodní, výrobní či technické povahy související s podnikem\nkteré mají skutečnou nebo alespoň potenciální materiální či nemateriální hodnotu\nnejsou v příslušných obchodních kruzích běžně dostupné\nmají být podle vůle podnikatele utajeny a podnikatel odpovídajícím způsobem jejich utajení zajišťuje.\nVšechny tyto atributy musí být splněny současně. Z toho je zřejmé, že nelze za obchodní tajemství označit bez dalšího jakoukoli smlouvu nebo její část\nJe cena díla obchodní tajemství?\nCena díla ve smlouvě uzavřené s obcí nemůže být nikdy obchodní tajemství, a je vůbec sporné, zda cena splňuje znaky možného obchodního tajemství i dle obchodního zákoníku.\nKdo všechno může podepisovat smlouvy za obec?\nZa obec může podepsat (pozor – ne schválit)\nstarosta – v první řadě jako osoba jednající navenek\npověřený pracovník úřadu\nadvokát na základě plné moci\nkdokoli na základě plné moci\nPlnou moc uděluje ten orgán¨obce, který smlouvu schvaluje – nepostačuje zmocnění např. starosty obce (pokud nejde o smlouvu, kterou schvaluje rada, a on nevykonává její pravomoci). Jak je vidět, nemusí to být pouze starosta, kdo za obec podepisuje dokumenty.\nNa kterém místě smlouvy má být doložka dle § 41 zákona o obcích, a musí být jako doložka označena?\nDoložka podle § 41 zákona o obcích může být umístěna v textu i za textem, vždy ale by měla být umístěna před podpisovou část dokumentu. Jako doložka dle § 41 nemusí být označena – postačí, že smlouva její obsah zahrnuje v textu a účel zákona je tím naplněn.\nZpůsobuje nedostatek doložky podle § 41 neplatnost smlouvy?\nDoložka podle § 41 zákona o obcích je laicky řečeno věc především užitečná. Má hned několik významů:\nEvidenční – na každém dokumentu najdete, kdy a kým byl schválen, a lépe se pak vyhledává daný zápis.\nDeklaratorní – dává najevo, že vše proběhlo řádným a zákonným způsobem\nDůkazní – V případě, že je podepsána lživě, je dokladem o úmyslu překročit pravomoc tím, kdo dokument podepsal\nPokud na dokumentu není, může to znamenat dvojí:\nnení tam „omylem“, z „nepořádku“, a to přesto, že dokument byl řádně schválen – pak je dokument platný i bez této doložky\nnení tam proto, že dokument řádně schválen nebyl – a pak je absolutně neplatný\nJinými slovy to znamená, že neexistence doložky nezpůsobuje sama o sobě neplatnost, má toliko deklaratorní charakter, ale to v žádném případě nesnižuje její důležitost. Katastrální úřady a jiné instituce už doložku povinně vyžadují. A naopak – uvedení doložky nezpůsobuje platnost , pokud je na dokumentu uvedena lživě.\nJaký je váš názor na smlouvy o budoucích smlouvách? Kdo je schvaluje, a je dobré na základě takové smlouvy umožnit investorovi stavět na pozemku, který není doposud jeho?\nSmlouva o smlouvě budoucí, ať jde o cokoli, bývá někdy nutností. Je to však velmi složitá problematika pokud jde o její obsah, a obec by neměla v tomto případě jednat bez právníka. Uveďme alespoň to základní:\nSmlouvu o smlouvě budoucí schvaluje vždy ten orgán obce, který schvaluje smlouvu samu. Nemůže tedy smlouvu o smlouvě budoucí podepsat „jen tak“ starosta s tím, že nejde ještě o „hlavní“ smlouvu.\nSmlouva musí být precizně vypracovaná, aby pak nedocházelo u samotné smlouvy k dohadům, jak má vlastně být uzavřena.\nVždy mít na mysli „krizový scénář“ – tedy postup, když smlouva „padne“ – tedy nebude uzavřena. Na to se zapomíná nejčastěji.\nOsobně jsem odpůrcem nechat kohokoliv co budovat na pozemku na základě smlouvy o budoucí kupní smlouvě – je to příliš rizikové. V případě, že nedojde k uzavření samotné smlouvy, je totiž obec povinna například uhradit zhodnocení svého majetku, a to nemusí být vždy málo.\nV každém případě bych ke smlouvám tohoto druhu vždy přizvala osobu s právnickým vzděláním, a nejen to, osobu se zkušenostmi jak s veřejným, tak obchodním právem.\nZažila jsem v praxi mnoho rozestavěných staveb, od kterých investor odešel, a tyto stavby zůstaly majiteli jako přítěž, a dokonce případy, kdy pak majitel musel zaplatit zhodnocení majetku, například vybudované inženýrské sítě. Tyto důsledky by měly být dobře právně ošetřeny, a to právní laik většinou nezvládne dobře.\nJe-li v hlavičce smlouvy namísto „Obec“ uvedeno „Obecní úřad“, je to vážná chyba?\nJe to velmi vážná chyba, způsobuje to absolutní neplatnost smlouvy. Obecní úřad není subjekt práva, to je jedině obec, v těchto věcech už byly vyneseny rozsudky, které podobné smlouvy za neplatné jednoznačně označily.\nMůžete uvést některá jednání, kdy by bylo možné označit rozhodnutí zastupitelstva v rozporu s dobrými mravy a tím neplatné?\nUvedu ta jednoznačná – kdyby si formou darů zastupitelé rozebrali obecní rozpočet, kdyby rozhodli o tom, že v rámci veřejné komunikace se vybuduje na účet obce i příjezd k vybraným soukromým domům (náhodou příbuzných zastupitelů), když by si zastupitelé vzájemně rozprodali obecní majetek, kdyby vysoce nadhodnotili cenu díla pro dodavatele jen proto, že se jedná o politicky spřízněnou osobu apod.\nMůže obec uzavřít ústní smlouvu?\nNe vždy zákon předepisuje písemnou formu jako formu povinnou. Obecně lze říct, že obec, stejně jako každý jiný subjekt, může uzavřít ústní smlouvu, v praxi to však bude výjimečné – už proto, že smlouvu jako takovou vždy musí schválit k tomu oprávněný orgán obce, takže minimálně v zápise bude o této smlouvě záznam. Vyloučit to ale nejde, v zákoně o obcích není nikde uloženo, že obec musí uzavírat pouze písemné smlouvy. V každém případě však s ohledem na veřejnoprávní základ obce je nutné písemnou formu v každém případě doporučit.\nJsou platy zaměstnanců obecního úřadu veřejné?\nPlaty zaměstnanců., vyjma hromadné sumy v rozpočtu, nejsou veřejné. Je to chráněný osobní údaj. Nejenže se nesmí poskytovat na žádost, ale ani „samovolně“ sdělovat třetím osobám.\nJe veřejný plat starosty a místostarosty?\nOdměny starosty a místostarosty jsou veřejný údaj.\nCo když se dostávají úředníci obecního úřadu do rozporu s volenými orgány? Kdo je „rozsoudí“?\nTyto situace nejsou neobvyklé. Je tomu tak zejména proto, že často rozhodnutí volených orgánů narazí například na to, že z odborného hlediska, resp. profesionálního hlediska, to rozhodnutí není dobré – a úředníci na to upozorní. Jsou pak dvě možnosti – buď je vedení města osvícené a dobré rady umí přijmout, anebo naopak – kritik rozhodnutí se dostává na černou listinu.\nAč lze chápat ten přístup, že volené orgány si nechtějí nechat mluvit úředníky do svých rozhodování pokud jde o jejich obsah, je jistě pozitivní, když radu odborníků – úředníků neodmítnou. Nehovořím však o soukromém názoru úředníků, ale o odborné erudici.\nV těchto souvislostech spolu nejvíce „bojují“ se svými zastupiteli úředníci vykonávající státní správu, typicky zejména stavební úřady či útvary ochrany životního prostředí. Zastupitelstva často nechápou, že tito úředníci jsou sice zaměstnanci města, ale nejsou jim podřízení pokud jde o výkon jejich práce – nejsou proto například povinni vydat na povel stavební povolení pro město. Jedním z negativních důsledků zdvojeného modelu státní správy je právě toto – velký vliv samosprávy na faktický výkon státní správy, a to zejména v oblasti územních a stavebních řízení.\nKdo rozsoudí tyto neshody – těžká otázka. Ve větších městech by to mohl být tajemník, který je „styčný důstojník“, v těch menších to musí zvládnout sami aktéři. Přirozenéhoé soudce není.\nJaké mohou postihnout starostu a radní sankce za porušení zákona o střetu zájmů?\nNový zákon o střetu zájmů se začíná v praxi velmi vehementně projevovat, a na světě máme již první žaloby za porušení povinnosti veřejných funkcionářů. Jak budou soudy rozhodovat, to se ukáže časem.\nV případě, že starosta či radní poruší své povinnosti podle zákona o střetu zájmů, může jim být uložena citelná finanční sankce.\nPorušení povinnosti může (ve stručnosti) spočívat v nepodání majetkových přiznání, v hlasování ve střetu zájmů, aniž tento střet oznámí, a pak vyloženě vědomé jednání ve prospěch někoho blízkého. Sankce jsou následující: pokuta do 30.000,- Kč, pokuta do 100.000,- Kč a pokuta do 500.000,- Kč, to odlišeno podle závažnosti porušení povinnosti. Žalobu na zastupitele, kterého se dotýká splnění daných povinností, může podat kdokoli, a jak je zřejmé z již podaných žalob, půjde často o vyřizování i politických účtů.\nOBEC VERSUS OBČAN\nKteré informace nemusím občanovi poskytnout? Je žádostí o informace dotaz, proč rada rozhodla, jak rozhodla?\nZačněme od konce – žádost o sdělení, proč který orgán rozhodl, jak rozhodl, není žádostí o informace. Pokud jde o to, které informace nemusí obec poskytnout, tak jejich výčet lze nalézt v zákoně 106/1999 Sb. Obecně však lze říci, že co není označeno jako utajované, je veřejné, a jako pomůcka může sloužit i to, že lze poskytovat pouze informace existující – tedy na žádost informace se tato informace nemusí vyrábět. Poskytovat nemusíte též pracovní, dosud neprojednané („nehotové“) materiály, a listiny z řízení, která nejsou skončena. Veřejná správa je jinak ovládána principem publicity, tedy maximální veřejnosti, a tento přístup je nepochybně správný. Na druhé straně někdy naopak poskytnutím informace, která se poskytovat nesmí, můžete výrazně zákon porušit. Hranice mezi poskytnutím a neposkytnutím je někdy tenká, a v případě nejasností je dobré se poradit.\nJak postupovat, když jeden občan neustále zahrnuje radnici dotazy na všechno a všechny, jedná se o cca 100 dopisů za 3 měsíce.\nKaždá rada drahá, hlavně obrnit se trpělivostí, a opět platí obecné zásady:\nnemusí se odpovídat opakovaně na totéž\nlze odkázat na dřívější odpověď\nna to, čemu nerozumím, co je zmatečné, urážlivé, nelogické odpovídat nemusím – požádám o zpřesnění\nodpovídám jen v mezích zákona – ne vše je žádost o informace, ne na vše musíte odpovídat\nPřipomínám dále jednu podstatnou věc – ať je dopis nazván jakkoli, a ať je adresován komukoli, posuzujeme vždy\ndopis podle obsahu (název není podstatný)\npředáme (předložíme) jej tomu, kdo jej má pravomoc řešit (ač je adresován starostovi, a týká se nájmu bytu, předáme jej k projednání radě obce, a to pisateli sdělíme)\nMůže podat občan na obec žalobu pro smlouvu, kterou obec uzavřela s někým jiným? Máme případ, kdy občan zažaloval neplatnost smlouvy mezi obcí a investorem pro její nevýhodnost.\nTo je velmi složitá problematika, ovšem velmi aktuální. Obecné soudy již tyto žaloby začínají připouštět tam, kde občan osvědčí naléhavý právní zájem. Tedy obecně lze říct, že podobnou žalobu na určení absolutní neplatnost smlouvy mezi městem a investorem může podat každý, kdo osvědčí zájem na věci – ten zájem může spočívat v tom, že jsem občan obce, která tuto smlouvu uzavřela, a jako občana mne nevýhodnost poškozuje finančně – tím, že má smlouva přílišný a nevýhodný dopad na rozpočet obce. Soud pak smlouvu posuzuje bez ohledu na to, zda si to smluvní strany smlouvy přejí. Je tomu tak proto, že obec je veřejnoprávní subjekt, spravuje věci veřejné, obecně řečeno majetek všech svých občanů, a měla by jednat hospodárně. Pokud tak nejedná, může se opravu ocitnout před soudem a smlouvu jí odvážný občan zruší. Pro smluvní partnery je to velká hrozba, ale někdy i podobné řešení může být na místě.\nPro úplnost dodávám, že podobně by bylo možné uvažovat i o smlouvách mezi státem a dalšími osobami – viz zveřejněné případy pro stát nevýhodné privatizace nemocnic. Tedy veřejnoprávní sektor by měl dbát hospodárnosti, a pokud ne, mohou být jeho smlouvy podrobeny soudnímu přezkumu. Nejsou to spory snadné, ale ve své podstatě reálné.\nMá to, že zastupitelstvo nebylo řádně svoláno a zveřejněno, vliv na smlouvy, které na něm byly schválené? Jaké mohou být důsledky?\nVeřejnost zasedání zastupitelstva, jeho řádné svolání, zveřejnění jeho konání na úřední desce spolu s programem, jsou podstatné náležitosti pro to, aby byly právní úkony schválené na tomto zastupitelstvu platné. Okolnosti svolání zasedání soudy zkoumají, pokud je namítáno, že svolání neproběhlo řádně. Pokud jde o obec, je proto vhodné, aby si pečlivě vedla evidenci o organizačních záležitostech svolání zastupitelstva, a podobně jako u prodeje nemovitostí například na pozvánku uváděla, od kdy do kdy byla zveřejněna na úřední desce obce.\nKdyby zastupitelstvo nebylo svoláno řádně, kdyby nebylo veřejné, byly by právní úkony na něm přijaté prohlášeny za absolutně za neplatné v případě, že by je někdo soudně napadl.\nJaká jsou práva občana vůči radnici?\nObčan obce, který dosáhl věku 18 let, má právo především volební (volit a být volen do orgánů obce), a dále hlasovat v místním referendu za podmínek stanovených zvláštním zákonem, a spolu se všemi, kdo mají na území obce nemovitost, pak dále\n(platí pravidlo, že ke každému bodu a vždy před aktem hlasování)\nvyjadřovat se k návrhu rozpočtu obce a k závěrečnému účtu obce za uplynulý kalendářní rok, a to buď písemně ve stanovené lhůtě, nebo ústně na zasedání zastupitelstva obce\n(nelze tedy toto právo omezit na písemné vyjádření a předem)\nnahlížet do rozpočtu obce a do závěrečného účtu obce za uplynulý kalendářní rok, do usnesení a zápisů z jednání zastupitelstva obce, do usnesení rady obce, výborů zastupitelstva obce a komisí rady obce a pořizovat si z nich výpisy (rozumějme fotokopie)\npožadovat projednání určité záležitosti v oblasti samostatné působnosti radou obce nebo zastupitelstvem obce; je-li žádost podepsána nejméně 0,5 % občanů obce, musí být projednána na jejich zasedání nejpozději do 60 dnů, jde-li o působnost zastupitelstva obce, nejpozději do 90 dnů\n(pravda je, že projednat znamená věcí se „nějak“ zabývat, vyhověno být nemusí a projednání může být čistě formální – v tom případě, kdy zastupitelstvo jedná „nemoudře“)\npodávat orgánům obce návrhy, připomínky a podněty; orgány obce je vyřizují bezodkladně, nejdéle však do 60 dnů, jde-li o působnost zastupitelstva obce, nejpozději do 90 dnů\n(podotýkám, že .věc musí řešit k tomu oprávněný orgán, ať je to adresováno komukoliv, tento nadepsaný orgán by však s tím měl být seznámen, zejména je-li podnět adresován radě nebo zastupitelstvu).\nKdyž obec ukládá pokutu, je něčím vázána, nebo může uložit pokutu jakou chce?\nPři ukládání pokud je obec vázána pojmem „přiměřeně“ – má se na mysli přiměřeně porušení a okolnostem. Záleží na jejím uvážení, ale měla by přihlížet k závažnosti, době trvání, okolnostem… Někdy i samo uložení pokuty může být nepřiměřené, někdy lze sáhnout po vyšší částce. Ani stát nemůže ukládat pokuty libovolně, v odvolacích řízeních jsou někdy pokuty snižovány pro nepřiměřenou přísnost. Pokuta by měla být přiměřenou sankcí, ne nepřiměřenou „šikanou“.\nPojem veřejný zájem, který je skloňován v obcích častěji než kdekoli jinde, není nikde blíže specifikován upraven, protože to ani není možné. Nejjednodušší je říci, že veřejný zájem končí tam, kde začíná zájem soukromý. Vždy s tím však nevystačíme.\nOsobně bych posuzovala veřejný zájem v souvislosti s pojmem dobré mravy – tento pojem komentáře charakterizují jako „pravidla morálního charakteru, která společnost v dané době a v dané kultuře akceptuje jako daná“. V některých publikacích dokonce nalezneme přímo odkaz, že výklad pojmu veřejný zájem musí být vykládán právě v souladu s pojmem dobré mravy. Existují dále určitá pomocná kritéria, podle kterých lze zájem veřejný od zájmu soukromého odlišit.\nProspěch z realizace by měl mít větší počet neurčitých lidí než jen těch, které realizace omezuje či jinak poškozuje\nV případě, že jde o věc, která nějak zasáhne do života soukromé sféry lidí, musí jít o věc, kterou nelze nijak jinak realizovat (nemá jiné řešení a je nutná)\nNejde o věc, která zásadním způsobem mění místně obvyklé situace, a byla uměle vyvolána (například radnice se rozhodne uprostřed města vybudovat nějakou stavbu, která se do něj nehodí, a to jen proto, že hodlá zanechat po sobě určitý výtvor, a odvolává se na veřejný zájem)\nNa povrch by neměl nezvykle vystupovat neobvyklý finanční profit úzké skupiny subjektů jako primární cíl\nNeměly by být zatajovány negativní dopady akce, resp. neměla by být o ní jednostranná informovanost\nVeřejnost zájmu by se neměla týkat jen subjektivního hodnocení, ale měla by být zřejmá objektivně, i třetím osobám\nV každém případě platí, že i obec podléhá platnému právu, a je-li něco v rozporu s dobrými mravy, jde o rozpor se zákonem, nepožívá toto jednání oprávní ochrany a nemůže být zájmem veřejným. V každém případě platí, že hranice mezi zájmem veřejným a soukromým není nepropustná. Je nutné vždy posuzovat tento problém z více úhlů a dle konkrétních okolností daného případu.\nCo si mám představit pod pojmy „obligatorní“ a „fakultativní“\nObligatorní – když je něco povinné, obligatorní právní úprava např. znamená, že se od ní nelze dohodou smluvních stran odchýlit.\nFakultativní – opak obligatorní. Znamená, že něco být „může“, ale nemusí. Např. fakultativní sociální dávky jsou ty, které mohou, ale nemusí být přiznány.\nMůžete objasnit rozdíly mezi fyzickou a právnickou osobou, pokud jde o smlouvy?\nOsobou v právním smyslu je osoba fyzická, tedy člověk. Ten je nositel uceleného souboru právních způsobilostí a absolutních práv a svobod. České právo považuje za fyzickou osobou kteroukoli lidskou bytost bez ohledu na bližší specifikaci. Fyzickou osobou je tedy i malé dítě, důchodce, i cizí státní příslušník atd.\nPrávnická osoba je osoba odvozené povahy („umělý útvar“), protože svou existenci odvozuje od různých hledisek osob fyzických. Zatímco fyzická osoba „vzniká“ narozením, právnická ke svému vzniku potřebuje vždy určitý právní akt. Mezi právnické osoby řadíme například obchodní společnosti, nadace, fondy aj. , a také samozřejmě obce.\nJe nutné tedy z hlediska právního odlišovat např. :fyzická osoba – Jan Novák a právnická osoba – „Jan Novák – s.r.o.“ Jde o dva různé subjekty a nelze je ztotožňovat.\nPro smlouvy platí, že velmi podstatnou otázkou je, s kým uzavírám smlouvu. Chtějte proto živnostenský list, občanské průkazy, výpis z obchodního rejstříku. U právnických osob je důležité, aby smlouvu podepsala k tomu oprávněná osoba. Tuto oprávněnost si nechejte vždy prokázat. Do hlavičky smlouvy přesně vepište správné údaje druhé strany smlouvy.\nPozor dále na to, že v případě manželů by měli smlouvu uzavírat oba, dotýká-li se jich obou.\nCo je to pojem relevantní a co je to pojem irelevantní?\nRelevantní informace je informace podstatná pro danou věc. Relevantní skutečností mající vztah k věci je např. informace o tom, že člen zastupitelstva je současně pracovníkem obce, a nemůže tedy funkci zastupitele vykonávat pro neslučitelnost, irelevantní je v této souvislosti už informace, jakou práci dotyčný vlastně vykonává, protože to nemůže nic změnit na podstatě věci.\nCo si mám myslet o tom, je-li v návrhu smlouvy napsáno, že jde o smlouvu inominátní?\nObčanský a obchodní zákoník upravují základní typy smluv, které vznikají v občanskoprávních a obchodněprávních vztazích. Neupravují je však vyčerpávajícím způsobem – účastníci mohou uzavřít jakoukoli smlouvu, která neodporuje zákonu, přičemž název smlouvy si vytvoří sami. Pak jde o smlouvy inominátní, tedy nepojmenované. Příkladem může být smlouva o opravě a údržbě obecního rozhlasu, smlouva o spolupráci apod. Jsou to smlouvy, jejichž názvy si sami vymýšlíme, anebo prostě necháme v názvu právě tento pojem.\nJaký je rozdíl mezi státní správou a samosprávou?\nStátní správa je veřejná správa uskutečňovaná státem. Lze ji také charakterizovat jako určité společenské řízení, které uskutečňuje stát. Sám pojem státní správa je chápán dvojím způsobem – jednak jako souhrn orgánů, které ji vykonávají, jednak jako výkon samotný (činnost.). Státní správu vykonávají státní orgány, které jsou vázány zákony a mohou využít mocenského postavení státu.\nSamospráva ve vztahu k obcím je pak souhrn záležitostí, které si obec spravuje samostatně, jde o formu územní samosprávy. Do této oblasti nemůže obci nikdo zasahovat, obec je vázána pouze zákony, samostatně hospodaří se svým majetkem atd. Jinými slovy je to okruh věcí, které spravuje někdo jiný než stát, protože je to účelnější.\nCo působí v praxi problémy, je zdvojený model státní správy a samosprávy pod jednou střechou. Jak orgány obce, tak úředníci, častou tápou, co je co, co mohou a co nikoliv.\nObce vykonávají tedy působnost přenesenou (státní správa) a samostatnou (výkon samosprávy). Pojem veřejná správa je pak zastřešující – obsahuje oba tyto pojmy – státní správu i samosprávu.\nLze hlasovat v místním referendu o odvolání starosty? Pokud ne, o čem hlasovat v referendu obecně nelze vůbec?\nV místním referendu lze rozhodovat obecně o všem, co zákon nezakazuje, a lidová tvořivost může být různá. Zákon nepřipouští hlasovat o těchto otázkách:\no místních poplatcích a o rozpočtu obce nebo statutárního města (pochopitelně – nikdo by sobě neodhlasoval poplatky)\no zřízení nebo zrušení orgánů obce nebo statutárního města a o jejich vnitřním uspořádání (tj. zda bude či nebude zřízena rada, kolik bude místostarostů apod.)\nNapříklad ad absurdum otázka – je starosta hlupák nebo ne?\nNapříklad stavební řízení.\no schválení, změně nebo zrušení obecně závazné vyhlášky obce (opět – nelze hlasovat o zákonech, a tedy ani o obecně závazných vyhláškách obce)\nJe to obrana proti opakování téhož.\nA čem lze tedy rozhodovat v místním referendu?\nTěch otázek je téměř nekonečno – uveďme například ta nejvíce typická\no odtržení obce od jiného, „mateřského“ města\no změně územního plánu obce (nedávno rozhodl ve svém nálezu Ústavní soud)\no tom, zda má nebo nemá město privatizovat bytový fond a jak\nUrčitě by se našlo i dost témat, u kterých by otázka byla sporná – pak nezbývá než vyčkat, zda bude otázka připuštěna jako legitimní dozorovým orgánem.\nDOTACE A JEJICH ODVODY ZPĚT DO STÁTNÍHO ROZPOČTU\nMůže nám jako obci stát předepsat 100% penále?\nToto penále předepisuje stát (prostřednictvím Finačního úřadu) často, ale tato výše je protizákonná – to proto, že je proti dobrým mravům. Danou výši by ani stát v případě soudního sporu neobhájil. Obvyklá výše penále, aby byla obhajitelná, je dnes do cca 20%.\nJak se bránit účinně rozhodnutím finančních úřadů o penále a vrácení dotace?\nObrana odvisí od konkrétního případu – pokud je opravdu vážné porušení podmínek dotace (například byla vydána na něco jiného, dílo je výrazně menšího rozsahu apod.), musí se počítat s tím, že dotace nebo její část bude muset být opravdu vrácena. Pokud jde o bagatelní prohřešky (minoritní počet metrů kanalizace, o pár týdnů pozdější kolaudace, neposlání listiny s vyhodnocením včas…), je dobré se důsledně bránit, protože je vysoká šance na zrušení tohoto požadavku.\nPozor na formu právní obrany – to, že obce často žádají úspěšně o prominutí ministerstev, je pozitivní, ovšem nikdy bych nepodcenila i souběžný právní proces – odvolání, a v případě jeho zamítnutí podání správní žaloby. Na prominutí není právní nárok, a promeškáním lhůty k odvolání se obec jednou provždy zbavuje možnosti bránit se až soudní cestou.\nA ještě jedno upozornění – to, že je odvolání zamítnuto, a je v textu uvedeno, že „proti tomuto rozhodnutí se již nelze odvolat“, neznamená, že právní obrana končí – nastupuje zmíněná správní žaloba – o možnosti jejího podání vás však nikdo poučovat nebude, to musíte znát sami. Pozor tedy na běh lhůt. I prominutí spíše vyřídíte, bude-li ministerstvo vědět, že věc může skončit až u soudu, že nejste zcela bezmocní a na prominutí odkázáni.\nProč vůbec existuje veřejná správa?\nTo je otázka spíše filozofická než právní, ale i na přednáškách práv nám vysvětlovali, že jsou dva základní důvody existence veřejné správy odlišné od soukromého sektoru.\nPředevším je nutno vykonávat činnosti, na kterých se nedá vydělávat – a to je právě správa věcí veřejných jako faktická činnost, anebo sice by na nich šlo vydělávat, ale z obecného principu se na nich vydělávat nechce, protože by to znamenalo popření práv některých skupin občanů – například školství, zdravotnictví apod.\nDo veřejné správy tedy zařazujeme to, na čem vydělávat nelze, ale co je současně potřeba zajišťovat, anebo to, na čem by vydělávat šlo, ale vydělávat na tom jako společnost z morálních a jiných důvodů nechceme.\nV rámci veřejné správy pak vznikly dva základní druhy této správy – státní správa a samospráva.\nCo když stát uloží svými zákony povinnosti, které není možné splnit? Máme na mysli třeba kanalizace do určitého data apod. Nejsou na to peníze.\nStát se nemůže zcela zbavit odpovědnosti za to, co se v obcích děje. Na to je veřejná správa příliš propojena.\nNeumím si představit, že by obec byla nějak postihována za to, že objektivně nemá peníze na splnění povinností, které jí stát (EU) uložil zákony či směrnicemi.\nUkládá-li stát takové povinnosti, musí rovněž vytvořit mechanismy, aby obec na podobné investice dosáhly – pokud takové mechanismy nevytvoří, ztěží může takové „nemožné plnění“ vymáhat. Pokud však vytvoří například dotační mechanismus s určitou reálnou spoluúčastí obce, má právo chtít, aby obce byly v tomto směru aktivní a své povinnosti splnily.\nMůže se stát zbavit odpovědnosti za dění v obcích?\nTo nemůže nikdy. Když si uvědomíme to, že stát dává obcím pravidla, v nichž se pohybují, a finance, v jejichž mezích hospodaří, nemůže na druhou stranu říkat – obce jsou samostatné a nezávislé, a proto mne jejich problémy nezajímají. To už proto, že výkon veřejné správy je jeho starostí – a pokud mu obec přestane fungovat, stejně to musí řešit pozicí správce obce.\nJe tedy v bytostném zájmu státu, aby měl zdravé, finančně soběstačné obce, které budou vykonávat veřejnou správu. A pokud dojde k nějakému excesu, neměl by dávat od obcí ruce pryč, ale přesně naopak – nabídnout pomoc.


SQL a T-SQL - Koumes.cz\nkategorie: SQL a T-SQL\nTransfer dat pomocí JSON v SQL ServeruJak provést transfer dat pomocí JSON v SQL Serveru. (red-gate.com) [zobraz česky]\nSQL CREATE TABLE- Jak na založení tabulky v databáziZaložení tabulky v databázi patří mezi základní dovednosti. Při založení pomocí příkazu sql CREATE TABLE tabulky definujeme. (https://biportal.cz)\nSQL příkaz BULK INSERT – import dat ze souboruPříkaz BULK INSERT funguje na podobném principu a jeho prostřednictvím můžeme provádět importy ze souboru a definovat oddělovače. (https://biportal.cz)\nKonverze mezi 2, 10 a 16 jednotkami v T-SQLConverting Between Base 2, 10 and 16 in T-SQL. (improve.dk) [zobraz česky]\nZískání identity naposledy přidaného záznamuZískání identity naposledy přidaného záznamu ( SCOPE_IDENTITY() a @@Identity ) (mikesdotnetting.com) [zobraz česky]\nLadění SQL Server uložené proceduryLadění SQL Server uložené procedury - videopostup. (youtube.com)\nJOINPříkaz JOIN - dokumentace. (wikipedia.org)\nSQL Server Data ToolsDatabázoví vývojáři a administrátoři mnohdy téměř závidí svým čistě vývojářským kolegům kteří pracují v C#, Javě či jiném jazyku komfortní IDE které jim usnadňuje práci od plánování přes vývoj, správu zdrojových kódů, testování, buildy až po nasazení a monitoring aplikací. (msdn.com)\nParametry hodnot v SQL Server 2008 a. .NETUkázka parametrů hodnot v SQL Server 2008 a .NET. (mssqltips.com) [zobraz česky]\nFunkce STUFF v T-SQLObsah více řádku do jednoho pole. (simple-talk.com) [zobraz česky]\nSelect, Insert, Update, Delete Using Stored Procedure v SQL Server 2008Jak vytvořit SELECT, INSERT, UPDATE, DELETE příkazy pomocí uložené procedury. Pojďme se podívat na praktickém příkladu. Vytváříme tabulky. (c-sharpcorner.com) [zobraz česky]\nSQL Server 2008 - datové typyMicrosoft SQL Server 2008 nabízí přes třicet datových typů, z nichž některé jsou použitelné pouze v Transact-SQL, další však můžeme přiřazovat datovým polím. (programujte.com)\nJak na integrační testy s databázíNejlepší integrační test je žádný integrační test. Jenže na okrajích našeho systému, tam kde naše aplikace komunikuje s ostatními aplikacemi, je integrační test potřeba. A nebo pracujeme s hnusným starým kódem, ze kterého je těžké odstranit závislosti na databázi a nemáme čas to předělávat. A protože nejčastější případ je integrační test s databází, mám pro vás pár zkušeností, které se osvědčily. (kolman.cz)\nAutogenerované primární klíče uniqueidentifier a IDENTITY pro SQL Server SQL Server nabízí globálně jedinečné identifikátory (GUID), jakož i identity pro vytvoření těchto hodnot. Jaké jsou výhody a nevýhody těchto přístupů? (mssqltips.com) [zobraz česky]\nSpojování tabulek v SQLPříklady, jaké druhy spojení tabulek MS SQL Server 2008 nabízí. Rozdíly v čem si dávat pozor při vnějších spojeních a jak funguje spojování více jako dvou tabulek v kombinaci s různými spojeními. (mujstart.cz)\nZobrazení systému na SQL Server Compact EditionSQL Server CE. Pro ty z vás znají plnohodnotné SQL Server to bude známé, protože jsou součástí INFORMATION_SCHEMA (arcanecode.com) [zobraz česky]\nSQL Server a SQL AuthoritySQL SERVER – FIX : ERROR : (provider: Named Pipes Provider, error: 40 – Could not open a connection to SQL Server) (Microsoft SQL Server, Error: ) (sqlauthority.com) [zobraz česky]\nSouvisející odkazy - fulltextové vyhledávání příklad dotazuPříklad dotazu související odkazu, který vám stáhne úzký výsledek toho, co hledáte (dotnetguts.blogspot.com) [zobraz česky]\nSQL Server - zálohování a obnovení serveruZálohování a obnovení serveru SQL Server - plné zálohy (sqlteam.com) [zobraz česky]\nKonfigurační nástroj v SQL Server 2008Jak mohu spravovat funkce databázového stroje SQL Server 2008? (mssqltips.com) [zobraz česky]\nLadění uložených T-SQL procedur pod SQL Serverem 2000 a 2005Pod SQL Serverem 2000 i 2008 se dá debug (ladit) uložená procedura stejně, jak se ve Visual Studiu dá debug programový kód (michalkoci.com) [zobraz česky]


Kombinace blbá a škaredá je pro dívku hodně nešťastná, říká Pauhofová - iDNES.cz\n28. ledna 2017 0:02, aktualizováno 0:02\nVIDEO: Táňa Pauhofová: Láska je v mém životě neustále\nAč to dnes zní těžko uvěřitelně, v dětství se Táně Pauhofové její spolužáci posmívali kvůli vzhledu. A tak se víc soustředila na trénování karate a také na učení. „Aspoň jsem nechtěla být hloupá. Kombinace blbá a škaredá, to už je hodně nešťastné,“ směje se slovenská herečka.\nV novém snímku Všechno nebo nic jste si zahrála roli svobodné matky. Nemáte dojem, že je to pro některé ženy dnes určitý druh životního stylu?\nMám na mysli být nezávislá na mužích. Řada žen chce mít dítě, ale o muže nestojí.\nTo sice ano, už jsem se setkala s případy, o kterých mluvíte, kdy jsem cítila, že to může být pravda. Ale jsem zatím v takovém stadiu pozorování a musím říct, že se častěji setkávám s tím, že je to pro ženu jakási forma sebeobrany. Zkrátka se to stane a způsob, jakým se s tím svobodná matka vyrovná, je, že si řekne, že takhle to chce.\nUmíte si sama sebe představit v takové životní situaci? Přeci jen vychovávat sama dítě už dnes není vnímáno tak kriticky jako před lety.\nSamozřejmě to člověka občas napadne, ale jsem žena, která má stále v představě takový ten ideál kompletní rodiny. Pochopitelně taková situace přesto může nastat. V dnešní době to už není nic výjimečného. Přesto si nemyslím, že je to jednoduché. Když je něco běžné, ještě to neznamená, že je to „easy“. Záleží na konkrétní ženě, jak se k tomu postaví. Pokud má podporu od rodiny a od svých blízkých přátel, jako filmová postava Lindy, kterou hraju, tak se všechny náročné situace zvládají o hodně lépe.\n■ Narodila se 13. srpna 1983 v Bratislavě.\n■ Absolvovala gymnázium a studovala herectví VŠMU v Bratislavě.\n■ V současné době hraje ve Slovenském národním divadle.\n■ Pracovala i v rozhlase, věnuje se také dabingu.\n■ Má ráda sport, řadu let trénovala karate.\n■ V posledních letech na sebe v Česku upozornila především hlavními rolemi ve snímcích Hořící keř, Wilsonov a Lída Baarová.\nPojďme z té hypotetické budoucnosti přejít na chvíli do minulosti. Jako malá jste si prý přála být jednak patoložkou, ale taky vás zajímala práce plastického chirurga. Kde se to ve vás vzalo?\nPopravdě nevím. Ale už někdy na základní škole začala taková moje fascinace tím, co se s tělem děje po smrti, jak člověk může zemřít a za jakých okolností... Vnímala jsem to jako detektivní práci – na základě jakých fyziognomických změn se dá určit příčina nebo doba smrti. Nikdy mě to neděsilo. Asi proto, že jsem se na tělo vždy dívala pouze jako na tělo. Vždy jsem od něj oddělovala osobnost a duši. Tím pádem v okamžiku smrti se z těla stal v mých očích pouze nástroj. Proto mi to nikdy nebylo nepříjemné.\nTakže nejste typ, který by při pohledu na krev omdlíval.\nVůbec. Právě naopak. Dřív jsem dokonce bojovala s tím, že jakmile jsem viděla, že má někdo otevřenou nějakou ránu, okamžitě jsem to chtěla šít. (smích) Z téhle fáze jsem přesunula zájem do oblasti plastické chirurgie. Nikoli estetické, ale úrazové. Přišlo mi úžasné, jak moc se dá lidem po úrazech pomoci. Potom jsem se ale v jistém okamžiku strašně lekla odpovědnosti, která je s tím spojená. Neuměla jsem tuhle obavu zpracovat, a tak jsem se opět vrátila k patologii, která mi přeci jen připadala jistější. No ale vidíte, nakonec to dopadlo úplně jinak.\nMusím přiznat, že na plastickou chirurgii jsem se ptala hlavně proto, jestli tenhle sen neměl trochu spojitost s tím, že jste sama sebe v dětství údajně vnímala jako ošklivé káčátko.\nAle já jsem se tak nevnímala. Já jsem byla skutečně fyziognomicky velmi nepěkné dítě. To je svatá pravda a nepřišla jsem na to sama. Dítě do jisté míry samo sebe vnímá skrz ostatní. To znamená, že se začne identifikovat s tím, jak je vnímané ostatními.\nPosmívaly se vám děti?\nAno, ale právem. Nebyla jsem žádná hitparáda ve škole. Dejme tomu, když se například volila miss ve třídě, tak mě ani nezahrnuli do toho úplně základního výběru. To byly takové znaky toho, že krása a půvab asi nebudou tím, v čem bych mohla konkurovat – což je v pořádku. Takže jsem se zaměřila na něco jiného, abych alespoň nebyla hloupá. Kombinace blbá a škaredá, to už je hodně nešťastné. (smích) Říkám to samozřejmě s velkou nadsázkou.\nZaměřila jste se hodně na školu, ale kromě dobrých známek jste měla také úspěchy v karate, kterému jste se věnovala snad devět let. Co vás k tomuto sportu přivedlo? Nechtěla jste si podat ty, co se vám posmívali?\nKdepak. To mělo jiné důvody. Byla jsem prvorozené dítě svých rodičů. Maminka byla ráda, že má dceru, ale tatínek asi původně čekal, že bude mít syna. Sice s ním nijak nezalomcovalo, že jsem děvče, ale nemám pocit, že by něco změnil v přístupu. (smích) Takže se ke mně tak trochu choval jako k chlapci a já to tak brala. V určitém věku se mi to navíc stalo jakýmsi útočištěm. Když vás v období prvních lásek berou v lepším případě jenom jako parťáka, tak to někdy trochu zabolí. Je daleko jednodušší sama sebe přesvědčit, že vám je v téhle poloze lépe. Cítila jsem se tak mnohem míň zranitelná. Takže jsem naběhla na takový klučičí styl, protože ta chlapecká energie byla silnější. Byla to ale vlastně obyčejná sebeobrana.\nPak se to ale změnilo. Cítila jste pocit satisfakce, když si vás chlapci začali konečně všímat?\nŽádná satisfakce. Díky tomu, že do té doby jsem většinu života prožila v jiném mentálním nastavení, tak mi hrozně dlouho trvalo, než jsem vůbec uvěřila, že se někomu líbím. Neuměla jsem se s tím vypořádat a myslela jsem si, že si ze mě jenom dotyčný dělá legraci. Asi největší změna pak u mě nastala v přístupu k sobě samé. Konečně jsem se dostala do fáze, kdy jsem se přestala identifikovat s tím, co mi někdo poví. Samozřejmě mě dnes potěší, když mi někdo řekne, že mi to sluší, ale neberu to bytostně. Stejně tak mě nepoloží, když mi někdo řekne něco ošklivého.\nCo vás teď vlastně kromě práce naplňuje a zaměstnává?\nTeď je to asi nejvíc práce na domě. Poprvé v životě se dá říct, že takzvaně hnízdím. Dlouhé roky byl mým největším životním parťákem můj dědeček, se kterým jsem žila. Byla to moje největší láska. V dubnu mi ale pověděl, že už mě bude strážit z jiného místa. A tak jsem v domečku, ve kterém jsem vyrostla, zůstala bez něj. Postupně, když jsem k tomu nabrala síly, jsem začala domek opravovat a poupravovat si ho podle sebe. Snažím se zachovat genia loci toho prostoru. Nechci tu stařičkou stavbu zbourat a postavit novou. Je to náročné a bude to chtít ještě čas, ale strašně mě to baví.\nVaším snem je prý alespoň na rok nebo dva odjet do zahraničí a poznávat svět. To mi k tomu hnízdění, o kterém mluvíte, příliš nepasuje. Pořád po tom ještě toužíte?\nAno, to stále platí. Ale pořád je pro mě ještě silnější strach z přetrhání pracovních vazeb. Když ještě byl dědeček, tak to nepřicházelo vůbec v úvahu, protože tak jako on byl můj maják, tak zase já byla takový jeho esprit. Odjet někam na dva roky a nevidět ho, to bylo nemyslitelné. Teď jsem sice v tomhle směru svobodná, ale člověk zjišťuje, že těch strachů má v podvědomí více. Jsem členkou Slovenského národního divadla, kde pracuji, a je dalších tisíc věcí, od kterých se zdráhám odejít. Přitom je to vážně můj velký sen. Zmizet na dva roky je strašně dlouho, ale zároveň není. Jen v sobě najít odvahu a sílu to prostě udělat s tím, že až se vrátím, stane se, co se má stát...\nSny ale bývají spojené s rizikem...\nPřesně. Ale teď jsem teprve v takovém procesu. Nebudu se tvářit, že jsem tak odvážná, že už balím. (smích) To ještě ne. Ale když o tom mluvím, nemám pocit, že je to jen sen, který se nesplní. Možná se to stane, až mi bude šedesát, ale cítím, že to jednou udělám.\nPauhofová jako Lída Baarová: Velké sebepoznání\nLída Baarová ve filmu Dívka v modrém (1940)\nTáňa Pauhofová ve filmu Lída Baarová (2016)\nKontroverzní, ale divácky mimořádně přitažlivý. Film režiséra Filipa Renče Lída Baarová s Táňou Pauhofovou v titulní roli při své lednové televizní premiéře sledovalo takřka 1,8 milionu lidí. Snímek o slavné prvorepublikové české herečce, která se zapletla s nacistickým ministrem propagandy Josephem Goebbelsem se tak stal nejúspěšnějším českým filmem vysílaným v televizi od roku 2004. Snímek samotný přitom už v době, kdy byl v kinech, vyvolával různorodé reakce. Filmoví kritici mu příliš pozitivní vysvědčení nevystavili. „Ani ostuda, ani zázrak. Lída Baarová je romance na vývoz,“ shrnula ve své recenzi oproti jiným o něco smířlivější Mirka Spáčilová z MF DNES. „Film vyvolal velké vášně, kritici ho nešetřili, ale lidé se na něj přišli podívat. Pro mě to byla velká škola sebepoznání,“ komentovala Táňa Pauhofová reakce na Lídu Baarovou. O obsazení role legendární české hvězdy slovenskou herečkou neměl režisér Filip Renč pochyb. „Táňa byla prostě nejlepší. Umí vyjádřit velké emoce, v černé paruce působila velmi dobře, a i když tu není přímá podoba, vystihne její povahu,“ vysvětlil.\nAutoři: Veronika Müllerová, Markéta Křivánková\nTáňa Pauhofová: Občas si říkám, jestli by mi nebylo lépe u mrtvol\nTémata: Táňa Pauhofová, plastická chirurgie, pád, Bratislava, Lída Baarová, Lindy hop, Vysoká škola múzických umění v Bratislavě, Slovenské národní divadlo, Hořící keř, Národní divadlo, Poradna: První láska, kamera, práce, Poradna: Sny, Poradna: Strach


Realitní makléř v Ostravě | Co byste o mě měli vědět?\nCo byste o mě měli vědět?\nHlavní strana > Příběh > Co byste o mě měli vědět?\nPosted at 18:30h in Příběh\tby\tAntonín Krumnikl\nChci Vám říct něco o sobě, ať víte, s kým máte tu čest. Jsem zejména člověkem a uvědomuji si, že Vy také.\nMám tři děti a to první, dcera Izi, mi ukázalo v životě úplně nový směr, který se mi podařilo přenést do nemovitostí. Totiž, že obchod musí být nejen perfektně proveden, ale musí lidi bavit.\nNemá význam Vám říct, že mám jedinečný plán prodeje, protože takový plán musí mít každý individuální makléř. Nepodstatno, zda v tom pozitivním, nebo negativním smyslu.\nMěli byste o mě vědět minimálně toto:\nDnes je moderní docílit slevy nemovitosti úplatkem pro makléře. Přijetí takového úplatku vnímám jako zásadní porušení obchodní etiky. Jakkoli velkorysá ke mně bude nabídka zájemce o Vaši nemovitost, nikdy to nebude mít za následek porušení loajality vůči Vám. Kladu si za povinnost najít pro Vás tu nejlepší nabídku s ohledem na Vaše potřeby. Nikoli s ohledem na potřeby kohokoli jiného.\nMou prací není Vám vykládat, že Vám pomohu a najdu skvělou nabídku. Mou prací je to udělat. Nehledám vždy tu nejkratší cestu, ale cestu s nejlepším koncem. Vždy Vás informuji o základních krocích a novinkách v celém obchodu, ale nebudu Vás zatěžovat nesmysly.\nProdal jsem už 300 nemovitostí. Šest set lidí se spolu dokázalo domluvit a najít cestu, jak obchod dokončit. Vždy mě může něco překvapit, ale pravděpodobnost s každým dokončeným obchodem klesá.\nVýznamnou část mých realitních a prodejních aktivit tvoří reklama. Pracuji s širokým publikem a dokážu určit, které je to správné právě pro Vaši nemovitost. Nestýkám se s lidmi jen na prohlídkách, ale aktivně navštěvuji akce mých zákazníků. Jsem schopen se v reálném čase velmi dobře obchodně propojovat a míra prodeje, kdy najdu zájemce o vaši nemovitost v terénu je téměř třicetiprocentní.\nJsem v povědomí.\nPublikuji, píšu články, pořádám zajímavé akce a vzdělávám veřejnost. Tím zásadně rozšiřuji publikum, na které působím. Zastávám legraci, proto mé příspěvky mnohdy dosahují tisíců interakcí na sociálních sítích i bez placené reklamy. Pracuji také s vážnými tématy. Jeden můj článek doputoval až do hospice Cesta domů. Přesto, že se týkal domova.\nUdržuji dlouhodobě nadstandardní obchodní vztahy s ostatními makléři. Zejména proto, abych byl schopen Vaši nemovitosti nabídnout a prodat i na trhu, kde nepůsobím. Třeba v Praze. Nejen Praha, ale i jiná města v ČR mají velmi drahé bydlení a značná část českých investorů proto cílí na Ostravu.\nZakládám si na kvalitě fotografií. Umím připravit prostor tak, aby vypadal atraktivní a zároveň byl skutečný.\nVždy doplňuji půdorys, který vyvolá emoci a budete si chtít představit rozmístění Vašeho nového domova.\nVideo je skvělým nositelem emoce. A nákup je o emocích. Proto přemýšlím nad konkrétním scénářem několik dní. Pro lepší představu mrkněte na youtube.com a dejte si odběr.\nZpracovávám vždy poutavý inzerát. Poutavý inzerát přitáhne pozornost nejen lidí, kteří aktivně něco hledají, ale i těch, kteří se chtějí bavit. A pokud se baví šíří ho dál. Přečtěte si jeden z nich. Díky němu jsem prodal chatu, kterou nikdo nechtěl.\nmá úžasný výhled na Lysou horu. Pokud jste Lysohor, tak vás to bavit musí. Pokud nejste, můžete se Lysohorům smát jak lezou nahoru a funí v očekávání kilometrové fronty na pivo u Bezruča,\nje zde suchý záchod, vně chaty (snadným a možným zásahem lze otočit a nechat jako součást vnitřního vybavení). Na druhou stranu kdo už na nějaké chatě byl, ví, že příhody o dosednutí na venkovní záchod v mínus dvaceti jsou vtipné i na sté opakování,\nNatáčím a vytvářím virtuální realitu.\nVirtuální prohlídku a video si bohužel nemůžete přečíst a musíte to zažít. Spolupracuji s kameramanem a pilotem profesionálního dronu. Pamatujete si ten úžas, když jste poprvé seděli v letadle? To je důvod proč to dělám.\nPracuji s reklamou.\nZveřejněním zakázky na realitní portál začínám ale zdaleka nekončím. Aktivně pracuji s venkovní reklamou i online reklamou, kterou tvořím vždy na míru konkrétního obchodu.\nPokud Vás něco zajímá, klidně mi napište nebo zavolejte.


Hotel Thermal Mosonmagyaróvár, Maďarsko Západní Zadunají - 1 710 Kč Invia\n16.3. - 23.3.2021 (8 dní) Polopenze\nod 11 970 Kč za os.\n14.6. - 15.6.2021 (2 dny) Polopenze\nTento hotel je 36. nejlépe hodnoceným hotelem z celkového počtu 209 v Západní Zadunají.\nLidičky - prosím vás - za tuhle cenu koupíte zájezd/pobyt o několik levelů výše. 1/ recepce - chlapci nejevící zájem o hosty a jakékoliv dění okolo - často nepřítomní v recepci... 2/ parkování - nikdo vás neupozorní, že ač parkujete přímo před hotelem, parkujete vlastně na cizím pozemku - ráno vás bezostyšně zinkasují - aniž by vás kdokoliv varoval...upozornil...napadá nás jen, že "ruka ruku myje",...\nLidičky - prosím vás - za tuhle cenu koupíte zájezd/pobyt o několik levelů výše. 1/ recepce - chlapci nejevící zájem o hosty a jakékoliv dění okolo - často nepřítomní v recepci... 2/ parkování - nikdo vás neupozorní, že ač parkujete přímo před hotelem, parkujete vlastně na cizím pozemku - ráno vás bezostyšně zinkasují - aniž by vás kdokoliv varoval...upozornil...napadá nás jen, že "ruka ruku myje", 3/ hotelová vířivka - to je zoufalost sama - jede 5 minut, sotva funí....přestože jsme si "wellness" objednali v recepci dopředu...byli jsme z toho hodně rozpačití 4/ ...lázně - předchozí recenze o tom, že už chybí jen konečný verdikt hygienika o tom, že zavíráme, je přesný... kdysi tu snad jakási rekonstrukce proběhla, leč je to již dávno...a je to znát... 5/ výhled z hotelu - z restaurace obzvláště - na korodující a pozapomenuté relikvie termálních lázní - je opravdu tristní ..a nezachrání jej ani avizovaná živá hudba pátečního večera...\nZa nás - již nikdy více....hotel má opravdu o zlepšovat...o termálních lázních nemluvě!\nMaďarsko milujeme - jezdíme pravidelně, služby jsou opravdu na úrovni...tady se zastavil čas...\nTak snad naše recenze přiměje někoho k zamyšlení...\nHana H. Listopad 2017\nBěhem pobytu jsme si krásně odpočinuly. Termální lázně se nám líbily a léčivá voda byla super (zbavila jsem se dlouhodobého kašle).\nHotel byl docela fajn. Pokoj byl docela velký, koupelna také, vybavení podle našich představ. Vadou na kráse byl zápach z odpadů, který byl dost nepříjemný.\nJídlo bylo moc dobré a bylo ho dost. Snídaně formou bufetu i s některými místními specialitami. Večeře byla v pátek a sobotu také formou bufetu (jindy servírovaná a výběr ze tří jídel). V pátek byla večeře dokonce s hudbou a přípitkem.\nV rámci ceny ubytování jsme si mohly objednat hodinu (jen pro nás) v místním wellnesu (vířivka + sauna nebo masážní křesla s kameny). Dále je hotelu solná jeskyně, kadeřník apod. a dokonce i zubař nebo vinotéka.\nHotel sousedí s termálními lázněmi. Ty byly moc fajn. Součástí je i bufet (s odérem přepáleného tuku) a také příjemná restaurace s moc dobrým jídlem. Bylo vidět, že jsou lázně v provozu už nějakou dobu a pár věcí už by potřebovalo opravu. Nejteplejší bazén má 39°C, kolem plachty proti větru a dá se v něm relaxovat za každého počasí (včetně inhalace páry nad hladinou). Ostatní jsou trochu chladnější s prvky wellness (různé trysky a vířivka). Je tu také vnitřní a vnější plavecký bazén. Zkrátka pro děti i dospělé, pro sport i relax.\nRadoslav Pršala Březen 2017\nDatum pobytu: 17.3. - 19.3.2017\nPrůměrná, Snídaně dobré, večeře spíše špatné. zakoupené nápoje k večeři (pivo) zkažené.


ABSTRACT SPIRIT/ENNUI – Escapism (CDsplit-2014, MFL Records) | R.U.M. zine\nABSTRACT SPIRIT/ENNUI – Escapism (CDsplit-2014, MFL Records)\nJe libo splitko funeral doomových kapel? Pokud se alespoň trochu zajímáte o dění na této scéně, určitě jste museli narazit na celou řadu partiček z východoevropské líhně, resp. přímo z Ruska, kde tenhle žánr naprosto zdomácněl. A právě touto pěšinou se nyní vydáme i při rozboru tohoto kotoučku, dost možná i o něco dál, jelikož ENNUI pocházejí z Gruzie a jednoznačně patří k tomu nejznámějšímu co tenhle z našeho pohledu nenápadný stát, prozatím vyprodukoval. Ale o tom někdy jindy, prozradit mohu, že již nyní mám s touto kapelou předjednaný rozhovor…\nCo se týče samotného splitka, tak to je rozděleno poctivě na dvě části, přičemž obě kapely dodaly pro tento účel dvě kompozice, jak už samotný žánr velí, pochopitelně dostatečně dlouhé. „An Ode To The God’s Fool“ je pak první z nich a spadá do dílny ruských zástupců, kteří prošli za svou kariéru pozoruhodným vývojem (vždyť mají na kontě hned čtyři řadové desky), od totálně pochmurného funeral doomu, až k o něco jednodušeji zpracovatelnému pojetí, které nelpí jen na ortodoxním vedení hudby, ale snaží se do své tvorby infiltrovat i další prvky, jež činí hudbu mnohem barevnější.\nA právě tahle nějak lze i charakterizovat úvodní tesknotu, postavenou pochopitelně na funeralové pomalosti, ale také na překvapivé kulminaci – čistými sbory, jež dokonale vyostřují pointu celé téhle (takřka) dvanáctiminutovky, z poloviny namočené do gothických bažin (klávesy). Druhá záplata na nekonečnou bolest, nesoucí rozpitou cedulku s názvem „Schizotherica“, není až tolik ponořena do experimentů, více se drží při zdi, ovšem zdaleka nelze tvrdit, že by se v ní nic nedělo. V umrlém tempu mě ponejvíc zaujaly hlavně vkusné kytarové melodie a v komplexním měřítku i stylová práce s klapkami kláves. Pokud necháte tvorbě ABSTRACT SPIRIT prostor, dovolíte si otočit volume doprava, prožijete s touto kapelou příjemných dvacet minut.\nSílu na obloudění teskných duší má však i dvojice hudebníku z projektu ENNUI. Zvuk oproti ABSTRACT SPIRIT sice není až tolik dynamický, ovšem jinak je úvodní světabol („Where the Common Sense Is Ruined“) dokonalou trefou do všech černých srdcí, holdujících obdobnému druhu hudby. Při strohém poslechu se vám sice může zdát hudba ENNUI naprosto jednotvárná, ale když se začnete trochu více soustředit, rázem objevíte spousty interesantních momentů. Především kytarové postupy, melodie, skličující hrubost, jsou přesně tím, co by posluchače mělo připoutat k pohovce.\nPytel depresí a krásných melodií však nekončí ani s „The Day of Abandonment“, která je v tomto ohledu ještě košatější. Melodie za melodií, jako nádech a výdech. V podobném režimu pluje tahle píseň dál a dál, tu a tam nějaká odbočka či přestávka, jako kdyby ENNUI zkoušeli co je posluchač schopen si z hudby odnést. Skutečná krása!\nTohle splitko se moskevskému vydavatelství opravdu povedlo! Sice na něm neobjevíte nic extra neslyšeného, ale o tom v tomto žánru vůbec nejde. Zde se hraje s uměním uchopit atmosféru, vtáhnout posluchače do děje, vyluxovat mu duši a posléze ho vrátit do reality. Přeji nerušený poslech a oběma kapelám blahopřeji k počinu, jež si nezadá s celou funeral doomovou špičkou!


Jaroslav Svěcený odkládá housle a vyráží za sluncem! Konečně s sebou bere i manželku | Sedmička.cz\nJaroslav Svěcený odkládá housle a vyráží za sluncem! Konečně s sebou bere i manželku\nJaroslav Svěcený má v plánu na dovolené pouze odpočívat.\n30.07.2017 08:00, Autor: pes |\nZatímco červenec je pro Jaroslava Svěceného (56) každoročně pracovní, srpen bude ve znamení dovolených. Se svojí ženou se chystá do slunného Řecka. Zaslouženého volna se už nemůže dočkat. V plánu má jen ležet a nic nedělat.\nHouslový virtuóz Jaroslav Svěcený se během roku téměř nezastaví. Pracovní zápřah má dokonce i během letních prázdnin. Manželka si ho tak doma příliš neužije. V srpnu se však snaží zvolnit a místo pracovní cesty se svými muzikanty vyjet na zaslouženou dovolenou se svou ženou Monikou, což je pro muzikanta obrovská svátost.\n"Začátkem srpna letíme na dovolenou do Řecka, už ji vážně potřebuju. Těším se, že nebudu dělat nic. Potřebuju se hlavně dospat. Jak hodně cestuju po světě, jsem dost unavený a vyšťavený," přiznal slavný houslista, jež se stal kmotrem desky pěvkyně Lenky Graf.\nSvatba roku: Andrej Babiš si po 23 letech vzal svoji Moniku!\nNa svatbu Babiše se sjeli hosté\nPetr Jákl chystá údajně nejdražší film v české historii!\nDavid Gránský s přítelkyní: na dovolené se ozdobili novým tetováním!\nMichal Jagelka má život na houpačce!\nRichard Krajčo se potřetí oženil, vzal si režisérku Karin Babinskou!\nKolaps! Michal Prokop byl narychlo odvezen do nemocnice!\nTekla krev! Kapela Wohnout měla ošklivou autonehodu\nAleš Cibulka hledá soutěžící do svého nového pořadu! Máte zájem?\nMartin Dejdar přivezl Ameriku do Prahy a dokonce dělal průvodce\nAnife Vyskočilová neprošla psychotestem. Všechny by postřílela!


Aktuální nabídka penziony Trstěnice (Cheb) denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si penziony Trstěnice (Cheb) než Vás někdo předběhne.\nKategorie penziony Trstěnice (Cheb) se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele penziony Trstěnice (Cheb) neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je penziony Trstěnice (Cheb) právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné penziony Trstěnice (Cheb)\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii penziony Trstěnice (Cheb), pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující penziony Trstěnice (Cheb), a to penziony na prodej Trstěnice (Cheb), pronájem penzionu Trstěnice (Cheb), dražby penzionů Trstěnice (Cheb).\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii penziony Trstěnice (Cheb) nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích penziony Trstěnice (Cheb), penziony na prodej Trstěnice (Cheb), pronájem penzionu Trstěnice (Cheb), dražby penzionů Trstěnice (Cheb).\nNehledáte penziony Trstěnice (Cheb) ?\nPokud jste v této kategorii penziony Trstěnice (Cheb) omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí penziony Trstěnice (Cheb)\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii penziony Trstěnice (Cheb), si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr penziony Trstěnice (Cheb). Určitě lépe naleznete penziony Trstěnice (Cheb), který hledáte.


Bělušice jsou doloženy roku 1231, kdy je vlastnil Vít z Bělušic. V roce 1240 je uváděn Boleslav z Bělušic a v roce 1377 pánové Jindřich a Bozděch z Bělušic. Po nich v písemných dokumentech v roce 1404 figuruje Jan z Bělušic. Tvrz se v písemných pramenech objevuje poprvé v roce 1408, kdy je uváděna jako majetek Vchyny z rodu pánu z Bělušic, který je dále zmiňován v roce 1421. Bělušice byly později centrem většího hospodářství, které vlastnil v roce 1523 Jan Charvát z Barštejna. V roce 1566 získali zdejší majetky páni z Bílé, ale už v roce 1570 se vrátily do rukou Charvátů z Barštejna. Za účast na stavovském povstání hrozila konfiskace tehdejšímu majiteli Janu Charvátu, v roce 1623 však byl omilostněn a bělušické hospodářství mu zůstalo. Po něm vlastnila Bělušice jeho dcera Alžběta Charvátová, která se provdala za Karla Chotka z Chotkova. Při přestavbách v 19. století byla většina starších budov zbořena, část obvodového zdiva tvrze s mohutnými opěráky se zachovala. V držení rodu Chotků byl statek do pozemkové reformy v roce 1925. Do roku 1948 jej pak vlastnila rodina Baňků, poté zde sídlil státní statek a od roku 1990 opět rodina Baňků.