1 Kwane, Sabat aron dowan keruuna awari amkimo wiibwari arimingku andowe aron Sande munuune, Meri Magdalen yoom Meri mamaa yoom yi ayoob dabokne Yesu ye bobkonombon wedmok winiwen.\n2 Kwane, bobkonombon kuyaambed kudmeniibban kumbed dowodki kenambun monoon, amborom kuu God ye engyu maa Ewen arimbed kamenene wene bot darewoob ambongko kebeniwen kuu kanboronmo angkanekore kwari dibeen kowe. 3 Ku dibeenman kuu wedmeni kuu nambirimo, imak areb, kwane yebkad kuu kukdangkayokmo. 4 Kwane, Yesu ye konombon oone doriib ye ana nangmidan kuu wedmenib une binangki miin darewoob kere kiringmenabenib bobnemoon areb keriwen.\n5 Kwane, engyumbed nima yaa yedmoon, “Yiib kwane unaib. Ne kuu nekaad, yiib kuu Yesu ande onmenmo meniib, ye at ming ari bakumbed dariwen kwandiwed. 6 Ye kuu keyaomban, demboon kii. Yekareb dakmoon arebmo keroon kui. Kowe yiibka menenib, ye kanmene kowiiwa angkimboroon yaa wedmime, dowan kii! 7 Kowe, yiib kirodmo wenenib ye kedmengkandeendan yaa daandime, ‘Ye bobnoon yirimbed dembekore, yaro dore yedinmo Galeli angka weneen kii. Kwangkambed Yesu kuu wengane wedmaniib kii.’ andime. Kedi, weng kuu ku daandaan kui.” andoon.\n8 Kwanandoon kowe, nima kuu uniyiib kumban kubi darewoobbed kuyaa koronde kibindare wenenib, ye kedmengkandeendan yaa daandok winiwen. 9 Yi kwane wedya weniib yaambed Yesumbed kudmeniibban wengande yedmoon, “Amkim amun.” andoon. Andoone, yi kuu dia mene bumangkane ye yon kong yiri awingkenib ye yaningko kankooniwen.\n10 Kwane, Yesumbed yi yaa yedmoon, “Yiib unaib. Winime, wenenib ne damana yaa dakmibko wengambere Galeli angka winime, ne kuu kwangkambed yi wedmewe wengawaniib kii.” andoon.\n11 Kwane, nima kuu mogeed wedya winiiwe, ana nangmidan Yesu ye bobkonombon oone doriib yena kuu siti aom aomnenib, God dore Yuudan dore wedyiri dobiridan yi korok korokiib yaa wenenib, yi oone doriiwa komarewa keroon ye weng korem kwane daandiwen.\n12 Kwane, God dore Yuudan dore wedyiri dobiridan yi korok korok yoom Yuudan yi aamkono aamkono yoom nedbekoriwa, dakme inamen mimo keriwen. Kwana kowe, od darewoob ana nangmidan yaa kondenib 13 yedmiwen, “Kekane dakmime, ‘Nub kuu unuk danguwena Yesu ye id kuu ye kedmengkandeendanbed mene yid kanyaro dore winiwen.’ ande dakmime. 14 Kowe kwane bobkonombon angkambed komo keroon ye wengbed wene Gavana Pailet ye kerendem aom awunaneena wengambaraneen kuu nubbed nangkananuuwe yiib yaa dabab manaana kandaibban.” andiwen. 15 Kowe, kwane ana nangmidan kuu od kandekoriwa, komo weng daande kondiwen kuu kwamunemo kamiwen. Kwane, dudi weng ongmiwen kee kwane Yuudan kumaom dande yareen, mene kibikee.\n16 Kwane, ye kedmengkandeendan 11iib kuu Galeli angka wene aangko maa Yesumbed kwari minime andoon ari winiwen. 17 Kwane, kuyaambed wedmenekorib ye aningko kankooniwen, kumban karub yena kuu karekmiwen.\n18 Kwane, Yesu yi dia menene daandoon, “Ewen ariyiib okad yiriyiib ye ooni ye aromkono korem kuu ne yaamo kawoon. 19 Kwana kowe, ambibkin korem yaa wenenib, ne nimaya karuwa kerime andi dowad ne weng kedmengkandime. Awodki God yaningkoyiib Dana Mingki Yesu yaningkoyiib Kingkin Karadmo yaningkoyiib yaambed baptais kerundime. 20 Kwane, nembed yiib yaa kwamime ye weng komo komo kedmengkande kondaan ye weng korem kuu yi yaa awinime ande kedmengkandime. Kedi, anam anam kuu ne kuu aron korem yiib kuu domondainban kwane doberembaraniinkob, kwane wene okad miin yimin wandanuun kii.” andoon.


’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi Payonia Ru Ri ’Ba Ngole Ri?\nE’yo oniza mi ngulupisiri\n“Payonia” eyi ’ba oko mupi pari e’yo oluzu o’dini ma alea ’ba azi ’diyi ni eri ma vuti bizu ndo ’diyi. Yesu ni ndra payonia ni a’dusikuni ’ba epe ndra eri ma ti emuzu azi idri fepiri ngazu azini geri pata niri zizu. (Matayo 20:28) Curu’do, ’ba eri ma vuti bipi ’diyi ki eri ma pamvu obi a’dusikuni eyi sawa eyini ma ndepi ni ri ayu ‘’baki ojazu’ ecazu ’ba eri ma vuti bipi ’diyi ru. (Matayo 28:19, 20) Eyi ma azi kakau ecaki payonia ru.\nPayonia eri agu e’yo bari olupi o’du driasi ri. ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi dria e’yo baru ri olu. Te eyi ma azi kakau soki oyo idri eyini ma alea azi ngazu payonia e’yo olupi mba driasi sawa 70 ri ru. Ecozu ’diri ’yezu kilili, eyi di sawa eyini azi ndundu ’diyi ngazu ri awa esele iri si. Eyi ma azi kakau ecaki di vini payonia e’yo olupi mba driasi sawa 130 ri ru. ’Ba payonia ru ’diyi apiki afa eyini ovuzu idri eyini ma alea ’diyi kisi ra, azini ’baki asi eyini Yehova ma dria ecozu afa eyi ni le idri ma alea riki isuzu. (Matayo 6:31-33; 1 Timoteo 6:6-8) ’Ba ecopi ovupi payonia ru mba driasi ku ri eco vini fomu ofi ecazu payonia e’yo olupi sawa 30 kaniku 50 ri ru mba erini ecozu ra ria.\nLeta Mungu ni lezu ’ba ada be ri ni fe agu azi ni ecazu payonia ru ni. Ekile ndra Yesu dri rile, aneki ava ’ba kakau ni lezu e’yo ada Mungu ma dria ri nizu asisile erini ri be ri ra. (Marako 6:34) Te ama ovuki nita ecopi eyi ma aza kopi sawa ’disi azini asi ’baza fepi eyini ewu drusi ri ma dria ri be. Leta ’ba azi ’diyi ki lezu ri ni di fe payonia ni sawa azini okpo erini ayu ’ba kakau ma aza kozu e’yo baru ri nizu. (Matayo 22:39; 1 ’Ba Tesalonikia ’Diyi 2:8) Erini ’yezu ’dinile risi, payonia ni eca ayikosi a’ita be okporu, dika eri di i esi Mungu vu enyia ogogo.—’Yeta 20:35.\nMi eco payonia ni agu ngole ri i’ari ece ngoni?\nAfa fepi ’ba azi ’diyi ni ecazu payonia e’yo olupi mba dria siri ru ri a’du afa ni ya?


A’diko Biblia ma Alea ’Diyi E’dozu Opi Israelini Okorisi Cazu Kpere Babuloni ni ’Duzu Ria - ’Ba E’yo eti Yehovani Nzepi ’Diyi pi ma Web Site Adari\nSaulo eca opi Israelini okori i. Te Yehova ga eri si, kani pe Daudi ni ovuzu eri ma paria. Ama nga e’yo kakau oni Daudi ma dria. Eri ni ovuria karileo ni ria, ’di a’di Goliato be. ’Da ma vutia nga apa Saulo Opi ma’yala ru ri si ra. Abagaili ndrizaru ri nga eri oga e’yo azaza ’yezu si.\n’Da ma vutia, ama nga e’yo kakau oni Daudi mvi Sulemani, ecapi opi ru Daudi ma paria Israelia ria ma dria. Opi na Israelini oko ’diyi alu alu nya opi eli 40. Sulemani ni drazu ’boria, Israelini awa i opi nyaza iri ru, alu ri opi oruleru ri ni aziri opi andraleru ri ni.\nEnyati oruleru 10 ’diyi o’a eli 257 vutinia ’ba Suria ni nga emu eyi ma dri ja ra. Eli 133 ma vutia enyati iri andraleru ’diyi ’ba nga vini eyi ma dri ja ra. Sawa ’disi ’ba obi di anzi Israelini ’diyi ji aru ru Babylonia. Esele SU ’di nze adi kaniku a’diko ndriza eyi yepi eli 510 ma alea ’diyi ma dria.


Zaburi 88 - Holy Bible [Luo Bible 2020] - (Zab 88)\n88:1 88:2 88:3 88:4 88:5 88:6 88:7 88:8 88:9 88:10 88:11 88:12 88:13 88:14 88:15 88:16 88:17 88:18\nWer. Zaburi mar yawuot Kora. Kuom jatend wer. Kaluwore gi mahalath leanoth. Maskil mar Heman ja-Ezra. Yaye Jehova Nyasaye, in e Nyasacha ma resa, aywagora e nyimi odiechiengʼ gotieno.\nMad lamona chop e nyimi; yie ilok iti ne kwayona.\nNimar chandruok opongʼo chunya kendo ngimana sudo machiegni gi liel.\nIkwana kaachiel gi joma ridore piny ei bur matut; achalo ngʼama onge teko.\nOjwangʼa kaachiel gi joma otho, mana kaka joma onegi monindo e bur, makoro ok ipar kuomgi kendo, joma ongʼad kargi oko e ritni.\nIseketa ei bur matut mogik, ei piny mogik, kama olil ti.\nMirimbi mager ogore kuoma mapek; isetamo wangʼa gi apaka magi duto. Sela\nIsemiyo osiepena mane ni machiegni koda mogik oringa, kendo isemiyo koro achalonegi mana koko. Odinna ma ok anyal tony;\nwengena ok nen maber nikech kuyo ma an-go. Aluongi odiechiengʼ kodiechiengʼ, yaye Jehova Nyasaye; achikoni lwetena.\nBende itimo honni magi ne joma otho? Joma otho bende nyalo chier kendo mi paki? Sela\nHerani bende inyiso joma ni ei liel; adier, koso adierani bende yudore e kethruok piny?\nTimbeni miwuoro bende ongʼere kama otimo mudhono, kata timbeni makare e piny ma ilalieno?\nAnto aywakni mondo ikonya, yaye Jehova Nyasaye; lamona chopo e nyimi gokinyi.\nYaye Jehova Nyasaye, angʼo momiyo idaga kendo ipandona wangʼi?\nAseneno chandruok chakre tin-na mi adwa tho; asewinjo malit nikech thagruok misekelona, kendo chunya oseol.\nMirimbi mager oseywaya; thagruok mimiya osetieka.\nGilwora ka ataro odiechiengʼ duto; gisedinona chuth koni gi koni.\nIsemaya osiepena gi joherana; mudho mandiwa ema koro odongʼ machiegni koda kaka osiepna.


Twiny nyutho mer pa Mungu | Mi ponji\n‘Ng’atu ma Yehova umaru epon je (etwinye).’—EBR. 12:6.\nWER: 123, 86\nLembe m’utimo Cebna ubemio iwa ponji ma kan i iwi twiny pa Mungu?\nWacopo lubo lapor pa Yehova man pa Wode nenedi ka wabemio twiny?\nTwiny ma wabenwang’u tin eni ubeyikowa pi lembang’o?\n1. Biblia ukoro lembang’o iwi twiny?\nPARU ma kani ma bino i wii kan iwinjo wec ma nia twiny? Dhanu ma pol giparu wang’ acel iwi matira, re twiny nyutho lembe lee nisagu maeno. Biblia uyero nia twiny utie lembe ma ber dit iwa man saa moko ekwane karacelo ku ng’eyong’ec, rieko, mer man kwo. (Rie. 1:2-7; 4:11-13) Pieno, twiny pa Mungu, nyutho nia emaruwa man ebemito wakwo nja ku nja. (Ebr. 12:6) Re kadok saa moko twiny pa Mungu uketho i ie matira de, emiye ngo ku kwinyo kunoke i ayi ma nyayu peko i kumwa. I andha, thelembe ma lee mi wec ma nia twiny, uketho i ie ponji, ma calu ma janyodo mio ni nyathin pare m’emaru.\n2, 3. Twiny copo ketho i ie ponji ku matira nenedi? (Nen cal mir acaki.)\n2 Wakewec iwi lapor ma e. Nyathi jalawobi moko ma nyinge Johnny ubino goyo mupira i ot. E min ugam ukwere kumae: “Johnny, kud igoy mupira i ot ibimaru ng’enyo piny.” Re Johnny uwinjo ngo min man emedo asu ku goyo mupira. E mupira ucidh upodho iwi agulu mi thiwe man agulune ng’eny! Dong’ min utimo ang’o pi nitwinye? Ekoro ire nia pirang’o lembe m’etimo ubino rac. Min umito nikonye kara enyang’ nia etie ber niworo junyodo, man eng’ei nia juketho ngo cik mi mananu man cikne gicuu. Kara Johnny unyang’ i lembe maeni, enwang’u bende nia ukwayu ekan mupira pare pi nindo moko pi nimio ire matira. Lembuno uroyo can i Johnny, re ukonye ning’eyo nia kan eworo ngo junyodo pare, matokene copo bedo ma rac.\n3 Jukristu gitie i Juruot pa Mungu. (1 Tim. 3:15) Pieno Wegwa Yehova utie ku twero mi ketho cik pi gin ma ber ku gin ma rac, man etwinyowa ka wanyutho ngo woro. Bende ka timo mwa uwodho matoke ma rac, twiny ma Yehova mio iwa ku mer copo konyowa ninyang’ nia kara pire utie tek dit niwinjo dwande. (Gal. 6:7) Mungu umaruwa lee akeca, pieno emito ngo nyanok de nia wanen can.—1 Pet. 5:6, 7.\n4. (a) Yehova ubemito waponj jumange nenedi? (b) Wabing’io i penji ma kani i thiwiwec maeni?\n4 Ka wabemio twiny nimakere ku Biblia, waromo konyo nyathin mwa kunoke japonj Biblia nidoko jalub pa Kristu. Watio ku Biblia pi niponjo ng’atini ung’ei gin m’atira man wakonye kara enyang’ man ‘ewor gin ceke ma Yesu ung’olo.’ (Mat. 28:19, 20; 2 Tim. 3:16) Kumeno re ma Yehova ubemito ginwang’ ponji, kara gin de giromo konyo jumange nilubo tok Kristu. (Som Tito 2:11-14. *) Kawoni wakeng’ii i penji adek ma e ma pigi tek: (1) Twiny ma Mungu bemio iwa nyutho nenedi mer pare? (2) Lapor mi dhanu ma Mungu utwinyo ubemio iwa ponji ma kani? (3) Wacopo lubo nenedi kite ma Yehova giku Wode gimio ko twiny?\nMUNGU TWINYOWA KU MER\n5. I yo ma kani ma twiny pa Yehova nyutho nia emaruwa?\n5 Yehova tirowa, eponjowa man etendowa, pilembe emaruwa. Ebemito wabed ku mer ma ceng’ini kude man wakwo rondo ku rondo. (1 Yoh. 4:16) Enywaruwa ngo man ecayuwa de ngo. (Rie. 12:18) Yehova neno akeca kite mwa ma beco man eweko wabed agonya. Twiny ma wanwang’u niai i Biblia, i girasoma mwa, i bang’ junyodo mwa, kunoke i bang’ judong cokiri nyutho andha nia Yehova umaruwa. I andha, ka judong cokiri gibetwinyowa ku yoo man ku mer pi kosa moko, ma nyo fodi wan de wanyang’ ungo pire, eno nyutho andha nia gibelubo lapor mi mer pa Yehova.—Gal. 6:1.\n6. Twiny nyutho mer pa Mungu nenedi, kadok nwang’u twinyne uketho ng’atini ubayu rwom pare de?\n6 Saa moko twiny copo bedo ngo kende kende nimio juk. Ka ng’atu moko utimo dubo ma lee, ecopo bayu rwom m’etie ko i cokiri. Re kadok enwang’u twiny ma kumeno de, asu twinyne nyutho mer pa Mungu. Ku lapor, ecopo konye ning’eyo nia ubekwayu ekoi saa ma lee pi niponjo Biblia, pi ninyamu ie, man pi nirwo. Kan ebetimo kumeno, mer pare ku Yehova copo doko tek. (Zab. 19:7) I ng’ei nindo moko, ecopo dok nwang’u kendo rwom m’elar ebayu. Kadok i saa ma jukoyo ng’atini akoya de, asu eno nyutho mer pa Yehova, pilembe egwoko cokiri i kum timo ma rac pa ng’atune. (1 Kor. 5:6, 7, 11) Bende calu ma twiny pa Mungu utie saa ceke atira, ekonyo ng’atu ma jukoyone ninyang’ nia etimo dubo ma lee. Pieno ecopo loko cwinye.—Tic. 3:19.\nTWINY PA YEHOVA UTIE PI BERO MWA\n7. Cebna ubino ng’a, man kite ma kani ma rac m’umondo i ie?\n7 Pi ning’eyo nia twiny utie lembe ma pire tek, wakewec iwi dhanu ario ma Yehova utwinyo. Ng’atu acel utie Cebna, m’ubino Jaisrael m’ukwo i rundi p’ubimo Hezekia, man m’ucelo ke utie Graham, ma tie umego mi rundi mwa eni. Cebna ubino “jawiot,” copere p’ubimo Hezekia man ebino ku dito ma lee. (Isa. 22:15) Ento Cebna uweko kuhaya umondo i ie, man emito eketh jumange ung’ei nia en re ma pire tek dit. Eroko bende ire liel mi bei ma tek i cana man ebed ewotho ku “magali mi dwong’.”—Isa. 22:16-18.\nKa wanyutho jwigiri man watie ayika niloko paru mwa, Mungu bimio iwa mugisa (Nen udukuwec mir 8 nicidho i 10)\n8. Yehova utwinyo Cebna nenedi, man adwogine ubino ang’o?\n8 Calu ma Cebna umito ebed ku dwong’ ire gire, Mungu ugam umayu dito pare man emie ni Eliakim. (Isa. 22:19-21) Lembe maeno utimere kinde ma Senakerib m’ubimo mir Acur upangu ninyotho Yerusalem. Nindo moko, Senakerib uoro judong askari pare man udul mony ma dit pi ninyayu ndiri i Juyahudi, man pi nicwalu ubimo Hezekia kara etim lembariba kugi. (2 Ub. 18:17-25) Hezekia ugam uoro Eliakim ku jumange ario nirombo ku judong askari maeno. I kind dhanu adek m’eoro, acel ubino Cebna, ma i saa maeca nwang’u etie jagor. Lembuno ubenyutho nia Cebna uponjo nibedo ku jwigiri, lembe de uton ungo i ie, man enwang’u ngo nia dong’ tije mbe. Ento ebino ayika niyio tic ma nok ma jumio ire. Lembe m’unwang’u Cebna copo mio iwa ponji adek.\n9-11. (a) Lembe m’unwang’u Cebna ubemio iwa ponji ma kani ma pigi tek? (b) Lembe ma Yehova utimo ni Cebna romo ketho cwinyi nenedi?\n9 Mi kwong’o, calu ma Cebna ubayu rwom pare, eno ubepoyo wiwa nia, “kuhaya lar wok ni nyoth.” (Rie. 16:18) Saa moko nyo watie ku rwom ma segi i cokiri, man nyo jumange gibeparu nia piwa utie tek nisagu. Ka tie kumeno andha, nyo wabed wanyutho jwigiri de? Nyo wabed wapoi de nia copo ceke ma watie ko, man lembe ceke ma beco ma wabetimo utie nikum Yehova? (1 Kor. 4:7) Jakwanda Paulo umio cimowang’ ma e: “Ayero . . . ni dhanu ceke ma ni i kindwu kubang’gi kubang’gi, ng’atuman ie kud upid pire gire ma sagu ma maku ie pidi; ento ie pid kumeni calu pidoie bedo nger.”—Rum. 12:3.\n10 Mir ario, juk ma tek ma Yehova umio ni Cebna, copo nyutho nia egeno andha nia Cebna copo lokere. (Rie. 3:11, 12) Lembe maeni ubemio ponji ni umego ku nyimego ma gibayu rwom moko ma segi. Kakare nimaku ng’ecwiny man nikun, gicopo nimediri nitimo ni Yehova kud adundegi ceke. Ukwayu ginen twiny calu yo ma Yehova nyutho ko mer. Bende, wiwa kud uwil nia Wegwa bimio sukulia ni dhanu ma gibemediri ninyutho jwigiri. (Som 1 Petro 5:6, 7.) Pieno ka wabenyutho jwigiri man watie calu ulobo ma yom, twiny ma Yehova mio iwa ku mer romo binyowa.\n11 Mir adek, lembe ma Yehova utimo ni Cebna ubemio iwa ponji ma pire tek. Yehova mio twiny i kite ma nyutho nia edagu dubo, man ma nyutho bende nia emaru ng’atu m’utimo dubone. Yehova neno kite ma cuu ma ng’atini utie ko. Dong’ kan itie janyodo kunoke jadit cokiri, nyo icopo lubo lapor pa Yehova saa m’ibemio twiny?—Yud. 22, 23.\n12-14. (a) Jumoko gijolo twiny pa Yehova nenedi? (b) Lembe pa Mungu ukonyo umego moko nenedi niloko paru pare, man matokene ubino ang’o?\n12 Lembe ma rac utie nia jumoko i ng’ei ma ginwang’u twiny, ng’ecwiny mondo i igi, pieno gikoyiri ku Yehova man cokiri de. (Ebr. 3:12, 13) Nyo eno ubenyutho nia ng’atu moko mbe ma romo konyogi? Kumeno ngo! Wakenen lapor p’umego Graham, ma jukejukoyo kud i cokiri man i ng’eye udok udwogo. I ng’ei ma dong’ edwogo, eweko nirweyo man nicidho i coko. E jadit cokiri moko utimo kero nitheyo mer ku Graham, man Graham ukwayu nia giponj Biblia gikude.\n13 Jadit cokiri maeno uyero kumae: “Peko pa Graham ubino kuhaya. Ebed eweco rac ku nying’ judong cokiri ma gitito lembe pare. Kinde ma wacaku ponjo kude Biblia, saa moko wabed wang’io i giragora ma tung’ tung’ iwi kuhaya man iwi matokene. E Graham ucaku nenere gire cuu i kieu ma tie Lembe pa Mungu, man efoyo ngo lembe m’eneno! Lembuno uwodho cegonying’ ma wang’u ijo! I ng’ei m’enyang’ nia kara ‘riu’ mi kuhaya re m’unego wang’e, man peko pare ubino wec m’ebeweco rac ku nying’ umego, e ndhundhu ecaku timo alokaloka. Bende ecaku bino nja i coko mi Jukristu, ecaku miere niponjo Lembe pa Mungu, man nibedo ku ng’iyo mi rwo nja. M’umedo maeno, ecaku telo wi ot pare cuu i thenge mi tipo; e lembuno unyayu mutoro ma lee i dhaku kud awiya pare ceke.”—Lk. 6:41, 42; Yak. 1:23-25.\n14 Jadit cokirine umedo kumae: “Nindo moko, Graham uyero ira lembe m’umulo adundena, ewacu kumae: ‘Ang’eyo lemandha pi oro ma dupa, man abed atimo bende tic pa jayab yo. Re eni kan acopo yero ma jiji mbe nia andhandha amaru Yehova.’” I ng’eye nyanok, Graham ucaku konyo nimio mikro i coko, man efoyo lee dit rwom maeno. Jadit cokirine uyero kumae: “Lapor pare uponja nia ka ng’atini ujwigere i wang’ Mungu man ejolo twiny, enwang’u mugisa ma lee!”\nLUB LAPOR PA MUNGU MAN PA KRISTU KINDE M’IBEMIO TWINY\n15. Wacikara nitimo ang’o kara twiny ma wabemio ubed ku matoke ma cuu?\n15 Ka wabemito wadok juponji ma beco, wacikara mi kwong’o nilar ponjara cuu. (1 Tim. 4:15, 16) Kumeno bende, ka Yehova ung’iyi nitwinyo jumange, icikiri ninyutho jwigiri man niweko en re m’etel wii i kwo peri. Ka jumange gineno nia ibed ijwigiri, gibinyutho iri woro man gibibedo ayika nijolo telowic man juk m’ibemio. Wakenen lapor pa Yesu.\n16. Lapor ma cuu mi twiny man mi ponji pa Yesu romo ponjowa nenedi?\n16 Yesu ubedo wor ni Won saa ceke, kadok kinde ma ninyutho worone ubino tek de. (Mat. 26:39) Epoyo wi juwinj pare nia lembe m’ebeponjo man rieko pare uai i bang’ Won. (Yoh. 5:19, 30) Yesu ubed ujwigere man ebino wor; lembuno uketho ebedo japonji ma tie ku ngisi. Dhanu m’atira gibed gifoyo nibedo karacelo kude. (Som Luka 4:22.) Wec ma tie ku kisa ma Yesu ubed uweco umio kero ni dhanu ma cwinygi tur man ni dhanu m’uvoc. (Mat. 12:20) Ebed etwinyo jukwenda pare i ayi ma yoo man ku mer, kadok i saa ma nwang’u ng’ecwiny copo nege i ie de, ku lapor kinde ma gibino piemiri nia ng’a m’i kindgi ma dit nisagu.—Mk. 9:33-37; Lk. 22:24-27.\n17. Kite ma kani ma bikonyo judong cokiri nigwoko cokiri cuu?\n17 Saa ceke ka judong cokiri gibemio twiny m’ucungo iwi Biblia, ubekwayu gilub lapor pa Kristu. I kite maeno re ma gibinyutho nia gibemito niweko Mungu man Wode re ma gitel wigi. Jakwenda Petro ukiewo kumae: “Wukwai udul pa Mungu ma ni i kindwu, wunen wigi de, ma jukucukowu acuka ngo, ento ni kum avane m’unegowu, calku yeny ma Mungu yenyo; kadi kum kuloka ma rac de ngo, endre ku pidoic ma yot, kadi kud wurwodh arwodha wi ju ma jukethowu i wigi, endre wukethru ni por ni udul.” (1 Pet. 5:2-4) Judong cokiri ma gitie ayika ninyutho woro ni Mungu man ni Kristu, gibinwang’u mugisa gin gigi ku ju ma gibeneno wigi de.—Isa. 32:1, 2, 17, 18.\n18. (a) Yehova ubekwayu nia junyodo gitim ang’o? (b) Mungu konyo junyodo nenedi?\n18 Junyodo giromo mio twiny man ponji nenedi? Yehova ung’olo ni wego kumae: ‘Kud wunyai ng’ecwiny i nyithindho mu: endre wutunggi i ponji (twiny) man juk pa Yehova.’ (Ef. 6:4) Nyo ponji man twiny pigi tie tek andha? Lembrieko 19:18 unyutho nia ka junyodo gibetwinyo ngo awiya migi, awiyane gicopo tho i kosa mi junyodo. Yehova umio rwom mi twinyo awiya ni junyodo. Tek gitimo ngo kumeno, gibiwodho wel ire! (1 Ub. 3:12-14) Ka junyodo gibekwayu kony i bang’ Yehova nikadhu i rwo, man gibeweko Lembe pare man tipo pare maleng’ re m’utel wigi, ebimio igi rieko man kero ma gitie ku yenyne.—Som Yakobo 1:5.\nWAPONJ KITE MA WABIKWO KO KU KWIOCWINY\n19, 20. (a) Mugisa ma kani ma wanwang’u ka wajolo twiny? (b) Wabiponjo lembe ma kani i thiwiwec m’ulubo?\n19 Ka wabejolo twiny pa Mungu man wabelubo kite ma Yehova giku Yesu gimio ko twiny, wabinwang’u mugisa dupa dit. Juruot mwa man cokiri bende bibedo ku kwiocwiny, man ng’atuman binwang’ere nia jumare, pire tie tek man etie museme. Eno ceke fodi tie nyathin abila mi kwiocwiny man anyong’a ma wabinwang’u rondo ku rondo. (Zab. 72:7) Twiny pa Yehova ubeyikowa pi kwo ma wabikwo ko rondo ku rondo i acel ku kwiocwiny, calu juruot ma Yehova re ma tie Wegone. (Som Isaya 11:9.) Ka wabepoi pi lembe maeno, wabineno nia kara andha twiny utie yo ma ber mandha ma Mungu nyutho ko mer pare iwa.\n20 I thiwiwec m’ulubo, wabiponjo lembe dupa iwi twiny ma wacopo nwang’u i ot man i cokiri. Wabing’eyo kite ma waromo kwerara ko giwa. Wabing’eyo bende kite ma waromo urara ko i kum lembe ma copo mio iwa can lee nisagu twiny moko ci ma wacopo nwang’u.\n^ par. 4 Verse mir 13 (NW): “Ma wabekio ko genogen mi mugisa man nyuth mi dwong’ pa Mungu ma dit man Jalar mwa Yesu Kristu.”


MASTODON WILL BEGIN RECORDING THEIR NEW ALBUM WITH PRODUCER BRENDAN O’BRIEN - MASTODON / ONCE MORE 'ROUND THE SUN / OUT NOW Official Blog\nview all dates > MASTODON WILL BEGIN RECORDING THEIR NEW ALBUM WITH PRODUCER BRENDAN O’BRIEN\nSubmitted by Mastodon Crew on May 26, 2008 - 4:51pm\nWIN TICKETS TO BONNAROO! Check out mastodon discussing the heavy metal in baghdad dvd!! MASTODON / ONCE MORE 'ROUND THE SUN / OUT NOW blog


Mini Mini in Ilembe (Dolphin Coast) | Cars | Gumtree Classifieds South Africa\nRelated : mini moke\nCars & Bakkies in North Coast (Keyword:"mini mini")\n2009 MINI Cooper S Convertible for sale!\nSAT NAV, ELECTRIC WINDOWS, AUX, BLUE TOOTH, AUTO LIGHTS, XENONS, LEATHER INTERIOR.MINI CONVERTIBLE Cooper S ConvertiblePower - 128 kW @ 5500 rpmTorque - 240 Nm @ 1600 rpmEconomy - 7.2 l/100kmEmissions - 171 g/kmEmissions Rating - EU4Gears - 6 / FRONTAcceleration - 7.4 secondsTop Speed - 222 km/hAirbags (total) - 4Length - 3,714 cmSeats - 4Fuel Tank Capacity - 50 litresBoot Capacity - 125 litresS ...\nMini Cooper 2005.neat .problem with gearbox\n2012 MINI Cooper S for sale!\nLEATHER, MANUAL, MULTI FUNCTION STEERING, AUX. PDCMINI HATCH Cooper SPower - 135 kW @ 5500 rpmTorque - 240 Nm @ 1600 rpmEconomy - 6 l/100kmEmissions - 146 g/kmEmissions Rating - EU4Gears - 6 / FRONTAcceleration - 7 secondsTop Speed - 228 km/hAirbags (total) - 6Length - 3,714 cmSeats - 4Fuel Tank Capacity - 50 litresBoot Capacity - 160 litresService Intervals - 25,000 kmDealer: Mystic CarsStock N ...\nGet a daily alert with: Cars & Bakkies in North Coast (Keyword:"mini mini")


Jeremia 12 - Holy Bible [Luo Bible 2020] - (Jer 12)\nIn kare kinde duto, yaye Jehova Nyasaye, sa moro amora makelo bucha e nyimi. To kata kamano we mondo awuoye kodi kuom ngʼado bura mari makare: Ere gima omiyo yore mag joma timbegi mono dhi maber? Angʼo momiyo jogo maonge yie odak maber?\nIsepidhogi, kendo tiendegi osenyaa; gidongo kendo ginywolo olemo. Wechegi osiko e dhogi kinde duto to chunygi bor kodi.\nKata kamano ingʼeya, yaye Jehova Nyasaye; inena kendo ipimo pacha kaka aparo kuomi. Ywagi tenge kaka rombo mitero kar yengʼo! Ketgi tenge ne odiechieng yengʼo!\nNyaka karangʼo ma piny biro siko kotwo kendo lum motwi e lege ner? Nikech joma odak e iye timbegi mono, le kod winy osetho. Kata kamano, jogo wacho, “Ok none gima timorenwa.”\nKa isepiem gi jogo mawuotho gi tielo ma gioli, to ere kaka inyalo piem gi farese? Ka ichwanyori e piny man-gi kwe, ere kaka inyalo wuotho e bungu man Jordan?\nOweteni ma jo-dalau bende osendhogi; kendo gisegolo ywak maduongʼ ka gikwedi. Kik igen kuomgi, kata obedo ni giwuoyo maber kuomi.\n“Anajwangʼ oda, anabol girkeni maga; anachiw ngʼatno mahero e lwet wasike.\nGirkeni osebedona ka sibuor manie bungu. Orutona; omiyo amon kode.\nDonge girkeni maga osebedona ka kweth mag achudhe, ma achudhe mamoko lworo mondo okedgo? Dhi kendo ichok le mag bungu duto; kelgi mondo gikidh joga.\nJokwath mangʼeny biro ketho puotha mar mzabibu kendo ginyon puotha; gibiro loko puotha mamiyo bedo puodho motwo mojwangʼ.\nEnobed puodho mojwangʼ, motwo, kendo machalo gunda e nyima; pinyno duto noyugno nikech onge ngʼama dewe.\nKuonde duto mag ongoro motingʼore gi malo mantiere kama otwo, joketho nopongʼ, nimar ligangla Jehova Nyasaye notiekgi, koa e tungʼ piny konchiel nyaka komachielo; maonge ngʼama notony.\nGinipidh ngano makmana ginikaa kuthe; gini nyagre gi tich to onge ohala ma giniyudi. Omiyo yuduru wichkuot mar keyo maru nikech mirimb Jehova Nyasaye mager.”\nMa e gima Jehova Nyasaye wacho: “To ne jobatha duto ma timbegi mono mamayo joga Israel girkeni mane amiyogi, anapudhgi e pinjegi kendo anagol od Juda e diergi.\nTo bangʼ ka asegologi, anakechgi kendo, bende anaduog moro ka moro ir girkeni mare owuon kod pinye owuon.\nKendo ka gipuonjore maber yore mag joga kendo gikwongʼore gi nyinga, kagiwacho ni, ‘Akwongʼora gi nying Jehova Nyasaye mangima,’ mana kaka negipuonjo joga mondo okwongʼre ne Baal, eka gibiro dak e dier joga.\nTo ka oganda moro amora ok dwar chiko ite, to anapudhe chuth mi atieke,” Jehova Nyasaye ema owacho.


Asisile Mungu Ni Ovuzu Amuti Ini Be Ri Ngoni Ya? | E’yo Baru\nTI LAZURI Abbey Abkhaz Abui Acholi Adhola Afrikaans Aja Ajië Albanian Albanian Sign Language Alur American Sign Language Amharic Angolan Sign Language Arabic Arabic (Morocco) Arabic (Tunisia) Argentinean Sign Language Armenian Armenian (West) Assamese Ateso Attié Aukan Australian Sign Language Austrian Sign Language Awajun Aymara Azerbaijani Azerbaijani (Cyrillic) Balinese Bambara Baoule Basque Bassa (Cameroon) Bassa (Liberia) Batak (Dairi) Batak (Karo) Batak (Simalungun Batak (Toba) Belize Kriol Bengali Betsimisaraka (Northern) Betsimisaraka (Southern) Biak Bicol Bislama Bissau Guinean Creole Bolivian Sign Language Bosnian Boulou Brazilian Sign Language Bulgarian Bété Cakchiquel Cambodian Catalan Cebuano Chamorro Changana (Zimbabwe) Chavacano Chichewa Chilean Sign Language Chin (Hakha) Chin (Tiddim) Chin (Zotung) Chinese (Cantonese) Chinese (Simplified) Chinese (Traditional) Chinese Cantonese (Simplified) Chinese Sign Language Chitonga Chitonga (Malawi) Chitonga (Zimbabwe) Chitumbuka Chiyao Chokwe Chol Chontal (Tabasco) Chopi Chuabo Chuukese Chuvash Cibemba Cinamwanga Cinyanja Colombian Sign Language Comorian (Ngazidja) Costa Rican Sign Language Croatian Croatian Sign Language Cuban Sign Language Czech Czech Sign Language Damara Dangme Danish Dayak Ahe Dayak Ngaju Digor Douala Drehu Dusun Dutch Dutch Sign Language Ecuadorian Sign Language Edo Efik Emberá (Catío) English Esan Estonian Estonian Sign Language Ewe Fante Faroese Fataluku Fijian Filipino Sign Language Finnish Finnish Sign Language Fon Frafra French French Sign Language Frisian Fulfulde (Cameroon) Futuna (East) Ga Galician Garifuna Georgian German German Sign Language Ghanaian Sign Language Gitonga Gokana Gourmanchéma Gouro Greek Greek Sign Language Greenlandic Guadeloupean Creole Guarani Guarani (Bolivia) Guatemalan Sign Language Guerze Guianese Creole Gujarati Gun Guna Guéré Haitian Creole Hausa Hawu Hebrew Herero Hiligaynon Hindi Hiri Motu Hmong (White) Honduras Sign Language Hong Kong Sign Language Huastec (San Luis Potosi) Hungarian Hungarian Sign Language Hunsrik Iban Ibanag Ibinda Icelandic Igbo Iloko Inakeanon Indonesian Indonesian Sign Language Irish Isoko Italian Italian Sign Language Japanese Japanese Sign Language Javanese Javanese (Eastern) Jula Kabiye Kabuverdianu Kabyle Kachin Kadazan Kannada Karen (S'gaw) Kazakh Kekchi Khana Khasi Kikamba Kikaonde Kikongo Kikuyu Kiluba Kimbundu Kinande Kinyarwanda Kipende Kirghiz Kiribati Kirundi Kisi Kisii Kisonge Kongo Konkani (Devanagari) Konkani (Roman) Korean Korean Sign Language Kosraean Kpelle Krio Kurdish Kurmanji Kurdish Kurmanji (Caucasus) Kurdish Kurmanji (Cyrillic) Kurdish Sorani Kwangali Kwanyama Kyangonde Lahu Lamba Laotian Latgalian Latvian Latvian Sign Language Lenje Lhukonzo Lingala Lithuanian Lomwe Lovari Low German Luganda Lugbara Lunda Luo Luvale Luxembourgian Macedonian Macua Macushi Madagascar Sign Language Madi Makasae Malagasy Malay Malayalam Malaysian Sign Language Maltese Mam Mambae (Ermera) Mambwe-Lungu Mandjak Mangareva Maninkakan (Eastern) Manipuri Mano Mapudungun Marathi Marquesian (Hiva Oa) Marquesian (Nuku Hiva) Marshallese Mauritian Creole Maya Maya (Mopán) Mayo Mazahua Mazatec (Huautla) Mbukushu Mende Meru Mexican Sign Language Mingrelian Miskito Mixe Mixtec (Guerrero) Mixtec (Huajuapan) Mixtec (Tlaxiaco) Mizo Mongolian Mongolian Sign Language Moore Motu Myanmar Nahuatl (Central) Nahuatl (Guerrero) Nahuatl (Huasteca) Nahuatl (Northern Puebla) Nahuatl (Veracruz) Nama Navajo Ndau Ndebele Ndebele (Zimbabwe) Ndonga Nengone Nepali New Zealand Sign Language Ngabere Ngangela Ngiemboon Nias Nicaraguan Sign Language Nigerian Pidgin Niuean Norwegian Nyaneka Nyungwe Nzema Odia Okpe Oromo Ossetian Otetela Otomi (Mezquital Valley) Otomi (State of Mexico) Palauan Panamanian Sign Language Pangasinan Papiamento (Aruba) Papiamento (Curaçao) Paraguayan Sign Language Pemon Pennsylvania German Persian Peruvian Sign Language Piaroa Pidgin (Cameroon) Pidgin (West Africa) Pilagá Polish Polish Sign Language Pomeranian Ponapean Portuguese Portuguese (Portugal) Portuguese Sign Language Pular Punjabi Punjabi (Shahmukhi) Páez Quebec Sign Language Quechua (Ancash) Quechua (Ayacucho) Quechua (Bolivia) Quechua (Cuzco) Quechua (Huallaga Huánuco) Quiche Quichua (Chibuleo) Quichua (Chimborazo) Quichua (Imbabura) Quichua (Pastaza) Quichua (Santiago del Estero) Quichua (Tena) Rapa Nui Rarotongan Romanian Romanian Sign Language Romany (Albania) Romany (Argentina) Romany (Bulgaria) Romany (Eastern Slovakia) Romany (Macedonia) Romany (Macedonia) Cyrillic Romany (Northern Greece) Romany (Romania) Romany (Serbia) Romany (Southern Greece) Roviana Rukai Rungus Runyankore Russian Russian Sign Language Rutoro Réunion Creole Saami (North) Salvadoran Sign Language Samoan Sangir Sango Saramaccan Sarnami Sena Senoufo (Cebaara) Sepedi Sepulana Serbian Serbian (Roman) Serbian Sign Language Serer Sesotho (Lesotho) Sesotho (South Africa) Setswana Seychelles Creole Shipibo-Conibo Shona Shuar Sidama Silozi Sinhala Slovak Slovak Sign Language Slovenian Soli Solomon Islands Pidgin Somali Spanish Spanish Sign Language Sranantongo Sunda Susu Swahili Swahili (Congo) Swati Swedish Swedish Sign Language Swiss German Sign Language Tagalog Tahitian Tajiki Talian Tamil Tandroy Tankarana Tarahumara Tarascan Tatar Telugu Tetun Dili Thai Tigrinya Tiv Tlapanec Toabaite Toba Tojolabal Tok Pisin Tokelauan Tongan Toraja Totonac Toupouri Tshiluba Tshwa Tsonga Turkish Turkmen Tuvaluan Twi Tyrewuju Tzeltal Tzotzil Uighur (Cyrillic) Ukrainian Umbundu Urdu Urhobo Uruund Uzbek Uzbek (Roman) V Valencian Venda Venezuelan Sign Language Vezo Vietnamese Wallisian Warao Waray-Waray Wayuunaiki Wejewa Welsh Wichi Wolaita Wolof Xavante Xhosa Xârâcùù Yacouba Yoruba Yukpa Zande Zapotec (Guevea) Zapotec (Isthmus) Zapotec (Lachiguiri) Zapotec (Villa Alta) Zulu\n1. Asislile ndra Mungu ni ’ba Israelini drio ’diyi ki otuzu amuti ru ri ngoni?\nMungu otu ndra a’bianzi Ibrahimu ni ’diyi ki ovuzu suru alu ru azini fe eyini azita eyi. Omve eyi suru “Israeli” ni azini ’ba eyi inzita adari ma dri cezu e’yo erini ri be. (Zaburi 147:19, 20) Ani ’ba suru dria ma alea ’diyi ndra di nga orodri isu Israeli vusi.—Mi la E’doza 22:18.\nMungu pe ndra anzi Israeli ni ’diyi ovuzu ’ba e’yo eti nzepi i ni ’diyi ru. Adi eyini drio ri e’da ’ba esuki orodri eyini azita Mungu ni ’diyi ma vuti obizu risi ngoni ngoni’ari ra. (Azita Amvizu 4:6) ’Dini geri anzi Israelini vusi, ’ba azi ’diyi ecoki di ndra Mungu adari ni ra.—Mi la Isaya 43:10, 12.\n2. Kristiani ada ’diyi eyi otu kilili ru a’du ma e’yo si ya?\nSawa azini ma vutia, suru Israeli ni aviki di ndra drileba ovuzu ’ba Munguni ru ri ra, pari nia Yehova ’ba di amuti Kristiani ni. (Matayo 21:43; 23:37, 38) Sawa ’disi, suru Israeli ni ma paria, Kristiani ada ’diyi di ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi ru ni.—Mi la ’Yeta 15:14, 17.\nYesu otu ndra ’ba ima vuti bipi ’diyi ki muzu e’yo oluzu suru dria ni azini eyi ojazu ’ba ima vuti bipi ’diyi ru. (Matayo 10:7, 11; 24:14; 28:19, 20) Ace were azi ’di ni di ’ye i de sawa ewu asiza ni ’di ma alea. ’Diri pale oko adi ma alea, Yehova ni ’ba milioni milioni suru dria ma alea ’diyi ki ecizu tualu inzita ada ri ma alea ri. (E’yo Eceza 7:9, 10) Kristiani ada ’diyi otuki eyi tualu amuti alu ma alea okpo fezu azini azakoma fezu eyi ma eselea. Wudrikuru si okuta ndu ndu eyini ri ma alea, eyi ayiko zu eyini imbata alu Biblia ma alea ri isuzu risi.—Mi la ’Ba Ebraniani 10:24, 25.\n3. Amuti ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi pini ewu ’di ma alea ri e’do i ngoni ngoni?\nE’dozu eli 1870 dri pie si, ’Ba were Biblia onipi ’diyi e’doki di e’yo ada Biblia ma alea ndra avipi te sawa izu ma vutia ri isu. Niki ndra ra kini Yesu otu ndra amuti Kristiani niri e’yo oluzu, ani e’doki di e’yo ba Suru ni ri olu Wudrikuru si. Eli 1931 si feki di eyi ma ngulupi ni ru ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi.—Mi la ’Yeta 1:8; 2:1, 4; 5:42.\n4. Otuta ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi pini ri ngoni ya?\nEwu turu aluzo oko ’dasi, amuti Kristiani ni angu kakau ma alea ri isuki ndra orodri amuti otuta otupi Yesu ni ’bapi eyi ma Dricere ru ri vu ra. (’Yeta 16:4, 5) ’Dini vini ewu andru ri ma alea, ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi ki orodri isu ’ba mbazaru Amuti Otuta Otupi ’diyi pini ri vu. Amuti ’di eri ofisi ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi pini suru dria ti ndundu ojapi, buku gbapi, azini afa esele ndundu Biblia onizu ri awapi ti 600 ma drilea si ri one ni. ’Dini Amuti Otuta Otupi ’di i okpo azini dri ceza fe E’yo Siza si ongulumu ndundu 100,000 ma drilea wudrikuru si ’diyi pi ni. Ongulumu alu alu ma alea, ’ba mbapi ’bo orindi si ’diyi azi nga mbazaru, kaniku azi onezu. ’Ba ’diyi kabilo Munguni ’diyi ma ageyi te leta si.—Mi la 1 Petero 5:2, 3.\n’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi ki eyi otu e’yo baru ri oluzu azini ’ba eyi ojazu Yesu ma vuti bizu. Ekile ndra ’ba ti pele ’diyi le, ama e’yo olu akua si akua si. (’Yeta 20:20) Ama vini Biblia oni ’ba e’yo adari lepi asi driasi ’diyi pie. Te ’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi ’Diyi ovukini lu amuti ru a’dule ku. Ama ’ba aku alu ma alea Ata letaru ri be ri. Ama adripi azini amvupi asipi amasi ama eselea ra ’diyi. (2 ’Ba Tesalonikia ’Diyi 1:3) ’Ba Yehova ni ’diyi ni ovuzu amuti inzita fepi Mungu ni azini ’ba azi ’diyi ma aza kopi ’diyi risi, ovuki di ani aku ndepi ayiko si ni nyakua ’dia ri i.—Mi la Zaburi 33:12; ’Yeta 20:35.\n’Ba Yehova ma E’yo Eti Nzepi mini nile ra ’diyi si ya? Mi ni e’yo ama dria ra ada ya?


Lichidare de stoc seminee rustice! Preturile reprezinta semineul "la gata !", iar livrarea si montajul sunt gratuite.\nSEMINEU ALBANE REDUCERI % - MAI 2022 !\nSEMINEU TROLL REDUCERI % - MAI 2022 !\nSEMINEU NANCY REDUCERI % - MAI 2022 !\nSEMINEU SCHONEBOURG REDUCERI % - MAI 2022 !\nSEMINEU BOLTIMORE DOBLO REDUCERI % - MAI 2022 !\nSEMINEU EXTOR REDUCERI % - MAI 2022 !


Omiyo koro wangʼeyo kendo wageno kuom hera ma Nyasaye oherowago. Nyasaye en hera. Ngʼato mosiko e hera osiko kuom Nyasaye, kendo Nyasaye bende odak kuome. Ma e kaka herawa nyaka nyisre chuth mondo chiengʼ ngʼado bura wabed gi chir nikech e ngima mar pinyni wachal kode. Luoro onge e hera; hera mar adier riembo luoro oko nikech luoro ema kelo kum. Ngʼat man-gi luoro pok ochopo e hera mar adier.\nMa e kaka wangʼeyo gima hera en; Kristo nochiwonwa ngimane. Wan bende onego wachiw ngimawa ni owetewa.\nNgʼato angʼata mongʼeyo chikena kendo orito, e ngʼama ohera. Ngʼat mohera, Wuora biro hero, kendo an bende abiro here, mi afwenyrane.”\n To geno ok kuod wiwa, nikech Nyasaye oseolo herane ei chunywa kuom Roho Maler, ma osemiyowa. Nikech, e kinde mowinjore, kane pod ok wanyal, to Kristo notho ne joricho. Ok en gima yot mondo ngʼato otho ni ngʼat makare; dipo nono ngʼato ditho ni ngʼat maber. To Nyasaye nyiso herane moherowago kama: Kane pod wan joricho, to Kristo nothonwa.\n Hera nyaka bed mar adier. Beduru mosin gi timbe maricho; padreuru kuom gik mabeyo. Genreuru ngʼato gi ngʼato gihera mar owete. Ngʼato ka ngʼato mondo odhial nyawadgi moloyo kaka odhialore owuon.\n To kane ngʼwono kod hera mar Nyasaye ma Jawarwa ofwenyore to nowarowa. Ne ok owarowa nikech tim moro makare mane wasetimo, to ne owarowa mana nikech ngʼwonone owuon. Nowarowa gi luok mane Roho Maler okelonwago ngima manyien kod nywol manyien.\n Nyasaye nonyiso hera moherowago kama: Ne ooro Wuode ma miderma e piny mondo wabed mangima kuome. Ma e gima hera en: ok ni wan ema ne wahero Nyasaye, to Nyasaye ema noherowa mokwongo mi nooro Wuode kaka misango mar richowa.\n “Amiyou chik manyien mawacho kama: Herreuru ngʼato gi ngʼato. Mana kaka aseherou e kaka nyaka uherru ngʼato gi ngʼato. Mano ema biro miyo ji duto ngʼeyo ni un jopuonjrena adier, ka uheroru ngʼato gi ngʼato.”\n An Paulo, moluongi mondo obed jaote mar Kristo Yesu kaluwore gi dwaro mar Nyasaye kaachiel kod owadwa Sostheno, Wandikonu un kanisa mar Nyasaye man Korintho, ma un joma osepwodhi ei Kristo Yesu, kendo moseluongi mondo obed jomaler kaachiel gi ji mamoko duto man kamoro amora maluongo nying Ruodhwa Yesu Kristo, ma en Ruodhgi kendo Ruodhwa: Ngʼwono gi kwe moa kuom Nyasaye Wuonwa kod Ruoth Yesu Kristo obed kodu. Adwokone Nyasacha erokamano kinde duto kuomu, nikech ngʼwonone mosemiyou kuom Kristo Yesu. Nimar kuome usebedo momew e yore duto kuom weche ma uwacho kod ngʼeyo ma un-go, nikech nendwa kuom Kristo nosir e dieru. Kuom mano, ok uremo mich moro amora mar Roho kuritogo odiechiengʼ ma Ruodhwa Yesu Kristo nofwenyree. En bende obiro ritou mondo ubed motegno nyaka giko, mondo omi ubed maonge bura chiengʼ mar Ruodhwa Yesu Kristo. Nyasaye moseluongou mondo ubedi e lalruok gi Wuode Yesu Kristo Ruodhwa en ja-adiera. Jowetena, asayou e nying Ruodhwa Yesu Kristo, mondo un duto uwinjru ngʼato gi ngʼato. Kik pogruok moro amora bedi e kindu, to beduru kuriworu maonge pogruok, ka un gi dwaro achiel kod paro achiel. Jowetena, jood Kloe moko osekelona wach ni nitie dhawo e dieru. Tiend gima awacho chal kama: Ngʼat moro kuomu wacho niya, “An ngʼat Paulo,” to ngʼat machielo to wacho niya, “An ngʼat Apolo,” machielo bende oramo niya, “An ngʼat Kefa,” to moro wacho niya, “An ngʼat Kristo.” Kristo dipogre nyadi di? Paulo bende nogur e msalaba nikech un? Koso nuyudo batiso e nying Paulo?


Chapel at the Peterhof palace | SakuraYukiGaiden\nChapel at the Peterhof palace\nPosted by Sakura Yuki on July 27, 2011 in Around the world and tagged BaltiC, PhoToGraPhY, RusSia, TouRist sPot, trAveL.\ntaray ng church parang nakaka0kislap ng mata!\nhehe boysen paint color gold lng yan haha


Charging Youths As Adults Can Be A 'Cruel Wake-Up Call.' Is There Another Way? | WVPB


D�nyan�n En �yi Flash Korku oyunu! - Oyun, Oyun indir, Oyun Crack, Nocd, Full Oyun, �ifre, Oyun Yard�m\nD�nyan�n En �yi Flash Korku oyunu!\n�ncelikle k���k ya�taki arkada�lar�m�z ve kalbi olanlar oynamas�n bir flash oyuna g�re �ok kaliteli buyrun oynay�n T�kla!\noyun hakk�nda anlad���m kadar�yla evde ila�lar var ila�lar� al�p annemizemi ne g�t�r�cez bizden ba�ka bir adam daha var ipu�lar� ile oyunu bitirmeye �al���yoruz\noyun oynan��� mause ile odalara t�kl�yoruz bu sayede ilerliyoruz..\nipu�lar�n� payla�abilirsiniz oyundan bir video:\nYouTube - The Grudge Game\nvay beaaa �ld�rd� beni tuvalette DD (Tenha B�lge )\ntuvalette ipucun� al �le ��k\nYorumlar i�in te�ekk�rler OnLive ile en yeni oyunlar� d���k sisteminiz olsa bile kasmadan oynay�n! [T�klay�n]\nusta eline sa�l�k g�zel oyunmu� ajan xXx\n�ok kaliteliymi�. Saolas�n\nG�zel oyun payla��m i�in te�ekk�rler +rep


Rimmel Rim Wond Ombre Eyelin Golden - .04 Fl. Oz. - Albertsons


Tim jo-Lawi 4 - Holy Bible [Luo Bible 2020] - (TiLa 4)\nTim jo-Lawi 4\n“Wachne jo-Israel ni, ‘Magi e chike mabiro mako ngʼato ka odonjo e richo ka ok ongʼeyo kendo otimo gima chik Jehova Nyasaye okwero:\n“ ‘Ka jadolo mowal oketho mi omiyo joga obedo mogak, to ochune ni nyaka ochiw ni Jehova Nyasaye nyarwath maonge songa kendo otim-go misango mar golo richo, ne richo mosetimono.\nTo nyaka ochiw rwadhno e dho Hemb Romo e nyim Jehova Nyasaye. Kendo oyie lwete e wiye mi oyangʼe e nyim Jehova Nyasaye.\nEka jadolo mowal nokaw remb rwadhno moko, mi nokele e Hemb Romo.\nKendo enolut lwete ei remono, mi okir moko nyadibiriyo e nyim pasia mar kama ler mar lemo mar Jehova Nyasaye.\nBangʼ mano jadolono nomien remo moko e tunge kendo mar misango miwangʼoe ubani e nyim Jehova Nyasaye manie Hemb Romo. To remb rwadhno modongʼ nopuki e tiend kendo mitimoe misango miwangʼo pep manie dho Hemb Romo.\nTo boche duto mogol kuom rwath mochiw kaka misango mar golo richo noket tenge gi boche moumo jamb-ich kod boche mamoko molwore,\nkaachiel gi nyiroke gi boche mogawogi manie bath oguro kod jwala mabor manie wi chuny kod nyiroke,\nmago duto noket tenge mana kaka iketo boche mogol kuom rwedhi mitimogo misengini mag lalruok. Eka jadolo nowangʼ-gi pep ewi kendo mar misango miwangʼo pep.\nPien nyarwadhno gi ringe duto, kaachiel gi wiye kod tiendene, jamb-iye kod wen,\nma tiende ni nyarwadhno duto, notingʼ kendo noter oko mar pacho kama ler ma en kama oket tenge ne puko buch kendo mar misango, kendo mondo owangʼe kanyo pep gi mach mar yien ewi pidh buruno.\nKa achien richono ofwenyore, to nyaka gichiw nyarwath mitimogo misango mar golo richo, kendo gikel nyarwath e nyim Hemb Romo.\nJodong oganda mar Israel noket lwetgi ewi nyarwadhno e nyim Jehova Nyasaye kendo enoyangʼe mana kanyo.\nJadolo mowal to nokaw remo moko mag rwadhno kendo nokel ei Hemb Romo.\nNolut lith lwete ei remono, mi nokire nyadibiriyo e nyim pasia mar kama ler mar Jehova Nyasaye.\nBangʼ mano to mondo omien remo moko e tunge kendo mar misango manie nyim Jehova Nyasaye ei Hemb Romo. To remo modongʼ nopuki e tiend kendo mar misango miwangʼo pep manie dho Hemb Romo.\nNokaw boche duto mi nowangʼ-gi ewi kendo mar misango,\nkendo nochiw rwadhno mana kaka nochiwo rwath mitimogo misango mar golo richo. Kamano e kaka jadolo nopwodhnigi kethogi mi nowenegi.\n“ ‘Eka enogol nyarwadhno oko mar kambi mi ochiwe kaka misango miwangʼo mana kaka mochiwo mokwongo-cha. Mano en misango mar golo richo ni oganda.\n“ ‘ Ka jatelo moro odonjo e richo ka ok ongʼeyo kendo otimo gima chik ma Jehova Nyasaye ma Nyasache okwero to obedo jaketho.\nTo ka onyise kit richo ma osetimo, to nyaka okel nywok maonge songa mondo otimnego misango kuom ketho chik.\nEnoket lwete ewi chiayono, kendo enoyangʼe kama itimoe misango miwangʼo pep e nyim Jehova Nyasaye. En misango mar golo richo.\nEka jadolo nokaw remo moko mar golo richo gi lith lwete mi nomiene e tunge kendo mar misango miwangʼo pep, eka bangʼe remo duto modongʼ to nopuk e tiend kendo mar misango.\nNowangʼ boche duto ewi kendo mar misango kaka nowangʼo mo mar misango mar lalruok. Kamano e kaka jadolo nopwodh ketho mar ngʼatno kendo nowene richone.\nTo ka onyise kit richo ma osetimo to nyaka okel diel maonge songa mondo otimnego misango kuom ketho chik.\nEnoket lwete ewi chiayono mitimogo misango mar golo richo, kendo enoyangʼe kama itimoe misango miwangʼo pep.\nEka jadolo nokaw remo moko gi lith lwete kendo nomiene tunge kendo mar misango miwangʼo pep, eka remo modongʼ to nopuki e tiend kendo mar misango.\nNowangʼ boche duto ewi kendo mar misango mana kaka nowangʼo mo mar misango mar lalruok ma en tik madungʼ tik mangʼwe ngʼar ni Jehova Nyasaye. Kamano e kaka jadolo nopwodh ketho mar ngʼatno kendo nowene richone.\n“ ‘To ka ngʼato ochiwo rombo mondo otim-go misango mar golo richo, to nyaka obed mana rombo maonge songa.\nEnoket lwete ewi chiayono, kendo enoyangʼe kaka misango mar golo richo kama itimoe misango miwangʼo pep.\nEka jadolo nokaw remo moko mar misango mar golo richo gi lith lwete kendo nomiene tunge kendo mar misango miwangʼo pep, eka remo duto modongʼ to nopukie tiend kendo mar misango miwangʼo.\nNowangʼ boche duto kendo nowangʼ-gi ewi kendo mar misango mana kaka iwangʼo mo mar rombo mar lalruok, kendo jadolo nowangʼ bochego ewi misengini miwangʼo ni Jehova Nyasaye gi mach. Kamano e kaka jadolo nopwodh ketho mar ngʼatno kendo nowene richone.\nTim jo-Lawi 4:1\nTim jo-Lawi 4:2\nTim jo-Lawi 4:3\nTim jo-Lawi 4:4\nTim jo-Lawi 4:5\nTim jo-Lawi 4:6\nTim jo-Lawi 4:7\nTim jo-Lawi 4:8\nTim jo-Lawi 4:9\nTim jo-Lawi 4:10\nTim jo-Lawi 4:11\nTim jo-Lawi 4:12\nTim jo-Lawi 4:14\nTim jo-Lawi 4:15\nTim jo-Lawi 4:16\nTim jo-Lawi 4:17\nTim jo-Lawi 4:18\nTim jo-Lawi 4:19\nTim jo-Lawi 4:20\nTim jo-Lawi 4:21\nTim jo-Lawi 4:22\nTim jo-Lawi 4:23\nTim jo-Lawi 4:24\nTim jo-Lawi 4:25\nTim jo-Lawi 4:26\nTim jo-Lawi 4:28\nTim jo-Lawi 4:29\nTim jo-Lawi 4:30\nTim jo-Lawi 4:31\nTim jo-Lawi 4:32\nTim jo-Lawi 4:33\nTim jo-Lawi 4:34\nTim jo-Lawi 4:35


Wang’eyo hera ma Nyasaye oherowago, kendo wageno kuom herano. Nyasaye en hera kendo ng’at mosiko ei hera, osiko ei Nyasaye, kendo Nyasaye osiko e iye. Ka hera malong’o opong’o chunywa, to wanyalo bedo gi chir Chieng’ Bura, nikech ngimawa e pinyni chalo gi mar Kristo. Luoro onge ei hera, kendo hera maradier riembo luoro. Luoro en kum, omiyo ka ng’ato nigi luoro, to pok ochopo e hera maradier. Nyasaye ema noherowa mokwongo, mano emomiyo wahere kaachiel gi ji mamoko bende.\n To Nyasaye noherowa ahinya, omiyo nonyisowa kaka ng’wonone ogundho, nimar kata obedo ni ne wan joma otho kamano nikech richowa, to nomiyo wadoko mangima kaachiel gi Kristo. Ng’wonone ema omiyo oseresou!


jugar bookworm, juego bookworm online, bookworm gratis\nJuego bookworm online. Jugar bookworm gratis. Minijuego bookworm\nBuscando juego bookworm\nNo hemos encontrado juegos con el término bookwormPrueba a variarlo y volver a buscar, gracias.UnomesaMarvel TributeluchaAprende a LeereducativosMario Forever flashaventurasLiu Kangs CrossoveranimacionesSoccer World Cup 2010deportesTren Domino MexicanomesaMiley Cyrus find your true lovechicasPlantas vs AliensaventurasUphill Rush 3deportesBen10 -Critical ImpactacciónMario Kart Undergroundanimaciones\nBúsquedasbookworm aventura, bookworm adventures, bookworm adventures 2, bookworm adventure espa ol, bookworm adventures deluxe, bookworm aventuras espa ol, bookworm adventure en espa ol, bookworm adventures online, bookworm adventures 2 espa ol, juegos de futbol 2013, plantas contra zombies version completa gratis, mundo bazooka com ar, goku fase 4 vs vegeta fase 4, juego hentai los simpson , plantas contra zombies 2, jugar gta san andreas gratis sin descargar, mario bros sin sonido ni musica, barbie y ken y su bebe, juegos de mastil turbo vision


namesti miru - PragueLife! Magazine\nCityMedia Network // Czech Republic > PragueLife! Magazine > namesti miru


Rapar mar Chik 1:11\nMad Jehova Nyasaye ma Nyasach kwereu mi unyaa moromo alufu gi alufu kendo enogwedhu mana kaka nosingore.\nkoa kuom joka Benjamin, kaw Abidan wuod Gideoni;\n“Dhiuru e kambi kendo unyis ji ni, ‘Ikuru gigeu mag lweny. Ndalo adek koa kawuono ubiro kalo aora Jordan gikae mondo udhi kendo ukaw mwandu mar piny ma Jehova Nyasaye ma Nyasachu miyou kaka maru owuon.’ ”


A’diko Biblia ma Alea ’Diyi Mawua Inga Aroni Ma Kali Rua - ’Ba E’yo eti Yehovani Nzepi ’Diyi pi ma Web Site Adari\nMI NDRE mawua azini patiefi alimande ruri inga kali ’diri ma rua. ’Diri kali Aroni ni rii. Mawua ’diyi azini patiefi be nga inga Aroni ma kali rua ini alu ma alea! Le ama ma ndre asisile ni ri.\n’Ba Israelini ebi di aci angu rokoni ’diyi ma alea sawa were si. ’Ba azini ’diyi leni Musa ni ovuzu yi ma ’dricere ru ku dika Aroni ni ovuzu kuhaniru ku indi. Kora pi ega e’yo ’diri Datani pie Abiramu pie azini ‘ba 250 dricere ru ‘diyi pie. ’Ba ’diyi woro nga ’yo Musa ma tia kini: ‘Mi ’ba mi ama drile ru a’du e’yo si ya?’\nMusa nga ’yo Kora pini ’ba eri ma vuti bipi ’diyi pie kini: ‘Drusi o’bitisi emi ma ’du aci pati emi ma ’ba obiese alenia. Emi ma emu Yehova vule hema ma alea. Ama nga ndre Yehova ni a’di i pe ya ani.’\nDrusi ’dini Kora pi ’ba eri ma vuti bipi 250 ’diyi be nga emu Hema ma alea. ’Ba azini kakau nga emu eyi pi atizu indi. A’oko nga Yehovani nya tu. Musa nga ’yo kini: ‘Emi ma mu hema ’ba onzi ’diyi ni vu ri si re, emi ma elo afa azi eyini alu ni ku.’ ’Ba nde nga eyi ’di erizu ra, nga Kora pi Datani pie azini Abiramu pi ku zu ra.\nMusa nga ’yo kini: ‘’Dinile ri si emi nga ni kini Yehova pe a’di i yani. Nyaku ni nga iti nzi ’ba onzi ’diyi kizura.’\nMusa ni e’yo nzezu de ’boria, nyaku nga itile nzi. Kora vile hema ’diyi afa eri dri ’diyi pie, Datani pie Abiramu pie azini ’ba ovu pi eyi pie ’diyi woro, nyaku nga i akuzu eyi ma dria ra. ’Ba yini awu wuza ’ba o’depi ’diyi vile ri eri ria ’bo nga otre kini: ‘Ama ma apaki! Nyaku kazu ama kizu indi ku!’\nKora azini ’ba 250 eri ma vuti bi ’ba ’diyi nga kiri ogogo hema ma ageyia. Yehova nga aci efe yi fezu woro woro. Yehova nga ‘yo Aroni mvi, Eleazari ni ma ‘du aci pati ’ba odra pi ’bo ’diyi niri, ma ede eyi izia ru atiliku dri a’buzu. Pari edeta edezuri ma dri a’buza diri eca bilendu lizaru ’ba Israelini ’diyi ni kini ’ba azi aluni ma ovu kuhani ru Yehovani ku pelu Aroni i azini eri ma anzipi pie adule.\nYehova le diri ma ovu nditiri kini Aroni pi anzipi pie ovu pezaru kuhani ru ni. Nga ’yo Musa ma tia kini: ‘Drile suru alu alu Israelinia ’diyi ma iji kali yini. Suru Levi ni ri ma Drile Aroni i, iji eri ma kali doa mi ma ’ba kali ’diyi dria hema ma alea sanduku azizaniri ma dri lia. Kali ’ba mani pele kuhani ruri ni ma rua mawua ni be nga inga ni.’\nMusa ni muzu o’bitisi e’yi ndrezu ria, mi ndre! Aroni ma kali ma rua mawua azini pati efi alimandaru ri nga efu ra. Mi ni Yehova fe kali Aroni vule ri ma rua mawua ni engazu a’du e’yo si ya ri ra ya?\nKalafe 16:1-49; 17:1-11; 26:10.\nAdi fu ogburundua ru driceza Musa pini Aroni be ri si ni, azini nga ’yo Musa ni ngoni?\nMusa lu Kora pini ’ba 250 eri ma vuti bipi ’diyi be a’du afa yezu?\nMusa ’yo ’ba ’diyi ni ngoni, dika a’du afa nga i ’ye ni erini e’yo nzezu de ’boria?\nA’du afa ’ye i Kora pie azini ’ba 250 eri ma vuti bipi ’diyi pie ni ya?\nEleazari, Aroni mvi nga a’du afa ye aci pati ’ba odrapi ’bo ’diyi ni risi, azini ’ye ’dini a’du ma e’yo si ya?\nYehova fe mawua zo Aroni ma kali rua a’du e’yo si ya? (Mi ndre e’da alea.)\nMi la Kalafe 16:1-49.\nKora pi ’ba eri vuti ’bipi ’diyi pie ’ye a’duni, azini ’di ovu yeta ogburunduri ni Yehova vu a’du ma e’yo si ya? (Kal. 16:9, 10, 18; Lev. 10:1, 2; O’be. 11:2)\nEgata onzi Kora pini ega ’ba 250 “ovupi opiru ongulumu ni ’diyi” pie ri ngoni? (Kal. 16:1-3; O’be. 15:33; Isa. 49:7)\nMi la Kalafe 17:1-11 azini 26:10.\nMawua inga pi Aroni ma kali rua ri ece ngoni, azini Yehova fe ’bani tani mbazu sanduku alea a’du e’yo si ya? (Kal. 17:5, 8, 10)\nE’yo amani eco oni eceta kali Aroni vile ri ni ma dria ri ngoni ya? (Kal. 17:10; ’Yeta 20:28; Fil. 2:14; Ebr. 13:17)


African Books Collective: Samad in the Forest: English-Luo Bilingual Edition\nOnyan Go Odhi E Bungu\nOnyango nene ohero le. Gombone ne en ni obed e bungu odiechieng’ mangima, kendo onind e ot moger ekind yiende. Lu sigand Onyango kochako wuodhni gi kaka nene oloso osiepe mabeyobeyo kendo ofwenyo weche mathoth. Wuotho e bungu en gimamit miwuoro ahinya.


Mar 6 | `KUE | STEP | Yesus dumo igle kindekondo ana ye ende ikine pi, ye yene yungumo kamuno ongwa. Yene disaipelma wagle ama akiye wan eingwa.\nNasaret yomba Yesus kamo pirkrikwa\n(Matyu 13:53-58 te Luk 4:16-30)\n1 Yesus dumo igle kindekondo ana ye ende ikine pi, ye yene yungumo kamuno ongwa. Yene disaipelma wagle ama akiye wan eingwa. 2 Sabat enge yongo ye mambuno bogl makai yungu yungugl yomba ka beke tongwa.\nAna yomba merkinde Yesus kamo pirtre, ye sipuglo dindre ana krapeglkwa, “Yagl i taragl prapra aglokra yume? Taragl nomano wakai i ira ye to du, te aglokra yundu? Sragl ere ye kimagl kanekane orme? 3 Ye kamda moglkrum kana? Ye Maria wam moglkrum kana, te ye angiglma Jems, Josep, Judas te Saimon moglkrim kana? Ana ye ambaglma nono bogl akiye moglkuno?” Ana ye ka yegl dindre deno kumbro teingwa.\n4 Yesus yomba ditongwa, “Dumo koglkoglo propet ye kangiye pangwa. Ba yene yungumugl ya bormaimo suwara ya te yombamo mina ye kangiye paikrukwa.” 5 Ye kimagl tau ta erambuka mere manga, suwarata orkwa i yomba kinde sungwa suwom ta ongo ye mina tembe yei ana kindeno erewakai ere tongwa. 6 Ana Yesus sipuglo dungwa, sraglpre, yomba pirngi dingwa paikrukwa.\n(Matyu 10:5-15 te Luk 9:1-6)\nAna Yesus endpi yungu epigl igle yeimara winambo dindre yomba kamambuno beke tongwa. 7 Yesus disaipel 12 prapra agle dungo wu makai singo ana ye suwo suwondi dimenda endungwa. Ye spirit kinde simenda endinaglmedi pre yombuglo giglendi tongwa.\n8 Ana ye yegl piryo ditongwa, “Konbauna enaglkwa taragl ta ipikriyo, buglo muglmbo keme i yo, ene bret ya gagl bona ya te minge moni tau kumatno mina suna pandiglkriyo. 9 Katno towo endinaglkwa, ba gagl suna kawate ta ipikriyo. 10 Ene yungu aglokra ta dimbi ende yungugl enaglmara, yungumo igle keunde moglpai ere pi ana ende enaglkwa enge taun i kondiyo. 11 Ana dumo tau yomba ta ende wiyo dikrimbi, mo ene kanno pirkrimbi, ene ende enaglkwa enge katno gamba tama bagl endiyo. Ye piraglkwa mambunono kinde erikwa i ombunodi tenambuka.”\n12 Yegl dungo ye ende menda pi yomba nomano yake tenaglkwa pre kamambuno dipene ende teingwa. 13 Ye spirit kinde merkinde mange menda ende, ana yomba kinde sungwa merkinde olip nuglo kungo eretendre, ana kindeno erewakai ereteingwa.\nJon Baptais nungo garikwa\n(Matyu 14:1-12 te Luk 3:19-20 te 9:7-9)\n14 King Herot ka i prapra prukwa. I Yesus kangiye pir kuno erikwa pre yomba tau yegl dingwa, “Jon Baptais goglkwa ikra andigl ukor ongwa pangwa. Yeglpre kimagl yombuglo bogl ye mina suna kongun orkwa.”\n15 Tau yegl dingwa, “Ye Elaija.”\nAna tau dingwa, “Ye propet okuna imbo meglmere yeglmere ta moglkwa.”\n16 Ba Herot ka i pirtre yegl dungwa, “Jon Baptais na okuna nungo gare endigra. Ba ye erme andigl ukor ongwa pai dungwa!”\n17 Herot yene okuna ka giglendi kimbirmo nem ditongo ana Jon kane sindre ipi kane yungu suna endingwa. Herot yegl orkwa i Herodias pre orkwa. Yene angigle Pilip embiye okuna ye wike yungwa. 18 Jon okuna ka yegl di Herot tongwa pre, “Ene angitn Pilip embiye wike inga i lo mina yegl paikrumere etnga.” 19 Herodias ye dem pond kumbro Jon tendre ana ye Jon sigoragledi prukwa. Ba ye kuno erekrukwa. 20 Herot Jon kunduglmo goglkwa, sraglpre, ye prukwa i Jon yagl du-yene, ana holi moglkwa. Yeglpre Herot eremogl Jon kanwinge orkwa. Ye eremogl Jon kamo wakai ere pruko ana ka merkinde ye nomanemo sikugl endungwa. Ba ye engenge Jon kamo piragledi prukwa.\n21 Okuwo kaima Herodias engemo wakai plau dungwa. I Herot mam kugl yongwa engemo plau dungo ana ye kaiya mokna pond ere yomba tongwa. Gavman kongun erikwa yomba kande ya kimbirnem sutno moglkwa yagle ya te Galili dumo kande makan nem ende okuna eingwa yomba prapra wu meglkwa. 22 Enge igle Herodias ambuglo ende suna undre ana kagle engrukwa.\nI Herot ya yomba kande digaglko kaiya mokna ne meglkwa, ye kan gun yeingwa. Ana king di ambai tongwa, “Ene taragl kanekane ta inagledi piratnga, krapogl naro? Ana i na ene tenaglka.” 23 Ana ye ka dipandigl ambai tendre ka kaima yene we dungwa, “Taragl ta pre ene krapogl dimin na ene tenaglka, te na dumo makana simbiglkidi ikine naro dimin pra ene tenaglka.”\n24 Ambai ende menda pi ana mam ditongwa, “Na sragl taragl naro dinagle?”\nAna mam di ikine endungwa, “Jon Baptais bre.”\n25 Ana ambai oglandi kaima ende ikine king moglmara pindre ana mam ditomere ikra di king tongwa, “Ene erme keunde Jon Baptais bre gare plet ta mina tembe yei yu na naro.”\n26 King ka i pirtre munduwo kinde kaima orko, ye mane dinagledi prukwa, ba yomba kande gumanomugl ka di giglekui dingra wondi pirtre, ana ye pra wedi ambai tongwa. 27 Yeglpre ye tambre kana kimbirmo nem ta diendungwa, “Ene pi Jon bre gariwo” dungo, ana kimbirnem ende kane yungu suna pindre Jon bre garikwa. 28 Ana kimbirnem Jon bre gare plet ta mina bolamugl yei yu ambai tongo ana ambai ipi mam tongwa. 29 Jon disaipelma wagle ka i pirtre ye wu Jon nangiye indre ana ipi kombuglo dra yomba geglko pandiglmara yeingwa.\n(Matyu 14:13-21 te Luk 9:10-17 te Jon 6:1-13)\n30 Yesus kongun eraglmedi diendungwa yomba ende ikine wu Yesus moglmara makaisi winambo dindre ana ye kongun erimere ya ka beke teimere boglo kugl Yesus teingwa. 31 Enge igle yomba merkinde ende wingo te ende eingo orkwa. Yesus disaipelma wagle bogl enge ta yenan kaiya mokna ninaglkwa mere manga. Yeglpre ye disaipelma wagle ditongwa, “Enene keunde wimbi na bogl nono ende dumo wau ta yenambara omun ana kurita mogl ir sinaglkwa.”\n32 Ana ye bot ta indre, ye yene keunde ende menda pi dumo waule ta eingwa. 33 Ba yomba merkinde kanigwa ye ende eingo ana ye pirkan erikwa. Taun yomba prapra makandle katno pagl mukundi ende okuna kana pi ana Yesus disaipelma wagle bogl enaglmara igle eingwa. 34 Bot pango Yesus ende menda ungwa enge, ye yomba merkinde kaima meglkwa i kandre ana ye mitno goglkwa. Sraglpre, ye sipsip mereyegl sutno yomba moglkrikwa. Ana Yesus mambuno bogl taragl merkinde yomba beke tongwa.\n35 Enge i ande beinambuka magl kaima orkwa, yeglpre, Yesus disaipelma wagle ye moglmara undre ana dingwa, “Igle eglkekuri yomba moglkrimara, ana ande bei kondungwa. 36 Yomba diendin ye pi kaiya mokna magl ta ere yaraglmara ya yomba yungu togl yenambara pindre ana yene kaiya mokna ninaglkwa pre tau topo eriyondo.”\n37 Ba Yesus di ikine endungwa, “Ye taragl ninaglkwa enene ta i-teiyo.”\nDisaipelma wagle Yesus diteingwa, “Ene pitn kade no pindre ana minge mongo K200 ende bret topo ere tomun kuno erambo?”\n38 Yesus krapogl disaipel wagle tongwa, “Ene bret sramuna yeingwa yome? Ene pi kaniyo.”\nYe doko kandre ana ye diteingwa, “Bret 5 yongo te fis suwo yongwa.”\n39 Ana Yesus disaipelma wagle ditendre, pi yomba prapra yumbusi ombuno mere endimbi kugl mina amedi molondo dungwa. 40 Ana ye amedi meglkwa, i ombuno tau 100 meglko, te tau 50 meglkwa. 41 Ana Yesus bret 5 ya te fis suwo ikra indre ana ye kanimbo heven ende, ana God diwakai yeite, ye bret buko dindre, ana disaipelma wagle tongwa ye i yumbusi yomba tenaglkwa. Ye ama fis suwo bukondi disaipelma wagle tongo ana yomba prapra bunondi tekuno erikwa. 42 Yomba prapra neingo ana kuno orkwa. 43 Ana disaipelma wagle bret ya fis ikine deruwagl orkwa gande imakaisi ana basket 12 indre gre kau singwa. 44 Yomba bret ya fis neingwa, ikra yagl keunde kerikwa 5,000 orkwa.\nYesus niglmong bolamugl konbauna ongwa\n(Matyu 14:22-33 te Jon 6:16-21)\n45 Oglandi Yesus disaipelma wagle diendungo bot mina suna pindre ana okuna kana ende niglmong koglo imbo Betsaida kamun eingo, yene yomba prapra di perepere ende moglkwa. 46 Ana yomba diende, okuwo Yesus kamange era pre ende makan meglmbe akete ongwa.\n47 Ana mim orkwa enge, bot ende niglmong wu sunawom ungo ana Yesus ye yene makan mina moglkwa. 48 Ana ye kango disaipelma wagle yombuglo ere enaglkwa mere manga. Sraglpre ye enaglmara ir pond mange bot guma ake gidungwa. Iwe ande kuiya 4 klok kamun tanginagledi orkwa. Ye nigl bolamugl konbauna pindre ye kondo endinagledi orkwa. 49 Ba enge igle disaipelma wagle kaningo, Yesus niglmong bolamugl konbauna ungwa. Ana ye pirkwa Yesus pre gigl ta umedi pirtre ana ye kaglkane kinde ingwa. 50 Sraglpre disaipelma wagle prapra Yesus kandre ana ye kundugl pond geglkwa.\nTambre kana Yesus disaipelma wagle dite dungwa, “Giglendi moraglmiwo. I na, kundugl goglkriyo.” 51 Ana Yesus bot mina mongo ende suna disaipelmo wagle meglmara ongo akiye meglko ana ir bu yongwa. Disaipelma wagle prapra sipuglodi poriya erikwa, 52 sraglpre, Yesus okuna bret bukondi yomba 5,000 tongwa ikra ye mambuno kiurikwa. Ye nomano torwa sungwa. ▼\n▼ 6:52Yesus eremogl bret yumbusi yagl ambu tongwa enge i, ye yegl ombuno dungwa, taragl kane ta kaima erambuka yombuglo pamedi ombuno dungwa. Ba disaipel wagle pirpogl sikrikwa pre, Yesus nigl bolamugl konbo pindre te ir iwanga ka ditongo bu yongwa ipre nangino keglkwa.\nGenesaret kamun yomba kinde singwa Yesus erewakai orkwa\n53 Ye niglmong siprak singwa enge, ende Genesaret pindre ana igle ye bot kane kogl pandiglkwa. 54 Ye prapra bot kondo ende menda eingo ana yomba oglandi Yesus kanpogl singwa. 55 Yomba mukundi ende dumo kande suna i mundu pindre ana yomba kinde sungwa gagle ere kake iyu Yesus moglme dingo pirmara igle wingwa. 56 Ana Yesus dumo aglokra suna omara i yungu epigl ya taun tau ya kamun kande bina, yomba kinde sungwa ye ipi maket dumo suna pandiglkwa. Ana kinde sungwa yomba ye Yesus gaglmo suna olto punduno akenaglmedi pre yomba yanadi Yesus tengwa. Ana prapra Yesus gaglmo akingwa mere kindeno argan orkwa.


jugar demo spore, juego demo spore online, demo spore gratis\nJuego demo spore online. Jugar demo spore gratis. Minijuego demo spore\nBuscando juego demo spore\nDemogorgon 2estrategiaDemogorgonestrategiaDemolition Drive 2habilidadDemolition City 2estrategiaDemoniosaventurasDemolish TruckhabilidadDemoniacityaventurasEl demonio atrevido 2habilidadPandemonium PooldeportesBoda demoniaca en HalloweenchicasSpeed Demon BMXdeportesSniper Demonic OsbournesdisparosGuardianes demoníacosestrategiaBob Esponja y los demonios del BarcoinfantilesSpore Cubespuzzle\nBúsquedasde spore, spore 2d, spore 2d, spore 2d, jugar a spore, galactik spore, guegos de spore, gugar a spore, spore cube, juegos de spore, jugar operation 7 gratis sin descargar, plants vs zombies version completa, friv juego de cocina, juegos de el chapulin colorado, juegos de friv guerra ara a, mario bros sin sonido ni musica, friv juegos de 2 jugadores, el juego mas dificil de mundo 3, juegos de san andres 3d gratis, juegos de contra estrai de pistola


SIGANA MAR 94\nNE ANE Yesu ka okwako wuowi matinno. Inyalo neno ni Yesu ohero nyithindo matindo adier. Jo mang’ichogo gin jootene. En ang’o ma Yesu wachonigi? We mondo wane.\nYesu gi jootene eka oa duogo ka gia e wuoth mabor. Ka gin e yo, joote ne obedo gi mbaka e wach moro. Kuom mano, bang’ wuodhno, Yesu penjogi ni: ‘Mbak ang’o ma ne ugoyo e wang’yo?’ Kuom adier, Yesu ong’eyo wach ma ne gigoyoe mbaka. Kata kamano, openjo mondo one ka be jootego biro nyise.\nJoote ok dwoke, nikech ne gigoyo mbaka e wang’yo ni ng’ano e kindgi ma en ng’a maduong’ moloyo. Joote mamoko dwaro bedo jo madongo moloyo jowetegi. Ere kaka Yesu biro nyisogi ni, dwaro bedo ng’a maduong’ moloyo ok en gima kare?\nOluongo wuowi matinno, kendo ochunge e nyimgi. Bang’ mano, onyiso jopuonjrene ni: ‘Adwaro ni mondo ung’e wachni adier, Ka ok ulokoru ma ubedo kaka nyithindo matindo, ok ubidonjo e pinyruodh Nyasaye. Ng’at maduong’ moloyo e pinyruoth, en ng’at mabedo kaka nyathini.’ Be ing’eyo gimomiyo Yesu ne owacho kamano?\nAdier, nyithindo matindo ok chandre gi wach bedo ng’a maduong’ kata ng’ama ong’ere moloyo jo mamoko. Kuom mano, joote onego opuonjre bedo kaka nyithindo e wachni, kendo kik gidhaw e wach bedo ng’a maduong’ kata mong’ere.\nNitie kinde moko bende ma Yesu nyisogo kaka ohero nyithindo. Dweche moko bang’e, jomoko kelo nyithindgi mondo one Yesu. Joote temo geng’ogi. Kata kamano, Yesu nyiso jootene ni: ‘Weuru nyithindogo obi ira, kendo kik utamgi, nikech pinyruodh Nyasaye en mar jo machalo kodgi.’ Bang’e, Yesu kawo nyithindogo e lwete, kendo ogwedhogi. Donge en gima ber ng’eyo ni Yesu ohero nyithindo?\nMathayo 18:1-4; 19:13-15; Mariko 9:33-37; 10:13-16.\nPuonj e Wi Ketho Kend kod Hero Nyithindo\nYesu neno nyithindo e yo mopogore ahinya gi kaka jopuonjrene to nenogi. Ang’o momiyo?


Tha Boogiewoogie Man - Not Today uploaded by Tha Boogiewoogie Man - Listen\nTha Boogiewoogie Man Not Today\nProducer: Tha Boogiewoogie Man\nAlbum: The 33rd Degree : Rise of the Second Sun\nAdded on: May 15th, 2013 by Tha Boogiewoogie Man\nA hood song that bump hard in the ride! About the hood, girls who got a boyfriends that be jealous! Sure Banger!\nRecent tracks and albums from Tha Boogiewoogie Man\nTha Boogiewoogie Man A Real Chic for Me\nFeat. Yung Ira & Phyya\nAdded on: Aug 11th, 2013 by Tha Boogiewoogie Man\nTha Boogiewoogie Man It's Tha Boogiewoogie Man\nTha Boogiewoogie Man Big Party\nTha Boogiewoogie Man Flipout\nTha Boogiewoogie Man I'm a Tell You A Story


Macross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! Online | Todos los capítulos de Macross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! | Macross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! Anime Online - Face Anime\nVer Macross 7: Ginga ga Ore wo Yonde Iru! Online\naccion, aventura, ciencia-ficcion, comedia, drama, musica, mecha, shonen..\nMacross 7: Ginga ga Ore wo Yonde Iru! 1\nMacross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! Online | Todos los capítulos de Macross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! | Macross 7: Ginga Ga Ore Wo Yonde Iru! Anime Online - Face Anime © 2013 - Todos los derechos reservados. | Términos y Condiciones | Contacto


Ka ng’ato wacho ni ohero Nyasaye to omon gi owadgi, to ojamriambo, nikech ok nyal bet ni ng’ama ok ohero owadgi ma oneno, nyalo hero Nyasaye mapok oneno.\nBeduru joma ni thuolo, to kik ulok thuolo ma un-go bed gima uumogo richou, to beduru wasumb Nyasaye.\nKa ng’ato galo ni en gimoro, ka ok en gimoro, to owuondore owuon.\nYesu nodwokogi ni, “Un joma wuondore ni ohero Nyasaye! Isaya ne ni kare kane okoro wach kuomu, kaka ondiki ni, ‘Jogi paka mana gi dhogi, to chunygi bor koda.\nGiwacho ni ging’eyo Nyasaye, to timbegi nyiso ni gidage. Gin joma timbegi mono, kendo ma ok winj wach, kendo ma ok nyal timo gimoro maber.\n “Mano kaka unune malit, un jopuonj Chik gi jo-Farisai, mawuondore ni ohero Nyasaye! Uchalo gi liete mobuk matar, manenore maber gi oko, to igi opong’ gi choke joma otho, kod gik moko duto mochido. Kamano e kaka un bende unenoru gi oko ni un joma kare, to chunyu opong’ gi gango wach kod timbe maricho.\n “Beduru motang’ ni jopuonj Chik, ma ohero wuotho gi lewni maboyo, kendo mohero mondo ji omosgi kamiyogi duong’ kuonde ma ji ochokoree, bende mohero kombe ma nyime e ut lemo, kendo mohero kuonde moyiedhi e sewni. Gin joma yako ut mond liete, ka giriasore gi lemo moyware. Gininwang’ kum marach moloyo!”\n To kik uwuondru, kuwinjo wach awinja, to beduru joma timo gima uwinjo. Ng’at ma winjo wach awinja to ok tim, chalo gi ng’at mang’iyore e rang’i.\n Kuom mano, ka ing’ado ni wadu bura, to ng’e ni bura oseloyi, bed ni in ng’at manadi, nikech ka ing’ado ni jomoko bura, to ing’ado bura mana ni in iwuon, nimar in bende itimo mana gik ma jogo timo. In iwacho ni, “Wang’eyo ni Nyasaye ni kare kokumo joma timo gik makamago.” To in ing’ado bura ni joma timo gigo, to in iwuon bende itimogi, koro ere kaka iparo ni initony e buch Nyasaye? Koso itimo kamano nikech ichayo Nyasaye nimar ong’won ahinya kendo ohore mos, mak okumi piyo? Donge ing’eyo ni Nyasaye ng’won kamano mana nikech odwaro ni mondo ilokri? To in wiyi tek, kendo itamori yie, omiyo ikano kum ni in iwuon ndalo mar mirima, tiende ni chieng’ ma Nyasaye noelie bura mare makare.\n Emomiyo wituru gik mochido, gi timbe maricho mogundho. Bolreuru e nyim Nyasaye, kendo yieuru wach mane opidhi e chunyu, nikech en gi teko mar warou. To kik uwuondru, kuwinjo wach awinja, to beduru joma timo gima uwinjo. Ng’at ma winjo wach awinja to ok tim, chalo gi ng’at mang’iyore e rang’i. Koseng’iyo kamano, to bang’e odhi, to piyopiyo nono wiye wil gi kite kaka chalo. To ng’at mang’iyo chik makare mamiyo wabedo thuolo, kendo mosiko ka timo kamano, bende ma ok winj wach mi wiye wilgo to tiyo gi wachno, e ng’at ma oguedhi e gimoro amora motimo. Ka ng’ato galo ni en jalemo maber to ok orito lewe, to mano owuondore awuonda, kendo lemo mare onge tich.\n “Kik ung’ad ni ji bura, eka ok nong’adnu bura! Kik udonj ni ji, eka un bende ok nodonjnu. Weuru ni ji richogi, eka un bende nowenu richou. Chiwuru, eka un bende nomiu. Unuyud rapim mopong’ thich, moiki, kendo motiel moo oko, nimar rapim ma upimoe ema un bende nopimnue.” Eka nogoyonigi ngero niya, “Ere kaka muofu nyalo telo ni muofu wadgi? Donge kotimo kamano, to giduto digipodhi e bugo? Jopuonjre ok nyal loyo japuonjne, to ka ng’ato osepuonjore gik moko duto, eka onyalo bedo marom gi japuonjne. “Marang’o ineno mana pilni yath manie wang’ wadu, to yath maduong’ manie wang’i iwuon, to otami neno? Ere kaka diwach ni wadu ni, “Owadwa, we agolni pilni yath manie wang’i, ka in iwuon ok ine yath manie wang’i? In miwuondori awuondani! Kwong igol yath maduong’ manie wang’i iwuon, eka inine maler mondo igol pilni yath manie wang’ wadu!\n “Kik ung’ad ni ji bura, mondo un bbende kik ng’adnu bura, nikech yo ma ung’adoe ni ji bura, e yo ma un bende nong’adnue bura, kendo rapim ma upimoe ema un bende nopimnue. Marang’o ineno mana pilni yath manie wang wadu, to yath maduong’ manie wang’i iwuon to otami neno? Ere kaka diwach ni wadu ni, ‘We agolni pilni yath manie wang’i,’ ka into yath maduong’ ngolni e wang’i? In miwuondori awuondani! Kwong igol yath maduong’ manie wang’i iwuon, eka ininen maler mondo igol pilni yath manie wang’ wadu! “Kik umi guogi gik maler, nimar dipo ka gilokore, gikayou. Bende kik ubol kiteu ma nengogi tek ni nguruwe, nono to ginyonogi gi tiendgi.\n Nyithinda, andikonu wechegi mondo kik utim richo, to ka ng’ato otimo richo, to wan gi Jakony masayonwa Wuoro. En Yesu Kristo, Jal makare. En e misango magolo richowa, to ok richowa kende ema ogolo, to ogolo koda ka richo mar piny duto bende. Ka warito chik Nyasaye, eka wan gi ratiro ni wang’eye. To ka ng’ato wacho ni ong’eyo Nyasaye, to ok orito chikene, to en jamriambo, kendo adiera onge e chunye. To ng’ama orito wach Nyasaye ema hera moherogo Nyasaye oselosi mobedo malong’o chuth. Mano e kaka wanyalo bedo gi ratiro ni wan jo-Nyasaye. Ka ng’ato wacho ni en ng’at Nyasaye, to nyaka ngimane bed machal gi ngima Yesu.\n Ng’at ma jaadiera kuom gima tin, doko jaadiera kuom gima duong’ bende. Kamano bende, ng’at ma ok jaadiera kuom gima tin ok nyal bedo jaadiera kuom gima duong’. Emomiyo ka ok usebedo joadiera kuom mwandu ma ok ni kare mag pinyni, koro ng’ano ma digenu kuom mwandu madier? Koso ka ok usebedo joadiera kuom mwandu ng’at machielo, koro ere ng’ama dimiu mwanduu uwegi? “Onge misumba manyalo tiyo ni ruodhi ariyo, nimar dosin gi moro, to ohero machielo, kata domi achiel luor, to ochayo machielo. Omiyo ok unyal tiyo ni Nyasaye, mi kendo uchak uti ni mwandu.” Jo-Farisai, ma gin joma ohero pesa ahinya, nowinjo wechego duto, mi onyiere anyiera. To Yesu nowachonigi niya, “Un e joma wuorore e nyim ji ni joma kare, to Nyasaye ong’eyo chunyu. Ng’euru ni Nyasaye ochayo gik moko ma dhano kwano ka gik madongo.\n Owetena, ere ohala ka ng’ato owacho ni, “An gi yie,” to ok otim gik manyiso ni en gi yie? Bende yieneno direse? Ka owadwa kata nyaminwa moro onge lewni, kendo onge kata mana chiemb odiechieng’ achiel, to eka achiel kuomu wachone ni, “Dhi gi kue, kendo rwakri gi lewni, bende bed gi chiemo moromi”, to ok omiye gimoro ma ochando, koro ere ohala ma wachone kamano? Yie bende chalo mana kamano. Ka en kende, ma onge tim, to en mana gima otho. To ng’ato nyalo wacho niya, “Ng’at moro nigi yie, to ng’ama chielo nigi tim.” Ng’at ma kamano to adwoko ni, “Nyisae kaka ng’ato nyalo bedo gi yie, to onge gi tim. An to gik ma atimo ema nyiso ni angi yie.” Donge iyie ni Nyasaye en achiel? Mano ber! To kata mana jochiende bende nigi yie ma kamano, to yiegino miyo gikirni! In ng’at mofuwo, idwaro ni mondo onyisi ni yie maonge tim en mana gima nono koso? Par ane Ibrahim kwarwa. Ere kaka ne obet e winjruok gi Nyasaye? Donge timne ema ne omiyo obedo e winjruok kode, kane ochiwo Isaka wuode e kendo-mar-misango? Donge inyalo neno ni yie mare gi timne notiyo kaachiel, omiyo yiene nodoko malong’o nikech gima ne otimo?. Kamano wach manie Muma nochopo kare, mawacho niya, “Ibrahim noyie kuom Nyasaye, mi yieneno ema nomiyo Nyasaye okwane ka ng’ama kare.” Mano nomiyo Nyasaye oluonge ni osiepne. Kamano uneno ni gik ma ng’ato timo ema miyo obet e winjruok gi Nyasaye, to ok yie kende. Paruru bende Rahab, dhako ma jachode. Donge Nyasaye nomiyo obet e winjruok kode nikech gik mane otimo kane orwako joote, mi bang’e nomiyo gitony e yo machielo? Kaka ringruok maonge muya otho, e kaka yie bende maonge tim otho.


Alkali NH, Bwala SA, Nyandaiti YW, Danesi MA. NeuroAIDS in sub-Saharan Africa: A clinical review. Ann Afr Med [serial online] 2013 [cited 2022 Jan 21];12:1-10. Available from: https://www.annalsafrmed.org/text.asp?2013/12/1/1/108242


(src)="1"> 3 Wer ku dwal mir anyong’a !\n(trg)="1"> 3 Énekeljünk örömmel !\n(src)="2"> Niai con , wer utie thenge acel ma zoo mi thier ni dhanu pa Yehova .\n(trg)="2"> Jehova népe mindig is az imádat fontos részének tartotta az éneklést .\n(src)="3"> Re , dhanu moko romo bedo ku lewic kunoke ku lworo niwer ikind dhanu .\n(trg)="3"> De vannak , akik nem szívesen énekelnek mások előtt .\n(src)="4"> Waromo daru nenedi lworo mi tio ku dwandwa pi nipaku Yehova ku wer ?\n(trg)="4"> Hogyan küzdhetjük le a gátlásainkat , hogy az énekünkkel dicsérhessük Jehovát ?\n(src)="5"> Thiwiwec maeni unyutho iwa thelembe mabeco ma romo cwaluwa niwer kud anyong’a , man emio bende juk ma romo konyowa niyiko dwandwa mi wer .\n(trg)="5"> Ez a cikk kifejti , hogy miért énekeljünk örömmel , és ad néhány javaslatot arra , hogy hogyan fejlődhetünk az éneklésben .\n(src)="6"> 8 Nyo iketho Yehova ni karingo peri ?\n(trg)="6"> 8 Jehovánál keresel menedéket ?\n(src)="7"> 13 Lub lapor mi pokolembe ma pwe man mi kisa pa Yehova\n(trg)="7"> 13 Kövessük igazságos és irgalmas Istenünk példáját !\n(src)="8"> Adhura mi karingo m’ubedo nuti con i Israel , romo mio iwa ponji dupa mabeco .\n(trg)="8"> Értékes tanulságokat vonhatunk le abból , hogy az ókori Izraelben voltak menedékvárosok .\n(src)="9"> I thiwiwec mi kwong’o , nen yo ma tung ’ tung ’ ma Jakristu m’udubo romo ringo ko ibang ’ Yehova tin .\n(src)="10"> I thiwiwec mir arionde ke , nen kite ma waromo lubo ko lapor pa Yehova pi nitimo kisa ni jumange , niworo kwo , man nitimo lembe ku bedopwe .\n(trg)="9"> Az első cikk azt taglalja , hogy a vétkesek hogyan találhatnak menedéket Jehovánál , a másodikban pedig arról van szó , hogy hogyan segít nekünk Jehova példája megbocsátani másoknak , tisztelni az életet , és igazságosan dönteni .\n(src)="11"> 18 Ng’atu ma mio ku berocwiny , mugisa bikwanye\n(trg)="10"> 18 A nagylelkű ember „ áldott lesz ”\n(src)="12"> 20 Kwer cen paru mi ng’om maeni\n(trg)="11"> 20 Utasítsuk el a világias gondolkodást !\n(src)="13"> 25 Kud iwek gin moko ceri ku nwang’u sukulia\n(trg)="12"> 25 Ne engedd , hogy bármi megfosszon a díjtól !\n(src)="14"> Thiwiwec ario maeni ujengere iwi juk ma Paulo umio ni Jukristu mi Kolosai ku kony pa tipo ma leng ’ .\n(trg)="13"> Ez a két cikk azokon az ihletett tanácsokon alapul , melyeket Pál a Kolosszéban élő keresztényeknek adott .\n(src)="15"> Thiwiwec mi kwong’o ukoro gin ma wacikara nitimo ka wawinjo paru moko mi ng’om , m’ubeyenyo nen iwa ni paru m’atira kunoke mandha .\n(trg)="14"> Az elsőben arról olvashatunk , hogy mit tegyünk , ha olyan világias elképzeléssel találkozunk , mely vonzónak és megalapozottnak tűnik .\n(src)="16"> Thiwiwec mir arionde ubepoyowa nia wacikara nicerara ikum timo ceke ma romo cerowa ku nwang’u mugisa ma Yehova ung’olo .\n(trg)="15"> A második pedig arra emlékeztet minket , hogy hogyan kerüljünk el olyan hibákat , amelyek megfosztanának minket a Jehova által megígért áldásoktól .\n(src)="17"> 30 Iromo timo ang’o pi ning’iyo maber i cokiri peri manyen ?\n(trg)="16"> 30 Hogyan tudsz beilleszkedni az új gyülekezetedbe ?\n(src)="1"> “ E ber ya juwer pak ni Mungu mwa . ”  — ZABURI 147 : 1 .\n(trg)="1"> „ Jó a mi Istenünknek éneket zengeni ”\n(src)="2"> WER : 10 , 2\n(trg)="2"> ÉNEKEK : 10 , 2\n(src)="3"> Wer utie ku kaka makani i thier mandha ?\n(trg)="3"> Milyen szerepe van az éneklésnek az igaz imádatban ?\n(src)="4"> Iromo timo ang’o kara itund niwero pak ni Yehova kud adundeni ceke ?\n(trg)="4"> Hogyan küzdhetjük le a gátlásainkat , hogy lelkesen tudjunk énekelni ?\n(src)="5"> Alokaloka makani ma jutimo i buku manyen mi wer , man bukune romo konyi nenedi ?\n(trg)="5"> Mi minden változott az új énekeskönyvben , és hogyan meríthetünk hasznot belőle ?\n(src)="6"> Wer mwa konyowa nenedi ?\n(trg)="6"> Mit fejezhetünk ki az énekünkkel ?\n(src)="7"> JATHUNGWER moko m’ung’eyere lee ugam uyero kumae : “ Wec ketho ng’atini paru lembe .\n(src)="8"> Mizik ke ketho ng’atini winjere ku mutoro kunoke ku can .\n(trg)="7"> EGY népszerű dalszövegíró egyszer ezt mondta : „ A szavak gondolatokat , a zene pedig érzéseket kelt benned .\n(src)="9"> Ento wer , ketho ng’atini neno lembe m’ebewero i paru pare . ”\n(trg)="8"> De egy daltól érzed a gondolatot . ”\n(src)="10"> Wer mwa bende konyowa nimio pak ni Yehova , Wegwa m’i polo , man ninyutho nia wamare .\n(src)="11"> Werne ketho wawinjara nia watie ceng’ini mandha kude .\n(trg)="9"> Akkor „ érezzük ” a legszebb gondolatokat , amikor az énekeinkkel égi Atyánkat , Jehovát dicsérjük , és kifejezzük az iránta érzett szeretetünket .\n(src)="12"> Pieno , kadok wabewer kendwa kunoke karacelo kud umego ku nyimego mwa de , ubenen kamaleng ’ nia wer utie ku kaka ma pire tek dit i thier maleng ’ .\n(trg)="10"> Az éneklés teljes joggal alkotja szerves részét a tiszta imádatnak , akár egyedül éneklünk , akár a gyülekezettel együtt .\n(src)="13"> 2 , 3 . ( a ) Dhanu moko gibed giwinjiri nenedi tekene ubekwayu nia juwer matek karacelo i cokiri ?\n(trg)="11"> 2 – 3 . a ) Hogyan éreznek néhányan az énekléssel kapcsolatban ?\n(src)="14"> ( b ) Wabidwoko wang ’ penji makani i ponji maeni ?\n(trg)="12"> b ) Milyen kérdésekről fogunk beszélni ?\n(src)="15"> Dong ’ , ibed iwinjiri nenedi tekene ubekwayu nia juwer matek karacelo i cokiri ?\n(trg)="13"> Te szeretsz énekelni az összejöveteleken , vagy inkább kínosnak érzed ?\n(src)="16"> Nyo lewic benegi ?\n(src)="17"> I suru moko , dhanu ma co gibed gilworo niwer ikind dhanu .\n(trg)="14"> Néhány kultúrában a férfiak nem szívesen énekelnek mások előtt .\n(src)="18"> Lembuno copo bedo ku matoke marac iwi umego ku nyimego i cokiri , akecane ka judong cokiri gibemwony ikum wer , kunoke gibetimo lembe mange i saa mi wer .  — Zaburi 30 : 12 .\n(trg)="15"> A gyülekezetben az ilyen gondolkodásmód a többiekre is hatással lehet .\n(src)="19"> Wer utie thenge acel ma zoo mi thier mwa ni Yehova .\n(trg)="16"> Különösen igaz ez akkor , ha a vének okot találnak rá , hogy ne énekeljenek együtt a gyülekezettel , vagy helyette inkább más dolgokkal foglalkoznak .\n(src)="20"> Pieno , ukwayu ngo wabed wamwony i saa mi wer kunoke nikoso thenge maeno mi coko .\n(trg)="17"> Ha megértjük , hogy az éneklés hozzátartozik az imádathoz , nem fogunk kimenni vagy lemaradni az összejövetelnek erről a részéről .\n(src)="21"> Dong ’ , wan ceke wacikara nipenjara kumae : ‘ Nyo abed amaru niwer i coko ?\n(trg)="18"> Gondoljuk át a következőket : „ Szívesen éneklek az összejöveteleken ?\n(src)="22"> Aromo timo ang’o tekene abed alworo niwer ikind dhanu ?\n(trg)="19"> Ha nem , hogyan küzdhetem le a gátlásaimat , hogy én is örömmel tudjak énekelni ?\n(src)="23"> Man aromo wer nenedi kud adundena ceke ? ’\n(trg)="20"> És hogyan tudnék érzéssel énekelni az összejöveteleken ? ”\n(src)="24"> 4 , 5 .\n(trg)="21"> 4 – 5 .\n(src)="25"> Yub makani m’ubedo nuti pi lembe m’uneno wer i hekalu i Israel ma con ?\n(trg)="22"> Mekkora hangsúlyt fektettek az éneklésre az imádatban az izraeliták ?\n(src)="26"> Niai con , jurutic pa Yehova gibed gitio ku mizik pi nipaku Yehova .\n(trg)="23"> Jehova imádói már régóta dicsérik zenével az Istenüket .\n(src)="27"> Kinde ma nyithindho mir Israel gibino gwoko bedoleng ’ migi ni Yehova , wer ubedo thenge acel ma pire tek mi thier migi .\n(trg)="24"> Érdemes megfigyelni , hogy amikor az ókori izraeliták hűségesen szolgálták Jehovát , az éneklés kiemelkedő része volt az imádatuknak .\n(src)="28"> Ku lapor , kinde ma Daudi ubino coko dhu jamtic pi gomo hekalu , epangu bende Julawi 4 000 pi nipaku Yehova ku mizik .\n(trg)="25"> Például Dávid király a templomi szolgálat előkészítésénél 4000 lévitát vont be a dicsőítő zenélésbe .\n(src)="29"> Kud ikindgi , dhanu 288 ubedo jurubodho , man ‘ juponjogi [ ceke cuu ] i wer ni Yehova . ’  — 1 Lemkei 23 : 5 ; 25 : 7 .\n(trg)="26"> Közülük 288 - an „ megtaníttattak a Jehovának való éneklésre , és mindannyian képzettek voltak ” .\n(src)="30"> Bende , i saa ma jubino nithiero hekalu ni Yehova , mizik ku wer ubedo ku kaka ma pire tek .\n(trg)="27"> A templom felavatásakor is fontos szerepe volt a zenének és az éneklésnek .\n(src)="31"> Biblia uwacu kumae : ‘ Kinde ma jukudhagwara man juruwer gibedo calu acel , kara giketh badwal acel uwinjre kum paku ku foyo Yehova ; man kinde ma giting’o dwandgi malu karacelo kud agwara man umbukulumbu ku jambwer mi badwal , man gipaku Yehova , . . . dwong ’ pa Yehova upong’o ot pa Mungu . ’\n(trg)="28"> A beszámoló szerint „ amikor a trombitások és az énekesek teljes egységben , egybehangzóan megszólaltak , dicséretet és hálát zengve Jehovának , és amikor fennhangon megszólaltak a trombitákkal , a cintányérokkal és az éneket kísérő hangszerekkel , dicsérve Jehovát . . .\n(src)="32"> Kepar kite ma lembuno ugam utielo ko yioyic mi nyithindho mir Israel saa maeca !  — 2 Lemkei 5 : 13 , 14 ; 7 : 6 .\n(trg)="29"> Jehova dicsősége betöltötte az igaz Isten házát ” .\n(src)="33"> Yub ang’o ma Nehemia ugam umaku pi mizik ku wer kinde m’ebino jabim mi Yerusalem ?\n(trg)="30"> Ez biztosan nagyon hiterősítő alkalom volt az izraelitáknak .\n(src)="34"> Kinde ma Nehemia ucoko nyithindho mir Israel kara gigier kendo gang’kidi mi Yerusalem , en bende egam epangu Julawi kara giwer wer man gigoi mizik i saa mi thiero gang’kidine ni Yehova .\n(trg)="31"> Mondd el , hogy milyen különleges éneklést szervezett meg Nehémiás Jeruzsálemben .\n(src)="35"> Wer man mizik ma gigoyo i saa maeno uketho anyong’a ubedo lee akeca .\n(trg)="32"> Nehémiás , aki Jeruzsálem falainak az újjáépítését irányította , megszervezte , hogy a léviták zenekísérettel énekeljenek a falak felavatásakor .\n(src)="36"> Nehemia upangu “ udul ario ma dit ma gifoyo foc . ”\n(trg)="33"> A különleges zene nagyban hozzájárult az alkalom örömteli hangulatához .\n(src)="37"> Juruwer maeno giwotho ku wi gang’kidi ; ungu acel ukwanyu yo ng’ete acel , ma kucelo ke ukwanyu yo ng’ete mange , nitundo gicidh girombo iwi gang ’ ma ceng’ni ku kaka ma hekalu ni ie .\n(trg)="34"> Nehémiás „ két hatalmas hálaadó énekkart ” jelölt ki , melyek ellentétes irányba haladtak a fal tetején .\n(src)="38"> Dwal mi wer ku mi jambgoyower migine ubedo tek lee ma dhanu mange de giwinjo ku bor .\n(trg)="35"> A két énekkar a templom közelében találkozott , és így a hangjuk messzire elhallatszott .\n(src)="39"> ( Nehemia 12 : 27 , 28 , 31 , 38 , 40 , 43 ) M’umbe jiji , mutoro unego Yehova lee niwinjo kite ma jurutic pare gibino wer ko kud amora pi nipake .\n(trg)="36"> Jehovának nagyon jó érzés lehetett , hogy az imádói ilyen lelkes énekléssel dicsérik őt .\n(src)="40"> Yesu ku julub pare ginyutho nenedi nia wer utie thenge acel ma zoo mi thier mi Jukristu ?\n(trg)="37"> Mit tett Jézus , amiből látszik , hogy a keresztények imádatához is hozzátartozik az éneklés ?\n(src)="41"> I saa ma Yesu ubino i ng’om bende , mizik umedere nibedo thenge acel ma zoo mi thier mandha .\n(trg)="38"> A zene azután is fontos része maradt az igaz imádatnak , hogy megalakult a keresztény gyülekezet .\n(src)="42"> Kepoi ikum lembe m’utimere i diewor ma pire tek nisagu zoo i kwo mi dhanu .\n(trg)="39"> A történelem legfontosabb estéjén , miután Jézus bevezette az Úr vacsoráját , ő és a tanítványai énekekkel dicsérték Jehovát .\n(src)="43"> Yesu ucaku the Cemo mir uthieno pa Rwoth karacelo ku julub pare ; ing’eye , gin ceke giwero wer mi pak ni Yehova .  — Som Matayo 26 : 30 .\n(trg)="40"> ( Olvassátok fel : Máté 26 : 30 . )\n(src)="44"> Jukristu mi rundi ma kwong’a giweko lapor makani maber mi paku Mungu ku wer ?\n(trg)="41"> Hogyan mutattak jó példát az első századi keresztények az éneklésben ?\n(src)="45"> Jukristu mi rundi ma kwong’a de giweko lapor maber mandha mi paku Mungu ku wer .\n(trg)="42"> Az első századi keresztények jó példát mutattak azzal , hogy közös énekléssel dicsőítették Istent .\n(src)="46"> Tung ’ ku nyithindho mir Israel m’ubed ucidho i hekalu pi nitimo thier ni Yehova , Jukristu mi rundi ma kwong’a gibed gicokiri i udi mi dhanu .\n(trg)="43"> Bár gyakran magánotthonokban jöttek össze , a szerény körülmények nem tartották vissza őket attól , hogy lelkesen énekeljenek Jehovának .\n(src)="47"> Kadok udine bino ngo leng ’ akeca calu hekalu de , re umego ku nyimego gibed giwer asu kud amora .\n(src)="48"> Jakwenda Paulo de ugam uyero ni Jukristu wadi kumae : ‘ Wuponjuru man wujukuru ku lembwer man wer ku wer mi tipo , ma wubewero ku bero ( ku foyofoc ) i adundewu ni [ Yehova ] . ’\n(trg)="44"> Pál apostol ihletés alatt ezt mondta a hittársainak : „ Továbbra is tanítsátok és intsétek egymást zsoltárokkal , Istennek szóló dicséretekkel , kellemes szellemi énekekkel ” .\n(src)="49"> ( Jukolosai 3 : 16 ) Eyo , wacikara niwero wer mi bukuwer mwa ku ‘ foyofoc . ’\n(src)="50"> Wer maeno ceke gitie thenge acel mi “ cemo ” ma “ jamiru mandha man ma riek ” ubemio iwa “ i nindone . ”  — Matayo 24 : 45 .\n(trg)="45"> Az énekeskönyvünkben lévő szellemi énekeket hálás szívvel kell énekelnünk Jehovának , mivel részét képezik a szellemi tápláléknak , melyről „ a hű és értelmes rabszolga ” gondoskodik .\n(src)="51"> ( a ) Pirang’o dhanu moko gitie ku jiji niwer kud anyong’a i coko mwa ?\n(trg)="46"> a ) Mi tart vissza némelyeket attól , hogy örömmel énekeljenek az összejöveteleken és a kongresszusokon ?\n(src)="52"> ( b ) Wacikara nitimo ang’o pi nipaku Yehova ku wer , man jukani ma gicikiri nibedo ma kwong’a niwero wer i coko ?\n(trg)="47"> b ) Hogyan énekeljünk Jehovának , és kiknek kell jó példát mutatniuk ?\n(src)="53"> ( Nen cal mir acaki . )\n(trg)="48"> ( Lásd a képet a cikk elején . )\n(src)="54"> Thelembe moko makanigi ma nyo uketho itie ku jiji niwer ?\n(trg)="49"> Mi okozhatja , ha nem szeretünk énekelni ?\n(src)="55"> Saa moko nyo yopewu kunoke i suru peri , dhanu ung’iyo ngo niwero wer .\n(trg)="50"> Lehet , hogy a családunkban vagy a kultúránkban nem megszokott az éneklés .\n(src)="56"> Kunoke nyo kan ibewinjo kite ma jurubodho mi wer ubewer ko i radio kunoke i televizio , man kan iporo wer migine ku peri , inweng’iri nia itie jaswa i wer kunoke ing’eyo wer ungo .\n(trg)="51"> A modern technikának köszönhetően profi énekeseket hallgathatunk , és talán elcsüggeszt minket , ha összehasonlítjuk a hangunkat az övékkel .\n(src)="57"> Ento , ng’ei nia wan ceke watie ku rwom mi paku Yehova ku wer .\n(src)="58"> Pieno , ting ’ bukuwer peri ubed malu , ting ’ wii bende malu , man wer kud amora !\n(trg)="52"> De ez nem szabad , hogy visszatartson minket az énekléstől , hiszen fontos , hogy mindannyian részt vegyünk Jehova dicsőítésében .\n(src)="59"> ( Ezra 3 : 11 ; som Zaburi 147 : 1 . )\n(trg)="53"> Tehát mit tegyünk ?\n(src)="60"> Tin eni , Udiker dupa utie kud écrans ma konyo pi nyutho wec mi wer kinde ma jubewer ; yub maeno romo konyowa niwer maber .\n(trg)="54"> Emeljük fel a fejünket , tartsuk magunk elé az énekeskönyvünket , és énekeljünk szívből ! .\n(src)="61"> Bende , lembe mir anyong’a utie nia , wer mi Ker utie dong ’ i program mi somo mi tic mi Ker pi judong cokiri .\n(trg)="56"> Az is egy érdekesség , hogy egy ideje a véneknek szervezett királyságszolgálati iskolán is énekelnek .\n(src)="62"> Eno ubenyutho nia pire tek lee mandha ni judong cokiri nia gibed ma kwong’a niwero wer i coko mwa .\n(trg)="57"> Ebből is látszik , hogy a véneknek példát kell mutatniuk az éneklésben az összejöveteleken .\n(src)="63"> Wacikara nipoi ikum lembang’o tekene watie ku lworo mi wer ku dwal ma tek ?\n(trg)="58"> Mire gondoljunk , ha félünk mások előtt énekelni ?\n(src)="64"> Dhanu dupa lworo niwer ma tek pilembe giparu nia dwandgi bibedo tek akeca nisagu mukero , kunoke nia dwandgi tie cu ngo .\n(trg)="59"> Sokan azért nem mernek hangosan énekelni , mert félnek , hogy kihallatszanak a többiek közül , vagy mert úgy érzik , hogy rossz hangjuk van .\n(src)="65"> Re , kepoi ikum lembe ma e : “ Wan ceke wakier ” i wec wang ’ mapol , ento eno cerowa ngo niweco .\n(trg)="60"> De gondoljunk bele , hogy beszéd közben is „ mindannyian sokszor megbotlunk ” , ez mégsem tart vissza minket attól , hogy beszéljünk .\n(src)="66"> ( Yakobo 3 : 2 ) Dong ’ ke , pirang’o waromo weko dwandwa ma leng ’ ungo ucerwa nipaku Yehova ku wer ?\n(trg)="61"> Miért engednénk hát , hogy a tökéletlen énekhangunk megakadályozzon minket abban , hogy énekkel dicsérjük Jehovát ?\n(src)="67"> 11 , 12 .\n(trg)="62"> 11 – 12 .\n(src)="68"> Kara watund niwer maber , ukwayu watim ang’o ?\n(trg)="63"> Milyen javaslatok segíthetnek fejlődni az éneklésben ?\n(src)="69"> Saa moko nyo wabelworo niwer pilembe wang’eyo ngo nia waromo wer nenedi .\n(trg)="64"> Talán azért nem szeretünk énekelni , mert nem igazán tudjuk , hogyan kell .\n(src)="70"> Re , lembe moko ma thindho thindho utie ma waromo timo kara watund niwer maber .\n(trg)="67"> A megfelelő légzés segít , hogy kellő erővel tudjunk énekelni .\n(src)="71"> *  — Som korolembe m’i there .\n(src)="72"> Kara iwer ku dwendi ma tek , ubekwayu iyuy maber .\n(trg)="68"> Ahogyan egy villanykörtének energiára van szüksége ahhoz , hogy világítson , az énekléshez is levegő kell , hogy jól szóljon a hangunk .\n(src)="73"> Yuyo mio tego i dwendi kinde m’ibeweco kunoke ibewer , tap calu ma pil kunoke batheri mio ko tego ni ampul kunoke neo pi niliel .\n(trg)="69"> Ugyanolyan hangosan , vagy még hangosabban énekeljünk , mint ahogy beszélni szoktunk .\n(src)="74"> Wer ku dwendi ma rom ku m’ibed iweco ko , kunoke nisagu maeno .\n(trg)="70"> ( Lásd a Fordítsuk javunkra a teokratikus szolgálati iskolát !\n(src)="75"> ( Som juk ma nwang’ere i buku Faidika na Elimu ya Shule ya Huduma ya Kitheokrasi , mbaya mi 181 nitundo i 184 , i the thiwiwec ma nok m’uyero “ Yuy maber . ” )\n(trg)="71"> című könyv 181 – 183 . oldalán a „ Helyes légzés ” alcím alatti javaslatokat . )\n(src)="76"> Biblia de uyero ni jurutic pa Yehova nia kinde ma gibewero ire pak , giwer kud anyong’a man “ ku badwal ma dit . ”  — Zaburi 33 : 1 - 3 .\n(trg)="72"> A Szentírás időnként arra buzdítja Jehova szolgáit , hogy amikor dicsőítő énekeket énekelnek , ujjongva kiáltsanak .\n(src)="77"> Kekor lembe ma waromo timo kara wawer ma cwinywa tek .\n(trg)="73"> Hogyan énekelhetünk magabiztosabban ?\n(src)="78"> I saa mi thier mi juruot , kunoke i saa peri ma segi , kepim nitimo lembe ma e : Ng’ii wer acel ikind wer m’imaru lee i buku mwa mi wer .\n(trg)="74"> A családi imádaton , vagy akár egyedül is kipróbálhatnád a következőt : Válassz ki egyet az énekeink közül , amelyet szeretsz .\n(src)="79"> Som wec mi werne ku dwendi m’acanya man ma tek .\n(trg)="75"> Olvasd fel a szövegét erős , határozott hangon .\n(src)="80"> I ng’eye , yuy wang ’ acel man iyer ku wii wec ceke mir unguwec acel ( phrase ) ku dwal ma rom .\n(trg)="76"> Aztán ugyanezzel a hangerővel olvass fel egy zenei egységnek megfelelő mondatot vagy mondatrészt egy levegővel .\n(src)="81"> Tokcen ne , dok iwer unguwec maeca ceke ku dwendi ma tek .\n(trg)="78"> Az énekhangod így egyre erőteljesebb lesz .\n(src)="82"> ( Isaya 24 : 14 ) Kan itimo kumeno , dwendi mi wer bimedere bidoko tek .\n(trg)="79"> De ettől ne érezd magad zavarban , hiszen pont ez volt a cél !\n(src)="83"> Eno tie ber .\n(src)="84"> Kud iwek lworo kunoke lewic unegi pi dwendine !\n(trg)="80"> a ) Mit tehetünk még , hogy jobb legyen az énekhangunk ?\n(src)="85"> ( a ) Yabu dhogwa ma lac romo konyowa nenedi i saa mi wer ?\n(trg)="81"> ( Lásd a „ Hogyan fejlődhetsz az éneklésben ? ”\n(src)="86"> ( Som sanduku ma thiwie tie “ Lembe m’iromo timo kara itund niwer maber . ” ) ( b ) Juk makani m’ineno nia utie ku kony ikind juk ma jumio pi nidaru peko mi dwal ?\n(trg)="82"> című részt . ) b ) Melyik hangképzési javaslatokat találtad hasznosnak ?\n(src)="87"> Kara itund niwer ku dwal ma tek , ukwayu iyab dhogi ayaba .\n(trg)="83"> Csak akkor lesz szép , erőteljes az énekhangod , ha igyekszel minél nagyobbra tágítani a szájüregedet .\n(src)="88"> Pieno , kinde m’ibewer , yab dhogi ma lac nisagu m’ibed iweco ko aweca .\n(trg)="84"> Ezért nyisd nagyobbra a szádat , mint amikor beszélsz .\n(src)="89"> Ento kan inwang’u nia dwendi ni piny kunoke eni malu akeca nisagu mukero , ukwayu itim ang’o ?\n(trg)="85"> Mit tehetsz , ha azt érzed , hogy gyenge a hangod , vagy éppen túl éles ?


jugar culo juego de carta, juego culo juego de carta online, culo juego de carta gratis\nCulo juego de carta\nJuego culo juego de carta online. Jugar culo juego de carta gratis. Minijuego culo juego de carta\nBuscando juego culo juego de carta\nBúsquedasculo carta, juego de carta culo, culo juego de carta, carta uno, uno de carta, carta de uno, uno en carta, uno carta, de carta uno, 31 carta, juegos de friv guerra ara a, ben 10 ultimate alien cosmic destruction, friv juego de cocina, juego de dinosaurios para 2 jugadores, juegos de 2 jugadores de spiderman, mario bros sin sonido ni musica, jugar chuzzle deluxe gratis, goku fase 4 vs vegeta fase 4, plants vs zombies version completa, juegos de mario bros


Dakinimarude Hridayabhoomiyiloode (??...\nDakinimarude Hridayabhoomiyiloode (???????????? ?????????????? ) [Paperback] M K Ramachandran


Dwoko ma Winjore Maler ma Muma Chiwo ne Omoro Chunya Ahinya | Muma Loko Kit Ngima Ji\nOhinga mar Jarito | Februar 2015\nSOM E Acholi Afrikaans Albanian Amharic Arabic Armenian Armenian (Ma Imbo) Aymara Bicol Bulgarian Cambodian Catalan Cebuano Chichewa Chinese Cantonese (Simplified) Chinese Cantonese (Traditional) Chinese Mandarin (Machon) Chinese Mandarin (Mayot) Chitonga Chitumbuka Chiyao Chokwe Cibemba Cinyanja Croatian Czech Dangme Danish Dholuo Dutch Efik Estonian Ewe Faransa Finnish Ga Garifuna Georgian German Greek Greenlandik Guarani Haitian Creole Hebrew Hiligaynon Hungarian Icelandic Igbo Iloko Indonesian Italian Japanese Kazakh Kikamba Kikaonde Kikongo Kikuyu Kimbundu Kinyarwanda Kirghiz Kirundi Kisungu Kongo Korean Kwangali Kwanyama Latvian Lingala Lithuanian Luganda Luvale Macedonia Malagasy Mam Maya Mazatec (Huautla) Myanmar Nahuatl (Central) Nahuatl (Huasteca) Ndebele Ndonga Nepali Ngabere Norwegian Nyaneka Nzema Ossetian Otetela Pangasinan Papiamento (Aruba) Papiamento (Curacao) Polish Portuguese Quechua (Bolivia) Romanian Runyankore Russian Samoan Sango Sepedi Serbian Serbian (Roman) Sesotho (Lesotho) Setswana Shona Silozi Sinhala Slovak Slovenian Spanish Sranantongo Swahili Swahili (Congo) Swedish Tagalog Tajiki Tatar Thai Tigrinya Tlapanec Tok Pisin Totonac Tshiluba Tsonga Turkish Tuvaluan Twi Tzotzil Ukrainian Umbundu Venda Vietnamese Xhosa Yoruba Zapotec (Isthmus) Zulu\nDwoko ma Winjore Maler ma Muma Chiwo ne Omoro Chunya Ahinya\nKaka Iwachonwa gi Ernest LoediI\nHIGA MA NONYUOLEE: 1948\nPINY MOAE: HUNGARY\nCHON: NE AGOMBO YUDO DWOKO MAG PENJO MADONGO MA NE CHANDO NGIMANA\nNe onyuola e taon moro miluongo ni Székesfehérvár, ma en taon ma osebedoe kuom higni 1,000 mosekalo, e piny Hungary. Gima lit en ni pod aparo gik malit ma notimore e taondno e kinde lweny mar ariyo mar piny.\nKa pod natin, ne adak gi kwarwa gi dawa ma kaneya. Pod anyalo parogi maber, to moloyo dawa ma Elisabeth. Nokonya bedo gi yie motegno kuom Nyasaye. Ka ne ajahigni adek, ne wanwoyoga kode Lamo mar Ruoth pile pile godhiambo. Kata kamano, ka ne achiegni chopo higni 30, eka ne afwenyo maber tiend lamono.\nDawa gi kwarwa e ma nopidha ka pod natin nikech jonyuolna ne tiyo odiechieng’ gotieno ka gitemo manyo pesa mar ng’iewo ot maber. Kata kamano, Ngeso ka Ngeso mar ariyo e dwe, waduto ne wachiemo kanyachiel. Mago ne gin kinde ma ne ageno ahinya.\nE higa mar 1958, gombo ma jonyuolwa ne nigocha mar ng’iewo ot manyien ne ochopo, ne giyudo ot ma ne oromowa an kaachiel kodgi. Gikone, ne achako dak gi jonyuolna kendo ne amor sidang’! Kata kamano, dweche auchiel bang’e, mor ma ne an-gono ne orumo apoya nono. Tuwo mar kansa nogoyo wuonwa ma ochue otho.\nChunya nonyosore ahinya. Anyalo paro ka alemo kama: “Nyasaye, ne asayi ni mondo ires wuonwa. Ne agene ahinya. Ang’o momiyo ne ok idwoko lamona?” Ne adwaro ng’eyo ahinya kama wuonwa ne nitie. Ne apenjora kama: ‘Dibed ni odhi e polo? Koso kare oselal alala chuth?’ Ne abedo gi nyiego sama naneno nyithindo mamoko ma pod ne nigi wuonegi.\nKuom higni mang’eny, ne ajadhi e liel kama ne oyikie wuonwa chiegni pile ka pile. Ne ajagoyo chonga piny e liel kanyo kae to alemo kama: “Asayi, Nyasaye, daher ng’eyo kama wuonwa nitie.” Bende, ne alemoga mondo ang’e gimomiyo ne ochue dhano.\nKa ne an jahigni 13, ne achako puonjora dho Germany. Ne aparo ni anyalo yudo dwoko mag penjo ma ne an-go e buga modhuro mag dho Germany. E higa mar 1967, ne adhi puonjora e taon miluongo ni Jena, ma kindeno ne nie East Germany. Ne asomo gi kinda buge ma ne ogo gi josomo mag German, to moloyo ma ne wuoyo kuom ngima dhano. Kata obedo ni ne ayudo paro moko mabeyo e bugego, ne ok gidwoko penjoga e yo moriere. Ne adhi nyime lemo gi kinda mondo ayud dwoko mag penjoga.\nE higa mar 1970, ne adok e piny Hungary, kanyo e ma ne aromoe gi Rose ma bang’e ne wakenderego. E hignigo, piny Hungary pod ne nie bwo loch mar Jo-Komunist. Kinde machuok bang’ ka ne wasekendore, an kaachiel gi Rose ne waringo ma wadhi e piny Austria. Bang’e, ne wachano mar dar dhi e taon miluongo ni Sydney, e piny Australia, kama nera nodakie.\nBang’ kinde machuok ne ayudo tich e piny Austria. Chieng’ moro, jal mwatiyogo ne onyisa ni Muma nyalo dwoko penjoga duto. Ne omiya buge moko ma lero Muma. Mapiyo nono bang’ kawo bugego, ne asomogi gi siso, kendo ne adwaro puonjora weche momedore. Omiyo, ne andiko barua ne Joneno mag Jehova, ma e ma ne ogoyo bugego, kendo kwayogi mondo giorna buge momedore.\nHiga achiel bang’ ka wasekendore, ng’at moro ma ne en Janeno mar Jehova ma Ja-Austria ne olimowa. Ne okelona buge ma ne akwayo kendo ne ayie puonjora Muma kode. Nikech ne an gi siso mar puonjora weche momedore, ne wapuonjorega diriyo e juma, kendo ne wakawo seche ang’wen e puonjruok ka puonjruok.\nNe ail ahinya gi weche ma Joneno ne puonja koa e Muma. Ka ne ginyisa nying Nyasaye, ma en Jehova, e Mumba mar dho Hungary, ne ahum ahinya. Kuom higni 27 ma asebedo ka adhi kanisa, pok nawinjo kiluongo nying Nyasaye kata mana dichiel. Dwoko ma winjore maler ma Muma chiwo ne omoro chunya ahinya. Kuom ranyisi, ne apuonjora ni jomotho ok ong’eyo gimoro, gichalo kaka joma nie nindo matut. (Eklesiastes 9:5, 10; Johana 11:11-15) Bende, ne apuonjora e wi piny manyien ma Muma singonwa ni “tho ok nobedie kendo.” (Fweny 21:3, 4) Ageno neno wuonwa kendo, nimar “chier nobedie” e piny manyienno.—Tich Joote 24:15.\nRose bende ne ochako puonjore Muma gi chunye duto. Ne watimo dongruok mapiyo, ma watieko puonjore buk ma ne watiyogo mana bang’ dweche ariyo kende! Ne wadhiga e chokruoge duto ma Joneno mag Jehova timoga e Od Romo. Chuny ma Joneno mag Jehova ne onyiso mar hera, mar konyo ji, kod winjruok manie kindgi ne omulo chunya ahinya.—Johana 13:34, 35.\nE higa mar 1976, an gi Rose ne omiwa barua mar yienwa donjo e piny Australia. Mapiyo bang’ donjo e pinyno, ne wamanyo kama Joneno mag Jehova yudoree. Joneno mag Jehova ma pinyno ne orwakowa maber ahinya. E higa mar 1978, wan bende ne wabedo Joneno mag Jehova.\nAseyudo dwoko mag penjoga duto ma ne osebedo ka chando chunya kuom higni mogwaro. Sudo machiegni gi Jehova Nyasaye osemiyo ayudo Wuoro maberie moloyo. (Jakobo 4:8) Agombo ahinya neno wuonwa kendo e piny manyien ma okayo.—Johana 5:28, 29.\nE higa mar 1989, an gi Rose ne wadok e piny Hungary mondo wadhi wanyis osiepewa, wedewa, kod jomamoko gik ma ne wasepuonjore e Muma. Waseyudo thuolo makende ahinya mar puonjo ji mang’eny weche manie Muma. Ji mokalo 70 kuomgi oseriwore kodwa e tiyo ne Jehova, to mano oriwo nyaka minwa bende.\nNe alemo kuom higni 17 mondo ayud dwoko mag penjo ma ne chanda. Sani koro higni 39 osekalo nyaka ne achak puonjora to pod alemo, kendo sani e ma anyalo wacho ni, “Erokamano Wuonwa manie polo, kuom dwoko weche ma ne akwayo e lamo ka pod atin.”\nDwarore ahinya ni wang’e kabe bedo gi ngima mamor nyalore gadier, to moloyo sama wanyagore gi chandruok kata kuyo.\nCOVER SUBJECT Be Onego Wacha Tije Lwedo?\nCOVER SUBJECT Kaka Inyalo Hero Tiyo Tich Matek\nA CONVERSATION WITH A NEIGHBOR Ang’o Momiyo Onego Wanon Muma?\nMUMA LOKO KIT NGIMA JI Dwoko ma Winjore Maler ma Muma Chiwo ne Omoro Chunya Ahinya\nLUW YIE MARGI “Loko Wach Ok mar Nyasaye?”\nText Yore mag golo buge mag digital OHINGA MAR JARITO Kaka Inyalo Hero Tiji\nKaka Inyalo Hero Tiji\nOHINGA MAR JARITO Kaka Inyalo Hero Tiji\nNe Ajamirima Kendo Nager