Visquem Terrassa Especial mandat 2007-2011 - Març de 2011 (número 142) by Ajuntament de Terrassa - issuu\nterrassa| 142 | Març l 2011 | revista mensual d’informació municipal i ciutadanaEspecial mandat\nterrassa142 | Març 2011Revista mensual d’informació municipal i ciutadanaEspecial mandat 2007-2011L'evolució de Terrassa els darrers quatre\nanys ha estat marcada per la realització\ndel Pla de Mandat 2007-2011, fruit del\nPacte de Govern subscrit per les forces\npolítiques majoritàries a l'Ajuntament\n(PSC, ICV-EUiA i ERC) a partir dels resultats de les darreres eleccions municipals.\nAquest document, que constitueix un\ncompromís amb els ciutadans, desenvolupa el Pacte i el concreta en tot un seguit d'actuacions dutes a terme en tots els\nàmbits de la gestió municipal. El disseny\nde la ciutat durant aquest període s'ha\nbasat, així, en cinc grans eixos estratègics: les persones, el territori, l'activitat econòmica, la innovació i el progrés, i\nel lideratge en l'entorn.\nLa crisi econòmica ha obligat a adaptar, a\npartir de la meitat del mandat, aquest fullde ruta a la nova realitat i les necessitats\nde la població per fer-hi front.\nEl resultat de tot aquest camí és el model\nde ciutat que ja és una realitat en molts\naspectes i que es va dibuixant també en\nAquest Visquem especial recorre, des de\ndiversos àmbits, les actuacions més\ndestacades del mandat a tota la ciutat.\nAmb l'objectiu d'acostar a cadascú allò\nque li és més proper, aquest balanç general es completa amb un suplement específic per a cada Districte, en què es\nrecullen els aspectes més rellevants duts\na terme en els barris.\nTot plegat, amb l'objectiu d'oferir una eina\nútil, de consulta per a totes les ciutadanes\ni tots els ciutadans, que també han estat\nprotagonistes d'aquest període.Integrants del\n2007-2011Edició: Ajuntament de Terrassa. Servei\nd'Imatge i Comunicació\nDirecció: Montse Prat\nRedacció: Josep Manel Martínez\nDisseny: Olga Cabús i Marta Serrán\nDocumentació: Serveis municipals i\nCoordinadors de Districte\nProducció: Jordi Garreta, Pilar Ordoño iAssumpta Olivé\nTestimonis: Isabel Marquès\nFotografies aèries: Aerofotoline (Joan\nFotografies interiors i suplements de\nDistricte: Badia Casanova, Isabel\nMarquès, Juan J.Domínguez, Pla de\nBarris, Arcadie, Kern Pharma, GISA,2 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Introducció\nInversions i pla anticrisi\nTransformació a tots nivells\nEl futur és a les aules\nper al segle XXI\nIgualtat i joventut\nDiscapacitats i nouvinguts\nMobilitat més segura\nRondes i rotondes\nCiutat verda i sostenibilitat\nTerrassa, ciutat líder en xarxes\nL’opinió dels grups\nmunicipalsConsell Esportiu del Vallès Occidental,\nAssociació Euroavia Terrassa, Dual\nFotocataerea, Euroavia Terrassa, Parc\nAudiovisual de Catalunya, Leitat, IES Sta.\nEulàlia, Marta Serrán, Susanna Torres,\nServeis municipals i Arxiu Municipal.Correcció: Isabel Cama\nDistribució: BCN Terrassa\nLa força d'una gran\nciutat que estem fent\nmillor per a tothom\nEn els quatre anys que van entre 2007 i\n2011 Terrassa ha fet un salt endavant extraordinari. Aquesta edició especial del\nVisquem Terrassa ofereix una visió panoràmica de la tasca que hem portat a terme\ndes de l'Ajuntament, tenint sempre com a\nprioritat les persones i les famílies, els interessos generals de la nostra ciutat. La\nresposta a la crisi econòmica que va produir-se a mitjans del 2008 ha marcat,\nsens dubte, el mandat que ara és a prop\nd'acabar i del qual oferim un ampli balanç\nen aquesta publicació. I en aquesta resposta, que ens va portar a ser la primera ciutat\ncatalana i espanyola que va dissenyar un\npla anti-crisi, hem posat en primer lloc les\npersones i famílies que pateixen més directament l'impacte de la situació econòmica i de les dificultats laborals. Això vol\ndir augmentar molt notablement el pressupost destinat a serveis i prestacions socials\naixí com els programes de formació, de reciclatge professional i d'ocupació temporal.\nPer altra banda, la prioritat ha estat també l'impuls a l'activitat econòmica, amb\nl'objectiu de contribuir a crear oportunitats\nde desenvolupament i llocs de treball. En\naquest sentit, l'actuació central ha estat\nl'impuls del Parc Científic i Tecnològic de\nTerrassa, Orbital 40, amb la col.laboració\nde l'UPC i del centre tecnològic terrassencLeitat, un dels més destacats al nostre país. L'estratègia de futur de la nostra ciutat\nestà centrada en la innovació, en la ciència, en les noves tecnologies i en sectors\nde grans oportunitats com la salut i farmàcia, l'òptica i fotònica, l'audiovisual, l'alimentació, el tèxtil tècnic, l'aeronàutica, les\nenergies sostenibles… A més d'altres línies\nd'actuació per fomentar l'activitat industrial, comercial i de serveis, aquesta aposta de futur ens situa com una de les ciutats millor preparades del nostre país per\natraure inversions i generar oportunitats\neconòmiques i laborals en els propers\nEl tercer gran eix ha estat el desplegament\nd'un potent programa d'inversions públiques de l'Ajuntament, del Govern de la Generalitat de Catalunya i del Govern d'Es-panya. Més de 700 milions d'euros han\nestat invertits a Terrassa en els darrers\nanys: ha estat la major onada d'inversió\npública de la nostra història. Ja té -i tindrà\nencara més en el futur- un impacte positiu\nen el benestar i la qualitat de vida de les\npersones, a tots els barris i districtes de la\nciutat, al mateix temps que ens ofereix infraestructures i equipaments que contribuiran a fer de Terrassa una ciutat més\natractiva i millor comunicada per generar\nriquesa i ocupació. La renovada Rambla\nd'Ègara, el Parc de Vallparadís, el futur\nMetro de Terrassa, l'autovia orbital B40,\nles escoles, l'ampliació de l'Hospital de\nTerrassa, el Palau de Justícia, el centre de\ntractament de residus o la depuradora, els\nequipaments cívics i esportius, les millores\nurbanístiques a tots els districtes de la ciutat: aquests són alguns dels principals referents d'un nou paisatge terrassenc. El\nd'una gran ciutat del segle XXI, que té la\nforça i l'empenta necessàries per trobar\nnoves respostes als reptes del present i per\nconstruir un futur millor, de benestar i de\nprogrés, per a tothom.Pere Navarro i Morera\nAlcalde de TerrassaGovern municipal: Jordi Labòria (PSC), l’alcalde Pere Navarro, Manuel Pérez (ICV-EUiA) i\nIsaac Albert (ERC)Facebook: Pere Navarro Morera\nCorreu: pere.navarro@terrassa.catmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |3inversions i foment de l’ocupació+ inversions =\n+ oportunitats per a tothom\nEn infraestructures, serveis i equipaments, durant el darrer mandat, la ciutat ha fet un salt\nendavant de proporcions mai conegudes. Més de 700 milions d'euros d'inversions provinents de la Generalitat, del Govern espanyol i del mateix Ajuntament, fan de Terrassa la ciutat que més volum d'inversió ha rebut els darrers quatre anys a Catalunya, després de Barcelona.\nAquesta injecció de diners ha permès realitzar alguns dels grans projectes de ciutat i, alhora, oferir ocupació a moltes persones a través de les empreses que els han dut a terme. D’a-Teatre\nPrincipal11 milions €Parc\nAudiovisual4,8 milions €B-4080 milions €Metro4 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011321 milions €Palau de Justícia 18,6 milions €inversions i foment de l’ocupacióquesta manera, s’ha aconseguit un doble objectiu: millorar la qualitat de vida dels terrassencs i terrassenques i generar noves oportunitats de treball en un dels moments econòmicament més crítics de les darreres dècades.\nEl Metro de Terrassa, la B-40, la nova rambla d'Ègara, la finalització del Parc de Vallparadís, el nou Palau de Justícia, les inversions en equipaments sanitaris, les noves escoles\ncreades i ampliades, els nous equipaments cívics, la recuperació de la Seu d'Ègara,i el nou\nTeatre Principal, són els noms propis més destacats d'aquest nou escenari terrassenc.Rambla5,6 milions €Escoles44,1 milions €Hospital de\nTerrassa42,9 milions €Parc de\nVallparadís5,3 milions €Plans de Barri37 milions €març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |5inversions i foment de l’ocupacióUna gran transformació\nLa culminació de diversos projectes urbanístics de gran abast ha\ntransformat la fesomia de la ciutat\nde manera radical els darrers\nquatre anys. Això ha estat possible\ngràcies a grans inversions, com\nles provinents de l'Estat a través\ndel Fons Estatal d'Inversió Local\n(FEIL) i el Fons Estatals per a\nl'Ocupació i la Sostenibiliat Local\nPerò el canvi no tan sols s'ha reflectit de cara a l'exterior. També\ns'ha fet una inversió important en\nla millora d'infraestructures\nmenys visibles però absolutament\nbàsiques, com ara la xarxa de sanejament. A més, la ciutat ha viscut un canvi intern gràcies a l'impuls de noves eines per a la millora de la cohesió social i la qualitat de vida, a través dels Plans de\nBarri del Districte 2 i la Maurina,\ncofinançats per l'Ajuntament i la\nGeneralitat, sense oblidar els\nnous habitatges de protecció oficial i la millora dels equipaments La Rambla d’Ègara\ni serveis bàsics.\nAmb la nova Rambla, fruit d’un procés de participació ciutadana, la ciutat guanya\nun espai urbà remodelat, pensat per als vianants, per al transport públic i que ha\ntingut en compte la dinamització comercial de la zona. En total, l’Ajuntament i la\nGeneralitat hi han destinat 5,6 milions d’euros.Cultura i patrimoniTerrassa ha recuperat l’esplendor i la riquesa artística i arquitectònica única a\nEuropa de la Seu d’Ègara, antiga seu del\nbisbat d’Ègara (segles V-VIII). Finalitza així una actuació de deu anys i més de 12\nmilions d’euros. Cal destacar també la recuperació del Teatre Principal, 13,5 milions d’euros destinats a un dels millors\nequipaments culturals de Catalunya.Plans de barriEl Pla de Barris del D2 ha significat una\ninversió de 17 milions d’euros a la qual\ns’ha donat continuïtat amb un contracte-programa de 4 milions d’euros. Al\nPla de Barris de la Maurina es destinaran 16 milions d’euros fins al 2012.6 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Serveis a les personesDestaca el nou CAP Antoni Creus, amb\n3,4 milions d’euros, i diverses millores\na l’Hospital de Terrassa, al qual la Generalitat ha aportat 43 milions d’euros.\nLa inversió en escoles durant el mandat\nha estat de 44,1 milions d’euros.inversions i foment de l’ocupacióFons Estatal d’Inversió Local (FEIL)Fons Estatal per a l’Ocupació i la\nEl Fons Estatal d’Inversió Local del 2009 ha suposat una in- Sostenibilitat Local (FEOSL)\nversió de 35.775.700 euros, que han servit per finançar un\ntotal de 73 projectes i per generar llocs de treball per a\n1.879 persones. Entre les actuacions, destaquen projectes\ntan importants com la reforma del Parc de Sant Jordi, la reurbanització de l’av. de Barcelona o el poliesportiu del D2.Aigües i sanejamentLa Depuradora de les Fonts s’ha ampliat amb un cost de 28 milions d’euros. Destaca també la xarxa de sanejament de les Martines i el telecontrol d’aigües residuals, 3,9 milions d’euros finançats en un 80% pel Fons de Cohesió.Aquest fons estatal del 2010 ha destinat 22.296.601 euros a la ciutat. Entre els projectes duts a terme destaquen\nla rehabilitació de la façana del Parc Audiovisual de Catalunya i la finalització del Parc de Vallparadís. Un 20% s’ha\ndestinat a educació i serveis socials.Habitatge públicEl programa d’habitatge s’ha adaptat a la nova situació econòmica i social, i s’han\npotenciat els habitatges públics de lloguer. En total, durant aquest mandat, s’ha lliurat un total de 1.332 habitatges, 114 dels quals són de nova promoció de venda,\n95 de nova promoció de lloguer, 112 són habitatges adjudicats del parc públic de\nlloguer i 1.011 habitatges lliurats mitjançant el servei de mediació (Borsa Jove i Borsa de Lloguer Social). Hi ha 838 habitatges en fase de redacció de projecte.\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |7inversions i foment de l’ocupacióPrioritat en la formació i\nServei d’Ocupabilitat de Foment:\nBorsa de treballTreballava com a administrativa i em\nvaig quedar a l’atur. A través de Foment vaig aconseguir fer cursos de forma gratuïta\nper actualitzar els meus coneixements informàtics,\ntambé em van ensenyar a fer recerca de feina a\ntravés de portals i a presentar un bon currículum.\nVa ser aleshores que em vaig incorporar a la seva\nborsa de treball i poc després vaig trobar feina. Em\npreocupava molt l’edat i la veritat és que estic\nmolt agraïda a Foment perquè tenen un tracte\nmolt amable i em van animar molt.A l’abril del 2008 ja es va impulsar un Pla de mesures prioritàries\ndavant la crisi econòmica, concretament amb 10 mesures. Es\nva redactar un full de ruta inicial\nper articular diferents iniciatives\ndes dels diversos sectors de l’Administració, econòmics, socials i\nfinancers. L’aprofundiment de la\ncrisi durant el 2009 va fer anar\nmés enllà aquest pla inicial i al\nmes de juliol es va signar el Pacte de Terrassa per la cohesió davant la crisi, subscrit per les cinc\nforces polítiques representades al\nconsistori.L’ocupació en xifres\nMés de 29 milions d’euros destinats a finançar polítiques actives\nd’ocupació des del 2007\nFons Estatal d’Inversió Local:\n1.879 persones contractades l’any\nFons Estatal per a l’Ocupació i la\nSostenibilitat Local: més de 500\npersones contractades el 2010\nPlans Extraordinaris d’Ocupació\nLocal de la Generalitat: 433 persones d’inserció laboral difícil contractades el 2010Mari Carmen López\nTreballadora a FomentSóc tècnica mediambiental i he estat\ncontractada per Foment de Terrassa.\nL’any passat em vaig quedar a l’atur i em vaig\napuntar a l’Oficina de Treball, a través d’ells vaig\npassar una selecció per formar part dels Plans Extraordinaris d’Ocupació Local. Durant sis mesos,\nhe treballat com a informadora mediambiental\njuntament amb un equip de tres persones. Ara he\nsignat un contracte d’un any per a un projecte per\ncrear la figura d’agent energètic d’edificis.Servei a les empreses de Foment de Terrassa SA:El Campus Professional Vallparadís neix el 2007 impulsat per l’Ajuntament per facilitar diverses\nofertes de formació. Té la seu a\nl’edifici de l’antic l’IES Vallparadís, a Can Jofresa. Disposa de 26\naules i 6 tallers. Actualment acull\nmúltiples propostes formatives,\ncom els estudis d’Imatge i So\nadscrits a l’Institut Santa Eulàlia.\nEl 2008 es va inaugurar un plató\ndestinat als estudiants d’aquests\ncicles, a l’antic gimnàs de l’IESSergio Giner\nLosson CoutureLa nostra empresa es dedica a l’alta\ncostura per a senyora i vam presentar\nel nostre projecte a la Regidoria de Cultura. Aleshores, Foment de Terrassa ens va oferir un lloguer\neconòmic al Viver d’Empreses. La veritat és que\nestem molt contents i còmodes treballant en\naquestes instal·lacions tant per les prestacions que\nofereixen com per la seva ubicació. A la vegada\ncrec que aportem valor afegit a la ciutat perquè\npotenciem el seu sector tèxtil. La nostra firma té\nmolt bones perspectives i ara comencem a extendren’s més enllà del territori nacional.\n8 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011El Viver d’Empreses de Foment és\nun espai dedicat a donar suport a\nles persones emprenedorses que\nvulguin crear el seu propi negociNomés l’any passat, Foment de Terrassa en\ncol·laboració amb el SOC, va oferir 71 accions formatives, amb un total de 8.640 hores de formació adreçades a 1.278 alumnesinversions i foment de l’ocupació\nDurant els últims 4 anys Foment de Terrassa ha atès 3.897 emprenedors; ha creat 205 empreses;\nha fet tasques de prospecció amb 1.132 empreses per informar-les dels serveis que des de Foment\nse’ls ofereix; ha ofert 1.067 hores de formació en qüestions empresarials i ha ofert formació contínua per a la millora de la competitivitat de les empreses a 2.570 treballadors i treballadores.Serveis d’orientació laboral:\n33.000 persones ateses durant\nels últims 4 anys\nDel 2007 al 2010, el nombre\nd’usuaris atesos s’ha multiplicat\nper 2,3 i el 50% dels aturats de\nla ciutat han rebut un acompanyament personalitzat, traduït en\nPlans d’actuació temporal per\nafavorir la contractació de persones\nen situació d’atur: 1.340 persones\ncontractades els darrers 4 anys\nContractes de formació-ocupació a través d’escoles tallers,\ntallers ocupacionals i cases d’ofi-cis: 430 persones formades i\ncontractades els últims 4 anys\nmillorar la qualificació professional de persones en situació\nd’atur, especialment joves: més\nde 26.000 hores de formació a\nmés de 3.400 persones\nProjectes innovadors en el\ncamp de l’ocupació: creació de\nl’agent energètic per a edificis,\nnoves competències per a treballadors en atur provinents del\nsector industrial, o la xarxa innovadora per a col·lectius del\ntèxtilEnric Rius i Josep\nCoordinació i Assessorament SLEstem molt contents que Foment doni l’oportunitat de facilitar a les empreses de nova creació instal·lacions i serveis per desenvolupar-se. Nosaltres\nsom una consultoria especialitzada en la recerca\nde finançament en l’àmbit empresarial. Vam rebre\nassessorament per part de Foment per tal d’elaborar el pla i se’ns va adjudicar un despatx que fem\nservir molt. Recentment, hem organitzat unes jornades sectorials, col·laborem en projectes de l’Administració i ajudem a reactivar el teixit industrial\nde la ciutat.Servei de Formació de Foment de Terrassa\nAlumne Campus Professional, 58 anysl’Aula de Recerca Intensiva de\nFeina és un nou recurs amb què\ncompta Foment gràcies a un conveni entre el SOC i l’Ajuntament.\nEl seu objectiu és accelerar la inserció laboral de les persones en\natur. L’Aula posa al servei dels\naturats tècnics orientadors i eines\nper buscar feina de manera més\nintensiva i sistemàtica a través\ndels diversos portals d’internet\nque aglutinen la majoria d’ofertes\nde feina que surten al mercatToda la vida había trabajado de camionero y ya en el 2009 hice un curso de paleta en el Campus Professional de Vallparadís para trabajar en el sector de la construcción\nya que estaba en paro. Ahora estoy haciendo un\nsegundo curso de carpintería de aluminio en el\ncual combinamos clases teóricas, prácticas en el\ntaller y prácticas en una empresa. Creo que tengo\nbuenas oportunidades laborales porque encajo\nmuy bien en la empresa donde hago las prácticas.Edgar Trujillo\nAlumne del Campus Professional, 20\nanysMitjançant programes com les noves Cases\nd’Oficis o el programa Suma’t, l’Ajuntament\nofereix orientació, formació i pràctica professional en camps com l’electricitat o el comerçDel 2007 al 2010 el nombre d’usuaris atesos per Foment s’ha\nmultiplicat per 2,3. El 50% dels\naturats ha rebut acompanyamentA primer de batxillerat vaig abandonar els estudis i em vaig posar a treballar però\nmés endavant em vaig quedar a l’atur. Va ser\naleshores que em vaig assabentar que feien un\ncurs de llauneria. El curs té una durada d’un any.\nEl primer mes i mig de curs hem fet molta teoria\ni hem après a familiaritzar-nos amb les eines i els\nmaterials. Ara fem més pràctiques al taller i ens\nencarreguem de restaurar radiadors i de fer el\nmanteniment d’instal·lacions de centres cívics.\nDe moment toca estudiar, aprendre molt i després buscar feina, cal estar ben preparat.\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |9economia i innovacióEl districte tecnològic de\nla ciutat emprèn el vol\nTinent d’alcalde de l’Àrea d’Innovació i Desenvolupament\nEstratègic i EconòmicTerrassa ha fet una aposta\nnítida i ambiciosa per associar el seu\nteixit econòmic, productiu i formatiu als\nfonaments de la innovació i la creativitat, la millor garantia de futur per una\neconomia productiva, capaç de generar\nmés i millor ocupació. Hem col·laborat\nestretament amb les empreses més\ncompetitives del nostre territori a través\ndel Pla de la innovació i hem establert\nun full de ruta per desenvolupar el Parc\nCientífic i Tecnològic de Terrassa Orbital 40, tot un repte de futur.El Ministeri de Ciència i Innovació\nha concedit a Terrassa la distinció\nde Ciutat de la Ciència i la Innovació, en reconeixement a l’esforç\nfet per l’Ajuntament per potenciar\nel coneixement i les infraestructures\ninnovadores, científiques, tecnològiques i socials, i propiciar el canvi\ncap a un model econòmic sostenible. En aquest sentit, cal destacar\nel Parc Científic i Tecnològic Orbital 40, promogut pel consistori conjuntament amb la UPC i Leitat,\nconsiderat per la Generalitat com\nun dels 10 principals pols de desenvolupament al nostre país. Parlem de 500.000 m2 al servei del coneixement, la innovació i l’activitat empresarial situats al nord de la\nciutat, sobre l’eix de l’autovia\nB-40. S’estructura basant-se en un\nanell de clústers (concentracions\nd’empreses i institucions interrelacionades que actuen en una mateixa activitat productiva) de sectors\ncom ara la salut, l’àrea audiovisual\no l’òptica i fotònica. Orbital 40\naprofitarà la condició de Terrassa\ncom a segona ciutat universitària\nde Catalunya, amb 15.000 estudiants i 104 titulacions.\n10 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011El Consorci de la Zona Franca invertirà 16 milions d’euros en\nla construcció del Nexus III, edifici que dinamitzarà la transferència tecnològica entre universitat i empresa, especialment\nen aeronàutica. El campus de la UPC té 37 grups de recerca.economia i innovació\nLa distinció Ciutat de la Ciència i la Innovació repercutirà positivament en la promoció de la ciutat nacionalment i internacionalment en l’àmbit de l’R+D+I i facilitarà el desenvolupament de projectes innovadors que impulsin sectors estratègics i generin llocs de treball. Recentment, Orbital 40\ns’ha adherit a l'Associació de Parcs Científics i Tecnològics d'Espanya, que n’agrupa 80 a tot l’Estat.Pere Navarro\nAlcalde de TerrassaEl PAC, amb 50.000 m2 acull 20 empreses residents, 50 vinculades i més\nde 60 rodatges anuals. Compta amb 2\nplatós i 2 més que s’estan construïnt.Sectors com ara salut, alimentació,\naudiovisual, tèxtil tècnic, òptica i fotònica, aeronàutica o ecotecnologies,\nconformen un fort potencial de futur.El Parc Orbital 40 és una\naposta de futur que es pot\nconvertir en una locomotora de l'economia\nterrassenca, capaç de generar oportunitats, riquesa i llocs de treball. Les noves infraestructures de comunicacions, la col·laboració entre la universitat i l'empresa, l'aposta pel talent i la tecnologia, el suport\ndels governs català i espanyol (que situen\nla ciutat entre les més destacades del país\nen ciència i innovació), i el dinamisme de\nla indústria, els serveis i el comerç, seran\nclaus per impulsar una etapa de desenvolupament sostenible i de creació d'ocupació estable i de qualitat.\nRector de la UPCÉs molt important l’existència\nde parcs científics i tecnològics per revaloritzar el coneixement i fer un\ncanvi de paradigma en el sector industrial.\nAquí a Terrassa, la UPC té una concentració important d’estudis universitaris d’òptica i multimèdia, i diversos grups de recerca que sens dubte poden contribuir a donar\nvida i oportunitats a Orbital 40. Pensem\nque la proximitat entre centres de recerca i\nempreses ajuda a generar noves idees i\noportunitats, i és per això que estem diposats a traslladar els nostres equips de recerca a les instal·lacions del Parc.\nPresident de LeitatLa Franja Nord té 300.000 m2 per a\nprojectes empresarials relacionats\namb la nova economia. Es podran crear entre 10 i 15 mil llocs de treball.El nou edifici Leitat compta amb un\nnou edifici de 9.000 m2 amb instal·lacions d’avantguarda on treballen 220\ninvestigadors.Orbital 40 és una aposta de\nfutur per a la ciutat i per al seu\ndesenvolupament econòmic, totalment imprescindible en una economia industrialitzada. Per dur-la a terme es necessiten infraestructures amb uns components de molt valor afegit, d’altes tecnologies i de molta innovació. El Parc comptarà amb els serveis\ndel Centre Tecnològic Leitat, que té com a\nfinalitat subministrar noves tecnologies a les\nempreses per al seu desenvolupament.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |11economia i innovacióTerrassa\nEl PAC està desenvolupant l’Audiovisual Living Lab de Terrassa,\nun laboratori per provar productes audiovisuals abans de llançar-los al mercat. Compta amb\nun crèdit del Ministeri de Ciència\ni Innovació de 4,8 milions d’euros.liderael sectoraudiovisualEl PAC compta amb dos platós\nen funcionament i dos en construcció, amb un Parc Empresarial, un Centre de Producció i\nacollirà l’Arxiu de la Filmoteca\nde CatalunyaL’any 2010 el PAC va acollir 62\nrodatges, amb una mitjana de\nmés de 100 professionals per\nrodatge. D’aquesta manera, Terrassa es converteix en la tercera ciutat de Catalunya en nombre de filmacionsMés de 4,8 millions d’euros, finançats pel FEOSL, han costat\nla rehabilitació de la façana i les\ncobertes de l’edifici de l’antic\nHospital del Tòrax, per convertirlo en el centre d’activitat del\nPAC12 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Parc Audiovisual\nde Catalunyaeconomia i innovació\nL’any 2007 la Generalitat va declarar la Fira Modernista Festa d’Interès Turístic Local de Catalunya. El\n2010, va obtenir el premi de Catalunya de Comunicació i Relacions Públiques en la categoria d’activitats\nturístiques atorgat per l’Associació Catalana de Comunicació i Relacions Públiques i la Fundació per al\nFoment de la Comunicació i el Desenvolupament. Més de 100.000 persones hi han passat en cada edició.Aposta pel comerç\nL’Ajuntament està ultimant, amb el consens dels comerciants, un Pla Estratègic\nde Comerç que permetrà desenvolupar\npolítiques de dinamització fins al 2025.\nDurant aquest mandat destaquen actuacions com la campanya “Obert per\nobres”, feta el 2008 perquè els comerciants de la Rambla patissin al menys\npossible la incidència de les obres. Cal tenir en compte també la modernització i\nmillora dels mercats municipals, desenvolupada a través dels Plans de Reformes\nIntegrals. S’han fet els estudis sobre la dinamització comercial de la zona oest de la\nciutat i el de senyalització als eixos comercials de Ca n’Anglada, Sant Pere i Terrassa Nord. Finalment, s’ha portat a terme el\nprojecte solidari Cafè Terrassa, amb\nl’ONG Alternativa 3 i la campanya “Botiga amiga” per potenciar la proximitat\namb la ciutadania.Turisme per a tots els gustos\nTerrassa es posiciona com\na capital gastronòmica\namb la creació i l’impuls\nde productes autòctons\ncom la botifarra terregada\no el cigró menut. També\nimpulsa campanyes com la\nTardor de Caça i Bolets.\nLa ciutat ha proposat a diferents artesans locals la creació d’objectes\nper promocionar la ciutat, una manera d’unir promoció turística i comercial, fent-ne present l’artesania.La ciutat lidera i presideix la Xarxa de\nTurisme Industrial de Catalunya, XATIC,\nformada per 22 municipis. Durant\naquest mandat s’ha executat el Pla de\nDinamització del Producte Turístic Industrial i la Innovació Tecnològica, amb\nel qual s’han assolit els objectius de\npromoció d’aquest tipus de turisme i de\ntreball en xarxa. Terrassa també s’haposicionat en el sector del\nturisme de negocis amb la creació d’un\nespai web que ofereix informació específica. El turisme de tipus cultural s’ha\npotenciat a la ciutat amb la promoció de\nla Seu d’Ègara i la creació de “La ruta\nde la llana”, que permet conèixer el recorregut de la llana des de la seva arribada en bales fins a l’obtenció del teixitacabat, tot recorrent una sèrie d'edificis\ni espais emblemàtics que formen part\ndel llegat històric de la ciutat. Aquesta\nse suma a altres rutes modernistes, com\n“El modernisme amb els 5 sentits”. Per\nl’últim, cal destacar el turisme en entorns naturals, com “La ruta del Camí\ndels Monjos” o la ruta en bicicleta de\nmuntanya “Ruta de les fonts”.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |13educació\nFormació ProfessionalAltres escoles municipalsL’Ajuntament ha estat pioner creant un campus professional i\nel Consell de la Formació Professional, integrat per agents educatius, socials i econòmics amb l’objectiu de fomentar la formació professional i la plena inserció laboral dels joves de la ciutat.Terrassa també compta amb l’Escola Municipal de Música,\nl’Escola La Llar i l’Escola d’Art, totes tres municipals. També\ntenim una Escola Oficial d’Idiomes i sis centres d’educació especial (dos de municipals).El futur és a les aules\nLa ciutat compta amb 54 centres públics i concertats de primària amb més de 20.800\nalumnes, i amb 26 centres públics i concertats de secundària amb més de 8.000 alumnes.\nLes escoles bressol públiques són 14, 11 de les quals són municipals i 3 de la Generalitat,\namb una oferta de 1.165 places públiques (907 als centres municipals). L’oferta d’FP\npassa per 42 cicles formatius, 9 dels quals són de nova creació en el darrer mandat.\nD’aquests, 19 s’ofereixen en centres públics on estudien més de 1.200 alumnes.Ampliació Escola Bressol MoisèsNova Escola Bressol SomriuresAmpliació Escola Bisbat d’Ègara14 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Ampliació Escola Enxanetaeducació\nDes del juny de 2007 han entrat en funcionament sis noves escoles públiques: Serra de l’Obac, Roser Capdevila, Roc Alabern, El Vapor, Nova Electra, i Can Montllor. S’han reformat les escoles Sant Llorenç, Abat Marcet i França. S’han ampliat el Bisbat d’Ègara, Marquès Casals i Enxaneta. S’ha fet un nou institut, el Mont Perdut, i s’ha ampliat el Montserrat\nonzena escola bressol municipal, Somriures, i s’ha ampliat la Moisès.\nRoig i l’Investigador Blanxart. S’ha posat en marxa l’oNova Escola Roc AlabernNova Escola Roser CapdevilaCampus Professional VallparadísEscola Françamarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |15educacióLa ciutat universitària\ndel segle XXICampus MútuaVapor UniversitàriFutur campus de TorrebonicaEscola IndustrialEscola Universitària\nd’Òptica i OptometriaDani Adan\n3r curs de cinema a l’ESCACSoy cubano residente en\nEstados Unidos y he venido a estudiar\nal ESCAC porque es una de las 10 o 15\nmejores escuelas de cine de todo el\nmundo, la formación que nos dan es\nexcelente. Vivo en Terrassa y mi intención es quedarme aquí cuando termine\nlos estudios, me gusta la ciudad y está\nbien comunicada, todo dependerá del\ntrabajo que encuentre pero no quiero\nvolver a Estados Unidos.Edgar CardosoSílvia Baró5è d’Enginyeria Aeronàutica a la UPC2n d’Òptica i Optometria\na la UPCSempre he tingut interès\nper l’espai, per això vaig decidir estudiar aquesta carrera, ara només em\nqueda l’últim any i entregar el projecte. Aquí a Terrassa és l’únic lloc de\nCatalunya on fan Enginyeria Superior\ni vaig decidir fer-la aquí per proximitat, si no havia d’anar a estudiar a\nMadrid. Visc a Sant Joan de Vilatorrada i em desplaço amb tren des de\nManresa.16 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011No sabia quina carrera fer\ni he començat Òptica per veure com\nem va. De moment m’agrada i crec\nque ha estat una bona tria. A Catalunya només s’imparteixen aquests estudis a Terrassa, per això he vingut aquí.\nEm desplaço amb autobús i Ferrocarrils de la Generalitat des de Sant Cugat del Vallès, on visc. M’agradaria\nque la nostra facultat estigués més integrada al campus.educació\nLa ciutat té 12.000 alumnes matriculats i ofereix 104 titulacions oficials. La Universitat Politècnica de Catalunya compta en l’actualitat amb 37 grups de recerca i\nprojecta el centre Nexus III a l’entorn del Parc Científic i Tecnològic de Terrassa Orbital 40, per dinamitzar la transferència tecnològica entre universitat i empresa.Campus UPCTerrassa és la segona\nciutat universitària de\nCatalunya i acull en l’actualitat centres de cinc\nuniversitats diferents, nou\nescoles universitàries i\nMútua de Terrassa. Cal\ndestacar també apostes\nde futur com la del Campus de Ciències de la Salut de Torrebonica, que\nconvertirà l’Hospital de\nTerrassa en universitari a\ntravés de la UAB. La ciutat compta amb centres\nsingulars com l’Escola\nSuperior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya,\nl’Escola Superior de Comerç i Distribució o\nl’Institut del Teatre. És\nuna de les tres ciutats de\nl’Estat on es pot cursar\nEnginyeria Aeronàutica.ESCACEnginyeria AeronàuticaPiermario SalernoLaura PardoMaria Vilanova2n d’Interpretació a l’Institut\ndel Teatre3r any de metge resident al\nCampus Mútua de Terrassa2n curs Grau en Direcció,\nComerç i Distribució (ESCODI)Vaig venir a Barcelona d’Erasmus i vaig conèixer aquest institut. Em\nva interessar molt perquè aquí a Terrassa\nes treballa molt el gest, que és l’especialització que volia fer. Amb el Pla de Bolonya\nho han suprimit en moltíssims centres. És\nuna disciplina molt visual en què treballem\nmolt el cos: fem dansa, mim, titelles, etc.\nVisc a Terrassa per comoditat, penso que\nés una ciutat que té moltes possibilitats\nperò, en canvi, li falta vida universitària.Estudié Medicina en Zaragoza y elegí el Campus de Terrassa para hacer la especialidad de Aparato Digestivo\nporque tenía buenas referencias. Está muy\nbien organizado, ya que los residentes podemos rotar por distintas especialidades y\nconocer bien el funcionamiento del centro\ny a sus pacientes. Me gusta esta ciudad y\nde momento me quedaré a vivir aquí. Lo\nque más me gusta es la zona peatonal del\ncentro y su buena comunicación.Sóc de la Ribera d’Ebre i\nhe vingut estudiar aquí a Terrassa perquè aquesta carrera és un títol propi,\nadscrit a la Universitat Autònoma de\nBarcelona, que només es fa aquí. Sovint tenim ponències d’experts que\nens transmeten les seves experiències\nen el sector del comerç. Terrassa m’agrada tant per la seva història com pel\nseu comerç, té un centre molt dinàmic\ni interessant de conèixer.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |17serveis a les personesPrioritat a\nEl nombre de persones ateses per serveis socials s'ha doblat entre 2007 i 2010, arribant a prop de les 30.000. Gairebé el 14%\nde la població ha rebut algun tipus de servei o prestació municipal de caràcter social, un increment degut tant a l'augment de\nnecessitats socials bàsiques, arrel de la crisi econòmica, com al\ndesplegament de la nova legislació en matèria de serveis socials i en atenció a la dependència. Durant aquest temps, també s’ha fet una diagnosi de l’exclusió social com a eina per al\ndisseny i l’aplicació de les polítiques socials.Isaac Albert\nTinent d’alcalde de l’Àrea\nd’Acció Social i Drets CivilsEls municipis són el primer\nespai de socialització política i de prestació de serveis a les persones. Això vol dir que, fins i tot quan no\ntenim les competències, hem de donar\nresposta a les necessitats que ens plantegen les persones que viuen a les nostres ciutats, vinguin d’on vinguin, parlin\nTreballem per la igualtat d’oportunitats.\nPerò no és l’objectiu final. És el punt de\npartida del dret a decidir, el dret a la llibertat, el dret a escollir quina vida es vol\nviure i com es vol viure.Llei de la dependència\nDes de maig de 2007 fins a\ndesembre 2010, 4.617\npersones han estat beneficiàries dels serveis i prestacions de la llei de la dependència.Ajuts econòmics concedits18 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Persones ateses pels Serveis d’Atenció Domiciliàriaserveis a les persones\nEl Pla d’Equipaments Cívics (2009-2018) preveu\nuna inversió de 17,2 milions d’euros per ampliar la\nxarxa de centres i reordenar-ne el funcionament.Pla d’Equipaments\nEl Pla d’Equipaments Cívics dóna resposta a les necessitats provocades per l’increment\npoblacional, el fet migratori, el progressiu envelliment de la societat o el sorgiment de\nnous models familiars. Hi destaca la prioritat d’establir una major coordinació entre els\ncentres dels diferents territoris, amb altres tipus d’equipaments i amb els que són titularitat d’altres administracions, que permeti oferir un major ús i un servei de més qualitat als\nciutadans. També es busca l’equilibri territorial pel que fa als mitjans i recursos\nCentre Cívic Avel·lí EstrenjerCasal Cívic Vapor GranCasal Cívic de Can TusellCasal Cívic del Segle XXCentre Cívic Montserrat RoigCasal Cívic de XúquerEl nou Pla d’Equipaments Cívics no es\nlimita a la construcció de nous casals,\ntambé preveu el condicionament de\nnous locals, la reforma, adaptació i ampliació d’altres ja existents i la col·laboració amb altres equipaments que afavoreixin que les entitats, associacions i\ncol·lectius en puguin fer ús.\nEquipaments fets en aquest\nLa ciutat compta amb 35 equipaments\ncívics entre centres cívics, casals i locals\nsocials. Durant aquests quatre anys s’ha\nampliat el Casal del Segle XX i s’ha fet\nel nou Casal de Can Tusell, ambdós\nl’any 2009 amb càrrec al FEIL. També\nel 2009 s’enllestia el Casal Cívic de Xúquer. El mes de febrer d’enguany s’inaugurava l’ampliació del Centre Cívic\nAvel·lí Estrenjer (amb càrrec al FEOSL)\nal Districte 5 i obria les portes el nou\nCasal Cívic del Vapor Gran, al Districte\n1. També s’ha fet el projecte de rehabilitació de l’antiga fàbrica Saphil, a Ca\nn’Aurell, per convertir-la en casal cívic, i\nestan en marxa les obres d’ampliació\ndel Centre Cívic Montserrat Roig, al Districte 2, amb càrrec a la continuació del\nPla de Barris. L’octubre del 2011 s’iniciaran les obres d’un nou equipament a\nla plaça de la Maurina, dins del Pla de\nBarris. Un altre projecte que aviat veurà\nla llum és la construcció, ja en marxa,\nd’un casal cívic al Districte 2. Aquest\ndonarà servei compartit a Torre-sana,\nMontserrat i Vilardell. Per últim, està en\nmarxa l’adequació de la Masia de Ca\nn’Anglada, dins del Pla de Barris.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |19serveis a les personesLa ciutat de les persones\nL'avanç cap a una societat més igualitària és un dels principals objectius de la\nRegidoria de Polítiques de Gènere. El\n2008 es va posar en marxa la campanya\n“Compartir per gaudir. Repartim els treballs”, amb la finalitat de percebre i donar valor a les tasques domèstiques i de\ncura, i promoure la coresponsabilitat entre homes, dones i joves. La campanya\ns’ha anat ampliant anualment amb iniciatives adreçades a l’educació, com la\nrealització d’una àmplia enquesta entre\nnens i nenes de 9 a 12 anys i tallers formatius oferts a les escoles, o programes\nd’activitats de sensibilització, com la Fira\nd’Entitats per a la Igualtat, o la Quinzena\nde la Coresponsabilitat. Tallers pràctics i\nde sensibilització, sessions de contes,\nconferències i activitats infantils formaven part d’aquestes programacions.\nEl 2010, l’Ajuntament i diverses institucions de caràcter sanitari, judicial i social\nvan signar el nou Protocol per a l’abordatge integral de la violència masclista\nen l’àmbit de la parella, amb l’objectiu\nde poder atendre de forma coordinada i\neficaç les dones que pateixen aquest tipus de violència. Properament està prevista també l’aprovació de l’Ordenança\nper a la igualtat d'homes i dones a\nEn l'àmbit de les accions de formació i\nsensibilització cal referir-se a l'Escola en\nPerspectiva de Gènere, nascuda amb\nl'objectiu d'oferir formació especialitzada\ni assessorament en igualtat d'oportunitats entre homes i dones a escoles, empreses, entitats i ciutadania en general.\nEn el marc de l'Escola s'han dut a terme\ndiferents cursos de formació, així com\ntallers monogràfics dedicats a conèixer\ndones rellevants en diferents disciplines.\nEl programa Terrassenques emès per la\ntelevisió municipal, i el Punt Dona per a\nla Igualtat de Gènere del Pla de Barris,\nque ha impulsat un projecte de recuperació de la memòria històrica de les dones a la Maurina, han estat unes altres\nde les iniciatives encaminades a tractar\nla perspectiva de gènere.Joventut i lleure\nEl 2010 es va constituir el Consell Municipal de Joves, un nou òrgan d’informació, consulta i participació democràtica\ndels joves i les seves associacions en els\nassumptes d’interès municipal. Mitjançant el Consell, es vol afavorir el paper i\nla implicació dels joves en tots els àmbits de la vida ciutadana i facilitar canals\nde comunicació estables amb l’Ajuntament.\nEl principal programa d’actuació social\ni educativa és el Districte Jove, que duu\na terme activitats diàries adreçades als\njoves de 12 a 18 anys als centres cívics\ni als casals de barri de la ciutat, seguint\nun criteri de descentralització de l’oferta.\nEl 2009 es va crear l’Oficina Municipal\nd’Emancipació Juvenil, un espai dissenyat per oferir atenció i assessorament integral a les necessitats dels joves en el\nseu procés d’autonomia i emancipació, i\nque estableix canals de comunicació i\ntreball coordinat entre les diferents administracions que treballen en l’atenció a la\npoblació juvenil. Formen part de l’Oficina el Servei d’Informació Juvenil, el Servei d’Habitatge Jove, el Servei Jove de\nSalut i el Servei de Mobilitat Europea.\nEntre les iniciatives dedicades a promoure la creació artística i la societat\ndel coneixement, destaquen l’espai de\nmúsica jove els Bucs de la Baumann,\nun equipament amb bucs d’assaig, aules de música i estudi de gravació; l’Espai Bit, que facilita formació i recursos\nen l’àmbit de les noves tecnologies, i el\nBaumann, Festival de Creació Audiovisual Jove. Per als grafiters locals, s’han\nhabilitat espais permanents perquè hi\nfacin els seus treballs, i iniciatives puntuals com l’Esprai Jam o “Aquí pots”.\nEn relació amb el lleure educatiu, s’han\nestablert línies de suport econòmic i de\nseguiment i assessorament del treball\nde les entitats que hi ha a la ciutat.\nTambé s’ha dissenyat un Pla de Formació en el Lleure per garantir la qualitat\nde les activitats, i un projecte de coordinació dels casals d’estiu amb la participació de totes les entitats.20 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Oficina Municipal d’Emancipació\nJuvenil (Casa Baumann)serveis a les persones\nEl Pla Estratègic dels Usos i la Gestió del Temps a Terrassa, pioner a Catalunya i Espanya, s’ha aprovat en el ple de\nfebrer del 2011. Promogut mitjançant un ampli procés participatiu, posarà en marxa més de cent mesures per coordinar\ntotes les àrees municipals amb l’objectiu de generar un benestar quotidià a les persones gràcies a una bona gestió del\ntemps. El Pla té en compte altres aspectes com l’espai públic, la mobilitat i la coresponsabilitat en el treball.Gent gran\nA Terrassa viuen al voltant de 30.000\npersones més grans de 65 anys. El servei de Promoció de la Gent Gran, amb\nl'objectiu de promoure l'envelliment actiu\ni gaudir dels anys de més edat d'una manera activa i autosuficient, organitza un\nprograma anual amb caminades, senderisme, visites fora de la ciutat, cinema,\nxerrades, cursets i debats sobre temes\nd'actualitat i d'interès. S'ha dedicat una\nespecial atenció a les sessions de formació en les noves tecnologies (ús del mòbil, Internet, creació de pàgines web…),\ni s'ha consolidat l'oferta de la Universitat\nde la Gent Gran, que ja ofereix dos cursos acadèmics.\nCal destacar la construcció i posada en\nmarxa del Complex de Serveis Els Telers,\nun equipament que integra 46 habitatges assistits, les oficines del Servei de\nPromoció de la Gent Gran i el Casal Municipal Anna Murià, que ofereix una àmplia gamma d'activitats i serveis a totes\nles persones usuàries. També s'ofereix\nsuport personalitzat a les entitats de la\nciutat. Actualment, tres casals tenen un\nPuntxarxa i s'imparteixen 18 cursos d'informàtica.\nPer tal de millorar l'adaptació de les persones grans a l'entorn ciutadà s'han\nadoptat mesures com la gratuïtat del\ntransport públic o les actuacions per garantir l'accessibilitat a l'espai urbà. S'han\nestablert també programes de promoció\nde l'esport, promoció de la salut, autonomia personal, envelliment actiu, consum\nresponsable, atenció a possibles maltractaments, a més del conjunt d'activitats que s'inclouen al tradicional Mes de\nL'octubre del 2007 es va crear el Consell\nMunicipal de la Gent Gran, un òrgan\nconsultiu que assessora l'Ajuntament sobre els temes del seu àmbit. La promoció de l'associacionisme i el suport a les\nentitats del sector han estat un dels centres d'actuació del servei, que també ha\nestablert acords amb la Generalitat per\ndesenvolupar accions intergeneracionals\ni millorar l'oferta de cursos.\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |21serveis a les personesDiscapacitats\nEl ciutadà amb discapacitat ha de ser atès en igualtat de condicions a qualsevol altre, quan s’adreça al servei municipal\nque correspongui per fer una consulta o demanda. Per garantir-ho, s'està treballant en la formació dels treballadors municipals en el tracte adequat a persones amb discapacitat que requereixin suport especial, així com en l'accessibilitat dels espais. També s'ha consolidat la Taula de la Discapacitat com a\nespai participatiu en què les persones amb discapacitat, familiars, associacions, entitats i serveis, tècnics i polítics treballen\nper millorar la qualitat de vida del col·lectiu. Terrassa participa\nen xarxes i espais supramunicipals que permeten atendre i\naportar coneixement en la millora de l'atenció a la discapacitat.\nEl treball en xarxa és la metodologia utilitzada per aconseguir\nconstruir una ciutat inclusiva i accessible per a tots i totes.Anna Garcia\nDirectora del Departament Social i d’Habitatges de ProdisCoordino l’atenció a les famílies amb persones amb\ndiscapacitat. Les ajudem a resoldre les seves demandes o les dirigim a serveis externs. Fem el seguiment de les persones tutelades i vetllem pel bon funcionament dels equips d’esports.\nQuant a habitatge, els proporcionem llars amb atenció les 24 hores o un suport puntual per a les persones més autònomes.\nRepresentant de CC OO a la Comissió 8 de marçCom a membre de la Comissió, vetllo per fer reals\nles polítiques d’igualtat d’oportuntiats entre homes i\ndones. Fem tasques de sensibilització sobretot en situacions que\nsón difícils de detectar perquè estan consolidades i imposades\nEl país experimenta transformacions molt ràpides, en com- pel sistema. Organitzem la Fira d’Entitats de Dones, cinefòrums,\nposició demogràfica i en l'estructura social i econòmica que tallers i jornades de divulgació.\ntendeixen a debilitar les xarxes socials i a generar dificultats\nen la convivència quotidiana. El Servei de Ciutadania i\nPresident de l’Associació de la Gent Gran de la Maurina\nDrets Civils promou la convivència mitjançant accions de\npromoció, informació i formació que s'estructuren en proSempre he treballat per millorar la qualitat de vida\ngrames i serveis. Mitjançant el Pla Estratègic de Ciutadania\ndel nostre col·lectiu. Fa 20 anys no hi havia casals i\ns'ha establert un circuit d'acollida coordinat amb altres\nagents de la ciutat, que completa l'acció del Servei d'Infor- ara ja n’hi ha 8. A la Maurina formem una junta on cada memmació i Orientació al Nouvingut. Aquest servei ofereix for- bre s’encarrega d’un tema en concret: viatges, balls, activitats i\nmació en coneixement de l'entorn, cursos de català d'acolli- excursions. Funcionem com una gran família i si no fos per les acda i sessions de benvinguda, i disposa de tres punts presen- tivitats que fem, moltes persones grans es quedarien a casa.\ncials on entre 2007 i 2010 s'han dut a terme un total de\n6.795 accions d'informació i orientació a ciutadans nouvinPresident del Consell Municipal de Joves\nguts. Mitjançant el programa de Foment de la Convivència,\ns'han visitat fins a 5.855 domicilis per informar sobre els reAquest òrgan està format per més de 40 entitats jucursos i serveis per a una millor convivència veïnal.\nvenils i instituts públics de la ciutat. Des d’aquí vetllem per oferir informació i agrupar propostes amb la finalitat de\nfer xarxa entre les agrupacions i que s’ajudin mútuament per organitzar activitats. El Consell dóna veu als joves i demostra que\naquest col·lectiu està implicat en la ciutat.\nResponsable d’Acollida i Convivència de l’Ajuntament\nde TerrassaA través de diferents punts del Servei d’Informació\ni Orientació a les Persones Nouvingudes, facilitem l’arribada i la\nprimera instal·lació de la població acabada d’arribar a la ciutat.\nL’ajudem a assolir una major autonomia i a integrar-se a la nova societat. També promovem un entorn favorable per a una bona convivència a partir de diferents accions als barris, als espais\npúblics i a les comunitats de veïns.\n22 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011participació ciutadana\nDiversos processos han servit perquè els ciutadans i les ciutadanes participin en\nla millora de diferents espais de la ciutat en aquest mandat. Així, els veïns i les\nveïnes han incorporat els seus suggeriments, per exemple, en la remodelació de la\nplaça de l’Onze de Setembre, del Parc de Sant Jordi o de la nova rambla d’Ègara.En el ple municipal de gener es va\naprovar el Pla Estratègic de Participació\nCiutadana que ha comptat amb les\naportacions de més de 700 personesEl valor de la participació\nL’Ajuntament ha dut a terme un procés de\nreflexió entorn de la participació ciutadana amb l’objectiu d’establir uns criteris\ncomuns i una planificació, tenint en\ncompte l’experiència acumulada i que la\nciutat és pionera en aquestes iniciatives.\nEl Pla recull les aportacions de més de\n700 persones: experts, polítics, tècnics,\nrepresentants d’entitats i ciutadans.El Pla Estratègic de Participació Ciutadana s’estructura en 4 àmbits:\nMecanismes i processos\nS’impulsarà la participació en tots els àmbits, actualitzant i adaptant els mecanismes i processos existents. Destaquen accions com la creació de l’Observatori de la\nInnovació Democràtica que buscarà eines\nde millora de la participació; el reforç dels\nconsells territorials; la creació del Consell\nde la Ciutat, d’un Consell d’Infants i d’un\nRegistre Ciutadà, on la ciutadania podrà\ninscriure’s per participar en els diferents\nòrgans i processos\nEs pretén donar suport al teixit associatiu\ni afavorir-ne l’autonomia. També se’n po-tenciarà la presència als espais de participació i es crearà una Agència per al Suport a les Entitats i el Voluntariat que reforçarà la col·laboració entre entitats i els\noferirà un pla de formació.\nIgualtat en la participació\nEl Pla es marca, mitjançant 36 accions,\nel repte d'aconseguir la participació de les\npersones que habitualment no ho fan:\nciutadania a títol individual i certs col·lectius com les dones, els joves i infants, els\nnouvinguts i les persones amb discapacitat, entre d'altres.\nApropar l'Administració a la ciutadania\nEs vol millorar la gestió de la informació i\npotenciar el paper dels mitjans de comunicació municipals com a servei públic.\nAixí, s'elaborarà una guia de gestions i\nserveis municipals; es buscarà una major\ntransparència publicant informació relativa al pressupost i obres o agenda política;\nes donarà suport a ciutadania i entitats en\nl’ús de les noves tecnologies; es farà una\nsessió anual del Consell de Ciutat oberta\na tohom; i es fomentaran espais televisius\non es pugui interpel·lar els responsables\nExperiència pionera de participació ciutadana en els pressupostos\nAquest procés, pel qual els ciutadans van\ntriar deu projectes per a aquest mandat\nper un import de quatre milions d’euros,\nes va posar en marxa l’abril de 2009. Inicialment, es van recollir 357 propostes\nde 1.404 proponents. Després de passar\nper diferents fases, es van fixar 16 propostes finalistes que es van sotmetre a\nvotació l’abril de 2010. La consulta ciutadana va destacar també per l’aplicació\nde noves tecnologies (votació per Internet\ni SMS). Els ciutadans van escollir deu\npropostes, entre les quals hi ha la creació\nd’un centre públic d’acolliment temporal i\nd’urgència per a persones sense llar; la\nconstrucció d’un skate park al Parc de\nVallparadís; la remodelació del carrer de\nProvença, al barri de Sant Pere Nord, per\ntransformar-lo en bulevard, o la millora\nde l'accés al CAP Sant Llàtzer.L’Ajuntament\n+ a prop\nNoves tecnologies al servei de\nLa Seu Electrònica ha rebut el premi al\nMillor Projecte d’Interoperabilitat dins de\nla categoria d’Administració Local. El\nguardó, atorgat pel Club de Innovación,\nreconeix l’esforç municipal per facilitar els\ntràmits als ciutadans. A través de la Seu\nElectrònica, nascuda el 2010, es poden\nresoldre més de 300 tràmits a qualsevol\nhora, sense desplaçaments ni cues. L’any\npassat es van fer més de 15.000 tràmits\nper Internet. A més, Terrassa s’ha convertit en la primera ciutat catalana on s’ofereixen nous serveis d’Internet de 30 i 50\nMBps. Cal destacar també el projecte\nTerrassa Punt Wifi que facilita l’accés a la\nxarxa lliure i gratuït a la ciutadania a 35\nequipaments.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |23ciutat en transformació\nDes del 20 de març Terrassa compta amb un dels parcs urbans més grans de Catalunya, el de Vallparadís, que amb l’ampliació fins a Can Jofresa, finançada pel FEOSL, ha vist com la seva superfície\nde 388.000 m2 (l’equivalent a 40 camps de futbol com l’Estadi Olímpic) augmentava un 25%, arribant\nals 3,5 km de llargada. El Parc, que acull una intensa activitat lúdica i cultural, travessa la ciutat de\nnord a sud i millora la qualitat dels barris més propers. D’aquesta manera, culmina un projecte nascut fa 20 anys que ha esdevingut un símbol de la Terrassa del segle XXI, amb un disseny que respecta\nel paisatge i la història de l’antic torrent de Vallparadís i que ha convertit aquesta zona verda en un\nespai de civisme, cultura, festa i convivència.El pulmó\n24 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011ciutat en transformació\nInicialment estava previst que el Parc arribés fins a l’avinguda de Santa Eulàlia, però finalment es va decidir que travessés també Can Jofresa i arribés fins a la carretera de Rubí.\nEn el futur, aquesta zona es connectarà amb els espais lliures previstos al voltant de la riera del Palau, quan es completi la transformació urbanística de la Porta Sud de la ciutat.Actuacions del darrer mandat\nLes Hortes dels Frares\nAquest tram del Parc s’obria al públic ara fa un any\namb novetats com diversos salts d’aigua, una gran esplanada amb un tram de graderies, una nova pèrgola\ni jocs infantils.\nSerà un gran espai d’esbarjo, de 53.000 m2 entre el\nSegle XX i Can Palet. Hi trobarem una gran massa\nd’arbres de fulla caduca, gespa i vegetació de ribera\nper crear zones d’ombra.\nL’extensió de Vallparadís fins a Can Jofresa compta\namb una superfície de més de 25.000 m2. Hi trobarem la continuació de la rambla, dues zones destinades a usos cívics, arbrat, jocs infantils i un aparcament públic amb 100 places.\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |25ciutat en transformacióGaudeix de la natura\nsense sortir de la ciutat\nParc de Sant JordiAl gener del 2010, la ciutat recuperava\nun renovat i millorat Parc de Sant Jordi,\ndesprés de la remodelació portada a\nterme amb càrrec al Fons Estatal d’Inversió Local, amb una inversió de més\nde 572.000 euros. El projecte d’actuacions al Parc incloïa moltes de les propostes recollides durant el procés de\nparticipació, en què van prendre part\nnombrosos veïns de la zona. Així, es va\nsubstituir el mur de totxana i la tanca\ndel fons del carrer de Nicolau Talló per\nuna de nova que mostra l’interior del\nParc. També s’ha millorat la rampa del\ncamí central i s’ha creat una nova escala d’accés a la zona de pícnic. Al tram\ndels jocs infantils, se n’han posat de\nnous i s’ha construït una pèrgola. A\nmés, s’han arreglat els graons de l’escala que connecta els dos nivells del parc.\nTambé trobem nous bancs i més quantitat. Pel que fa a la jardineria, s’ha canviat el sistema de reg per un de degoteig, s’ha retirat vegetació en mal estat\ni s’han plantat arbres i cobertura arbustiva. Finalment, a la zona de l’amfiteatre, s’ha consolidat el talús de darrere\nde l’escenari.Parc de GernikaAl final del 2007, s’inaugurava la primera fase del Parc de Gernika, amb 12.000\nm2 de zona verda, que arribaran en un\nfutur fins als 20.000 m2. El parc forma\npart del projecte d’urbanització del barri\nde Torre-sana, que inclou 899 habitatges\nde protecció oficial. Aquesta iniciativa ha\nconvertit la pineda existent en un gran\nparc urbà, seguint criteris de màxim respecte vers l’arbrat que hi havia. També\ns’han plantat nous arbres. Els materials\nestat triats amb la idea de respectar al\nmàxim l’entorn, evitant el formigó i altres\nmaterials que impermeabilitzen el terreny. Els que s’han utilitzat poden filtrar\nl’aire i l’aigua. A més a més, s’han replantat les zones verdes amb una gespa resistent a la sequera i de baix manteniment,\nque no cal regar amb regularitat.\n26 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011ciutat en transformació\nMés de 40 milions d’euros\nhan injectat els Plans de Barri a\nCa n’Anglada, Montserrat, Torresana, Vilardell i La Maurina.Plans de Barri,\nEls Plans de Barri del Districte 2 (i la seva continuació en forma de contracte-programa) i\ndel barri de la Maurina, han comportat la renovació de l’espai urbà i la generació d’unes\nnoves dinàmiques econòmiques i socials. Aquest procés ha estat molt important perquè ha\nposat en evidència que la gestió urbanística d’una ciutat s’ha d’humanitzar tenint en compte els aspectes socials. D’aquesta manera, s’ha aconseguit incrementar la cohesió territorial i comunitària d’aquests barris i millorar la qualitat de vida dels seus veïns i veïnes.Pla de Barris D2L’any 2008 finalitzava el Pla de Barris del\nDistricte 2 amb una inversió final de 20,5\nmilions d’euros (comptant el projecte Treball als Barris i el Pla Educatiu d’Entorn).\nEntre les actuacions que han canviat la fesomia de Ca n’Anglada, Montserrat, Torresana i Vilardell, destaca la construcció de\nla passarel·la de l’Amistat i del pont del\ncarrer de Cantàbria sobre la riera de les\nArenes, la nova urbanització de l’avinguda\nde Barcelona i de nombrosos carrers, o el\ndisseny del complex poliesportiu.Contracte-programa D2L’Ajuntament donava continuïtat al Pla de\nBarris del D2 l’any 2009 amb un contracte-programa que finalitzarà enguany. Entre les actuacions destaca l’ampliació del\nCentre Cívic Montserrat Roig, iniciada el\nmes de febrer, que preveu la construcció\nd’un nou edifici annex de dues plantes, on\ns’ubicarà l’Oficina d’Atenció al Ciutadà i al\nNouvingut i els Serveis Socials. També es\nmillorarà l’entorn del Mercadal i es construirà un nou casal cívic per a Montserrat,\nTorre-sana i Vilardell.Pla de Barris la Maurina\nFins al 2012 comportarà inversions i actuacions socioeconòmiques de 16 milions\nd’euros. Entre les principals actuacions urbanístiques trobem la reurbanització de diversos carrers (com Dom Bosco, Pare\nLlaurador, Salvà i Velázquez, o la plaça de\nla Maurina) la construcció d’un nou equipament a la plaça de la Maurina, la reurbanització (ja en marxa) del carrer de Núria, eix comercial del barri, o de l’entorn\ndels blocs de Vitasa. També hi ha programes específics per a diversos col·lectius.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |27ciutat en transformaci贸La Rambla\nde tothom28 | mar莽 visquemterrassa especial mandat 2007-2011ciutat en transformació\n5,61 milions d’euros han destinat l’Ajuntament (3,21 milions) i la Generalitat (2,40 milions) per\nremodelar els diversos trams de la Rambla | 23.049 m2 és la superfície total de la remodelada rambla d’Ègara | 4,5 metres és l’amplada de cada vorera lateral | 9 metres és l’amplada del passeig\ncentral fins al carrer d’Arquímedes | 3,5 metres tenen d’amplada els carrils de circulacióLa nova Rambla és una aposta de futur per a tota la ciutat. El disseny, fruit d’un procés de\nparticipació ciutadana, s’ha fet amb respecte a la tradició i la identitat d’un dels eixos neuràlgics i comercials de la ciutat. D’aquesta manera, la Rambla es reinventa com un espai\nurbà remodelat pensat per als vianants, però també per al transport públic, per al gaudi de\nl’oferta comercial, de la restauració, i per a la participació en activitats culturals i de lleure. Així, el projecte ha tingut en compte els usos dels ciutadans de la rambla d’Ègara, la dinamització comercial i els elements més singulars del seu paisatge.Voreres més amplesRenovat passeig centralUn sol carril per al busConservació de l’arbratPavimentació bicolorEnllumenat eficientEl canvi més visible per als ciutadans\nha estat l’ampliació de les voreres laterals, que amb una longitud total de 4,5\nmetres, dobla la superfície destinada\nals vianants. Aquest fet permetrà dinamitzar l’ús comercial de la Rambla.L’arbrat s’ha mantingut en la seva totalitat. Allà on, per motiu de les obres, s’han\ntrasplantat els arbres a altres indrets de\nla ciutat, se n’han plantat altres de la\nmateixa espècie amb una mida d’entre\n60 i 70 centímetres de perímetre.Els vianants poden gaudir d’un passeig\nde 9 metres d’amplada, 40 centímetres\nmés que l’anterior, que es convertiran\nen 6 en el tram del carrer d’Arquímedes\nfins al de Galileu. La inexistència de vorada facilita l’aprofitament de l’espai.El nou paviment permet la lectura de la\nRambla com a espai amb clar predomini del vianant. Així, el paviment de la\npart central i de les voreres laterals està\nformat per línies de llamborda de formigó combinada en dos colors.Es passa dels dos carrils de circulació\nde trànsit en cada sentit, a banda i banda del passeig, a només un de 3,5 metres d’amplada per on circularà el bus,\nvehicles d’emergència, de càrrega i\ndescàrrega, bicicletes i veïns.Els fanals més propers a les façanes\nsostenen elements a dos nivells, un a 4\nmetres orientat a la vorera i un altre, de\n7 metres, a la circulació del trànsit. Al\npasseig, hi trobem un enllumenat per a\nvianants, amb LED, a 3,5 metres.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |29ciutat en transformacióNous espais públics\nPlaça del Primer de MaigNombroses places han vist\nla llum o han experimentat\nimportants millores durant\nels últims quatre anys\nPlaça del Progrés30 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Plaça de Lluís Companysciutat en transformació\nLa ciutat ha recuperat i millorat nombrosos espais perquè els terrassencs i les terrassenques puguin\nfer-ne un lloc d’oci per a grans i petits i també de trobada. Destaca la renovació de la plaça del Primer\nde Maig, al barri de Sant Pere Nord, amb un pressupost de més d’1,6 milions d’euros amb càrrec al\nFEOSL, o la urbanització de la zona del voltant de la nova estació del Metro d’UPC-Vallparadís.Entorn de la plaça dels Drets\nHumans i carrer de SalmerónPlaça de Miguel HernándezPlaça de les MagnòliesPlaça de l’11 de Setembremarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |31comunicacions i mobilitatMetroRecta final\nper al metro\n32 | marรง visquemterrassa especial mandat 2007-2011comunicacions i mobilitat\nEl Metro de Terrassa donarà servei a 32.000 passatgers, el doble que en\nl’actualitat | El nou tram perllongat, de 4,5 quilòmetres de longitud,\ncompta amb dos túnels de 6,75 metres de diàmetre cadascun, excavats\namb dues tuneladores | La inversió arriba als 321 milions d’eurosTerrassa Est\nEstacions actuals i estacions previstesVallparadís-UniversitatIntercanviador RenfeNacions UnidesDurant l’any 2012 entrarà en funcionament el Metro de Terrassa, una de les infraestructures de major envergadura que\ns’han portat a terme a la ciutat i que farà realitat una xarxa de Metro que millorarà les connexions amb la ciutat de Barcelona i amb la seva àrea metropolitana.\nEs tracta d’una aposta decisiva per al\nfutur de la mobilitat de la ciutat, que\nd’aquesta manera se situa entre les\ngrans urbs que disposen d’una xarxapròpia de metro. Amb aquest perllongament, Terrassa comptarà amb tres noves estacions que donaran servei al centre històric de la ciutat, a la zona universitària i a Can Roca, a més de l’intercanviador de Ferrocarrils de la Generalitat\nde Catalunya - Renfe. Cal destacar que,\ngràcies a aquest projecte, la ciutat també ha guanyat un ampli espai urbanitzat\na l’entorn de la nova estació del Campus\ni al costat de la Casa Baumann.Nova estació Terrassa-Est\nVa entrar en funcionament l’any\n2008, amb una inversió de l’Estat de\nmés de 4,6 milions d’euros en la\nconstrucció i l’equipament. Aquesta\nestació dóna servei a les zones nord\ni est de la ciutat. S’han creat 238\nplaces d’estacionament gratuït en els\ndos aparcaments contruïts per l’Ajuntament a ambdós costats de l’estació.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |33comunicacions i mobilitat\nLa nova autovia B-40 permet circular amb fluïdesa\ni creuar Terrassa en pocs minuts. Sense\nsemàfors, ni cues, ni congestions de trànsit.34 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011comunicacions i mobilitat\nTerrassa impulsa l’Eix de l’E-9, plataforma que agrupa més de 90 municipis que pretenen potenciar la ruta\neuropea que uneix Barcelona amb París passant per Terrassa i Toulouse. Inclou municipis catalans, andorrans\ni francesos, i aposta per donar un impuls accelerat a la construcció d’aquesta infraestructura viària per assolir\nuna nova connexió entre Catalunya i Europa, que afavorirà les relacions comercials, culturals i socials.La B-40\npren formaDes del juny de 2010 es pot circular pel tram Viladecavalls-Terrassa\nde l’autovia B-40, que ha esdevingut la nova ronda Nord-Oest de la\nciutat. Aquest tram connecta les autopistes C-58 i C-16 i millora\nels accessos i les connexions a la xarxa viària de diversos polígons\nindustrials i urbanitzacions de la zona. S’hi pot accedir des del sud\nde Terrassa circulant per la B-120 de Viladecavalls-Olesa, arribant a\nla rotonda d’accés a la B-40 i continuant en direcció Terrassa Nord.\nDes de l’autopista C-16/C-58, venint de Barcelona, s’hi accedeix\nper un enllaç directe situat després de la sortida Terrassa Oest.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |35comunicacions i mobilitatMobilitat més segura i\naposta pel transport públicTerrassa aposta per un model de mobilitat més sostenible i eficient. Els objectius\nprincipals passen per la racionalització\nde l’ús del vehicle privat, el canvi a altres\nmodels de transport més nets i la millora\nde la seguretat viàriaMés carril biciCarrils bici36 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011S’ha incrementat la xarxa de carril bici amb l’objectiu de potenciar l’ús de la bicicleta com un vehicle més sostenible i\nmenys contaminant. El 2009 s’inaugurava el nou carril de\nles avingudes, que enllaça l’Estadi Olímpic amb el polígon de\nSanta Margarida. El 2010 s’enllestia la continuació del carril\nbici de les avingudes per enllaçar l’avinguda de l’Abat Marcet amb el Palau Judicial. Actualment, tenim a la ciutat 12\nkm de carril bici segregat i uns altres 20 km en cohabitació.\nD’altra banda, el servei públic de lloguer de bicicletes Ambicia’t dóna dret a utilitzar qualsevol de les cent bicicletes repartides per la ciutat pagant una taxa anual de 25 euros.comunicacions i mobilitat\nLa ciutat treballa per trencar barreres per a les persones amb discapacitats.\nL’Ajuntament, adherit a la Convenció sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat, continua suprimint barreres arquitectòniques amb diverses actuacions,\ncom la millora en l’accessibilitat a nombrosos passos de vianants de la ciutat.Promoció del transport públicS’ha millorat el servei públic d’autobús urbà amb la compra\nde 22 vehicles nous i la creació de la línia 11, amb una inversió de més de tres milions d’euros. Aquesta adquisició ha\npermès millorar la freqüència de pas dels vehicles de quatre\nlínies. També s’ha introduït la gratuïtat de l’autobús per a les\npersones més grans de 65 anys i s’ha implantat la targeta T-12\nde l’ATM per a menors de 12 anys. Per millorar la mobilitat\ns’ha implantat un nou carril bus al passeig del 22 de Juliol.\nFinalment, s’ha inaugurat recentment l’Oficina de Mobilitat\nal carrer d’Iscle Soler, 9, que compta amb una màquina expenedora de bitllets les 24 hores del dia.Zones 30S’han implantat noves zones 30 als barris de Can Roca, Torresana, Can Palet II, Xúquer, Guadalhorce, Sant Llorenç, La Cogullada, Segle XX, Roc Blanc i Cementiri Vell. L’objectiu d’aquestes zones de velocitat limitada és pacificar els carrers i\nmillorar la seguretat viària. Aquestes àrees disposen de passos elevats i voreres més amples que faciliten la visibilitat\ndels passos de vianants.Més places d’aparcamentEn aquest mandat s’ha construït l’aparcament soterrat de la\nplaça del Primer de Maig, amb capacitat per a 286 places.\nL’any 2009 també entrava en funcionament l’aparcament soterrat de Sant Leopold, amb 210 places. Actualment a la ciutat hi ha 12 aparcaments soterrats, amb un total de 3.227\nplaces. Els darrers anys, s’han fet canvis en la configuració de\nl’aparcament d’alguns carrers per crear més de 1.200 places\nd’aparcament lliure en bateria. Durant el 2011 es preveu la\ncreació d’entre 500 i 1.000 noves places gratuïtes d’aparcament als barris. En la distribució de l’oferta d’estacionament\ndel 2010 un 64% correspon a l’aparcament particular, un\n31% lliure en calçada, un 3% públic i un 2% de zona blava.Noves places\nCementiri Vellmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |37comunicacions i mobilitatLa ciutat millora la\ncirculació viàriaPlaça de l’AiguaDiverses actuacions urbanístiques han\nmillorat durant aquest mandat la mobilitat urbana en avingudes, carreteres, rotondes i places. Així, destaquen remodelacions com la del tram final de l’avinguda de Barcelona fins a la plaça dels Països Catalans, que també s’ha remodelat\ninstal·lant-hi nous passos de vianants\nadaptats, i on també s’ha instal·lat un\nnou sobreeixidor. La reurbanització d’a-Av. de les Glòries Catalanesquest important eix viari de l’est de la\nciutat va finalitzar amb una tercera fase\nl’any 2009 amb finançament del Fons\nEstatal d’Inversió Local (FEIL), amb un\npressuposst superior a 1,2 milions d’euros. El projecte de reurbanització va anar\na càrrec de l’estudi de la prestigiosa arquitecta Beth Galí, autora també de la\nreurbanització de la rambla d’Ègara.\nL’eix ha esdevingut un espai de passeig i38 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Avinguda de Barcelonad’activitat social i comercial, i a més, s’ha\npotenciat el paper d’unió entre els barris de\nCa n’Anglada i Plaça Catalunya - Escola Industrial. També s’ha reformat el tram\nnord de l’avinguda de les Glòries Catalanes, entre la plaça dels Països Catalans\ni el carrer del Guadalquivir, amb l’objectiu de fer un vial més atractiu i còmode\nper als vianants i millorar la seguretat\nviària. Destaca la remodelació del pavi-comunicacions i mobilitat\nUn dels projectes participatius als pressupostos escollit pels ciutadans és la millora de l’accessibilitat dels vianants a la\nrotonda de la carretera de Matadepera amb l’avinguda de Béjar, i la vinculació amb la rotonda de la Plaça de l'Aigua.\nActualment, les obres estan en marxa amb l’objectiu de millorar la seguretat. S’estan ampliant les voreres i reubicant i\nrepintant els passos de vianants. També s’instal·larà un semàfor amb temporitzador. El pressupost és de 120.000 euros.Plaça dels Països CatalansCarretera de MontcadaRotonda Béjar amb carretera de MatadeperaRotonda PAC amb carretera de Matadepera\nment, l’enllumenat i la xarxa de clavegueram, l’ampliació de la vorera de ponent, la incorporació d’un carril bici, nova semaforització i la implantació de\npassos de vianants amb polsador. El\npressupost d’aquesta actuació, que culmina la remodelació de la via, ha estat\nsuperior a 1,2 milions d’euros. La carretera de Montcada també s’ha vist afectada per les obres de construcció del so-breeixidor entre la riera de les Arenes i\nl’avinguda de Barcelona. Concretament,\ns’han pavimentat 4.400 m2 de calçada i\n990 m2 de vorera. També ha millorat la\nconnexió entre Matadepera i el Parc Audiovisual de Catalunya (PAC) gràcies a\nles dues rotondes de la BV-1221 que faciliten l’accés al PAC i al centre de Matadepera. En total, la Diputació de Barcelona ha invertit més d’1,8 milions d’eu-ros en aquesta actuació. Finalment, les\nobres de la plaça de l’Aigua han servit\nper millorar la seguretat viària. S’ha incrementat la superfície de les voreres i\ns’ha creat un carril bici al voltant de la\nplaça, amb dos sentits de circulació,\nconnectat als de les avingudes Abat Marcet i Jaume I. Les obres, a càrrec del\nFEIL, han tingut un pressupost de més\nde 476.000 euros.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |39ciutat verda i sostenibilitatCompromís amb el\nAposta pel vehicle elèctricEnergies renovablesTerrassa és pionera en el foment del\nvehicle elèctric amb la creació de\ndos punts de recàrrega per a aquest\ntipus de vehicles, ja siguin cotxes o\nmotos. De fet, el punt de recàrrega\nper a motos, ubicat a la plaça del\nProgrés, ha estat el primer de l’Estat espanyol i un dels primers d’Europa a disposició dels ciutadans en\nun espai públic. L’Ajuntament també ha adquirit enguany set vehicles\nelèctrics, 2 per al Servei de Manteniment Urbà i la recollida de residus\ni 5 motocicletes per a la Policia Municipal. L’estalvi anual d’emissions\nde CO2 estimat que s’assolirà amb\naquesta acció és de més de 15 tones.La ciutat és pionera en la instal·lació de calderes de biomassa en nou\nequipaments educatius i al Centre\nd’Informació Ambiental de Can\nBonvilar. Es continua promocionant\nl’energia fotovoltaica, amb prop de\n400 panells que han reduït més de\n35 tones d’emissió de CO2. Destaca\nla instal·lació entre el 2007 i el\n2011 de 19 instal·lacions solars\ntèrmiques en equipaments i habitatges públics. Aquestes se sumen a\nla vintena anterior i suposen un estalvi energètic anual de 447 MWth,\nequivalent a l’energia necessària\nper escalfar l’aigua de 912 persones durant un any. L’estalvi energètic és de 133 tones anuals de CO2.40 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Telecontrol d’aigües\nUna nova xarxa automàtica de telecontrol de qualitat de les aigües residuals permet conèixer millor els\nabocaments que es produeixen a la\nciutat i garantir que l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals de Terrassa funcioni correctament. Així,\nes pot conèixer en tot moment la\nqualitat de les aigües residuals que\ncirculen pels quatre grans col·lectors que hi ha a la ciutat i als quals\narriben tots els abocaments, tant\nels industrials com els domèstics.\nLes obres, de més d’1 milió d’euros,\nles ha finançat l’Ajuntament, l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) i\nel Fons de Cohesió Europeu.ciutat verda i sostenibilitat\nL’Ajuntament, el 2009, va signar a Brussel·les el Pacte d’alcaldes per reduir les emissions de gasos d’efecte hivernacle.\nLa signatura del Pacte comporta assumir els objectius de la UE per a l’any 2020 de reduir en un 20% les emissions de\nCO2 del municipi mitjançant la millora de l’eficiència energètica i la producció d’energies renovables. A tal efecte s’ha\nelaborat un Pla d’acció d’energia sostenible i s’elaborarà un informe bianual par a l’avaluació i verificació dels objectius.Coll Cardús + reciclatgeIl·luminació pública + sostenible\nEls 27.000 punts de llum de la ciutat han reduït el consum un 12% en\nels darrers anys. S’han instal·lat\nlàmpades de vapor de sodi amb\nmés rendiment i menys consum. En\nels darrers dos anys han augmentat\nun 25% i arriben ja al 66% del total. La llum LED, més eficient energèticament, també s’està implantant, per exemple, a la nova Rambla. No cal oblidar la substitució de\nles òptiques d’incandescència dels\nsemàfors per altres de tecnologia\nLED.Neix el nou Parc Agroforestal\nDes del 2010 Terrassa compta amb\nel Parc Agroforestal, un espai natural i de lleure de 320 hectàrees situat al nord de la ciutat, sobre l’autovia B-40. L’Ajuntament hi ha habilitat una xarxa de camins de 15 km\nper poder passejar-hi a peu i en bicicleta. Aproximadament un 50%\nde la superfície del Parc és sòl agrícola. En aquest sentit, s’hi han fet\ndiferents accions encaminades a la\nrecuperació i promoció de l’activitat\nagrícola. Per exemple, també s’ha\nmillorat l’entorn de Can Bonvilar,\namb càrrec al FEIL, amb la reparació de camins i del pont que creua\nel torrent de la Betzuca.El Consorci de Residus del Vallès Occidental s’encarrega de gestionar el\nnou Centre de Tractament de Residus\nde Coll Cardús. Aquest permetrà tractar fins a 245.000 tones d’escombraries l’any, la totalitat del rebuig de la\ncomarca. La planta recuperarà\n67.800 tones anuals de deixalles no\nreciclades i emmagatzemarà tota la\nresta en bales plàstiques segellades.\nAmb la posada en marxa de l’Ecoparc, s’ha fet realitat el tancament definitiu de l’abocador controlat. Cada\nterrassenc genera de mitjana 1 kg de\nresidus al dia, menys que la de la comarca (1,3) o la de Catalunya (1,5).\nS’ha assolit un 37% de recollida selectiva.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |41culturaTeatre Principal, un dels millors\nescenaris de CatalunyaTot està a punt perquè la ciutat tingui un nou equipament,\nun renovat Teatre Principal que estrenarà la seva programació el 14 d’abril. Amb la reforma, el teatre serà un dels espais teatrals més ben equipats del país, amb una caixa escènica per a grans escenografies i uns equips amb la tecnologia més moderna. El nou Teatre Principal tindrà 4.500 m2\ni una capacitat per a uns 660 espectadors que gaudiran d’una visió excel·lent i molt pròxima de l’escenari, que amb els\nseus 18 metres d’amplada per 11 de profunditat, supera el\ntamany de l’original. A la platea, cada butaca tindrà una sortida d’aire condicionat. Una de les novetats més destacades\n42 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011és la construcció d’una segona sala amb capacitat per a cent\npersones, al pis superior de l’entrada i sota la cúpula de l’edifici, amb un finestral obert a la ciutat. Aquest segon espai\nescènic podrà acollir trobades, espectacles o concerts de petit format. Els treballs han permès recuperar la façana històrica del 1911 i alguns importants elements de decoració,\ncom el mosaic modernista aparegut sota el paviment de l’entrada, que ha estat restaurat, les dues columnes laterals i\nl’arc de l’entrada que van desaparèixer als anys seixanta, o\nels vitralls del foyer, al primer pis. El pressupost total previst\nper a la remodelació del teatre és d’11 milions d’euros, alscultura\nEl Teatre Principal de Terrassa és una edificació teatral els orígens de la qual es remunten al 1866, que\nservia per a l'esbarjo de la burgesia industrial de la ciutat. L'edifici actual, situat a la plaça de Maragall, data del 1911, quan el van reformar els arquitectes Enric Catà i Francesc Guàrdia. Guàrdia era gendre de Lluís\nDomènech i Montaner i va ser col·laborador seu en la construcció del Palau de la Música Catalana.quals cal afegir els 2,5 milions d’euros que va pagar l’Ajuntament per l’edifici i els espais contigus.\nEl Centre d’Arts Escèniques de Terrassa (CAET)\ngestionarà i programarà el nou teatre\nEl Teatre Principal s’obrirà al públic el 14 d’abril, amb l’estrena\nde l’obra de Josep Maria Benet i Jornet Una vella, coneguda\nolor, sota la direcció del terrassenc Sergi Belbel, que produirà el\nCentre d’Arts Escèniques de Terrassa. Precisament, serà el CAET\nl’encarregat de portar la gestió i la programació d’aquest nou\nequipament cultural. Amb la creació del CAET l’any 2006, tantl’Ajuntament com la Generalitat van apostar per un centre generador de continguts teatrals, impulsor de la relació entre els creadors i el públic i amb el paper d’interlocutor amb els artistes de\nla ciutat. Ara mateix és un punt de referència obligada del sector. L’any passat, el CAET presentava el Festival TNT - Terrassa\nNoves Tendències, herència del Festival Internacional de Dansa.\nD’aquesta manera es convertia en un únic Festival TNT anual\nd’espectacles de moviment i multidisciplinaris. L’any 2010, el\nCAET també creava el Festival de Teatre de Terror, que es va\ncloure amb un 85% d’ocupació en la seva primera edició i un\nnotable seguiment en els espectacles de carrer.\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |43cultura\nLa ciutat completa el seu Pla de Biblioteques amb\nla nova biblioteca del Districte 3\nEl mes d’abril s’inaugurarà la nova biblioteca del Districte 3, al Parc de Vallparadís. Aquest nou equipament completarà el Pla de Biblioteques de Terrassa de\nl’any 1998, fet que comportarà que cada districte tingui el seu propi equipament.\nLa singularitat de la nova biblioteca fa que s’hagi construït a tres nivells dins de\nl’àmbit del parc de Vallparadís. La planta baixa estarà al nivell del carrer Germà\nJoaquim, entre el carrer d’Eugeni Ferrer Dalmau i el carrer d’Albinyana, al barri de\nCan Palet. La planta semisubterrània tindrà façana al Parc i la subterrània estarà\nal nivell de l’interior del Parc.La història de Terrassa\nes podrà consultar en\nun nou edificiEl nou equipament tindrà una superfície de 1.260 m2. A la planta d’accés, de 346\nm2, hi haurà la recepció, la zona de préstec, les seccions de revistes i música, un punt\nd’accés a Internet i una sala d’actes. A la biblioteca s’hi entrarà per una terrassa que\nfarà la funció de plaça pública. A un nivell inferior hi trobarem la planta principal, de\n650 m2. Aquí podrem consultar el fons general i especialitzat i accedir a l’aula multimèdia, a una aula de suport, a l’àrea infantil i a la zona de despatxos i de direcció. Finalment, la planta subterrània acollirà un magatzem de 80 m2. La nova biblioteca donarà servei als barris de Can Palet i Segle XX i suposarà la unificació dels biblioaccessos Pere Roca i Salvador Utset en un únic espai. La construcció de la biblioteca del\nDistricte 3 té un pressupost de 2.268.053 euros, 528.053 dels quals els aporta l’Ajuntament; 1,5 milions, la Diputació de Barcelona, i 240.000, la Generalitat de Catalunya.Aquest any 2011 s’inaugurarà la nova\nseu de l’Arxiu Històric Comarcal, que\nha reconvertit l’antiga Funerària del carrer de Baldrich en aquest nou equipament. De l’edifici, de 3.500 m2 de\nplanta baixa i semisoterrani, només s’ha\nconservat l’estructura i el forjat de la\nplanta baixa. Disposarà d’una planta\nd’accés amb una gran sala de consultes\ni dues de conferències, a més d’espais\nexclusius per al treball dels arxivers. La\nplanta baixa es destinarà a una sala polivalent oberta als ciutadans, mentre\nque al soterrani s’emmagatzemarà el\nfons documental en prestatges compactes. L’any 2006, el Departament de\nCultura de la Generalitat va firmar un\nconveni amb el consistori pel qual es\ncomprometia a finançar amb 3,5 milions d’euros el trasllat de l’Arxiu, fent\nobres de reforma i adequació a l’edifici\ndel carrer de Baldrich. Per la seva banda, l’Ajuntament cedia l’edifici de l’antiga Funerària. Actualment, l’Arxiu conserva el patrimoni documental terrassenc en 3.000 metres lineals de documentació.Publicacions municipals\nLa Seu d’ÈgaTerrassa, l’esra. Publicat el\n2009, fa un comgran ciutat.\nplet repàs dels\nUna mirada als dimés de mil anys\nferents àmbits i pod’història i dels\ntencialitats de la\nTerrassa del segle\nartístics i arquitectònics del conjunt mo- XXI, que es configura com una de les canumental de les Esglésies de Sant Pere. pitals de futur del país.\n44 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Protocols de\nPrimer llibre de la\ntradicions”, descriu i\nil·lustra els actes\ntradicionals, les músiques i els balls que\nconformen l’estructura de la Festa Major.cultura\nDes de l’any 2009, el Cinema Catalunya forma part de la xarxa Europa Cinemas, que pertany al programa Media de la Unió Europea i té com a objectiu promoure l’exhibició de pel·lícules europees d’autor i crear una trama de cinemes per\nportar a terme accions conjuntes tant en l’àmbit nacional com europeu.La Casa de la Música de Terrassa, coparticipada per l’Ajuntament, la Generalitat i\nl’empresa privada Vesc, neixia l’any 2008 com un nou model de gestió cultural dedicat a\nla formació, la creació, l’exhibició i la difusió de la música popular. En aquest temps, ha\nprogramat concerts de tots els estils musicals a diferents sales de la ciutat, ha ofert formació\na alumnes i docents i ha programat activitats infantils per a les escoles de la ciutat.Neix la Casa de la\nMúsica de TerrassaL’any 2010, la Casa de la Música inaugurava El Vapor, primer equipament destinat a la creació musical a la seu de l’antic\nVapor Albinyana. L’espai, de 300 m2, està condicionat acústicament i insonoritzat. Aquest centre de recursos musicals integral ofereix serveis i activitats dirigits tant a músics professionals com emergents. Així, complementa els bucs d’assaig de\nla Baumann i les sales de concerts existents a la ciutat. Aquest espai polivalent ha ajudat a cobrir el dèficit de locals d’assaig a la ciutat amb un recinte apte per a la creació musical que pot acollir grups de gran format com ara corals o big bands.\nA banda d’això, s’hi poden programar conferències, exposicions, rodes de premsa, presentacions d’espectacles, de treballs\ndiscogràfics o audicions. L’espai també ofereix material musical de tota mena als artistes, així com un servei d’hemeroteca,\nvideoteca i discoteca. El cost ha estat de 30.000 euros finançats per la Casa de la Música de Terrassa.Camí\ndel Moderniscompleta descripme a Catalunció del recorregut,\nya. Les cinc prila història i els inmeres edicions de\ndrets més caractel’exitosa Fira Morístics d’aquest\ndernista (2003 llegendari camí de més de 25 km. que 2008), a través d’una extensa col·lecció\nuneix Sant Cugat i La Mola.\nd’imatges plenes de vida i de color.Sortim! Des de\nmarç de 2009 la revista municipal Visquem inclou aquesta agenda que informa de l’oferta cultural i d’oci de la ciutat d’una forma\namena i atractiva.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |45culturaLa ciutat recupera la\nSeu d’ÈgaraPantocràtor. Una absidiola de l’església de Santa Maria conserva la volta i la\nparet pintades amb frescos pintats cap a l’any 1180. Representen la consagració,\nla mort i l’enterrament de sant Tomàs Becket i un Crist en majestat.\nRetaule petri. L’església parroquial\nde Sant Pere, d’estil romànic, conserva al seu interior un tresor extraordinari: un retaule preromànic de pedra\n(segle X) que és únic al món per les\nseves característiquesPintures murals del segle VI. A\nSant Miquel i Santa Maria trobem escenes religioses del segle VI, úniques\na Europa en categoria i conservació.46 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Recreació del\ncomplex. El municipi hispanoromà\nd’Ègara va ser la seu\nd’un nou bisbat cap\na l’any 450 que ocupava tot el Vallès i\narribava fins al Penedès i el Maresme.\nLa Seu, on es va celebrar el Concili d’Ègara l’any 615, va\ncréixer i evolucionar\nen diferents fases\ndurant l’època visigòtica, fins que, al\nsegle VIII, després\nde la invasió musulmana, va desaparèixer el bisbat.cultura\nA l’inici del 2010 s’inauguraven les obres de restauració de l’interior de la Torre del Palau, portades a\nterme per l’Ajuntament, amb un cost de gairebé 300.000 euros. També s’hi va instal·lar una nova il·luminació i elements d’interpretació museogràfica. Es tracta de l’únic element visible que es conserva al\nseu lloc de l’antic Castell Palau de Terrassa, construït a partir del segle XII pels comtes de Barcelona.Cúpula de Sant Miquel. Sostinguda per vuit columnes, culmina el temple\nfunerari que menys ha canviat al llarg\ndels segles.Camp de les Ànimes. En l’espai\ninterior del recinte, hi trobem tombes\nde diferents èpoques senyalades al paviment i il·luminades a la nit.Joies de l’art\ngòtic. Els retaules de Sant Pere,\nSant Miquel i\ndels Sants Abdó i\nSenén són obres\nmestres del gòtic\ncatalà de mitjan\nsegle XV.El Pla Director de les Esglésies de Sant Pere culminava el\n2009 amb els actes oficials de\ncelebració de la Seu d’Ègara,\nque tancaven més d’una dècada d’estudis, excavacions i remodelacions que han aportat\nnova llum sobre l’antiga Seu\ndel Bisbat d’Ègara (segles VVIII), sobre l’època romànica\ndel recinte i la seva evolució\nposterior fins a l’actualitat.\nTambé s’hi han efectuat intervencions perquè els visitants\npuguin interpretar la història i\nseguir-la a través d’un llenguatge de pedres, colors i textures. Una actuació clau és la\ntransformació de l’antiga rectoria en un espai de museu i\natenció als visitants, a la zona\non es trobava l’antiga catedral. Un audiovisual reconstrueix amb imatges virtuals\nl’aspecte que els experts suposen que tenia el conjunt en la\nseva època de màxima esplendor. La remodelació del conjunt ha estat finançada per\nl’Ajuntament, la Generalitat,\nla Diputació de Barcelona, el\nGovern d’Espanya i Caixa\nTerrassa, amb la col·laboració\ndel bisbat de Terrassa i de la\nParròquia de Sant Pere.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |47esportsEsport a l’abast de tothom\nAquest mandat ha deixat nous i millors equipaments a la ciutat que han facilitat la pràctica de l’esport a milers de terrassencs i terrassenques.\nGespa artificial a diferents camps de futbol\nCal destacar la instal·lació durant el 2009 de gespa artificial,\nper millorar les condicions de joc i d’ús de les instal·lacions,\nals camps de municipals de futbol de Sant Llorenç, Can Parellada, les Arenes, Poble Nou, la Maurina i a l’Estadi Olímpic.\nEl pressupost d’aquestes actuacions, superior als 2,8 milionsd’euros, ha anat a càrrec del Fons Estatal d’Inversió Local\n(FEIL). L’Ajuntament també va col·laborar econòmicament el\nmateix any en la instal·lació de gespa artificial del camp de futbol del Club Natació Terrassa i del Pla del Bonaire.\nComplex poliesportiu del Districte 2\nEl FEIL també va fer possible al final del 2009 la inauguració\ndel gran complex esportiu del Districte 2, ubicat als terrenys\ndel camp municipal de futbol del San Cristóbal, amb un cost\nproper als 3,5 milions d’euros. Les obres van incorporar nousComplex Poliesportiu del Districte 2Mitja Marató de Terrassa\n48 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011Camp de Futbol Municipal de la Maurinaesports\nHo sabies?La ciutat compta amb prop d’un centenar d’entitats esportives i més d’un centenar d’equipaments | Tenim 3 clubs\nd’hoquei a divisió d’honor i 12 de futbol a diferents categories | Més de 17.600 infants i joves de la ciutat van prendre\npart en els Jocs Esportius Escolars del curs passat, organitzats pel Consell Esportiu del Vallès Occidental amb la col·laboració de l’Ajuntament | La Mitja Marató de Terrassa ha tingut enguany la participació de més de 3.000 corredorsvestidors, graderia i tribuna, un camp de futbol 7, una pista\npoliesportiva, tres pistes de pàdel, i setze de petanca.euros i la va finançar íntegrament el Consell Català de l’Esport.Centre de Tecnificació de BMX\nAl juny del 2010, l’antic Circuit Municipal de BMX de les\nArenes es convertia en un Centre de Tecnificació de BMX\napte per a competicions internacionals, i esdevindrà un\ndels millors de l’Estat. El projecte de remodelació va ser redactat per tècnics municipals amb la col·laboració de la Federació Catalana de Ciclisme. L’obra va costar 550.000Skatepark a Vallparadís\nFinalment, cal esmentar un projecte sorgit dels pressupostos\nparticipatius 2008-2011. La proposta, que va quedar segona\nen la consulta ciutadana sobre inversions municipals feta a l’abril de l’any passat, consisteix en la construcció d’un skatepark\nal Parc de Vallparadís per a la pràctica del monopatí en les seves diverses modalitats. Té un pressupost de 380.000 euros.Gespa artificial a vuit camps de futbolCentre de Tecnificació de BMXJocs Esportius EscolarsEstadi Olímpic\nmarç visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |49lideratge\nPresència a Europa\nTerrassa participa en 12 xarxes europees en diferents sectors. La ciutat ha estat distingida\npel Consell d’Europa amb el Diploma Europeu, l’any 2009, i la Bandera d’Honor, l’any 2010,\nen reconeixement a la tasca feta a favor de la construcció europea. És una de les poques\nciutats que ha rebut dos premis del Consell d’Europa en anys consecutius.Terrassa, ciutat\nlíder en xarxes\nTerrassa lidera les ciutats de la segona corona metropolitana\nde Barcelona a través del Grup de Ciutats de l’Arc\nMetropolità, format per Vilanova i la Geltrú, Vilafranca\ndel Penedès, Martorell, Terrassa, Sabadell,\nGranollers i Mataró. Els darrers anys, s’ha\nposicionat com a dinamitzador en\nel sistema metropolità i ha\nparticipat activament en\nl’elaboració del Pla\nde Barcelona.Liderem la secció espanyola d’ACTE, en defensa dels interessos dels\nterritoris europeus amb indústria\ntèxtil, apostant per la modernització\ni la qualitatImpulsat per Terrassa el 2008, l’eix\nde l’E-9 uneix els esforços de prop\nd’un centenar de municipis de Catalunya, França i Andorra per potenciar aquest eix viari estratègic que\nens uneix amb ParísDes del 2010, Terrassa,\namb deu municipis\ndel seu àmbit, forma\npart d’Eurocities, la\nprincipal xarxa de\nciutats europees50 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011La Xarxa del Turisme Industrial de Catalunya, impulsada per Terrassa i amb\n22 municipis, ha desenvolupat un pla\nper dinamitzar el turisme industriall’opinió dels grups municipalsJordi LabòriaGrup Municipal Socialistajordi.laboria@terrassa.catUna ciutat per viure millor\nFa quatre anys, el Govern Municipal\nva aprovar un Pla de Mandat que havia de ser el full de ruta per al període 2007-2011. Definíem així les\nprioritats que ens fixàvem, la llista\nd’actuacions que ens fixàvem com a\nobjectius. És a dir, els compromisos\nque assumíem davant dels ciutadans\ni ciutadanes, sobre els quals ara ens\ncorrespon fer balanç. Eren més de\ndues-centes mesures per construir\nuna ciutat amb benestar i cohesió social, territorialment equilibrada, amb\nun alt nivell de qualitat de vida, que\napostés per la innovació i el progrés\neconòmic i social, participativa i plural i amb una clara voluntat de projecció i lideratge a escala nacional i internacional.\nEn aquell moment, ningú no preveia\nla crisi econòmica que ens ha afectat\ndes de mitjans de 2008. Tanmateix,\nvam ser capaços també de reaccionar\nràpidament i aprovar un pla anti-crisi\namb un ampli consens polític i social i\namb nombroses mesures orientades a\npal·liar els efectes de la crisi, dedicar\nmés esforços i pressupost a les noves\nprioritats (benestar social, ocupació,\nformació, reactivació econòmica…) i\ngarantir la solidesa de les finances\nmunicipals en un entorn complicat.\nAquests documents són fàcilment localitzables a la web municipal, com\ntants altres: hem apostat per la transparència i per posar a l’abast de la\nciutadania tota la informació necessà-ria perquè pugui seguir l’activitat municipal. I justament per això puc afirmar i demostrar que hem complert la\nmajor part dels compromisos amb els\nciutadans i ciutadanes.\nHem fet el que vam dir que faríem.\nFins i tot més, perquè igual que la crisi ens planteja dificultats, també ens\nha creat oportunitats com els fons\nd’inversions estatals, que han permès\ntirar endavant un extraordinari programa d’inversió pública en infraestructures, equipaments, urbanisme, educació i medi ambient, que s’ha sumat\na les inversions municipals, estatals i\nautonòmiques ja en marxa. Hem\naconseguit també reestructurar a fons\nels pressupostos municipals, dedicant\nmés recursos a les prioritats socials i\neconòmiques, així com treure el màxim rendiment dels fons disponibles\nen un moment en el qual els ingressos\nvan lògicament a la baixa.\nI hem fet les coses d’acord amb els\nvalors i principis que representem.\nAmb honestedat, amb eficàcia, amb\nrigor. Al costat de les persones, de les\nfamílies, de les entitats i les empreses. Amb esperit de consens en els\ngrans temes de ciutat. Amb diàleg i\nparticipació. Treballant intensament\ntant en les grans actuacions (Metro,\nautovia orbital, Vallparadís…) com en\nel dia a dia dels serveis municipals,\nde les petites o mitjanes actuacions a\ncentenars de punts de la ciutat i que\ngeneren millores de qualitat de vida ibenestar per als veïns i veïnes. I també amb modèstia i capacitat de rectificar i millorar aquelles coses que no\nhan sortit prou bé.\nAquest és el balanç de quatre anys de\ngovern progressista a la ciutat de Terrassa, d’un govern seriós i plural que\nsempre ha posat la ciutat per damunt\nde tot i que s’ha esforçat en complir\nels compromisos assumits.\nLa ciutat està millor preparada que\nmai per aprofitar les oportunitats que\nens pugui obrir el futur, especialment\npel que fa a l’activitat econòmica i la\ncreació d’ocupació, i disposa d’un teixit sòlid per fer front a les dificultats\ndel present i preservar el model de societat del benestar. Hem avançat en\nequipaments i activitats culturals (La\nSeu d’Ègara, el Teatre Principal…), en\nparcs i zones verdes, en equipaments\nesportius, en escoles, en sanitat, en\nequipaments cívics, en obres públiques i urbanisme, en transport urbà,\nen desenvolupament econòmic, en\nuniversitat, en serveis socials, en seguretat… El benestar i la qualitat de\nvida a tots els districtes ha augmentat\nen aquest període. I estem convençuts que les actuacions efectuades en\nel present mandat municipal 20072011 ens situen en una posició de\nfortalesa i de progrés per mirar amb\nconfiança i optimisme cap al futur\nd’una Terrassa en la qual volem que\ntots i totes hi visquem i convisquem\nmillor que mai.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |51l’opinió dels grups municipalsJosep RullGrup Municipal de\nConvergència i Uniójosep.rull@terrassa.catTripartit: receptes antigues per a problemes nous\nAquest ha estat el mandat de la crisi econòmica. El mandat on s’han evidenciat\nles febleses d’un model de ciutat basat\nestrictament en el creixement demogràfic.\nDurant molts anys, l’obsessió del Tripartit\nlocal ha estat arribar als 200.000 habitants, posant, massa sovint, la quantitat\nper sobre de la qualitat: “som importants\nperquè som molts o perquè som més que\nels altres”. Diguem-ho clar: aquest és un\nargument pèssim. La importància de\nTerrassa en el context català i europeu s’ha de fonamentar principalment en altres\naspectes: ser un motor del país, exercir el\nlideratge en determinades qüestions,\natendre les necessitats i estimular millor\nque ningú les potencialitats dels ciutadans, de les seves empreses, de les seves\nPer contra, en aquells anys de bonança\neconòmica, l’Ajuntament va decidir posar\ntots els ous al cistell de la construcció.\nFeia tota la sensació que les indústries sobraven. I el més important, es van perdre\nuns anys molt valuosos per preparar el futur.govern de CiU quan va arribar la crisi, l’Ajuntament no hauria pogut aprovar un pla\nd’austeritat. Perquè l’austeritat consisteix\na retallar despeses innecessàries, evitar el\nmalbaratament de recursos, pensar que\ns’ha de gastar bé cada euro que es gasta... I aquests són criteris que un Ajuntament hauria d’aplicar sempre, no només\nquan hi ha crisi. Per això, afirmem que\namb un govern de CiU no s’hauria pogut\nfer un pla d’austeritat perquè l’Ajuntament ja seria auster d’ofici, com a principi bàsic del seu estil de governar.\nQueda clar que aquest no és el cas: durant massa anys s’ha gastat amb una certa alegria, sense tenir en compte que els\nimpostos que nodreixen les arques municipals són fruit de l’esforç dels ciutadans.\nS’ha oblidat que no es governa per a una\nciutat abstracta sinó per a les persones\nque conformen aquesta ciutat. I, per això,\nels diners que aporten a l’Ajuntament\ns’han de gestionar amb tota la cura, amb\ntota l’austeritat de què se sigui capaç. I el\nTripartit és una estructura massa cara.I, cal dir-ho, els 32 anys de govern socialista a Terrassa han pesat massa, les seves polítiques responen al passat, a una\nmentalitat que no s’adiu amb les necessitats d’avui.Però tornem a la crisi. És cert que s’ha\nimpulsat un pacte entre tots els grups\nmunicipals per fer-hi front. Ens en sentim\ncorresponsables i legítimament orgullosos. Els ciutadans ens exigeixen que en\nsituacions difícils i davant de reptes importants tanquem files.Poso un exemple, el pla d’austeritat municipal aprovat ara fa un any i mig. Es va\npresentar com una gran cosa, però no ho\nés. Amb un govern municipal diferent, unAra bé, més enllà dels progressos importants que s’han fet en l’àmbit de les polítiques socials, Terrassa continua sent una\nciutat complicada per crear-hi noves em-52 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011preses. Una dada que ens ha de preocupar, i molt, és que a la nostra ciutat es\ntarda, de mitjana, vuit mesos (!) a obtenir els permisos municipals per iniciar-hi\nuna nova activitat econòmica. Simplement, és inadmissible que amb 21.000\naturats l’Ajuntament sigui un obstacle a\nla creació de nous llocs de treball. Aquí\ncal un canvi a fons. És inaudit que l’alcalde demani als presidents de la Generalitat i del Govern espanyol que instal·lin\nempreses a Terrassa quan no tenim els\ndeures fets. Si volgués venir una empresa que ens demanés 20.000 metres\nquadrats tindríem problemes.\nDarrera reflexió. L’alcalde es vanta d’haver protagonitzat el període més intens\nd’inversió en obra pública. I això és innegable. L’activitat frenètica d’inauguracions que estem vivint ho avala. Ens han\narribat molts recursos d’altres administracions. El mèrit no es haver fet obres,\nnomés faltaria! Si es tenen recursos és\nevident que se’n poden fer. Però, cal anar\nmés enllà. S’han gestionat bé? S’han\nprioritzat adequadament? Només cal recordar la plaça del Progrés, la plaça de\nl’Aigua, el sobrecost del Teatre Principal\nfruit d’una frivolitat de l’alcalde, els fanals\nitalians de disseny de la Rambla, caríssims, que enfoquen malament o els 34\nmilions d’un Parc Audiovisual que hipoteca el futur de la inversió pública a Terrassa.\nReceptes antigues per a problemes nous.\nPer això bufen temps de canvi a Terrassa.l’opinió dels grups municipalsManuel PérezGrup Municipal d’Iniciativa\nper Catalunya - Verds Esquerra Unida i Alternativamanuel.perez@terrassa.catÉs progrés si és per a tothom\nAquest mandat ha estat marcat per\nl’impacte social de la crisi. Els propers anys també ho seran i, malauradament, no hi haurà ni solucions fàcils, ni immediates. Hem parlat i reflexionat molt, s’han posat de manifest\nles dificultats municipals a l’hora de\ndonar respostes per manca de recursos i competències de l’Ajuntament\nperò, sobretot, hem actuat. L’acció del\ngovern municipal s’ha adaptat a la nova situació de crisi.\nLa gent d’ICV-EUiA hem impulsat i\ncompartit la idea bàsica de situar la\nlluita contra la crisi, i l’aposta per un\nnou model socialment inclusiu i ambientalment sostenible, com a eix\ncentral de les prioritats polítiques a\nTerrassa. Hem demostrat amb fets\nque en temps de crisi prenen encara\nmés rellevància les polítiques socials i\nl’economia social. Hem estat pioners a\nl’hora d’emprendre mesures dirigides\na la creació directa d’ocupació, suport\nactiu al teixit empresarial, a l’emprenedoria, a la formació i qualificació\nprofessional de les persones, a la dinamització comercial i turística de la\nciutat. El consens, la cooperació i el lideratge institucional han permès intensificar l’aposta per la transformació\ndel model productiu que reforça una\neconomia diversificada i intensiva en\nconeixement i sostenibilitat social. En\naquesta lògica s’inscriu el projecte catalitzador i aglutinador més rellevant\nd’aquest mandat: el Parc Científic i\nTecnològic Orbital 40.És cert que s’han fet obres importants\nper a la ciutat: la remodelació definitiva de la Rambla, amb una aposta per\nla mobilitat, on el vianant i el transport públic són la prioritat, la continuació del Parc de Vallparadis fins al\nbarri de Can Jofresa, la construcció, remodelació i ampliació de casals i centres\ncívics, els equipaments per a la gent\ngran, nous espais culturals, etc.\nÉs una simple llista i no és exhaustiva.\nVoldríem, però, situar l’accent en l’aposta que el Govern de la ciutat ha fet per\nl’educació i la formació -s’ha millorat i\naugmentat l’oferta educativa per a infants de 0 a 3 anys, una planificació escolar amb una posada en funcionament\nde més escoles i instituts, una aposta\nclara per la millora, revalorització i dignificació de la Formació Professional-,\ns’han creat eines i mecanismes per facilitar la integració i millorar la convivència de les persones nouvingudes Pla Estratègic de la Ciutadania-, el futur Pla local d’inclusió social, un marc\nestratègic d’actuacions i iniciatives\nadreçades a prevenir i actuar sobre factors d’exclusió social, un Pla de participació ciutadana, reflexions i estratègies\nper la dinamització comercial de la ciutat, un Pla per als usos i la gestió del\ntemps, que pretén promoure una organització social del temps que millori la\nqualitat de vida dels terrassencs i les\nNo abaixarem la guàrdia. Seguirem enfortint les politiques d’inclusió i l’econo-mia social. És l’expressió d’una voluntat política irrenunciable en un període\ndur, en què el sector públic ha de tenir\nun paper primordial. L’excusa de la crisi no ha de servir per imposar retallades socials. Retallades que perjudiquen\nla majoria de la gent, aturats/ades, joves, pensionistes (reformes laborals i\nde les pensions, reduccions salarials,\nretallades en educació, en sanitat, a\npersones depenents...). El govern de\nCiU a Catalunya i el del PSOE a Madrid, situen els sacrificis en els sectors\nde sempre. On són els sacrificis dels\ngrans bancs, de les companyies elèctriques o telefòniques, dels especuladors\nen borsa, que són els responsables de\nla crisi? Es tracta de sortir de la crisi, no\nde sortir en crisi, no amb més desigualtats. Es tracta de recuperar la política,\nde recuperar la iniciativa de la política\ndavant de l’economia i les regles dels\nmercats. Es tracta de superar la resignació, omplint de valor tot el que és públic, col·lectiu. És tracta que el progrés\nsigui per a tothom, en què el futur no\nvulgui dir pobresa.\nDes d’ICV-EUiA estem orgullosos d’aportar noves i moltes energies a la\nconstrucció d’una ciutat més inclusiva,\necològica i solidària. Estem orgullosos\ntambé de no intercanviar mai els nostres valors per cap tipus d’acomodament a decisions que no compartim.\nICV-EUiA, des del Govern i a peu de\ncarrer, és i serà un instrument polític\nútil, de garantia de drets, de lluita i\nd’esperança.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |53l’opinió dels grups municipalsGabriel TurmoGrup Municipal del Partit\nPopular de Catalunyagabriel.turmo@terrassa.catUn mandat marcat per la greu crisi econòmica\nEl present mandat municipal ha estat\nmarcat i determinat profundament per la\ngreu situació de crisi econòmica que estem vivim els darrers anys. Malauradament els efectes de la crisi a Terrassa\nhan estat i són molt preocupants i dramàtics, com ho il·lustren les dades sobre\nl’atur a la nostra ciutat (més de 21.000\npersones a l’atur el mes de febrer de\n2011, les pitjors dades de la història),\nsobre el tancament d’empreses i negocis\nd’autònoms o sobre l’important increment de persones ateses pels serveis socials (més de 29.000 persones ateses al\nperíode de gener a novembre de 2010 ).\nLa situació a Terrassa, com a Catalunya\ni a la resta d’Espanya és molt crítica i no\nens en sortirem amb les polítiques econòmiques improvitzades que aplica el\ngovern del PSOE, ni amb mesures com\nla congelació de les pensions contributives, que fan pagar la crisi als col·lectius\nDavant d’aquesta preocupant situació\nentenem que cal i correspon destacar\ncom s’ha intentat afrontar, dins de les\npossibilitats i limitacions de les mateixes\ncompetències municipals, des de l’àmbit\nmunicipal i d’una manera conjunta entre\ntots els Grups Municipals la greu situació\nde crisi econòmica que pateix el país i,\nde manera molt traumàtica, la nostra\nciutat. El Pacte de Terrassa per la Cohesió davant la Crisi, amb un total de 42\nmesures acordades per consens, ha estat un exercici de responsabilitat per intentar fer front als greus efectes que ha\ntingut i està tenint la greu situació de cri-si econòmica que estem patint, com\ntambé ho va ser prèviament, i a iniciativa del nostre grup, l’acord per elaborar\nun Pla d’Austeritat Municipal. Una altra\nqüestió són els nivells d’execució i les\nprioritats aplicades per l’Equip de Govern en les polítiques municipals i en la\nconfecció dels diferents pressupostos de\nl’Ajuntament els darrers anys i que nosaltres no compartim en termes generals. Trobem a faltar una aposta clara i\ndirecta per promoure les condicions necessàries per estimular i fomentar l’activitat econòmica que és la veritable\ngeneradora d’ocupació estable.\nAquest també serà el mandat en què\nentrarà en funcionament el Teatre Principal, un exemple més de les moltes\nprioritats del tripartit municipal ( PSCICV-EUiA i ERC ) que no hem compartit des del nostre grup. Per nosaltres no\neren ni són una prioritat, i menys en\nuna època marcada per una greu situació de crisi econòmica, les actuacions\nque s’han estat duent a terme respecte\nal Teatre Principal, que en el seu conjunt, des de l’adquisició del Teatre, i\nllevat d’errada, tindran un cost que superarà els 11 milions d’euros. El cost\nassociat al Parc Audiovisual en seria\nun altre exemple atenent a més a més\nels pèssims resultats obtinguts.\nI també serà “el mandat de les dues\nTerrasses”. Una, la ideal però inexistent, de la qual parla el Tripartit municipal, i l’altra, la Terrassa real, una ciutat amb importants problemàtiques. La54 | març visquemterrassa especial mandat 2007-2011principal, la situació de greu crisi econòmica a la qual ja he fet referència i\ntotes les seves conseqüències que\nafecten de manera dramàtica molts\nciutadans i ciutadanes, moltes famílies\nde la nostra ciutat. Altres problemàtiques, la inseguretat ciutadana, el vandalisme i l’incivisme, la complexa i dificultosa mobilitat urbana, els problemes d’estacionament, el manteniment\nurbà, les mancances en determinats\nserveis… o, com a resultat de l’enquesta de la Diputació de Barcelona\nd’octubre de 2010, la que els terrassencs i terrassenques entrevistats assenyalen com la principal problemàtica\nde la ciutat: la immigració. Des del\nGrup Municipal del PPC a l’Ajuntament de Terrassa, en aquests quasi\nquatre anys de mandat municipal,\nhem proposat solucions a les problemàtiques de la nostra ciutat, entre altres mecanismes, amb la presentació,\nfins a la data actual, d’un total de 60\npropostes de resolució i promovent\nconjuntament amb el grup municipal\nde CiU dos plens extraordinaris. El Tripartit municipal, en moltes d’aquestes\npropostes, ha decidit donar l’esquena a\nla ciutadania. El principal problema del\nTripartit municipal ha estat no reconèixer\nla realitat de la ciutat com ho demostra\nsignificativament i com a exemple el fet\nque evitin i eludeixin parlar d'immigració.\nCal un canvi a la nostra ciutat en les\npolítiques municipals i aquest canvi és\npossible a Terrassa.l’opinió dels grups municipalsIsaac AlbertGrup Municipal d’Esquerra\nRepublicana de Catalunyaisaac.albert@terrassa.catAcord per Terrassa\nPortem molts anys, tots, conjuntament,\ndes de l'oposició o el govern, des de l'administració i la societat civil, treballant per\nfer de Terrassa una ciutat millor. Més de\nens han portat una evident i profunda\ntransformació de les nostres ciutats i\nTerrassa n'és un clar exemple. Ara, però,\nimmersos en una crisi profunda de models, de model econòmic, financer, social\ni, també, de model polític, es fa necessari, urgent i indispensable adaptar la política, el projecte i model de ciutat a la complexitat de les noves realitats.\nPenso sincerament que en aquests darrers\nanys hem sabut donar respostes, i hem fet\nmolta feina. Ara, però, hem de fer front a\naquestes noves situacions i problemàtiques d'una societat cada cop més complexa. Un atur elevat i estructural, un creixement desmesurat de la ciutat, la gestió de\nl'espai públic, l'envelliment de la població,\nels joves i les seves demandes i necessitats, el paper de l'educació, les polítiques\nde seguretat, d'habitatge i les comunicacions, la nova realitat econòmica, la busca\nd'un nou model productiu capaç de reduir\nla taxa d'atur, l'aposta per infraestructures\ndel coneixement, suposen desafiaments\nde present i de futur molt importants.\nÉs l'hora de plantejar-nos nous reptes, d'acord amb els canvis socials que es van\nproduint a la nostra societat. Des d'ERC\ntreballem, doncs, per un model propi de\nciutat, basat en els principis de llibertat,\nd'igualtat, de cohesió, de civisme, de sostenibilitat i d'identitat. Volem una ciutatcohesionada i cívica des de la complexitat\nsocial, competitiva des de la diversitat\neconòmica, i catalana des de la voluntat\nde voler ser i participar.\nI per aquests motius apel·lem a la necessitat de seguir defensant, sense possibilismes, el somni que volem...; i volem una\nciutat on convisquin diverses maneres de\nguanyar-se la vida i també de viure-la, evidentment. Ens cal indústria, comerç, serveis. Ens cal turisme, investigació, tecnologia. Ens cal universitat, formació professional, talent. Ens cal treball i treballadors\ni treballadores. Ens cal emprenedoria i\ngrans empresaris. I això només és possible\nsi la ciutat és atractiva, no només des del\npunt de vista financer, econòmic, que també, sinó sobretot des dels serveis que oferim que ens diferencien de la resta.\nI volem una ciutat en què prevalgui la qualitat sobre la quantitat. Una ciutat que sap\nque els recursos són escassos i que els optimitza: menys expansió, més densitat;\nmenys despesa, més aprofitament. Una\nciutat en què el comerç i l'habitatge s'entronquen i donen vida als carrers.\n...i volem una ciutat cívica, i ens cal. Civisme és el compromís amb la pròpia ciutat\ni país. Ens cal apropar l'administració a la\nciutadania, perquè se la senti seva, perquè\nse la faci seva, perquè és seva. Perquè\nl'administració no és l'objectiu en si mateixa, és l'eina indispensable per garantir\nla igualtat d'oportunitats. I per aquest motiu l'hem d'organitzar millor. Volem els millors, i cal que estiguin en els millors llocs....i volem una ciutat en què la convivència\nsigui una responsabilitat compartida. Una\nciutat en què els usos de l'espai públic\nsón compartits i assumits per tothom.\nUna ciutat en què els conflictes, que evidentment existeixen, són resolts pacíficament i a través del diàleg. Una ciutat responsable i solidària amb els més febles.\n...i volem una ciutat catalana, i ens cal.\nSer català no és ser folklòric o racial, com\nalguns ens volen fer creure. Ser català és\nser cosmopolita, obert, és una decisió\nlliure d'individus adults i responsables. I\nles actuacions de ciutadania i drets civils\nsón una eina imprescindible per construir\ncomunitat, per construir ciutadania, per\nconstruir el que coneixem com a orgull\nde ciutat. Orgull de ser terrassencs i\nterrassenques. I ser terrassencs és la\nnostra manera de ser catalans.\nDes d'ERC treballem per Terrassa, i per\ntot això volem seguir treballant-hi. Volem fer de Terrassa una ciutat de progrés, sensible i amb ambició. Volem fugir de canvis buits de contingut o d'un\nfals continuisme conservador. Us proposem un acord, un acord que engresqui i desperti la ciutat amb un projecte\nnou que sàpiga d'on ve, on és i on va.\nUn acord de present i de futur que prioritzi les persones, les famílies, la creació de feina i la voluntat de pertinença\na un projecte de ciutat i de país sense\ndeixar de ser el que un és. Un acord, en\ndefinitiva, per mirar endavant, avançar i\ntransformar, per anar més lluny i per progressar.març visquemterrassa especial mandat 2007-2011 |55Parc Audiovisual de Catalunya\nB-40Orbital 40Plaça Primer de MaigCamps de gespa artificial\nPlaça de l’AiguaConstrucció i millora escolesSeu d’Ègara\nAv. de Barcelona\nTeatre PrincipalPla de Barris D2Rambla d’ÈgaraMetro\nPla de Barris - La MaurinaParc de VallparadísHospital de Terrassa\nTorre-sanaPalau JudicialAv. de les Glòries CatalanesDepuradora de Les Fonts\nCAP Antoni CreusPrincipals\nactuacions2007-2011All pages:2345678910111213141516171819202122232425262729313335363738394041424344454647484950515253545556InfoSaveLikeShareDownloadMoreVisquem Terrassa Especial mandat 2007-2011 - Març de 2011 (número 142) Published on Mar 20, 2011 Visquem Terrassa Especial mandat 2007-2011 - Març de 2011 (número 142)ajterrassaFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore