Pessebre Vivent del Bages a les Torres de Fals 2019/2020\nUn any més. Un Nadal més. I, per tant, una nova edició del Pessebre Vivent de les Torres de Fals. Tot un símbol. Fins i tot, i si m'ho permeteu, per a mi, té un valor personal afegit. Diuen els historiadors que els pessebres actuals tenen l'origen en les representacions icòniques que feia Sant Francesc d'Assís. El meu sant. Un tipus intel·ligent, avançat i conscient de qui ara els experts anomenen la creació del relat.\nI què és un pessebre, sinó un relat? Certament, el pessebre és un altar a la pau. Una peça d'orfebreria humana que quadre a quadre representa l'harmonia necessària del cicle vital. Una mostra gràfica de la fraternitat. Un infant, un nadó en un bressol, que cluca els ulls davant la seva mare i és vigilat per un pare amatent. Un bou i una mula. Dos éssers imprescindibles per entendre la vida que escalfen una criatura que porta la bona nova de pau i amor.\nEls personatges que omplen el pessebre són protagonistes d'una escena sobretot, humana. De fet, es podria dir que el pessebre, el pessebre vivent, és la vida en la mesura humana. La relació amb el paisatge, l'entesa dels sentiments, l'arrelament de la tradició i el respecte per una història que ens ha ensenyat a valorar béns com la solidaritat, el treball, la família, la natura, i sobretot, el somni.\nI el pessebre és somni, perquè el somni és esperança. Viure un pessebre vivent com el vostre és obrir un espai de serenor en la intensitat del dia a dia. Un moviment necessari per constatar la necessària relació que han de tenir les comunitats. Els nexes que filen les nostres vides sense adonar-nos i els treballs que ens han permès establir-nos com a pobles. L'esperit col·lectiu d'aquest pessebre és una nansa per encara confiar en la vida.\nVenerar un naixement com a símbol de pau és una treva. Un moment que ajuda a respirar i esponjar les nostres vides. Un esforç de tot un poble abocat a fer possible un quadre incommensurable dedicat a la il·lusió, a l'esperança, a l'alegria d'haver rebut la bona nova. Tothom hi és, tothom hi té un paper. Qui no voldria viure en un pessebre vivent com el vostre! Qui no voldria, encara que només per uns instants, rememorar que ser dones i homes de pau forma part del nostre caràcter.\nPersonalment, només el cinema negre s'aproxima al magnetisme que em produeix el pessebre vivent de les Torres de Fals. Dues passions. Per això, en una ficció que seria extraordinària, podem imaginar-nos a Humphrey Bogart, guaitant de l'espectacle qualsevol hivern. Fabulo que m'ensopego amb ell durant la visita i que com un fan embogit del personatge li pregunto què li sembla el pessebre. Aleshores, en Bogart em mira amb el seu posat desmenjat i aquells ulls penetrants amb què va marcar com a llegenda el seu paper de Samuel Spade al film El Falcó Maltés. Després de fer l'enèsima calada a la seva cigarreta, clavaria la vista en la majestuositat del pessebre i amb la veu rovellada respondria: "No pot ser millor, està fet del material amb què es fabriquen els somnis".\nQuico Sallés i Fibla


15 juny 2021 16:08\nEl conseller de Cultura i Patrimoni del Consell de Menorca, Miquel Àngel Maria, ha assistit a la Jornada de Dinamització Lingüística que ha organitzat la Direcció General de Política Lingüística del Govern Ho ha fet acompanyat de les dues responsables del Consell en matèria lingüística, Eva Florit i Pilar Vinent.\nLa intenció de Maria és impulsar nous programes i actuacions a Menorca per redreçar polítiques de normalització de la llengua catalana, que l’anterior Govern Bauzá va enderrocar. «Tota la feina feta gairebé en trenta anys va quedar desfeta durant l’anterior legislatura, es va tirar tot per terra. I tot el que es desmunta és més mal de muntar-ho després. Ara intentam aixecar aquesta paret, prendre noves iniciatives perquè queda molt feina per fer malgrat que Menorca és l’illa de les Balears millor posicionada en aquest sentit», ha afegit el conseller.\nLa jornada, celebrada a l’Arxiu del Regne de Mallorca, ha tengut una densa agenda en comunicacions; una part per a les actuacions en la matèria i l’altra per a la reflexió. S’han ofert diverses xerrades en diferents camps de la llengua i s’han explicat iniciatives duites a terme en els diferents municipis de les Illes. En el cas de Menorca, Pilar Vinent i Eva Florit han parlat dels tallers de rebosteria i de la Fira del Llibre en català.\nMiquel Àngel Maria ha valorat positivament la Jornada «perquè es posen en comú experiències de contractació, tramitació, sensibilització, etc. en matèria de normalització lingüística». Les sessions han comptat amb professionals de la llengua de diferents administracions per aportar coneixement i noves iniciatives en diferents línies d’actuació.\nEl conseller de Cultura ha aprofitat per entrevistar-se amb la directora de Política Lingüística, la menorquina Marta Fuxà, per poder dur a terme algunes accions a Menorca.


Bed & Breakfast Seijger Egmond aan Zee Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nmarshallstraat 19, Egmond aan Zee City Center, Egmond aan Zee, Països Baixos, 1931 WB - Veure al mapa\nConvenientment situat a Egmond aan Zee, Bed & Breakfast Seijger és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Bed & Breakfast Seijger, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Equitació de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Bed & Breakfast Seijger.\nTots els tipus de viatgers (5) Parelles (3) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (2)


Iker Casillas a la Copa Portugal, en un partit entre Oporto i Sporting | GTRES\nL'exfutbolista ha patit un nou problema de salut que l'ha obligat a visitar l'hospital\nper Redacció 05/05/2021 10:39h\nNou ensurt per a Iker Casillas. Quan tot just fa dos anys que l'exporter del Reial Madrid va patir un infart en ple entrenament amb el Porto, el de Móstoles ha hagut de tornar a passar per l'hospital després d'un nou problema de salut. Segons avança 'Hola', Casillas va ingressar el passat 28 d'abril a l'Hospital Universitari Quirónsalud de Madrid en veure que, mentre estava jugant a pàdel amb uns amics, el cor se li tornava a accelerar.\nIker Casillas es va començar a trobar malament quan estava jugant a pàdel amb uns amics. Va començar a sentir un fort dolor al pit i va notar com el cor se li accelerava. No ho va dubtar i en companyia de dues de les seves amistats va acudir a l'Hospital Universitari Quirónsalud de Madrid.\nEls sanitaris van descartar que Iker Casillas hagués patit un altre infart després d'obtenir els resultats. Per tant, la seva vida no corria perill i ell va poder tornar a casa durant la matinada, al voltant de la una del 29 d'abril, per poder descansar molt més tranquil. Per sort, tot va quedar en un petit ensurt.


L\_’observatori de patrimoni | Altre lloc Blocat | Xarxa de blocs catalans\nL\_’observatori de patrimoni\nConvent de la Trinitat de la ciutat de València. Volta, s.a.\nPublicat el 18 Gener 2014 per obcopatcehn\n“El Arzobispado suspende las visitas turísticas a la Trinidad “por seguridad””. H.G. Levante-emv, 18 de gener, 2014, pàgina 17, edició l’Horta\n“El legado de la histórica VOLTA, SA en l’Horta (I), Tomás Roselló, Levante-emv, 18 de gener, 2014, pàgina 24, edició l’Horta\n“Cuidado con la Trinidad”, J.R. Seguí, Levante-emv, 18 de gener, 2014, pàgina 52, edició l’Horta\nComentaris tancats a Convent de la Trinitat de la ciutat de València. Volta, s.a.\nTorre del Saler\nPublicat el 30 Setembre 2013 per obcopatcehn\nAl Levante-emv, del dia de la data, signat per Edelmir Galdón Casanoves, podem llegir (pàgina 18): “La Torre del Saler i la defensa de les costes de València”\nComentaris tancats a Torre del Saler\nEmpedrats; Xalet de Vicente Fe Castell; Museu Industrial de Sagunt; Biblioteca Valenciana\nAl Levante-emv d’ahir podíem llegir aquestes notícies relacionades amb el patrimoni:\n-pàgines 18-19, sense signar, “El adoquín sólo resiste en los barrios históricos” i “Los cantos rodados con mortero se convierten en emblema de Peñíscola”;\n-pàgines 22-23, Tomás Roselló, “Doble cuestión de Fe en el Vedat”;\n-pàgina 36, Rafael Herrero, “Sagunt deberá echar mano de la fianza para acabar el Museo Industrial”\n-pàgina 40, sense signar, “Germana de Foix obri les portes de la Biblioteca Valenciana”\nComentaris tancats a Empedrats; Xalet de Vicente Fe Castell; Museu Industrial de Sagunt; Biblioteca Valenciana\nPanells ceràmics d’aus exòtiques a l’Horta\nPublicat el 29 Setembre 2013 per obcopatcehn\nAl Levante-emv d’ahir, pàgines 24 i 25 podíem llegir signat per Tomás Roselló, “Los mejores paneles cerámicos de aves exóticas en l’Horta (I)”.\nComentaris tancats a Panells ceràmics d’aus exòtiques a l’Horta\nJornades Europees del Patrimoni 2013 a Catalunya\nEl periòdic “Ara” publicava ahir, signat per Sílvia Marimon “Trepitjar un patrimoni inexplorat”. “220 municipis de tot Catalunya ofereixen durant tot el cap de setmana, en les Jornades Europees del Patrimoni, 360 activitats gratuïtes per donar a conèixer el seu llegat històric i cultural”. Pàgina 38, cultura\nComentaris tancats a Jornades Europees del Patrimoni 2013 a Catalunya\nLlibre del convent de sant Dídac d’Alfara; mur perimetral del monestir de sant Miquel dels Reis\nPublicat el 21 Setembre 2013 per obcopatcehn\nAl Levante-emv d’ahir podíem llegir “Alfara busca en Connecticut su libro “medieval””, pàgina 18, signat per Voro Contreras. Avui al mateix diari podem llegir “Cultura ordena reparar el muro caído de San Miguel de los Reyes”, pàgina 16, signat per José Parrilla.\nComentaris tancats a Llibre del convent de sant Dídac d’Alfara; mur perimetral del monestir de sant Miquel dels Reis\nFactoria Elcano; centre històric de Torrent; Bellesguard\nPublicat el 15 Setembre 2013 per obcopatcehn\nAl Levante del dia d’ahir, 14 de setembre, podíem llegir, “La factoría Elcano de Quart-Manises”, signat per Tomás Roselló, pàgina 24, tot comentant l’article d’Adrià Besó, “La factoría de la empresa nacional Elcano en Manises” publicat a “Archivo de Arte Valenciano”; i “Compromís reclama que se protejan 50 casas más en el centro de Torrent”, signat per Laura Sena, pàgina 29.\nA la revista El Temps, nº1526, de data 10 de setembre, podem llegir “Bellesguard. Les claus amagades de l’homenatge de Gaudí a Catalunya”, signat per Àlex Milian, pàgines 12 a 24.\nComentaris tancats a Factoria Elcano; centre històric de Torrent; Bellesguard\nPublicat el 31 Agost 2013 per obcopatcehn\nA l’especial que Levante-emv dedicava ahir a les festes patronals de Quart de Poblet, podíem llegir, pàgina 6, “Raíces. Patrimonio del pueblo”, “Nou Espai de diàleg: Quart de Poblet Història i Patrimoni” (web al que fa referència el títol de la present entrada) i “Hallazgo de fotos de la Guerra Civil”.\nComentaris tancats a quartdepoblethistoriaipatrimoni.wordpress.com\nPublicat el 25 Agost 2013 per obcopatcehn\nAl Levante-emv podem llegir avui, pàgina 29, signada per Mónica Ros, “Bomberos tiene prohibido actuar en La Ceramo pese al desplome del techo. La actuación se limita a precintar la zona porque el edificio está protegido y es privado”.\nComentaris tancats a La Ceramo\nJornades d’història i art de Xàtiva, 2o13\nPublicat el 6 Agost 2013 per obcopatcehn\nAmb la presentació del llibre de les actes de l’anterior edició; visites a Canals, el Castell de Xàtiva i la vila de Montesa; i les comunicacions sobre el retaule de sant Pere i sant Pau de la ciutat, el rector Vicent Blasco, el palau de l’ambaixador Vich i la intervenció sobre les muralles del castell xativí es completaren aquestes jornades organitzades per l’associació Ulleye entre l’1 i el 3 d’agost a la capital de la Costera.\nComentaris tancats a Jornades d’història i art de Xàtiva, 2o13\nJorge Cubells en Vila romana a Paterna\nsergi en Mercat de Burjassot\nANTONIO MARIN SEGOVIA en La Ceramo. Benicalap\nKir en BIC’S al diari oficial de la Generalitat del País Valencià


Tomàquets, el vermell que tan ens agrada! | Som de Mercat\nTomàquets, el vermell que tan ens agrada!\nActiu 30 jul., 2019 Per Redacció Mercats BCN\nAmanides, farcits, com a acompanyament de diversos plats... els tomàquets ens encanten i ara a l'estiu, acostumen a ser un bon al·liat dins la nostra dieta. En aquest sentit, sabem quines són les propietats i beneficis que ens aporten al nostre organisme? A continuació, us n'expliquem diverses:\nEl tomàquet té un alt contingut de vitamina C i E i la presència de carotens fan que sigui una font important d'antioxidants. A més, la vitamina C intervé en la formació de col·lagen, glòbuls vermells, ossos, dents i afavoreix l'absorció del ferro. És un aliment que també conté vitamina B1, que ajuda concretament a la transformació dels hidrats de carboni en glucosa i per tant, és important per al nodriment de les cèl·lules neuronals i el bon funcionament del sistema nerviós.\nPotassi i fòsfor són els principals minerals que contenen els tomàquets. El primer és necessari per a la transmissió i generació de l'impuls nerviós i l'activitat muscular normal. Pel que fa al fòsfor, ajuda a l'activitat muscular, als nervis i als teixits.\nCom a efectes positius per al nostre organisme, contenen licopè, una substància que protegeix les cèl·lules dels radicals lliures responsables d'algunes malalties cardiovasculars, de l'envelliment i del càncer. A més, contenen també fibra, que ajuda a regular la funció intestinal i té un efecte diürètic i depuratiu, que ve donat pel seu baix contingut en àcid oxàlic i sodi.\nAra que és estiu i el que més ens ve de gust són plats ben frescos, us proposem una recepta genial per aquests dies d'un gaspatxo de tomàquet i cireres.


Ahir vaig ser a Plaça. Érem Déu ni do de gent. Força més que a la darrera vegada. Això suma, el fet i la gravetat de la situació bé s'ho valen. Aquest home no ha acabat, almenys això ho penso, d'entendre quin és el seu paper o ho sap molt bé, ens vol tocar allò que no sona, ens fa molt de mal i ens irrita.\nDic això perquè tot escoltant dilluns a les cinc i escaig de la matinada per ràdio l'Àlex Rovira em va remetre als clàssics i va fer una reflexió que trobo molt adient a la situació actual. Parlava dels mots llatins magister i minister i el seus significat. El Wert no és res més que un minister que vol passar per sobre els magisters i per la gent intel·ligent. El magister sol tenir més jerarquia i més autoritat que un minister. El magister era. o és, aquell que té autoritat, ensenya als joves, els administra justícia i intenta fer-los persones dignes i justes. El minister és aquell que administra i no deixa de ser un menestral (paraula derivada) de la societat. El minister disposa d'una autoritat limitada i no pot ser que aquest senyor vulgui passar a imposar res a a ningú i molt menys en contra d'uns administrats que no se'ls ha consultat de res.\nTot aquest muntatge és inviable. No ho hem de tolerar. Ens remet a temps pretèrits mai disculpats i intencionadament oblidats, on molta gent no vol tornar, malgrat la nostàlgia dels impulsors de reformes indigeribles. Se'ls hi ha de dir que no i prou, i ja està. Ni cal raonar res i, molt menys amb ells. El temps s'ha esgotat. Hem arribat a la fi del nostre temps. No tots els castellans són iguals que en Wert. Evidentment que no, però a mi aquest argument no em val. Ahir mateix, el rector de la Complutense de Madrid ens defensava a la seva manera i culpava als nacionalismes en general. Deia que bona part de culpa de tot també la te el nacionalisme central. Tampoc disculpava el nacionalisme perifèric. Entenc que volia fer entendre que bona part de culpa també la tenim els catalans de tot plegat. Els castellans quan s'equivoquen ho fan poc o mai. Ens empatollem i val més deixar-ho estar.\nQuelcom de veritat o no, però nosaltres hem de seguir el nostre camí i deixar el que estem seguint ara: masses obstacles, masses mentides, massa merda que ens empastifa les sabates i masses espines que ens esgarrinxen les cames. Prou, prou i prou. Ja està bé. Molt agraït senyor rector de la Complutense de Madrid que fa l'estorç condicional d'entendre'ns. Ojalà de Déu que tots aquells intel·lectuals castellans i catalans que van firmar el manifest contrari al Dret de Decidir manifestessin un rebuig frontal al minister menestral del senyoret de la FAES, però no ho fan ... per què? ... se me'n fot. El nostre camí és un altre. Com serà? No en tinc ni idea. Voldria, i de tot cor, que el final del camí, poder-me trobar amb el senyor de la Complutense i arribar al mateix lloc amb diferents camins, cadascú pel seu, i poder brindar una copa de vi de la Rioja o del Penedés i poder parlar amb castellà, cosa que, potser, ell amb mi no podrà parlar en català. Bé, això són coses d'haver viscut a Espanya i creure's gent com el minister Wert, malgrat critiqui el nacionalisme perifèric.\nAnònim 12 de desembre de 2012 a les 17:14\nHola, Ramon. M'alegro que aquesta bona amiga t'hagi donat una empenta per començar un blog. Molt bona idea. Pel que fa a la política, de temes no te'n faltaran. Però si em permets fer una mena de "disco solicitado", et demano que no t'oblidis de la música i la literatura! Per demanar, que no quedi...\nEspero els teus escrits. Imma\nsoc qui soc 13 de desembre de 2012 a les 17:35\nEl "disco solicitado" i la literatura, dintre les meves possibilitats, també aniré escrivint coses. Ramon.\nLa BasÃlica de la MercÃ¨ de Santiago de Xile\nImmersió en els espais industrials de l’energia, la mineria i els transports


Premi Nacional de l'Esport per part del Consejo Superior de Deportes\nLa Universitat Jaume I de Castelló ha sigut guardonada pel Consell Superior d’Esports amb una de les 13 categories del Premi Nacional de l’Esport 2012. En concret, l’UJI ha rebut el premi en la categoria “Trofeu Joaquín Blume” en el que es reconeix la tasca de promoció i foment de l’esport realitzada a través del Servei d’Esports de l’UJI.\nDes de la seua creació en 1991, el Servei d’Esports de l’UJI, ha aconseguit multiplicar per 24 el nombre d’inscripcions a les activitats esportives. L’UJI compta amb 95.000 metres quadrats de superfície esportiva que inclouen una piscina coberta, una pista d’atletisme, camps de futbol i rugbi, pistes exteriors de futbol sala i bàsquet, vòlei platja, pista de hoquei i un circuit de carrera, a més d’un pavelló esportiu i una zona de raquetes.\nDins de la promoció de l’activitat física i esportiva, el Servei d’Esports de l’UJI ha prestat especial atenció al foment i suport de l’esport en la dona, realitzant un estudi sobre les inquietuds de les dones a Castelló que va servir per incloure en el catàleg d’activitats els seus interessos. A més el programa de foment ha aconseguit que s’arribara a la paritat d’inscripcions entre ambdós sexes. Per tota aquesta tasca, el Consell Superior d’Esports i l’Institut de la Dona ja van guardonat l’UJI en 2011 amb el premi a la universitat que destaca per la promoció esportiva de les dones universitàries.\nLes activitats per als xiquets i xiquetes en l’àmbit de l’esport i l’activitat física també ha estat des del començament un dels àmbits més actius. L’UJI va ser pionera en la província de Castelló amb el programa “Escola d’Estiu” en el que s’ofereix la possibilitat a xiquets i xiquetes en edats compreses entre els 4 i els 16 anys a realitzar un ampli i variat programa d’activitats esportives. La demanda ha fet que les places ofertes haja augmentat de 100 en el 1998 a 600 en les últimes convocatòries. A més aquest curs acadèmic 2012-2013 el Servei d’Esports ha obert una línia esportiva per a xiquets i xiquetes de la comunitat universitària amb la finalitat d’afavorir la conciliació familiar.\nAltre dels col·lectius que han centrat l’esforç i l’interès de l’UJI a través del Servei d’Esports han estat el col·lectiu de persones majors, per als que s’ha creat un programa d’activitats específiques amb l’objectiu d’integrar en el programa d’estudis de la Universitat per a Majors unes activitats adaptades a ells. També el Servei d’Esports de l’UJI col·labora habitualment amb associacions com la d’esclerosis múltiple, la Fundació Borja Sánchez per a xiquets amb lesions cerebrals i ha inclòs dins del seu programa accions orientades a la incorporació de l’activitat física i esportiva de les persones amb diversitat funcional.\nPer altra banda, des de l’any 2011 es gestiona un servei de préstec de bicicletes per als membres de la comunitat universitària, amb més de 4.500 préstecs. El servei inclou un pla de mobilitat sostenible que va ser guardonat amb el “Premio Ondas” al permetre disposar d’un transport ecològic i alternatiu per connectar la Universitat amb Castelló. També col·labora amb l’organització d’esdeveniments esportius con la Marató i Mitja o els Campionats Autonòmics d’Esport Universitari, CADU, en el que durant aquest curs ocupen la presidència i la secretaria, i en clubs esportius com el Playas Castellón, el Vila-real CF o el CD Castelló.\nEl treball realitzat des de la universitat a través del Servei d’Esports ha estat reconegut amb diversos guardons provincials i estatals, com la medalla de bronze al mèrit esportiu concedida pel Consell Superior d’Esports al director del Servei d’Esport Carlos Hernando, la certificació AENOR de la norma UNE-EN ISO 9001:2008 per la gestió del seu treball i l’atenció als usuaris o la participació en l’obtenció per part de l’UJI de la certificació 500+ en EFQM.


Temps de Crisi: PA\nPetits trucs per estalviar\nMÀQUINES ÚTILS. CAPÍTOL 2.\n* Me la va regalar la Rossi i ja té uns quants anyets. La vem comprar a Perpinyà. Ara ja s'ha posat de moda i per aquí també se'n troben.\nA casa la fem servir bastant i ens agrada provar diferents sabors. La recepta que us explico és la bàsica, a partir d'aquí ho podeu complicar tant com vulgueu. Afegir-hi espècies, fruits secs, fruita seca ... o bé convinant diferents tipus de farina.\n- 500g de farina (en aquest cas blanca normal)\n- 350ml d'aigua tèbia\n- Un sobre de llevat sec de forner (teniu un apunt penjat al mes de gener)\n- Un polsim de sucre i un polsim de sal (la sal al gust de cadascú)\nPrimer hi aboquem l'aigua tèbia, després la farina. Amb el dit fem un foradet dins la farina i hi posem el llevat, la sal i un polsim de sucre (una amiga cuinera em va dir fa molts anys que això servia per activar el llevat).\nJa podem posar-ho tot dins la panificadora. La programem i esperem a que avisi que ha acabat. Normalment quan porta una estona amassant t'avisa per si hi vols afegir les espècies, herbes, sèsam, llavors etc.\nNi se us passi pel cap d'obrir la tapa fins que no hagi acabat el programa!\nTé diferentes opcions. La que faig servir normalment és el programa normal que dura unes 3 i mitja. Però podeu dir que només us amassi i després fer el pa al forn. Hi podeu fer massa per crosants, per pizza, melmelada...\nUn cop ens avisi treiem el pa i prest per menjar!\nPublicat per Maria a 0:19\nI aquesta pàgina de què va?\nLa idea és fer un lloc on puguem compartir les nostres estratègies per a estalviar; cuina econòmica, com fer-ho un mateix, reciclem, el que sigui!\nTècniques de supervivència vaja...\nApa, a veure si en podeu aprofitar res...\nSEGUIU PER CORREU\nEL MILLOR SEGONS VOSALTRES\n* Com aprofitar les restes gastades d'espelmes, trencades o de tamanys i formes que no ens agradin. El que necessitem: _Qualsevol...\nTOTS ELS TRUCS\nTIPUS DE LLEVATS\nPASTIS DE FORMATGE AL MICROONES\nCOSTURA BÀSICA A MÀ\nCOM COSIR UN BOTÓ\nCOMPRA INTEL·LIGENT COMPRA CONSCIENT\nCARBASSA DE POSTRE\nTEMPS DE GENER\nCREMA DE BRÒQUIL ... molt senzilla ...\nLLENTIES DE XORIÇO SENSE XORIÇO\nALIMENTS DE CADA TEMPORADA\nBERGADRAK PRODUCCIONS AUDIOVISUALS\nBLOG DE FOTOGRAFIA DEL JORDI\nDIARI DEL CONSUMIDOR\nHORTS EN EL BALCÓ\nPATRONS DE BOSSES EN ANGLÈS\nRECEPTES BARATETES I TRUCS EN ANGLÈS\nRECEPTES DE PA EN FRANCÈS\nTELEVISIO DIGITAL DE BERGA


L'Ajuntament presenta el nou pla de seguretat viària per als pròxims quatre anys\n3 min. Barcelona 18/11/2019 14:11\n651x366 La ronda Litoral en una imatge d'arxiu / CÈLIA ATSET La ronda Litoral en una imatge d'arxiu / CÈLIA ATSET\nSi fa pocs dies l'Ajuntament de Barcelona anunciava que el túnel de la Rovira tindria un radar de tram, aquest no serà l'únic que es vol posar en marxa l'any vinent. També es preveuen instal·lar dos nous altres radars de tram a la ronda Litoral, a la zona del Moll de la Fusta, i al túnel de Badal, a la ronda del Mig. El consistori ho ha concretat aquest migdia en la presentació del nou pla de seguretat viària per als pròxims quatre anys (2019-2022). La regidora de Mobilitat, Rosa Alarcón, ha insistit que la col·locació dels radars no només es farà a les rondes sinó que arribarà, com ja va avançar fa dues setmanes, als carrers on el límit de velocitat és de 30 km/h i també de 50 km/h. Alarcón ha afegit que a part dels aparells de tram, se n'instal·laran de fixos i mòbils.\nLa capital catalana també tindrà radars a les zones 30\nEls radars són una de les eines que l'Ajuntament vol utilitzar per reduir les víctimes i els accidents de trànsit a la ciutat. El nou pla de seguretat viària s'ha elaborat amb quatre eixos prioritaris: la prevenció dels sinistres més lesius, els usuaris vulnerables, la resolució de problemàtiques amb un nombre elevat de víctimes i els accidents mortals. El cap de la divisió de Trànsit de la Guàrdia Urbana, l'intendent major Juan José Vilanova, ha explicat que 19 persones, amb una mitjana d'edat de 42 anys, ja han mort aquest any en accidents de trànsit a la capital: 11 motoristes, sis vianants, un ciclista i un conductor. 17 víctimes eren homes i dues dones. "13 eren veïns de Barcelona i la resta de l'àrea metropolitana, excepte un estranger. Són veïns nostres, que surten un dia de casa seva i malauradament no tornen. Hem de lluitar contra això", ha reclamat Vilanova.\nReducció a 17 víctimes mortals el 2022\nL'intendent major de la Guàrdia Urbana ha apuntat que un dels objectius que marca el pla de seguretat viària és que el 2022 hi hagi, com a màxim, 17 víctimes mortals en accidents de trànsit a la ciutat: l'any passat van ser 21. També es vol reduir el nombre de ferits greus a com a molt 167 persones –el 2018 va ascendir a 238–. Alarcón ha recordat que l'Ajuntament treballa perquè el nou contracte de llicències de les motos i les bicicletes d'ús compartit obligui les empreses a aplicar un codi de bones pràctiques perquè els usuaris que cometin infraccions siguin expulsats. La previsió es fer el mateix més endavant amb el Bicing. El tinent d'alcalde de Prevenció i Seguretat, Albert Batlle, ha admès que "cada cop hi ha més operadors a l'espai públic, no només a aquesta ciutat, sinó a totes les grans ciutats europees", i per això ha apostat per "posar ordre i sancions".\nEl director de Mobilitat de Barcelona, Adrià Gomila, ha reivindicat que els pròxims anys s'ha de combinar el disseny dels carrers amb l'actitud de les persones. "Per més que els carrers estiguin ben dissenyats, si no es compleixen les normes l'urbanisme no evitarà els accidents. Però no es pot deixar tot al comportament, perquè amb els dissenys tenim molt de marge. Estem actuant en les dues línies", ha defensat Gomila.


Addicionalment al conjunt d’indicadors i mètodes de mesura de la qualitat del servei que tenim implantats, es detallen a continuació una sèrie de compromisos que l’empresa adquireix amb els seus clients i que considerem fonamentals per a la consecució del nostre objectiu principal, que és oferir un servei de transport de viatgers amb els màxims nivells de qualitat possibles.\n1. DISPONIBILITAT DE VEHICLES ADAPTATS.\nAixí mateix, a través de l’opció “Línies” d’aquesta pàgina informem dels horaris disponibles, especifiquem si estan adaptades per a clients amb mobilitat reduïda i, en el cas d’adaptació parcial, indiquem el telèfon de contacte on es pot confirmar la disponibilitat horària.\n2. INFORMACIÓ A TRAVÉS D’INTERNET.\nIgualment, a través d’aquesta pàgina garantim la disponibilitat de les següents informacions actualitzades:\n· Horaris (en el seu cas freqüències) i parades del recorregut de totes les línies.\n· Alteracions del servei en situació anormal programada (degudes a obres, esdeveniments, etc.).\n· Drets i deures a l’autobús, incloent l’edat a partir de la qual es paga i d’altres informacions rellevants per al passatger.\nAixí mateix, a través de l’opció "Contacte" de l’esmentada pàgina, els clients poden transmetre’ns suggeriments, queixes i reclamacions, als quals donem resposta en un termini no superior a 30 dies naturals.\n3. POLÍTICA SOBRE RETARDS.\nDavant de queixes o reclamacions relatives a possibles retards, realitzem les comprovacions oportunes per determinar si es deuen a circumstàncies del trànsit alienes a la nostra voluntat, o no; per tal de donar les oportunes explicacions i, en el seu cas, demanar disculpes al client.\n4. ADQUISICIÓ DE TÍTOLS.\nPer l’adquisició del bitllet senzill a dalt del vehicle únicament s’admet el pagament en efectiu. El conductor només està obligat a admetre bitllets de fins a 20 €.\nPer a l’adquisició de títols de transport a les taquilles s’admet el pagament en efectiu (el taquiller només està obligat a admetre el bitllet d’import immediatament superior al de la compra) i el pagament amb targeta bancària (amb les targetes indicades a la taquilla i sempre que el dispositiu electrònic pugui autoritzar l’operació).\n5. SISTEMA DE GESTIÓ MEDIAMBIENTAL.\nDisposem d’un sistema de gestió mediambiental, per a l’activitat de transport de viatgers per carretera, certificat d’acord amb la norma ISO 14001.\nFAQ / Drets i deures / Carta de serveis / Objectes perduts / Ofertes de feina / Informació publicitat


El Pa Solidari Enrich de Nadal, col·laborem amb els Pallapupas – Forns Enrich\nEl Pa Solidari Enrich de Nadal, col·laborem amb els Pallapupas\nPàgina inicial/Compromís social/El Pa Solidari Enrich de Nadal, col·laborem amb els Pallapupas\nCada any per Nadal a Enrich emprenem una causa solidària. És un moment que convida a la reflexió i la fraternitat, i volem aprofitar l’ocasió per a fer la nostra petita aportació al desenvolupament d’una societat més justa. Dur a terme accions per a millorar les condicions d’aquelles persones que ho necessiten, és una responsabilitat que sentim i que volem assumir com a empresa.\nPer això fem un pa especial del qual l’import net de les seves vendes van destinades a un projecte de cooperació. Aquest any col·laborem amb Pallapupas, una entitat que organitza espectacles de pallassos i activitats als hospitals, i proposen l’humor com a eina fonamental per poder fer front a les situacions adverses que es viuen al voltant de la malaltia. Ens sembla una causa molt noble i necessària, i una manera de treballar molt creativa.\nHem creat un pa inspirat en el nostre Gran Reserva, amb un alt percentatge de massa mare i elaborat amb farina semiintegral mòlta a la pedra. Es tracta d’un pa de gran format, molt adient per a les celebracions amb els amics o la família que s’acosten amb les festes de nadal.\nDescobreix el nostre Pa de Nadal i col·labora amb els Pallapupas, mentre gaudeixes d’un pa dels de veritat que convencerà als paladars més exigents.\nForns Enrich2020-01-23T12:52:12+01:006 de desembre, 2016|Compromís social|


El francotirador. Clint Eastwood (EUA, 2015)\nEastwood obre la història del franctirador més letal dels Estats Units amb un llarg flashback per explicar els motius pels quals ha anat a parar a un terrat iraquià a punt de disparar. El procés de transformació del protagonista des que s’allista està explicat, però, amb tots els tòpics del gènere bèl·lic com el període d’entrenament o la “noia” recelosa dels militars.\nUn cop al present, aquest àngel custodi dels marines trobarà el seu doble a abatre en un expert franctirador enemic, una competició letal que recorda la rivalitat entre famosos pistolers del Llunyà Oest a l’espera del duel definitiu per decidir qui és el millor tirador del lloc. Un recurs de western utilitzat amb més encert, intriga i densitat per Jean-Jacques Annaud a Enemic a les portes (2000). El desenllaç serà una llarga seqüència final de combat, potser l’únic moment recordable d’un film de guerra tan rutinari i formulari com aquest.\nEn la seva direcció, Eastwood no vol qüestionar gaires coses i només introdueix el conflicte moral en alguna escena que resumeix el creixent neguit d’aquest soldat després de la mort en combat de companys. L’home fet per a l’acció també troba una correspondència desajustada en la pau de l’entorn familiar. Com a pare de família se sent incòmode en el seu rol familiar i apareix distant, perdut i com absent en unes escenes casolanes rodades per Eastwood amb tota l’atonia i desgana del món.


4t ESO – Música Les Dunes\nCategoría: 4t ESO\nNo hay comentarios en T1 OFICIS\nOficis de la música\nTEMA 1 4t ESO\nA més de compositor i intèrpret quins oficis coneixes de la música? On s’estudia una carrera de música? Quina relació té un enginyer de telecomunicacions amb la música? Aquestes i altres qüestions les veiem en aquest tema.\nI ací el funcionament de caixa escènica del Teatre Reial\nTREBALLCal fer els treballs corresponents al tema del oficis a través de les TIC.\n– busqueu informació a la web\n– després feu la sel-lecció del material\n– després anar al vostre compte de genially.\n– enviar al correu del teu professor/a\n– exposar a la classe.\nActivitat de Magadalena Moreno sobre característiques dels oficis de la música.\nQüestionari Quizlet de Joaquín Paredes


Sanitat, esport i seguretat: les tres principals apostes de l’NMC per Vilafortuny | NMC\nmaig 18, 2019 NMC_Cambrils Notícies 0\nEls últims deu anys Vilafortuny no s’ha aturat, ha anat enrere que és pitjor. Així de contundent s’ha mostrat aquest divendres l’alcaldable del Nou Moviment Ciutadà per Cambrils, Oliver Klein, en l’acte de presentació de les propostes adreçades a la millors d’aquest barri cambrilenc.\nSegons el líder de la formació independent, és del tot urgent solucionar les mancances que pateix Vilafortuny derivades d’un estat de relaxació i desídia dels qui han governat aquests últims anys. Les propostes de l’NMC passen per la creació d’un Centre d’Assistència Primària a Vilafortuny ja que aquesta zona ha anat creixent molt ràpidament i ha de tenir aquest equipament sanitari i no haver de recórrer constantment a l’hospital lleuger de Cambrils o al de Sant Joan de Reus.\ncaldria garantir que un cop s’acabessin les activitats escolars que pogués acollir el Poliesportiu, aquest equipament quedés lliure i a disposició dels usos de clubs i entitats.\nConscient que, segons l’NMC, Vilafortuny és una de les zones de Cambrils on hi ha més mancances a la via pública, una altra proposta inclosa al programa electoral és la creació de la Brigada d’Intervenció Ràpida destinada únicament a arranjar tots els petits desperfectes que hi hagi als espais municipals i mobiliari urbà, fent servir un servei de triatge que determini quines obres tenen prioritat i que, en general, permetin tenir el municipi endreçat, net i ordenat.\nUna quarta mesura adreçada a Vilafortuny i la resta de la zona de Llevant, és l’aposta per la Policia de Proximitat que aporti sensació de seguretat als veïns d’aquesta àrea, amb patrulles a peu de carrer però també en moto i vehicle. Oliver Klein considera bàsic que la gent se senti protegida i conegui als agents que patrullen a peu pel seu barri.\nL’acte de presentació de les propostes s’ha fet al Centre Cívic de Vilafortuny i ha comptat amb l’assistència de mig centenar de veïns d’aquest barri cambrilenc que, un cop acabada la intervenció d’Oliver Klein, han participat molt activament al torn de preguntes a l’alcaldable de l’NMC.\nDescobreix el que amagan els cartells del NMC


Posar rajoles a la cuina i el bany - bany i sanitarisLlegir Més\nPrincipal bany i sanitarisPosar rajoles a la cuina i el bany\nPas a pas fins a la paret de rajoles: mostrem el seu funcionament.\nLa guia pas a pas\n2) Preparatius abans de posar\n3) preparant les rajoles de paret\n4) Posar les rajoles de paret\n5) replegant les rajoles de paret\nLes manualitats artesanals de la vostra llar sempre tenen un boom, i no només per raons d’estalvi de costos. Més aviat, el treball per si mateix és divertit. Sempre que no tingueu dues mans esquerres, gaudireu del resultat. Pel que fa a altres treballs, això també s'aplica a la rajola.\nCaracterístiques especials per col·locar rajoles de paret a la cuina i al bany\nPer al mosaic, és especialment important la preparació i el test precisos del substrat. Totes les superfícies han de quedar seques, netes, sense càrrega i sense pols. En principi, poseu les rajoles de paret i terra. Els parets de la cuina i el bany solen estar enrajolats on les influències externes, com la humitat, són particularment extremes. Per tant, cal incloure aquestes circumstàncies en els preparatius. Per obtenir una imatge general molt bona més endavant, heu de començar per la primera fila de rajoles de manera diferent. Per què "> La guia pas a pas\nEn primer lloc, haurien de crear un projecte de llei que contingui les coses més importants per començar:\nImprimació o imprimació de barrera (per a fons humits)\nTalls espaciadors per a juntes d’expansió\nespaiadors de rajoles\nSilicona per a cartutxos de mà\nEls espaciadors són importants per a una imatge consistent.\nTambé hi ha eines que com a mínim haurien d’estar disponibles per a un bon processament:\nun trepant (amb agitador)\ntallador de rajoles\nBarregeu la galleda amb el morter\nPinces de rajola (anomenades pinces de lloro)\nTrepant de ceràmica o vidre\nPugó amb goma dura\nPaleta de dents: amb ella es pot aplicar bé el morter.\nA més, hi ha alguns elements importants per alinear i rejuntar:\nuna esponja o esponja\nuna maça de goma\nGuants de goma per rejuntar\nAra comença: amb les instruccions per posar les rajoles professionals\nEl substrat de les rajoles a processar ha de quedar net, sobretot i sec. Per suavitzar qualsevol desnivell, heu d'anivellar bé amb un massilla o, alternativament, un adhesiu de rajoles. Els cops més grans també poden ser sòls ras amb un molinet de formigó.\nDefiniu una línia de base: Les rajoles de paret es poden posar en diverses superfícies diferents. Aquests inclouen, per exemple, rajoles de rajoles, plaques de guix, panells de fibra de ciment, maçoneria de formigó airejat o aglomerat resistent a la humitat. Dibuixeu primer una línia de base vertical i després una horitzontal. En aquestes marques, finalment comença amb la primera fila de rajoles. Això vol dir: per sobre de les línies horitzontalment, després verticalment (en forma de T o de cap en peu). Per a això, la soldadura, el nivell d'esperit, la regla i la línia de guix.\nPot ser útil aplicar un imprimador a la paret de la cuina o del bany. Si la superfície de la paret és molt absorbent, hi ha imprimidors, així com per a superfícies dèbils o no. Als banys, és a dir, a les habitacions amb una humitat generalment elevada, també pot ser útil aplicar una capa de barrera addicional. Després d’això, segons les instruccions del fabricant per a l’imprimació i l’imprimació de barrera, heu de permetre que les parets s’assequin bé.\n(creeu prèviament el pla d'instal·lació, segons l'alçada i la forma desitjades)\na) Les parets estan totalment enrajolades:\nSi les parets estan totalment rajoles, comenceu sempre amb la fila superior L’última fila inferior de mosaics ja no és suficient per a una rajola completa; Les rajoles tallades no són tanta.\nb) Murs de rajola parcialment i fins a una altura indefinida:\nPer exemple, voleu enrajolar parets a la meitat o tres quarts d'alçada sense haver de complir certes especificacions dimensionals? Comenceu a la part inferior amb la primera fila de rajoles i, a continuació, acabeu l’última fila amb rajoles completes (senceres).\nc) Murs de rajola en part fins a una certa alçada:\nSi situeu les rajoles a una alçada definida prèviament, comenceu sempre amb la fila superior. Com amb la col·locació completa de rajoles de paret fins al sostre, aquí la darrera fila de rajola tallada cau menys.\nd) Mirall de rajola:\nEls miralls de rajola s’acostumen a instal·lar a les cuines. Com a mesura superior i inferior, adopteu l’altura d’instal·lació respectiva del taulell de treball i la vora inferior inferior dels armaris de paret. Si és necessari, considereu l’enrajolament a la zona d’un capó de la cuina existent. No cal que funcioni perfectament per mesurar, perquè el taulell de treball ve amb una tira final addicional, mentre que les rajoles de paret haurien d’arribar a alguna cosa sota els armaris de paret. Els armaris de paret s’equilibren finalment a la distància de la paret superior a la fixació.\ne) La superfície de rajola simètricament:\nConsell: no comenceu amb rajoles senceres a la paret. Primer determineu el centre de l’habitació i després calculeu la necessitat de rajoles que s’estenguen una al costat de la paret. Per poder posar una fila de rajoles el més completa possible, podeu començar amb una rajola a l'esquerra i a la dreta del centre, o bé posar la primera rajola al centre, és a dir, la meitat a les dues meitats de la paret. Així es treballa contínuament cap a una superfície simètrica.\nAra podeu començar amb la col·locació de formigó de rajoles de paret a la cuina o al bany. Primer apliqueu l’adhesiu de rajola amb la paleta de dents a la paret i pentineu les teles emergents a l’adhesiu. Utilitzeu només un adhesiu suficient per cobrir un màxim de quatre rajoles, de manera que podeu optar per alinear sempre les rajoles si cal. Ara premeu les rajoles a l’adhesiu amb moviments flotants circulars sense empènyer-les cap a la part inferior.\nSeguiu sempre la línia de guix i la línia de plom adjunta. Per assegurar-se que la rajola mateixa es troba en plom, comproveu la posició amb un nivell d’esperit i corregiu-la si cal amb un mall de goma. També presteu atenció a l'expansió i a les juntes de rajoles. Per a la distància adequada de les fileres de rajoles, el millor és utilitzar creus de juntes i falques separadores!\nQuan acabeu de posar les rajoles, la cola sol endurir-se prou; de manera que pugueu començar amb el següent pas: relliscar. Per fer-ho, apliqueu l’adhesiu amb la paleta o la paleta. A continuació, esteneu la cola amb el llit de goma Fug. Al cap de poca estona, l’enduriment s’utilitza; tanmateix, encara es pot editar. A continuació, renteu l’excés de llet de les juntes i les rajoles amb una tauleta o una esponja. A continuació, esqueix les juntes d’expansió amb el compost de silicona. Això es fa de forma ràpida i precisa amb un cartutx de mà. A més, després podeu treure fàcilment l’excés de silicona amb un ganivet.\nEspecialment en habitacions humides, com banys i cuines, preferiblement heu d'utilitzar un anomenat adhesiu flex. Això compensa en contrast amb altres adhesius, les tensions tèrmiques que es produeixen millor. Així mateix, un adhesiu Flex s’adapta molt millor a les rajoles de gres. Aquest tipus de rajola encara és molt popular a les cuines, per exemple (i funciona bé amb equips de cuina rústics).\nConsell: un adhesiu de rajola de gres porcelànic no és res més que un adhesiu flexible.\nAls banys i a les cuines, és millor utilitzar una lletada especial. Tomeu un altre remei, com el morter normal, per embrutar molt les juntes de rajola. A més, solen desfer-se posteriorment, cosa que afectarà molt la durabilitat de les juntes de rajola.\nSi seguiu aquests punts de manera continuada, després de poc temps, obtindreu un resultat respectable amb una mica de pràctica.\nprimer apagueu el circuit a la caixa de fusibles\nParaula clau: cuina oberta d’alta tensió (connexió d’estufa)\nAnivellar el terra, en cas contrari de sorra plana\nApliqueu una barrera d’alta humitat\nutilitzeu una rajola per tallar les rajoles en forma d’arc o en forma rodona\nLes rajoles han de ser simètriques a banda i banda\nUtilitzeu rajoles tallades per combinar-se\nObserveu les juntes d’expansió: la distància de les files contigües de rajoles les unes de les altres\nUtilitzeu només cola suficient per cobrir com a màxim quatre rajoles\nAlineació de rajoles amb nivell de soldadura i esperit\nCreus articulades i falques separadores per a la distància correcta\nAplicar juntes d’expansió amb compost de silicona\nUtilitzeu cola Flex per a rajoles de gres\nGanivet per treure l'excés de llevat\ndesprés de la cura, netegeu les rajoles amb una esponja humida\nCopyright bany i sanitaris: Posar rajoles a la cuina i el bany - bany i sanitarisLlegir Més


Odda Camping Odda Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 5 allotjaments a Odda.\nOdda CampingJordalsveien 29, Odda, Odda, Noruega - Veure al mapaNotable7,3Basada en 168 comentarisOdda CampingVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotos7,3 Molt bona valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Great room with fridge and table and super comfortable bed...."BritanyUnited KingdomBanyVeure més fotosMolt bona ubicació 8,0Veure el mapaVeure totes les 38 fotos8,0Ubicació\nOpcions d'habitacióVeure les fotosAllotjament rural (Cottage)...21 m2plat de dutxa1 llit de llitera i 1 sofà ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosCabanya de Dues Habitacions (Two-Bedroom Cottage)...40 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Econòmica 2 llits (Budget Twin Room)...5 m2bany compartit2 llits de lliteraFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Triple (Triple Room)...9 m2bany compartit1 llit doble i 1 llit de ll...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)...6 m22 llits de lliteraFixa les dates per veure preus\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualOdda CampingTrolltunga StudiosTrolltunga HotelValoració dels clientsNotable 7,3 (168 comentaris)Notable 7,1 (584 comentaris)Notable 7,0 (626 comentaris)BarriOddaOddaOddaWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Esmorzar disponible Esmorzar disponible Esmorzar disponibleSeleccionar datesVeure l'allotjamentVeure l'allotjament\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Odda, Odda Camping és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Odda Camping ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos magatzem d'equipatge, instal.lacions de barbacoa, lloguer de bicicletes. L'ambient de Odda Camping es reflexa en cada habitació. calefacció, nevera, plat de dutxa, estris de cuina, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Odda Camping és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Odda.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Odda Camping de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Encara que et pugui semblar increïble, les empreses sense caps existeixen. En aquest articulo et portem exemples, et contem que són i com es munten.\nLa tarifa plana para autónomos tiene muchos detalles que debes conocer para saber en que te beneficia y como solicitarla.\nTrucs per a millorar la comunicació interna en la teva empresa\nLa comunicació interna és fonamental per a qualsevol empresa, ja que el rendiment de la mateixa depèn d'això. T'ensenyem com millorar-la.\nLa bustiada és una tècnica de publicitat que encara és molt efectiva i que pot venir bé per a la teva empresa i/o producte. T'expliquem més aquí.\nUna cosa útil que podem fer per a trobar clients interessats en el nostre producte és captar-los de la nostra competència. T'expliquem com.\nA Espanya es reben moltíssims atacs informàtics a l'any. Parlem dels hackers i de com es protegeixen les empreses davant aquesta amenaça.\nQuè és el codi QR i com puc utilitzar-lo en les meves campanyes?\nEn aquest articulo recopilem tota la informació important sobre que és un Codigo QR i com has d'usar-ho en les teves campanyes de màrqueting.\nSi vols muntar un negoci però no tens molts diners per a invertir, et donem algunes idees que poden ser-te útils per a començar.\nDropshipping, Què és i com el puc fer jo?\nEl Dropshipping és un mètode pel qual podem vendre per Internet sense necessitat de tenir estoc ni enviar productes. T'expliquem com.


Resverasor Plus - Soria Natural - Remeiets\nInici / Remeis / Aparell Reproductor / Menopausa / Resverasor Plus – Soria Natural\nResverasor Plus, comprimits a base de pell i llavors de raïm negre, ajuda a prevenir malalties cardiovasculars o degeneratives. És antioxidant, antiarrugues i proporciona un efecte antienvelliment i antiaging.\nResverasor Plus - Soria Natural quantity\nSuc deshidratat de la pell i llavors de raïm negre (57,5%).\nMidó d’arròs i cel·lulosa microcristal·lina.\nCaixa de 28 comprimits de 800 mg.\nSuc deshidratat de la pell i llavors de raïm negre (9 mg de trans Resveratrol/comp).\nComplement d’origen totalment vegetal obtingut a partir de pell i llavors de raïm negre, amb una gran concentració de substàncies antioxidants de gran qualitat (trans Resveratrol, polifenols, antocianidines, procianidines oligomèriques (OPC), etc), que aporta 7.800 unitats ORAC per comprimit, quantitat molt superior a les 5.000 unitats ORAC suggerides per la FDA per combatre, a través de l’alimentació, els efectes que els radicals lliures produeixen en el nostre organisme.


Notícies - Els valldoreixencs responen a les propostes de Festa Major impulsades per les entitats locals\nLa pedalada reuneix les famílies valldoreixenques per la Festa Major\nel 20/set/09 Cristina Solias Societat PDF\nEls valldoreixencs han estat els protagonistes de la seva Festa Major d'enguany, que ha posat el punt i final aquest diumenge. La retallada del pressupost per a la festa grossa ha fet que l'EMD adjudiqués les activitats previstes a artistes i entitats de Valldoreix. Això però, no ha fet minvar l'assistència de tot tipus de públic, una resposta que l'organització ha qualificat d'èxit rotund. Mira aquest reportatge a Cugat tv\nLa presidenta de l'EMD de Valldoreix, Montserrat Turu, destaca la principal novetat d'enguany de la Festa Major.\nA causa de la contenció pressupostària, la majoria d'actuacions les han protagonitzat artistes de Valldoreix. Ha estat un programa dens, variat, per a tots els públics i amb molta participació.\nEl programa festiu ha concentrat activitats variades i per a públics de totes les edats. El Concurs de Paelles del Casal d'Avis, els jocs esportius per a infants i els concerts per al jovent són algunes de les activitats més destacades que han tingut lloc durant aquest cap de setmana.\nL'alcalde, Lluís Recoder, ha destacat l'alta participació de les activitats.\nA les activitats en les que he estat hi havia força gent i ambient festiu. Amb aquesta Festa Major tanquem el cicle de les grans festes majors de Sant Cugat.\nAmb la Festa Major de Valldoreix es posa el punt i final al cicle de festes majors de Sant Cugat.\nQuina cara que te la Turu. Contenció pressupuestària !!!.El problema es que es gasta els diners en recursos i advocats per tots els merdes que ella genera i a sobre retalla(i no es veritat) la partida de la Festa Major.Deixi de fer victimisme i no gasti els recursos de la EMD alegrement,anomemenant carrecs de confiança "INNECESARIS" a 60000 € al any.Mes honestitat Sra Turu.\nAntoni. Enviat el 21/set/09


Jordi Navarro: Marea blava espanyola\nMarea blava espanyola\nFa una estona que s'han tancat els col·legis electorals i tot sembla indicar que la majoria absoluta del PP és a les portes. Bé, després de 8 anys d'hegemonia del PSOE, de promeses incomplertes i d'una pila de frustracions nacionals i socials poca cosa ens pot sorprendre ja.\nEl record de l'aspirant a dictador, Jose María Aznar, és ben present entre el nostre poble però si fem un balanç seriós i rigorós poques diferències hi ha hagut entre els dos executius. Les estructures de l'estat s'han mantingut inalterables els darrers 15 anys.\nProbablement el govern que formarà Rajoy tindrà clares aspiracions de laminar nacionalment els Països Catalans i en el terreny social durà a terme les reformes neoliberals que li imposarà la nova dama de ferro europea: Angela Merkel. Un govern titella controlat pels banquers i nacionalment hostil. A Catalunya hi ha hagut una amplia victòria de CIU, que la federació conservadora interpretarà com un xec en blanc a la seva política de retallades socials. Per tant el panorama és el que és, la dreta s'ha reforçat i l'esquerra ha retrocedit en termes generals, com arreu d'Europa.\nEl poble català té una gran tradició mobilitzadora i tot indica que els propers anys seran molt moguts. Ens tocarà plantar cara i no deixar-nos trepitjar, ànims per tant i tothom a treballar que ens haurem d'arremangar.\nTendremos que nadar mucho para que la marea azul no nos engulla y nos arrastre a los abismos más profundos del neoliberalismo.\n16 de desembre de 2011 a les 0:09


Publicat el 19/03/19 h en a3EQUIPO, Blog\tper\tCristina Cañas\nLes necessitats del mercat estan cada cop més marcades per una perspectiva customer centric, on el consumidor es troba al centre de l’estratègia. El consum i les demandes estableixen on ens hem d’enfocar com a empresa. Això passa també amb l’organització interna, que de mica en mica va esdevenint employer centric, posant els treballadors al centre de l’estratègia, perquè només mitjançant la gestió del talent podrem assolir el creixement òptim.\nEl mesurament del talent a la selecció de personal\nSi tenim una bona base al reclutament, això ens farà reduir la taxa de rotació a l’empresa i ens ajudarà a atreure i reconèixer el talent als candidats.\nDescripció de llocs de treball: cal que disposem d’una descripció detallada dels llocs de treball a la nostra empresa per poder utilitzar avaluacions i determinar les competències i característiques particulars que necessitem. D’aquesta manera millorarem la qualitat de la contractació.\nLes avaluacions afegeixen un nivell d’objectivitat al procés de contractació que va més enllà de l’experiència del professional dels recursos humans. Volem qualificar d’una manera objectiva abans de començar a avaluar la part subjectiva o més emocional dels candidats.\nImatge de marca: no només hem d’oferir un lloc de treball, sinó que la nostra empresa ha de ser un lloc atractiu on treballar. Cal que la nostra imatge de marca hi sigui present des del moment de l’entrevista inicial; els valors de l’empresa han de ser visibles des del primer moment. Hem de ser específics sobre les expectatives que els candidats han de tenir en treballar per la nostra empresa.\nOfertes de treball: cal que l’oferta de treball representi la marca de la nostra empresa des del primer moment. No es tracta de publicar un llistat de les habilitats que volem obtenir; és una de les publicacions més llegides de la nostra empresa, per la qual cosa ha d’incloure tota la informació per tal que l’experiència del futur treballador al procés de selecció sigui satisfactòria des del començament.\nNomés així aconseguirem atreure el talent des del procés de selecció, molt abans que els treballadors siguin una part activa del nostre equip, quan ens estem donant a conèixer al mercat laboral. No només hem d’oferir feina, sinó ser un lloc on els millors professionals vulguin treballar.\nClaus per mesurar la gestió del talent a l’empresa\nLa gestió del talent a l’empresa no s’ha de plantejar com una activitat subjectiva, perquè la rotació de personal és un aspecte intrínsec a l’empresa.\nCal que establim quins elements hem de mesurar i tenir en compte per valorar com està sent la nostra gestió del talent.\nUna dada fàcil de mesurar que ens proporciona informació molt més enllà de l’absència mateixa. Mitjançant aquest indicador podem conèixer la motivació dels treballadors, el compromís amb l’organització i el seu rendiment.\nTambé és important per calcular els costs salarials.\nHem de mesurar quant de temps oferim als nostres treballadors per a la formació continua, el desenvolupament d’habilitats noves i el creixement personal.\nLa formació continua ajuda a millorar la productivitat i també funciona com a al·licient personal, aporta varietat a la jornada laboral i ens permet de comptar amb millors professionals a la nostra plantilla.\nTambé serveix per mesurar la inversió realitzada en formació i quin n’és el retorn pel que fa a l’augment de la productivitat.\nTemps d’assoliment dels objectius\nAquest indicador ens permet de mesurar l’eficiència dels treballadors i avaluar si el nostre procés de selecció ha estat correcte.\nRàtio de rotació de personal\nEns permet de saber quant de temps podem retenir les persones amb més talent a la nostra organització.\nUna taxa de rotació alta incrementa els costs de l’empresa en augmentar el reclutament i la formació.\nMitjançant aquest indicador podem conèixer la motivació, el compromís i el sentiment de pertinença a l’empresa.\nRàtio de retenció del talent\nSi la identificació i la descripció dels llocs de treball és correcta, els processos de selecció es trobaran optimitzats i anirem millorant pel que fa a aquest indicador, el qual hauria de ser una de les metes principals de l’empresa.\nLa millora dels resultats d’aquest indicador suposa que millorem la nostra imatge com a empresa ocupadora, amb la qual cosa també augmenta la nostra capacitat per continuar atraient talent.


Bankia, la FSMCV i l'IVC presenten el jurat de la II edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’\nBankia, la Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV) i l’Institut Valencià de Cultura (IVC) han presentat el jurat de la segona edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’ en la Comunitat Valenciana, que estarà presidit per Antonio Ariño, vicerector de Cultura de la Universitat de València.\nA més, el jurat comptarà com a vocals amb experts de primera talla com són Adolf Murillo, assessor educatiu de la Conselleria, professor de la Universitat de València, i anterioment del centre educatiu IES Arabista Ribera de Carcaixent, el qual va ser premiat en la primera edició dels premis. També ho integraran Carles Subiela, professor i empresari, i també premiat en la primera edició; Ana Luisa Chova, reconeguda professora de cant del CSM J. Rodrigo de València; Maravillas Díaz, professora jubilada de didàctica de la música de la Universitat del País Basc; Cristóbal Soler, reconegut director d’orquestra valencià que dirigeix el projecte de la Jove Orquestra Simfònica de la FSMCV; i Amàlia Garrigós, periodista valenciana.\n“En aquesta segona edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’ tornem a comptar amb un jurat d’excepció que es compon de grans referents en l’àmbit musical, alguns d’ells guardonats en la primera edició dels premis, tant de la Comunitat Valenciana com de la resta d’Espanya i a nivell internacional. Són experts que destaquen per una trajectòria impecable i que disposen d’uns coneixements que seran de gran interés en la valoració dels candidats que es presenten enguany”, ha afirmat Daniela González, presidenta de la FSMCV.\nEl director corporatiu de la Territorial de Bankia a València i Castelló, Jaime Casas, ha subratllat que “és un orgull que puguem comptar per a aquests premis amb un jurat de tant nivell. Per a nosaltres és molt important que es reconega dins i fora de la Comunitat Valenciana, el treball i el talent de tantes persones que des de diversos àmbits han fet de la música una dels nostres senyals d’identitat més valuoses a la que, sens dubte, contribuirà la labor i prestigi del jurat d’aquesta nova edició”.\nMarga Landete, de l’Institut Valencià de Cultura (IVC), ha manifestat que els ‘Premis Bankia al talent musical’ reconeixen “el treball de professionals, artistes i empreses lligades a la música valenciana”. “Són una eina per a donar a conéixer i posar en valor a les persones i entitats més consolidades i que més prestigien la nostra cultura; i, a més, tenen una important dotació econòmica que, sens dubte, pot ser de gran ajuda perquè puguen continuar desenvolupant els seus projectes i activitats”, ha afegit.\nLes candidatures per a optar a aquesta edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’ podran presentar-se fins al pròxim 30 de juny i la dotació econòmica de cadascun dels cinc premis serà de 20.000 euros.\nEls ‘Premis Bankia al talent musical’ compten amb cinc categories a les quals poden optar els candidats: ‘Premi al músic valencià’, ‘Premi a la Formació Musical Valenciana de caràcter professional’, ‘Premi a l’investigador valencià’, ‘Premi al projecte educatiu musical’, i ‘Premi a l’activitat empresarial o emprenedora relacionada amb la música’.\nSobre els membres del jurat\nAntonio Ariño, president.\nCatedràtic de Sociologia de la Universitat de València. Llicenciat en Geografia i Història en 1985 i doctorat en Sociologia en 1990 amb la tesi ‘Festa i Societat a la València contemporània’. Des de 1987 és professor de Sociologia a la Universitat de València. Ha sigut director del Departament de Sociologia i Antropologia Social des de 1997 a 2003 i vicepresident de la Federació Espanyola de Sociologia. Dirigeix l’Institut de Ciències Socials i de la Cultura de la Institució Alfons el Magnànim i forma part de la Comissió de Publicacions del CIS. Autor de nombroses publicacions, les seues principals línies d’investigació s’han dirigit als àmbits de la sociologia de la cultura, les polítiques de benestar social i el tercer sector. Des de 2003, ha exercit el càrrec de vicerector de la Universitat de València, assumint diferents responsabilitats. En l’actualitat, des d’abril de 2018, és vicerector de Cultura I Esport de la Universitat de València.\nAdolf Murillo, vocal.\nDoctor en Educació per la Universitat Jaume I de Castelló. Llicenciat en Música pel Conservatori Superior de Barcelona, tècnic Superior en Animació Sociocultural, DEA en teoria i història de l’Educació per la Universitat Jaume I de Castelló i especialista universitari en música electrònica i vídeo creació per la Universitat Politècnica de València. És funcionari de carrera pel cos de professors d’Educació Secundària i, actualment, és assessor en formació del professorat de la Conselleria d’Educació de la Generalitat Valenciana en l’àmbit artístic i professor del Màster de Música de la UPV. Ha rebut importants premis dins del camp de la didàctica i pedagogia musical. En la I edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’ (2017) va rebre el ‘Premi al projecte educatiu musical’ per ‘Experimentarts: música, creativitat i aprenentatge col·laboratiu’ de l’IES Arabista Ribera de Carcaixent.\nCarles Subiela, vocal.\nProfessor de Geografia i Història, va accedir al cos de professors de Secundària, mitjançant oposició en 1992. Exerceix des de fa 20 anys en el Centre Públic de Formació de Persones Adultes de Llíria. És fundador i gerent de l’empresa Consolat de Mar, dedicada a la distribució d’instruments musicals. Des d’aquesta plataforma, s’ha contribuït a moltes activitats solidàries a tot el món. A més, és autor de diversos llibres, tots en versos de quatre síl·labes com a Faules clàssiques, Faules de Poble, Faules d’ací i universals, o Faules de pau. En la I edició dels ‘Premis Bankia al talent musical’, el ‘Premi a l’activitat empresarial o emprenedora relacionada amb la música’ va recaure en la seua empresa Consolat de Mar S.L.\nAna Luisa Chova, vocal.\nTitulada superior en Piano i en Cant, amb Premi d’Honor fi de carrera, pel Conservatori Superior de Música de València i Premi de la Fundació Santiago Lope. Llicenciada en Ciències Biològiques, màster en Estètica i Creativitat Musical per la Universitat de València, membre, cap i mestra de corda, de l’Orfeó Universitari de València i de l’Agrupació Lírica Valenciana, és membre de l’equip fundador del Taller d’Òpera del Palau de la Música de València. Ha pertangut fins a la seua jubilació a l’equip de professors del Centre de Perfeccionament ‘Plácido Domingo’ del Palau de les Arts de València. És directora de la primera edició del Màster en Ensenyaments artístics d’Interpretació Operística de l’Institut d’Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana, impartit en el Conservatori Superior de Música de València.\nMaravillas Díaz, vocal.\nÉs doctora en Filosofia i Ciències de l’Educació, professora jubilada de l’àrea de Didàctica de l’Expressió Musical en la Universitat del País Basc. A més, és autora de diverses publicacions en llibres i revistes especialitzades. Ha participat en nombrosos Comités Científics nacionals i internacionals com a avaluadora experta i és convidada com a conferenciant en diversos fòrums d’investigació i docència. Durant els anys 1996-2006 ha presidit la Societat per a l’Educació Musical de l’Estat Espanyol (SEM-EE). Ha sigut membre del Consell Assessor d’Ensenyaments Musicals d’Euskadi del Departament d’Educació, Cultura i Política lingüística del Govern Basc en els períodes 2000-2006 i 2013-2017. En l’actualitat, ha sigut convidada a formar part del Consell Extern de Validació de l’Escola de Pedagogia en Música de la Facultat d’Arles (Universidad Humanismo Cristiano de Santiago de Xile).\nCristóbal Soler, vocal.\nConsiderat com un dels directors més importants de la seua generació, ha dirigit un extens catàleg d’òperes i sarsueles, algunes d’elles amb destacats esments i premis, durant sis temporades com a director del Teatre Nacional de la Zarzuela, a més d’estrenes i recuperacions d’òperes oblidades. És convidat per les principals orquestres espanyoles: ORTVE, OBC, JONDE, Orquestra de València,\nOSG de Galícia, ORCAM, BOS de Bilbao, Sevilla, Castella i Lleó, OSN de Navarra, OCG de Granada, etc., en sales com l’Auditori Nacional, Palau de València, Baluard de Pamplona, Palau de la Música de Catalunya. Ha dirigit a l’Orquestra de Cambra de Lausanne (Victoria Hall, de Genève i Salle Metrópol, de Lausanne), a més de gires internacionals a Àustria (Mozarteum, a Salzburg; Àustria Center, a Viena); França; Portugal; Polònia; República Txeca; Eslovènia; Romania; Cuba; Veneçuela (O. Municipal de Caracas); Mèxic, el Brasil o l’Argentina, entre altres. Soler és director artístic de la Setmana de Música Religiosa de Conca, i president fundador d’AESDO, Associació Espanyola de Directors d’Orquestra. A més, és el director de la Jove Orquestra Simfònica de la FSMCV des de la seua creació en 2014.\nAmàlia Garrigós, vocal.\nLlicenciada en Ciències de la Informació per la Universitat Autònoma de Barcelona, va formar part de l’equip de la primera graella de programació de la ràdio pública valenciana. Va ser veu emblemàtica de Ràdio Nou, on va tocar totes les franges horàries i tots els registres de la comunicació. La seua tasca en la divulgació i promoció de l’escena musical valenciana es desplega en pròlegs de discos, articles, presentacions de concerts, festivals, taules redones i participació en diversos documentals i videoclips. Actualment, dirigeix i presenta, des de l’any 2017, el magazine de contingut musical de Apunt Mèdia, Territori Sonor.\nAquestos premis, que formen part del programa ‘Bankia Escolta València’, naixen per a donar suport al desenvolupament de la societat valenciana fent més visibles a les persones i entitats que estan realitzant projectes d’excel·lència de referència nacional i internacional en els diferents àmbits de la música.\nLa gala de lliurament de premis es realitzarà el dissabte 14 de setembre en el Palau de Congressos de València. La primera edició d’aquestos premis es va celebrar en 2017, sent la seua periodicitat biennal.


Un restaurant dedicat al Procés\nAlguna dia havia de succeir. El restaurant de tapes i platillos de Girona, el Neptú, ha tematitzat la seva carta per adaptar-la a la realitat del procés independentista que està vivint Catalunya des de ja fa més d’un lustre (el Prucés per als amics i els enemics). Recordem que en Lluís Pasqual, des del Teatre Lliure, portarà a escena petites peces teatrals sobre el procés independentista català.\n«La nova carta ha tingut molta acceptació», explica el propietari del restaurant, «i de fet encara ningú no s’ho ha pres malament», prossegueix. Adverteix que seguiran amb aquesta variant de la carta una bona temporada. No ho dubtem: hi ha Procés per a estona.\nHortes 7 (Girona) T. 972 48 53 20. 20 €


febrer | 2012 | Priorat en persona\nCRÒNICA DE LA DARRERA TERTÚLIA VITERÀRIA\nTeresa Solana Drecera al Paradís\nUn llibre estripat, el que ens vam trobar llegint per aquesta darrera tertúlia. Una mena de divertimento centrat en un assassinat a una escriptora de best-sellers que acabava de guanyar un premi literari a Barcelona.\nNo es tractava de fer una novel.la a imitació de Dashiell Hammet o de l’Agatha Christie, no. Més aviat es tractava de posar en evidència les febleses d’un sector en un to satíric que, evidentment, acaba retratat amb més pena que glòria. Un llibre-joc que ens ofereix un munt de picades d’ullet, com ara el nom de la Marina Dolç, que ens fa pensar en allò que el nom no fa la cosa, o els personatges tipificats -com ara els detectius bessons, el Borja i l’Eduard, que ens remeten a aquelles parelles divergents de la literatura o del cinema-…o les enveges ridícules de l’Amadeu Cabestany, principal sospitós d’haver comès l’assassinat.\nTot i ser un pèl massa previsible, la novel.la té moments força aconseguits, com ara l’escena de la presó, en la que un dels reclusos més perillosos queda fulminat per un poema. O ja, cap al final, quan perden l’ordre dels fulls del llibre.\nDe la tertúlia, però, em quedo amb els nostres riures mentre anàvem explicant escenes i bevent el Solà Clàssic, un vi de Bellmunt que -ho va dir la Claustre, és clar- no tenia bóta. Havia estat molt de temps a l’ampolla. De l’ampolla a la copa, com aquell qui diu. I vés, penso ara, com el llibre de la Solana (vaja quina casualitat, el nom també) de la lectura a la tertúlia, sense passar pels dies en què una lectura reposa i en van sortint fils de tots colors per anar estirant. Definitivament una drecera. I, què voleu, en tan bona companyia, una drecera a una mena de paradís que ja el voldria cada dia.


L'AFA Baix Llobregat al Congrés dels Diputats en el debat de el projecte de llei de l'eutanàsia. | afabaix\nL'AFA Baix Llobregat va estar present el l'acte "Eutanàsia, una llei inajornable. Alzheimer i demències, una realitat indefugible", un acte que es va celebrar a la Sala Ernest Lluch de Congrés dels Diputats, emmarcat en el debat al Congrés de la futura Llei d'Eutanàsia, que va comptar amb dues taules de debat.\nA la primera "Testimonis de l'Alzheimer", es va escoltar el testimoni d'afectats, diagnosticats d'Alzheimer i familiars, com el de Txema Lorente (espòs de la coneguda Maribel Tellaetxe, de la qual ja us vam parlar en el Butlletí 44 de l'AFA). La segona taula de debat, titulada "Llei d'eutanàsia: alzheimer i demències", es va aprofundir en el termes legals, metges, drets i altres.\nEl alzheimer i altres malalties cròniques neurodegeneratives estaran emparades sota la nova llei d'eutanàsia que es debatrà al Congrés, sempre que es deixi constància d'aquest desig per escrit, en un document de voluntats anticipades.\nL'alzheimer estarà emparat per la llei d'eutanàsia si consta per escrit. És la primera afirmació el document que han subscrit fundacions com la de Pasqual Maragall, associacions com Dret a Morir Dignament, entitats com l'Observatori de Bioètica i Dret de la Universitat de Barcelona, o professionals de la medicina, com la responsable de Neurologia de l'hospital Clínic de Barcelona, Raquel Sánchez-Valle. El text és el resultat d'una reflexió conjunta sobre la pràctica de l'eutanàsia en un tipus de malaltia cada vegada més freqüent, però sobre la qual recau un mar de dubtes sobre la capacitat de decisió.\nCapaços de prendre decisions rellevants\nPer això les entitats van dur ahir aquest document a Congrés, perquè a l'hora de redactar la llei d'eutanàsia es tinguin aquests detalls en compte. Assenyalen com les persones amb un deteriorament cognitiu lleu són absolutament capaços de prendre decisions rellevants en relació a la seva salut, i la seva persona, "tenen capacitat per manifestar la seva voluntat, sol·licitar i consentir", puntualitza el document.\n"En tots aquests anys d'evolució de la malaltia del meu pare, hem pogut comprovar com ell ha estat absolutament capaç de decidir durant molt temps", assenyala Cristina Maragall en nom de la fundació que porta el nom del seu pare. "Encara que culturalment el diagnòstic s'associï a discapacitat no és sempre així. Reclamem que socialment es tingui en compte que el deteriorament lleu no incapacita per saber què decideixes ". La Fundació Maragall, dedicada a una de les majors apostes d'investigació sobre les fases prèvies l'aparició de la malaltia, obre ara una nova branca per promoure que aquesta malaltia estigui a la taula on es prenen les decisions polítiques. I una de les primeres és la llei d'eutanàsia que per fi ha entrat a Congrés després de diversos intents.\nEl document reclama que es deixi clar que, amb demència lleu, les persones tenen dret a decidir quan volen morir deixant-ho per escrit en un document d'instruccions prèvies o alguna cosa equivalent.\nTambé s'insisteix que si l'interessat ho ha deixat per escrit en un moment de la seva vida en què podia comprendre perfectament el que estava decidint, cal respectar aquesta decisió, tot i que l'alzheimer avançat no li permeti en aquest moment assentir.\nReclamen així mateix que s'estableixin altres mecanisme d'expressió de la voluntat a més de el document de voluntats anticipades, o testament vital, perquè la realitat és que a Espanya tot just l'1% de la població ho ha subscrit. Demanen que es promogui el seu ús, que siguin més clars els formats i que s'estudiï la figura de l'representant, la persona designada per l'afectat per resoldre qualsevol incertesa sobre la voluntat de qui ja no pot expressar-se.\nCreuen que un cop estigui la llei, serà molt necessari que hi hagi guies i protocols per orientar els professionals en la seva correcta aplicació. Com també demanen formació en les cures pal·liatives per a persones amb demència i una major exigència per limitar l'esforç terapèutic en casos avançats.


Aigües de Cullera posa en marxa el projecte pilot “Smart Green” per a fer més sostenible el reg de parcs i jardins – RiberaTV\nAigües de Cullera posa en marxa el projecte pilot “Smart Green” per a fer més sostenible el reg de parcs i jardins\nLes primeres proves s’han dut a terme als jardins de Raco III, Illeta dels Lleons i Parc del Standing\nAigües de Cullera està duent a terme el projecte pilot “Smart Green”. Un sistema que permet fa un ús més eficient i sostenible de l’aigua, ja que únicament utilitza la quantitat necessària per a mantindre en un estat òptim als arbres i plantes que formen part d’un jardí o parc.\nAquesta tecnologia està dissenyada per a estimar les necessitats hídriques específiques de les plantes i arbres situats en la zona a regar, en funció de la seua ubicació, densitat i la climatologia de la zona. En concret, permet programar el reg de zones verdes sobre la base de la quantitat d’aigua a aportar al conjunt de plantes establides en cadascun dels diferents sectors que componen un jardí o parc, la previsió de precipitacions en la zona, així com del tipus de sistema de reg que s’empra.\nFins hui, el projecte pilot s’ha dut a terme als jardins de Raco III, Illeta dels Lleons i Parc del Standing de Cullera i es continuarà testant aquesta tecnologia durant els pròxims mesos a fi de poder iniciar la seua implantació en pròxims exercicis en les zones verdes de la ciutat.\nLaura Gascón, gerent d’Aigües de Cullera, ha destacat que “la companyia ha apostat des dels seus inicis, fa ara 25 anys, per la gestió sostenible de l’aigua que permeta el desenvolupament social i turístic de la ciutat de Cullera. Aquest compromís es materialitza en dades com per exemple la reducció en un 40% l’aigua subministrada respecte a fa 15 anys pese a l’increment de la població i l’afluència turística”.\nA aquest projecte se sumen altres accions com les campanyes de cerca de fugides, l’ús d’aigua salobre en els llavapeus de la les platges, la telelectura, així com la inversió en infraestructures hidràuliques i renovació de les existents; que posen de manifest el compromís amb la sostenibilitat d’Aigües de Cullera.\nAigües de Cullera posa en marxa el projecte pilot “Smart Green” per a fer més sostenible el reg de parcs i jardins added by Ribera Televisió on 4 gener, 2019


21 de gener de 2021 (16:11 CET)\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha recalcat aquest dijous que "cap persona que haja rebut la vacuna d'una forma improcedent ha de rebre la segona dosi", davant els casos d'alcaldes i regidors que s'han vacunat en les últimes setmanes sense formar part dels grups prioritaris, entre ells diversos socialistes.\n"Ho dic amb total contundència", ha asseverat en roda de premsa després de presentar un altre pla d'ajudes al costat dels alcaldes de les tres capitals i els presidents de les diputacions. En la Comunitat s'han donat casos com el dels alcaldes d'El Verger i Els Poblets (Alacant) o Rafelbunyol (València), els tres del PSPV, o el de La Nucia (Alacant), del PP i també diputat provincial.\nPuig ha defensat que "òbviament s'ha d'assumir la responsabilitat política", preguntat per si els alcaldes vacunats han de seguir l'exemple del conseller de Sanitat de Múrcia, Manuel Villegas, i renunciar al seu càrrec per haver-se colat en la vacunació.\nSobretot, ha remarcat, en funció de la "resposta" de cadascun quan va transcendir que havien rebut les dosis. "Quan un comet un error, i és un error greu saltar-se el sistema de vacunació, el primer i fonamental és assumir que s'ha comés un error", ha sostingut, per la qual cosa no veu raonable que hi haja alguns que no l'assumiren.\nEl també líder del PSPV ha destacat així que "alguns han pres decisions d'assumpció d'eixa responsabilitat i altres no", encara que creu que l'important és que a la ciutadania li quede clar que "ningú pot botar-se un sistema de vacunació que, al final, representa l'esperança".\n"En la Comunitat estava funcionant molt bé la setmana passada, desgraciadament ara s'ha vist minvat per la falta de vacunes", ha lamentat, per a insistir que és "absolutament impossible" que hi haja persones que vulguen botar-se el protocol.


Netejem la platja de la Barceloneta | Ravalsurt\n← Nous logos de Ravalsurf realitzats per la Meritxell Santos Fuertes\nUn dissabte de manualitats →\nEl passat dia 16 de gener, vam participar a la neteja de platja organitzada per Surfrider Barcelona. Aquesta activitat s’ha realitzat amb l’objectiu de sensibilitzar a la gent de la necessitat de cuidar el medi ambient.\nEn poc més de dos hores vam recol·lectar una gran quantitat de brossa, tot i que la Barceloneta és una platja que es neteja diàriament.\nAmb l’esforç de tots hem de tenir cura de les nostres platges per que en el futur ho agrairem.\nSi vols veure totes les fotos feu clic aquí\nAquesta entrada ha esta publicada en Actualitat, El medi, Uncategorized. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Paiporta obri l’inscripció per a la Volta a Peu Infantil – L'Horta Informacio\nPaiporta obri l’inscripció per a la Volta a Peu Infantil\nPublicado en 17/07/2017 por Redaccio en Actualitat, Deports, L'Horta Sur, Paiporta, Pobles // 0 Comentarios\nPaiporta ha obert l’inscripció per a l’edició número 19 de la Volta a Peu Infatil del municipi, que se celebra cada any en motiu de les Festes Populars de la localitat. La carrera està programada enguany per al divendres 4 d’agost a partir de les 19.00 hores. Com és habitual, esta carrera popular destinada a la joventut està oberta per a menuts i menudes des de la categoria de querubins fins a cadets.\nL’inscripció està oberta des d’este dilluns 17 de juliol, en el Polideportiu Municipal. Hi haurà trofeus per als tres primers de cada categoria masculina i femenina, i una camiseta per a la totalitat dels participants. L’organisació també entregarà atres obsequis fins a agotar existències.\nLes distàncies de cada categoria estan adaptades a les possibilitats físiques de cada edat. Aixina, per als querubins, la carrera serà d’aproximadament 200 metros. Els pre-benjamins correran 300 metros: els benjamins, 900; els alevins 1.100 metros, i els infantils, 1.700 metros. La carrera per als cadets serà de 2.200 metros.\nLa Volta a Peu Infantil està organisada per la regidoria de Deports de l’Ajuntament de Paiporta i el Servici Municipal de Deports, i conta en la colaboració del Club Atletisme Paiporta i el Club Atletismo Von Hippel-Lindau.


diumenge, 27 de setembre de 2020 | 16:52h\nPedro Andreo | 24 juny 2020\n«La mar i el cel són tan blaus, tan profundament blaus, que sembla que un se mescla amb l’altre. Se veu un únic puntet blanc; és la vela d’alguna petita barca viatgera. [...] Així la presència dels homes expressada per la petita vela blanca no destorba la gran tranquil·litat de la naturalesa.»\nArxiduc Lluís Salvador, Somnis d’estiu ran de mar, Imprenta de dalt, 1912\nJo devia tenir deu anys i recolzava el pit damunt el paretó que separava la platja d’en Repic del nou passeig. Estirava els braços dins aquella massa d’aigua i arena que corria com un riu. Una màquina enorme impulsava arena des de la mar i la manca de normativa feia possible que tothom tengués accés a primera línia d’aquell esdeveniment poc habitual.\nDeien que l’arena provenia del centre de la badia, però ara pens que potser venia de més enfora. La veritat és que a mi, en aquell moment, no m’importava gaire. El meu objectiu bàsic (i el de tot el públic improvisat que s’anava acumulant) era agafar el màxim nombre possible de copinyes d’aquell paratge submarí normalment inaccessible. Unes copinyes de color marronenc i blanc que no havíem vist mai abans. Encara n’hi deu haver qualcuna de les grosses per ca mumare. El fruit d’aquell desgavell de gent pescant copinyes va ser una col·lecció de tresors inaudits repartits per les cases dels assistents i una nova platja d’arena, molt més ampla, a aquella part de la badia. L’arena d’aquella nova platja era diferent de la d’abans, més grossa i clara, més bona de fer net que la d’abans que era més fina i aferradissa. Tot semblaven avantatges! El que jo no sabia és que amb aquella operació ens estaven canviant la morfologia de la platja sense demanar-nos-ho i que la platja d’en Repic, com totes les altres de la badia, sempre havia estat de bales més grosses o més petites i d’arena fina, en tot cas. Ho demostren moltes fotos, com la que acompanya l’article, presa durant una de les batalles del Firó dels anys vint.\nAra sembla que volen repetir l’operació d’afegir arena a una platja que històricament era de bales i, havia de passar, el GOB se n’ha queixat. La mar, a la seva manera, també dóna senyals que aquell lloc no correspon a l’arena. Els temporals fan tot el que poden per tornar-la al fons marí (qui sap si la mar prova de fer-la tornar a Albacete) i els polítics segueixen amb les seves lluites incansables i totalment necessàries per al poble. Ja m’enteneu... Jo, personalment, no entenc l’obsessió per les platges d’arena. M’estim més les de bales com Tuent o com la nostra abans amb racons com el desaparegut Mónaco. Record la lluita d’un company col·laborador del setmanari, Ramon Colom, per intentar que no desaparegués aquell racó tan nostrat. Tot en va. Jo pens que les pedres són més netes que l’arena, fan renou quan hi camines per damunt i deixen marques (i morques!) a la pell que fan estiu i em fan tornar a quan era nin.\nPodríem dir que l’antítesi d’una platja d’arena artificial seria la cala de Llucalcari. No record la primera vegada que vaig baixar a aquelles roques perquè no hi anàvem amb els pares quan érem nins i tampoc record anar-hi per primera vegada amb amics. El que és segur és que qualcú em va haver de mostrar el camí perquè arribar-hi no és precisament senzill. En aquest sentit, l’accés a la mar des de Llucalcari em recorda un passatge d’un dels llibres de Harry Potter que parlava d’un lloc al qual només podies arribar si ja hi havies estat abans. Sigui com sigui, no seré jo qui us expliqui com arribar-hi.\nEls estius d’inici d’aquest segle, quan encara sortien llibres de Harry Potter, tenia molts capvespres lliures i aprofitava per fer el recorregut fins a Llucalcari en moto. L’aparcava davant l’esglesieta del llogaret i baixava a peu fins a les roques. Cada estiu que passava era una sorpresa, precisament un dels encants d’aquesta cala és que canvia la seva configuració any rere any. És evident que les roques més grans hi són sempre, però totes les altres, després dels temporals d’hivern, varien la seva posició i normalment en compliquen l’accés. De fet, l’única intervenció que hi ha hagut durant els anys que l’he visitat és l’adaptació dels accessos mitjançant elements propis del paisatge, com ara troncs d’ullastre o les mateixes pedres. També s’han adaptat zones on posar-se fang al cos, que acaben desapareixent amb el temporal de l’any següent. Llucalcari s’ha mantingut com un petit reducte pràcticament exclusiu per als illencs i “guiris locals”, que diu Joan Miquel Oliver.\nUn lloc on seure i veure passar el temps sense esperar que passi res més rellevant que una ona una mica més gran que les altres o un mugró a l’aire. Talment com si fossis dins una pel·lícula d’Eric Rohmer. Per als habitants de la Serra, Llucalcari és un lloc gairebé privat, nostre. Etimològicament, “poble del bosc sagrat”, és a dir, res a veure amb Punta Ballena.\nAquest mes de juny i donades les mesures preses a fi de controlar l’expansió de la Covid-19, hem viscut, en aquest aspecte, un fet històric: tenim accés a platges a les quals, en circumstàncies normals, no aniríem. Així, anar a platges com Es Trenc, Formentor o la cala de Sant Vicenç, s’ha convertit en una opció de diumenge. No passeu pena, no queda gaire per a tornar a la saturació habitual. El turisme, a molts, els dóna el pa, això està clar, però tampoc podem negar que ara les platges sense els turistes són un espectacle. Com que els polítics així ho volen, és ben probable que l’arena torni a la platja que nosaltres anomenam “d’Albacete”. Jo pens que l’anomenam “Platja d’Albacete” senzillament perquè no la sentim d’aquí. D’aquí, ben d’aquí, són les bales, les pedres que hi ha davall tota aquesta arena que van reposant. Aquestes pedres eren aquí molt abans que nosaltres arribàssim i hi seran després que nosaltres partiguem. Si hem après una cosa amb el virus és que la natura té les seves pròpies lleis. Les pedres tornaran a la superfície quan la mar llevi l’arena que els hem tirat damunt. Temps al temps.


IB3 | Intel·ligència artificial per estudiar els peixos que arriben a la Llotja de Palma\nPortada > Ciència i tecnologia > Intel·ligència artificial per estudiar els peixos que arriben a la Llotja de Palma\nIntel·ligència artificial per estudiar els peixos que arriben a la Llotja de Palma\nDurant aquests mesos han qualificat l'evolució de la talla de la llampuga, que ha passat de 30 cm a l'inici de la temporada a exemplars de més de 70 al final\nEl grup d’Ecologia Marina de l’IMEDEA ha estudiat durant tot un any els peixos que arriben a la Llotja de Palma per extreure’n informació útil per als pescadors. Ho han fet a través d’un sistema d’intel·ligència artificial i s’han centrat especialment en la llampuga.\nUna capsa de llampugues entra a la llotja de Palma. Passa per la cinta de subhastes, i allà, aquesta càmera s’encarrega de retratar-la. Després passa a tenir aquest aspecte. Es tracta del sistema ‘deep learning’, que fa servir la intel·ligència artificial per quantificar la talla i el pes dels peixos.\nDurant tot l’any 2020 l’IMEDEA, amb la col·laboració d’OPMallorcamar, ha analitzat les capses de llampugues que han passat per la llotja. És el projecte RETORN, que té com a objectiu tornar als pescadors, les institucions i les empreses informació útil sobre la població de peixos.\nDurant aquests mesos han qualificat l’evolució de la talla de la llampuga, que ha passat de 30 cm a l’inici de la temporada a exemplars de més de 70 al final. Això sí, els investigadors necessiten més mesos de mostreig per poder determinar variacions en la població d’aquest peix.\nEls pescadors de les Illes participaran en un estudi amb la UIB i l’IMEDEA\nGotzon Basterretxea, nou director de l’IMEDEA


Comença a Manresa la rehabilitació de la central elèctrica de "La Catalana" | Patrimoni Industrial\nComença a Manresa la rehabilitació de la central elèctrica de “La Catalana”\nLa companyia elèctrica Endesa ha començat aquest mes d’abril les obres de restauració de l’antic edifici de la Companyia General Elèctrica, posteriorment Hidroelèctrica de Catalunya, d’aquí que sigui coneguda popularment com “La Catalana”, situat als afores del centre urbà de Manresa (Bages). En aquest edifici industrial catalogat l’empresa traslladarà la seva seu corporativa i oficines tècniques per a les comarques de la Catalunya Central a la vegada que alliberarà i cedirà el seu ús a l’ajuntament manresà l’espai que ocupaven fins ara en un altre edifici industrial catalogat.\nFins ara les oficines de la companyia elèctrica ENDESA es troben situades al barri antic de Manresa a l’edifici anomenat de “l’Anònima” degut al nom de la seva primera propietat: Companyia Anònima Manresana d’Electricitat (CAME), posteriorment absorbida per Forces Hidroelèctriques del Segre, més tard per FECSA i finalment per ENDESA. Aquest edifici fou construït l’any 1894 i reformat el 1913 pels industrials manresans Gallifa, Vila i Ferrer, sota projecte dels reconeguts germans Muntadas, per tal de poder oferir el servei d’enllumenat públic mitjançant la producció d’energia tèrmica a través d’una màquina de vapor horitzontal de la casa Nuevo Vulcano, sistema Compound, de grans dimensions.\nL’altre edifici, el que ara s’està restaurant, és el de l’antiga central elèctrica La Catalana, construït el1920 a tocar de la carretera d’Igualada. En destaca la nau principal de tres pisos amb volta de maó pla i la composició dels altres cossos, retranquejats entre ells i amb diferents alçades i volums.\nA punt d’estrenar-se el mirador de la Torre de les Aigües del Besòs\nEl Grup Filatèlic de Terrassa edita 7 punts de llibre amb imatges de xemeneies de la ciutat


Cs critica la «frivolitat» de l'equip de govern pels pressupostos del 2020 | NacióSantCugat\nCs critica la «frivolitat» de l'equip de govern pels pressupostos del 2020\nLa formació taronja assegura que aquests pressupostos provocaran la fugida de molts santcugatencs de la ciutat\nper Sergi Baixas, Sant Cugat | 8 de juliol de 2020 a les 16:20 |\nCs presenta un total de 169 esmenes als pressupostos de l'equip de govern | Sergi Baixas\nCs explota contra els pressupostos del tripartit per l'any 2020 i anuncia que, per ara, hi votaran en contra. El grup municipal, que ha presentat un total de 169 esmenes, considera que s'han entregat "molt tard" tenint en compte que la duració dels pressupostos són d'un any natural, de gener a desembre, sent un "pressupost per a només cinc mesos vista".\nDe les 169 esmenes presentades per Cs 59 són de supressió, 88 de modificació i 22 d'addició. Pel que fa a les 59 esmenes de supressió representen un total de menys d'11 milions d'euros pel pressupost; les de modificació de menys de 2 milions d'euros; i les d'addició de més de 8,3 milions. Un còmput global d'impacte net de menys de 4,5 milions d'euros sobre el pressupost actual.\n"Hi ha partides que no són executables per qüestions temporals i que, tot i això, queden reflectides i dotades de pressupost". "És ridícul", assevera el portaveu de Cs, Aldo Ciprian. "No és un pressupost expansionista, és una presa de pel. Com és que hi ha partides destinades per la ReVolta o per la Festa Major que s'han suspès?", es pregunta el regidor Sergio Blázquez.\nDes de la formació també critiquen la "frivolitat" de l'equip de govern a l'hora de presentar aquests pressupostos, assegurant que han sumat més de 3,7 milions d'euros en partides "prescindibles" davant de la tessitura actual. La regidora Munia Fernández lamenta la "falta de sensibilitat" del govern després de les conseqüències que ha deixat la pandèmia al municipi. "Plantejar aquests gastos en la situació actual és un insult a la intel·ligència de tots els ciutadans", ha esbitzat.\nEn aquest sentit, els taronges també troben a faltar mesures de contenció pel coronavirus i possibles rebrots. "Són uns pressupostos amb més de 1.200 partides en les quals no es fa cap menció a la Covid-19". Una situació "molt greu" a la qual el consistori ha d'estar preparat i delimitat en els pressupostos perquè els costos no superin els ingressos, afegint que l'equip de govern no ha fet un "càlcul adequat d'ingressos".\n"No és ni un pressupost social, ni progressista ni d'esquerres", diu Ciprian. "Són paraules buides per vendre fum; ens han presentat al juny el pressupost que tenien pensat al febrer abans de la pandèmia", remata Blázquez. També critiquen al tripartit haver fet un esforç mínim per a la contenció de la despesa. "Aquest pressupost provocaran la fugida de molts santcugatencs de la ciutat", assegura.\nAixí doncs, Cs aposta per la reducció de la despesa en carrils bici potenciant el servei de transport urbà. Exigeixen que es replantegin les partides destinades a cultura i el replantejament des de zero de Promusa. Per altra banda, aposten per atorgar ajudes directes a famílies amb menors amb discapacitats i persones que no puguin fer front al lloguer, fomentar un servei de ludoteca i modular una gestió municipal de suport al dol pels veïns.\nEl govern de Sant Cugat tira endavant el pressupost 2020 sense el suport de l'oposició\nJunts per Sant Cugat s'ha abstingut i Ciutadans ha votat en contra d'una proposta que consideren que arriba "tard" i "sense mesures per fer front a la Covid-19"\nSocietat, pressupostos, Cs Sant Cugat, coronavirus, pandèmia, nova normalitat, Covid-19, salut, Aldo Ciprian, Sergio Blázquez, Cs, frivolitat, Munia Fernández Jordan


Formació per a la inclusió - Fundació Catalana de l'Esplai\nEstàs aquí:Inici › Notícies › Formació per a la inclusió\nFormació per a la inclusió\nEl proper dimecres 13 de febrer es farà el tancament del curs "Lleure, treball i vida" on han participat 16 joves amb diversitat funcional, d’entre 16 i 25 anys. Aquesta iniciativa s'ha fet en el marc dels projectes Joves x emprendre que Fundesplai presenta a la Cambra de Comerç de Barcelona. La formació s'ha desenvolupat a Centre Esplai, la seu de Fundesplai al Prat de Llobregat, entre desmbre de 2018 i gener de 2019. Molts d’aquests joves formen part d’algunes entitats de la Federació Catalana de l’Esplai, amb ganes de seguir els circuits formatius.\nEl curs els ha ajudat a enfortir i a entrenar les seves habilitats i competències per a moure’s per a la vida, en termes d’autoconeixement i emocions, com fer gestions vàries, com moure’s amb transport públic, fer compres, els perills a les xarxes socials, com cercar feina, sexualitat i relacions de parella, han fet noves amistats... i un llarg etcètera.\nFormació, orientació i acompanyament\nS'ha desenvolupat en 6 sessions de 30h i amb dos professors del centre de formació de Fundesplai que els han pogut acompanyar en tot el procés. A més de les sessions grupals, els joves estan fent tutories individuals amb els seus monitors i monitores de l’esplai per aprofundir en alguns dels temes que més els ha interessat, així com també mentories.\nEl tancament d’aquest curs es durà terme a Centre Esplai el dimecres 13 de febrer per tal de fer una valoració final amb els joves sobre continguts i propostes a fer de cara a un futur immediat, així com l'entrega dels certificats de participació.


XXII Fòrum de Ciutats per l’Ocupació – Ingeus\nXXII Fòrum de Ciutats per l’Ocupació\nEl passat dia 20 de febrer de 2019, Gregori Cascante, Director General de Ingeus va participar amb la ponència “Projectes locals d’activació en cooperació públic-privada” en el XXII Fòrum de Ciutats per l’Ocupació que es va celebrar a Madrid.\nEn la seva ponència Gregori Cascante va destacar la importància del “Mix” d’Operadors i de Polítiques, a l’hora d’abordar amb èxit el desenvolupament de programes d’inserció laboral dirigits als aturats que estan a la “cuneta”.\nAixí mateix, va presentar els resultats del Programa Laboral Reinicia’t. Una iniciativa de la Diputació de València, l’Ajuntament de València i la Mancomunitat de l’Horta Sud, desenvolupat per la Fundació Novaterra i Ingeus; on els resultats han estat més que positius, aconseguint una taxa d’inserció laboral dels participants superior al 50%.