Montesa disposarà d’un nou Arxiu i Espai Cultural municipal amb ajuda de la Diputació de Valencia | Notícies Dígitals\nCultura Més notícies\nMontesa disposarà d’un nou Arxiu i Espai Cultural municipal amb ajuda de la Diputació de Valencia\n06/10/2017 arxiy, espai cultural, montesa\nEl municipi de Montesa treballa en la rehabilitació i condicionament d’un immoble situat en el centre de la localitat que albergarà el nou Arxiu i Espai Cultural. Unes actuacions que estan realitzant-se amb part dels recursos econòmics aportats per la Diputació de València, tal i com ha traslladat l’alcaldessa de Montesa, Analia Juan, a la vicepresidenta de la corporació provincial, Maria Josep Amigó, durant la visita efectuada a aquest municipi de la Costera per a conèixer de primera mà les inversions realitzades amb els recursos provincials.\nEn concret, el consistori de Montesa ha destinat un total de 52.000 euros contemplats en el Pla de Serveis i Obres Municipals (SOM) 2016 –abans anomenat PPOS– a escometre la segona fase d’actuacions de rehabilitació d’aquest immoble, on actualment s’està procedint a la reforma de l’edifici, disposició de sales i adequació de parets. En una fase prèvia, també executada amb fons provincials, es va procedir a l’adquisició de l’immoble i la reforma del sostre d’aquest enclavament destinat a acollir el futur Arxiu i Espai Cultural. Cal recordar que aquesta localitat ja compta amb un historiador local i que disposa d’elements per al desenvolupament d’un museu partint de la seua consideració com a Bé d’Interés Cultural (BIC).\nLa vicepresidenta, Maria Josep Amigó, ha assegurat que la materialització d’aquest projecte «permetrà disposar d’un espai cultural al servei de tota la ciutadania i també dels visitants que s’apropen al municipi, per posar en valor tot el conjunt patrimonial històric, cultural i artístic que atresora la localitat de Montesa».\nAixí mateix, Maria Josep Amigó ha valorat els més de 100.000 euros derivats de plans provincials «destinats al condicionament dels carrers i vies del centre de la vila, amb el clar propòsit de fer-los més transitables i millorar la mobilitat dels veïns i veïnes». Actuacions, totes elles, que per a la vicepresidenta «es troben en sintonia amb les línies d’actuació marcades per l’equip de govern de la Diputació d’invertir en projectes que contribueixen a millorar la qualitat de vida de la ciutadania en el seu conjunt», ha remarcat la vicepresidenta.\nPer la seua part, l’alcaldessa de Montesa, Analia Juan, ha assegurat que les actuacions destinades a la rehabilitació de l’immoble que albergarà el futur Arxiu i Espai Cultural «s’allargaran en el temps», ja que es tracta «d’un projecte molt important per al municipi, però que requereix d’una rehabilitació quasi íntegra de l’edifici». No obstant això, Juan ha considerat que la disposició d’un nou Arxiu i Espai Cultural municipal «resultarà un recurs molt interessant a nivell cultural i turístic per a Montesa» a més de constituir «un espai al servei de tots els col·lectius municipals i veïns i veïnes de la localitat».\nEn aquesta mateixa línia de dinamitzar i donar a conèixer l’atractiu històric i cultural del municipi, Analia Juan ha avançat la intenció del consistori d’actuar pròximament al Castell de Montesa «amb la intenció de fer-lo més visitable», així com procedir també a la rehabilitació de l’antiga Cooperativa per tal d’habilitar aquest immoble «com a espai multiusos al servei de la ciutadania».\nEn total, en el que va de legislatura el consistori de Montesa ha rebut 522.252 euros de la corporació provincial, entre els quals es compta per al present exercici 2017 amb 95.018 euros corresponents al Pla de Serveis i Obres Municipals (SOM) –abans anomenat PPOS– i altres 28.685 euros relatius al Fons de Cooperació Municipal, a més de 60.864 del nou Programa d’Inversions Financerament Sostenibles (PIFS).\nAdequació de carrers i vies rurals\nDurant la seua estada a Montesa, la vicepresidenta ha tingut ocasió de visitar diferents intervencions executades amb fons provincials. Entre aquestes, destaquen els treballs de reurbanització realitzats al carrer Doctor Manuel Ballesteros i el carrer València del municipi, per als quals s’han destinat 46.594 euros dels IFS de 2015; així com l’adequació i pavimentació del carrer Sant Roc (47.370 euros) i la via Santa Anna (40.062 euros).\nAixí mateix, la localitat de Montesa compta amb un terme municipal que s’estén més enllà dels 80 kilòmetres, un fet que s’acompanya d’un elevat nombre vies rurals. Mitjançant els recursos aportats per part de la Diputació de València a través del Pla de Camins i Vials de 2016, l’Ajuntament de Montesa ha procedit a l’adequació del Camí Vell de Xàtiva, on s’ha destinat una inversió total de 37.052 euros.\n← La Diputació d’Alacant i els seus museus commemoren el 9 d’Octubre amb un ampli programa d’activitats lúdiques i culturals\nL’hospital Provincial de Castelló ha instal.lat Wifi gratuït al servi d’urgències →


Matemàtiques – Pàgina 2 – Associació de Mares i Pares d'Alumnes\nArxius de Categories: Matemàtiques\nAMPA Lluís de Peguera Matemàtiques\nXXI Premi Cangur\nAquest any s’han lliurat els premis Cangur el 25 de maig a l’UAB.\nDel nostre Centre, no hi ha anat cap alumne ja que limiten el nombre d’assistents als 15 primers de cada categoria, però sí que hi ha una MENCIÓ HONORÍFICA per l’alumne de 1r d’ESO, Bernat Bargalló Pons per haver quedat en la posició 33a de 16752 participants, amb 125 punts.\nAMPA Lluís de Peguera Castellà,Matemàtiques\nSortida al part de l’agulla\nSortida de germanor que vam fer al mes de maig al parc de l’Agulla amb els alumnes de tercer E i quart E de la ESO. Els alumnes van fer un seguit d’activitats de matemàtiques i teatre.Els professors que vam acompanyar els nens : Montse Garcia, Josep Palacio i Mònica Martinez.\nDurant el primer trimestre va començar el Fem Matemàtiques adreçat als alumnes de 1r i 2n d’ESO i que pot arribar a tenir fins a 4 fases selectives. A la primera fase, s’hi participa en grups de 3 o 4 alumnes i cada grup ha d’elaborar un informe de 3 problemes de perfil obert. En aquesta edició, hi han participat 18 alumnes de 1r d’ESO (de 2n no hi ha hagut participació) però no van resultar seleccionats per a la fase següent.\nPer últim, destacar la participació de tots els grups de 1r d’ESO en la XI Gimcana del Bages que es va fer el dimecres 27 d’abril pel centre de Manresa. Els alumnes, en grups de 4 o 5, superen diferents proves pel centre de Manresa i fan un final de festa en el parc de la Seu. Els alumnes de 4t que han ajudat en les diferents parades de la gimcana i en el fi de festa han estat els que van participar en les proves Cangur.


El Ple de l'Ajuntament de Tremp aprova una moció que demana la continuïtat dels serveis del tren de la Pobla — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Ple de l'Ajuntament de Tremp aprova una moció que demana la continuïtat dels serveis del tren de la Pobla\nEl Ple de l'Ajuntament de Tremp aprova una moció que demana la continuïtat dels serveis del tren de la Pobla\nEl consistori ha recollit més de 1.500 firmes a favor del manteniment de la línia\nEl Ple de l'Ajuntament de Tremp ha donat llum verd a una moció de suport a la continuïtat dels serveis de la línia de tren de la Pobla. Aquesta moció s'ha aprovat com a resposta a l'anunci que va fer la Generalitat de Catalunya arran de la supressió de diversos trajectes del ferrocarril de la Pobla, en el seu tram Balaguer - La Pobla de Segur.\nLa moció insta el Govern a mantenir les freqüències de la línia de ferrocarril de Lleida a la Pobla de Segur, "en tant que element de cohesió territorial i instrument fonamental de promoció turística de les terres de Lleida". L'Ajuntament ha recollit més de 1.500 firmes per demanar al president de la Generalitat que reconsideri la seva decisió.\nLa moció aprovada per l'Ajuntament també demana que Ferrocarrils de la Generalitat assumeixi la gestió directa del servei.\nL'Ajuntament demana que mitjançant Ferrocarrils de la Generalitat es garanteixi la participació de les administracions implicades en el manteniment i promoció de la línia de tren de la Pobla, per tal de millorar el seu funcionament.


Moció sobre la millora en Senyalització de carrers Pineda de Bages\nMOCIÓ QUE PRESENTA EL GRUP ERC-AM SANT FRUITÓS DE BAGES SOBRE LA MILLORA EN LA SENYALITZACIÓ VIARIA DEL CARRER DELS SEGADORS I CAMI VELL DE SANT FRUITÓS A PINEDA DE BAGES\nPrimer: El carrer del Camí Vell de Sant Fruitós de Bages i Carrer Segadors, situat a l’extrem Est de la Urbanització Pineda de Bages, acull una circulació molt elevada de camions, derivat de l’activitat de les instal·lacions d’”Ampans”.\nSegon: Atenent que el tram de dit carrer entre els carrers Sant Iscle i carrer Abaix, permet l’aparcament, resultant una calçada per a circulació de vehicles d’uns 6m d’amplada, i que per tant resulta insuficient per acollir dos sentits de circulació més un d’aparcament com s’aprecia a la següent imatge.\nTercer: Que la vorera Est del carrer te una amplada inferior a 1m, i a més limita en un desnivell important, i per tant resulta poc segura i poc adequada per acollir una zona d’estacionament.\nQuart: Que en el tram entre el carrer Sant Iscle i el Carrer Pagesos s’estaciona als dos laterals del carrer, impedint la doble circulació de la calçada, com s’aprecia a la següent imatge.\nCinquè: Atenent que l’entorn de la Plaça Sant Iscle acull diverses activitats que generen una alta afluència de vehicles que en moltes ocasions no respecten la senyalització actual, com s’aprecia les següents imatge:\nSisè: Essent coneixedors que des de l'equip de govern municipal s'està treballant en la redacció del Projecte de treballs de pintura i senyalització de polígons i Pineda de Bages, tal i com va quedar reflectit en els pressupostos municipals per al 2016, partida 22.151.63201.\nSetè: Constatats tots aquests fets a traves de les preocupacions i demandes dels veïns, sabent que l'arribada de l'estiu s’agreujaran els problemes derivats de l'estacionament i l’augment de vianants a la zona. Per tot això, el Grup ERC-AM Sant Fruitós de Bages, proposa al Ple de l’Ajuntament l’adopció dels següents ACORDS:\nPrimer: Que s'incorporin dins els “Projecte de pintura i senyalització de polígons i Pineda de Bages”, els següents punts i que es portin a terme de forma prioritària i en un breu termini les següents actuacions:\n- Ampliar la prohibició d’estacionament en el tram entre el carrer Abaix i carrer Sant Iscle. Prohibir l’aparcament en un dels dos laterals del carrer entre el carrer Sant Iscle i el Carrer Pagesos.\n- Instal·lar senyalització vertical per indicar aquesta prohibició d’aparcament.\n- Instal·lar senyalització vertical per indicar el límit de velocitat a l’accés nord del c/Segadors i al sud del c/camí Vell .\nSegon: Incorporar dins el projecte previst següents actuacions:\n- Portar a terme l’estudi tècnic per a la conversió del carrer Camí Vell de Sant Fruitós de Bages / Carrer Segadors en una zona 30km/h, i executar les actuacions que se’n derivin.\n- Impulsar una campanya d’informació i control de l’estacionament inadequat i de l’excés de velocitat.\nLa Portaveu del Grup ERC-Acord Municipal.


Mansion De Chocolate Granada Nicaragua - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle Atravesada, frente a Bancentro, Granada Centre, Granada, Nicaragua, 50309 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Granada, Mansion De Chocolate és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Mansion De Chocolate asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, visites turístiques, servei de bugaderia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, spa, massatge, ping pong, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Mansion De Chocolate.\nTots els tipus de viatgers (155) Parelles (87) Viatgers en solitari (27) Famílies amb infants petits (13) Famílies amb infants grans (8) Grups (20)


Arxius de Sala de premsa - La Comarcal EdicionsLa Comarcal Edicions\nEl segell argentoní La Comarcal Edicions impulsa, des de la seva secció de Venda per subscripció anticipada-Micromecenatge, la publicació de … Llegir més\nL’autor, vinculat al món del teatre i la cooperació, debuta com a escriptor amb aquesta trepidant novel·la d’intriga que … Llegir més\n‘Poemes per a la MaratA?’, previst per al mes de juliol\nEl llibre ‘Poemes per a la MaratA?’ es troba actualment en procès editorial. Això vol dir que d’una banda s’estan corregint tots els textos i preparant la maquetació per garantir la qualitat de l’obra. De l’altra, que s’està preparant el CD amb les il·lustracions que l’acompanyarA�. Tot plegat no és un procès senzill i demana temps\nLa previsiA?, com ja hem comunicat, és que properament anunciem el que s’ha recaptat per a la MaratA? i es faci la donació. També, que durant el mes de juliol surti editat el llibre amb el CD i us l’enviem a casa. Quan sapiguem el dia el farem públic a través d’aquest espai i de les nostres xarxes socials. Llegir més\nLa Comarcal Edicions impulsa un projecte editorial de micromecenatge amb l’Associació de Relataires en Català (ARC)\n‘Poemes per a la MaratA?’ és un llibre en el qual participen més de 150 autors dels Països Catalans, que anirà acompanyat d’un CD amb el treball de més d’un centenar d’artistes plA�stics. Els beneficis obtinguts es destinaran a la propera MaratA? de TV3 del mes de maig, dedicada a la pobresa\nEl llibre i el CD ‘Poemes per a la MaratA?’ s’han posat a la venda a través del servei de Micromecenatge impulsat per La Comarcal Edicions. és a dir, que es poden adquirir anticipadament i en cas d’arribar a un mànim d’exemplars venuts, es tira endavant la publicació. Les persones interessades en adquirir-los ja poden reservar els seus exemplars on line. De tot aquest procès, es dóna notícia a la plataforma digital de La Comarcal Edicions (www.lacomarcaledicions.com). Llegir més\nNota de premsa – 19/10/2011 L’autora va presentar la reedició actualitzada del seu poemari publicat el 1992 per Columna Edicions. … Llegir més\nLa Comarcal Edicions commemora els 15 anys\nNota de premsa El segell amb seu a Argentona comemmora els seus 15 anys de trajectória editorial amb la creació … Llegir més\nVoliana Edicions publica el recull d’assajos ‘Des del rovellet de l’ou d’Elx’\nNota de premsa Una visiA? d’Elx i dels Països Catalans A partir dels 23 textos de Joan-Carles Martí i Casanova, … Llegir més


Full hd penjat polla gay intacta cru: peus porno\nLlocs falsos de policia gai homosexual » Grassoneta »Penja intacta en pols gai intacta\nJan Faust és un noi amable i atractiu que fa la primera audició de William Higgins. Bonic i d’ulls blaus Calum segueix sent una mica càmera de la càmera. Però té una qualitat sense vida que resulta força atractiva. També fa un boner molt gran i sense tall de coet. Coneix més informació sobre Calum en aquesta sessió fotogràfica de BelAmiOnline. Tom Vojak té 22 anys i viu a Praga.\nVídeo porno no tallat\nUn jove jove de Londres de confiança, Joe Bond és una combinació atractiva de joves amb aspecte dur i amb aspecte dur, amb un cos definit, molts tatuatges i un gran impuls sexual. Es mostra el cos dur i la polla rígida de les càmeres de Hard Brit Lads i, mentre es posa en contacte amb el hard-on, fem un bon cop d’ull al seu prepuci ja que es llisca cap endavant i cap endavant pel cap ... bonic! Durant una recent visita a Espanya, Bentley Race i el seu company i fotògraf Zac es van connectar amb Edu Ribeiro per a un rodatge en solitari. Però, un cop Edu va fer la presa, ell i Zac van tornar a atrapar-se uns dies més tard i van fer un altre tret ... Edu es veu tan simpàtic en els seus negres color taronja.\nResultats de: gay-hung\nEtiquetes: correguda, polla, alemanya, solista, sense tallar. Etiquetes: polla, sauna, solitari, twink, uncut. Etiquetes: anal, polla gran, correguda, llatina, sense tallar. Etiquetes: aficionat, polla gran, correguda, en solitari, sense tallar. Etiquetes: amateur, polla, públic, solista, sense tallar.\nPelut els homes guapos que surten. Els nuvis demostren com fotut pel darrere - chacalesmxcam. Ós penjat amb barba brava. Muscle Daddies torna a girar. Homes peluts fotent-se els uns als altres.\nEtiquetes: penjat + gai + intacte + polla + cru


Andorra Telecom oferirà formació als reclusos del centre penitenciari per afavorir la futura inserció laboral i social. Així s’ha formalitzat aquest matí en la signatura d’una addenda a l’acord de col·laboració a càrrec del ministre d’Afers Socials, Justícia i Interior, Xavier Espot, i el director general de l’operadora de telecomunicacions, Jordi Nadal.\nAquesta nova acció se suma a les que ja es van iniciar l’any passat, de proporcionar teletargetes telefòniques als interns i d’oferir-los tasques professionals retribuïdes, que també s’han ampliat mitjançant noves addendes al conveni. El conveni marc es va signar el juny del 2017 amb l’objectiu de desenvolupar diverses accions concretes en l’àmbit de les comunicacions, la inserció social i la formació per a la població privada de llibertat.\nFins ara, aquesta col·laboració ja s’ha materialitzat en el lliurament de teletargetes telefòniques per part d’Andorra Telecom al Departament d’Institucions Penitenciaries per als interns sense suport familiar ni econòmic.\nDurant el 2017 es van oferir un total de 45 targetes, i aquest any s’ha augmentat la donació a 75, que correspon al 10% del total de donacions que fins ara ha realitzat la treballadora social del Centre Penitenciari. Aquest augment és conseqüència d’un increment de les donacions de les targetes a les persones privades de llibertat en aquest inici del 2018.\nD’altra banda, pel que fa a la inserció social, Andorra Telecom es compromet a oferir tasques laborals compatibles amb la situació de privació de llibertat, que són remunerades per la mateixa empresa. Durant el 2017, 17 persones van realitzar tasques remunerades que van consistir en la empaquetatge de 5.000 dispos. Amb la signatura d’una nova addenda al conveni es preveu que es mantinguin les tasques i Andorra Telecom encomana una nova feina que consisteix en l’elaboració de la decoració de Nadal de l’aparador de l'agència comercial de la companyia.\nFinalment, i com a novetat, la signatura d’aquest dijous incorpora una nova addenda referent a la formació. Així, l’empresa parapública es compromet a oferir formacions ocupacionals per afavorir la integració social i laboral dels interns quan surtin del Centre Penitenciari.\nAquestes formacions, seran impartides pel personal d’Andorra Telecom i gestionades per la treballadora social del Departament de Justícia i Interior, juntament amb la direcció del Departament d’Institucions Penitenciàries. La primera formació que ja s’ha fixat tindrà lloc els dies 20 i 27 de setembre del 2018, i serà sobre atenció telefònica.\nEls objectius d’aquesta acció són desenvolupar les habilitats personals d’atenció telefònica emmarcades en l’atenció al client, dotar d’eines comunicatives per a una bona atenció personal i telefònica, aprendre a afrontar situacions difícils com l’actitud crítica i la queixa, conèixer la comunicació verbal pròpia i la capacitat d’escoltar, l’empatia i assertivitat d’un mateix, i aprendre noves maneres de comunicar-se i relacionar-se amb els altres.


La recepció de les olives, el procés on es prepara l’oliva per la rompuda - Molí de la Vall Major\nYou are here: Home › ca › L'Almàssera › La recepció de les olives\nLa recepció de les olives\nA la seva arribada a l’almàssera, l’oliva es prepara per a la rompuda. Prolongar el període d’emmagatzematge de les olives incideix de forma negativa sobre la qualitat de l’oli d’oliva verge.\nQuan les olives entren a l’ almàssera es pren una mostra aleatòria per a poder comprovar la seva maduresa, la qualitat i el que anomenem “rendiment” que és el tant per % d’oli que conté l’oliva, i així poder calcular la quantitat d’oli d’oliva verge que obtindrem per quilo d’olives.\nLa descàrrega de les olives es fa mitjançant una reixa, a la sitja de recepció, que reté fulles i branques. Immediatament, la cinta transportadora les porta a la bàscula continua electrònica, connectada a l’ordinador principal de l’ almàssera. Després del ventejat, s’emmagatzemen en tremuges amples i planes que mantenen les olives airejades a l’espera de la seva preparació immediata (rentatge) per a poder ser molturades.\nLa preparació de les olives arbequines:\nLes olives arbequines arriben al molí amb fulles, petites branques i pedres. Una cinta transportadora continua les porta a la ventadora (ventilador). L’aire que genera s’encarrega d’eliminar els residus de branques, fulles, terra… que sempre acompanyen les olives.\nD’aquí, les olives passen, o bé a les tremuges (unes hores) a l’espera de la rompuda, o bé al rentatge previ a la rompuda.\n* Aquestes fulles són bones com farratge i combustible.\nDefectes que pot tenir l’oli d’oliva per haver-ne prolongat el temps d’emmagatzematge:\n* Floridura - humitat: tast característic de l’oli d’oliva verge obtingut de fruits en els que s’han desenvolupat força fongs i llevats a causa de romandre amuntegats i amb humitat alguns dies. .\n* Flavor d’olives amuntegades: tast característic de l’oli d’oliva verge obtingut d’olives amuntegades que han patit una grau important de fermentació.\nEl rentatge de les olives arbequines\nDesprés del ventejat i només abans de la rompuda, les olives passen per una plataforma vibrant, que elimina branques, pedres i tots aquells residus que la ventadora no ha pogut eliminar.\nAl mateix temps que romanen a la base vibradora es procedeix a la seva neteja amb una dutxa continua d’aigua sense clor i descalcificada.\nEn aquest punt les olives estan preparades per a iniciar el procés d’extracció i la cinta transportadora les deixarà caure al molí.\nDefectes que pot tenir l’oli d’oliva verge per una mala preparació de les olives:\n* Fulles verdes (amarg): tast de l’oli obtingut d’olives excessivament verdes o que s’han mòlt barrejades amb fulles i tija.\n* Terra: tast característic de l’oli obtingut d’olives recollides amb terra, enfangades i no rentades.


Els millors gols dels Mundials de futbol | Kodro.cat - Futbol retro vintage en català\nUn VHS de la revista Tribuna amb els millor gols dels Mundials de futbol (1966-1986) que tenia a casa quan era ben petit, va ser l’inici del meu idil·li amb l’esport rei i és el que em porta ara a escriure aquest text.\nMundial d’Anglaterra 1966\nEl Mundial d’Anglaterra de 1966 va fer coincidir a Pelé, Bobby Charlton, Franz Beckenbauer i Eusebio, amb destins ben diversos: al jugador brasiler, que dominava el futbol en aquells anys, la sort no li va somriure. Els defenses portuguesos el deixen fora de combat i ha d’esperar uns altres 4 anys a demostrar el seu talent en un Mundial. El futbol va ser el que hi va perdre més.\nEusebio, davanter que va ser finalment màxim golejador del torneig, va aconseguir portar a Portugal fins a les semifinals. Ell solet va remuntar a Corea del Nord amb 4 gols, i va ser l’artífex de l’eliminació del Brasil. Però a les semifinals es va trobar amb l’Anglaterra de Bobby Charlton i els nois del West Ham, especialment Moore, Hurst i Peters. Charlton va marcar 2 gols per acabar amb el somni portuguès.\nPer l’altra banda del quadre avançava l’Alemanya d’un encara jove Franz Beckenbauer. El kàiser no obstant ja manava, i amb un equip sense massa més noms propis destacats, es planta a la final a Wembley per enfrontar-se a Bobby Charlton. Va ser una final on els dos millors jugadors del torneig es van neutralitzar mútuament, i que finalment va decidir Geoff Hurst amb 3 gols, un dels quals va ser gol fantasma.\nMundial de Mèxic 1970\nQuatre anys més tard a Mèxic, Beckenbauer es venja. Un gol seu contribueix a l’eliminació dels anglesos a la ronda de quarts. És l’Alemanya d’un altre talent emergent: Gerd Müller. El davanter del Bayern era astut, amb un olfacte poderós i amb un centre de gravetat molt baix que li permetia rematar des de moltes posicions i angles.\nRecuperat del desastre de 1966, Itàlia es presentà a Mèxic amb un equip amb garanties, i en el millor partit del torneig, a l’estadi Azteca derrota 4-3 a Alemanya a les semifinals.\nPerò Brasil és Brasil. Amb Rivelino, Jairzinho i Tostao, en l’últim Mundial de Pelé, Brasil aconsegueix la que llavors era la seva tercera Copa del Món. La seva inspiració a la final contra Itàlia, on va marcar i va assistir a Carlos Alberto en el quart gol, va ser determinant. Es feia justícia.\nMundial de la República Federal Alemanya 1974\nDel sol de Mèxic es va passar a la boira de Frankfurt, i l’any 1974 els Mundials van arribar a Alemanya. La selecció germana, amb Beckenbauer i Müller com a fars, era un equip amb dubtes a l’inici del torneig. Els seus veïns de la RDA, en un partit molt significatiu en aquells moments històrics, li van passar la mà per la cara a la primera fase, per exemple. Però el talent d’homes com Paul Breitner, Wolfang Overath o el porter Sepp Maier, sumat als del kàiser i Müller, els va permetre arribar a la final de Münich.\nLa sensació sens dubte d’aquell Mundial era Holanda. Aquell equip d’estil artístic, on Johan Cruyff era el director d’orquestra. Jugador completíssim, li podríem atribuir el concepte de jugador total: feia moltes coses, i gairebé sempre les feia bé. Holanda va meravellar fins a la final. Al moment definitiu però, es van veure superats. Al primer minut de partit, després de les primeres 15 passades consecutives, la pilota arriba a Cruyff. S’interna a l’àrea i el fan caure. Neeskens converteix el penal amb el seu estil “dinamita”, i com va reconèixer després el defensa Rudi Kroll, es van veure campions abans de temps. Alemanya va olorar sang i va remuntar.\nMundial d’Argentina 1978\nArgentina acollia el seu primer Mundial l’any 1978. El grup de Menotti oferia dubtes: contra Itàlia un gol de Bettega els hi complica la vida. Fins al partit de la segona fase contra la bona selecció francesa que capitanejava Platini. Després que el crack francès empatés per forçar la pròrroga, un gol del melenut Luque envia França a fer les maletes abans d’hora.\nPer eliminar Brasil per diferència de gols i classificar-se per a la final, Argentina havia de guanyar mínim per 4 gols a Perú. Sota rumors d’estafa (mai demostrats), Argentina guanya 6-0 i l’afició de tot el país es va tirar al carrer per celebrar-ho.\nHolanda, inclús sense Cruyff, continuava sent perillosa. Amb el golejador Johnny Rep o el mític Johan Neeskens, supervivents del mundial anterior, seguien posant en pràctica el futbol-total.\nDos obusos des de fora l’àrea d’Arie Haan, un contra Alemanya per empatar i l’altre contra Itàlia per guanyar per 2-1, van classificar Holanda cap a la segona final consecutiva.\nLa final va despertar més passions que mai a Argentina. La final a l’estadi Monumental de Buenos Aires la va inaugurar Mario Kempes, màxim golejador del campionat. Holanda va generar el doble d’ocasions que el rival, però va perdonar, i en el futbol d’aquest nivell això vol dir que l’acabes pagant. Nanninga va il·lusionar la parròquia neerlandesa amb l’empat però a la pròrroga altre cop Kempes va marcar i Bertoni va rematar Holanda amb el 3-1. César Luis Menotti feia campiona l’Argentina per primer cop a la seva història.\nMundial d’Espanya 1982\n4 anys més tard, Argentina arribà al Mundial d’Espanya per a defensar títol amb un jovenet Diego Armando Maradona, a qui les defenses, en especial Itàlia amb Claudio Gentile, començaren a aplicar un “tractament” especial. És el Mundial on un altre tipus dur, el porter alemany Toni Schumacher, va incórrer en una de les faltes més dures del segle en tombar dins l’àrea al lateral francès Patrick Battiston a la semifinal. El jugador va patir fractura de vèrtebres. Ni rastre de penal ni targeta…. En aquell mateix partit, la França de Platini, Giresse i Six va tenir contra les cordes als alemanys, però un cop més el gen competitiu va permetre a Alemanya accedir a una nova final mundialista al vèncer a la tanda de penals.\nPer l’altre banda del quadre, la majestuosa selecció del Brasil, amb Zico, Sócrates i Eder es creuava amb Itàlia en l’últim partit de la segona fase. Un hat-trick del “bambino de oro” Paolo Rossi va ser l’únic però insalvable obstacle per a passar a semifinals (3-2). Posteriorment Itàlia també es desfà d’una de les revelacions del torneig, Polònia. Ni Boniek ni Lato eviten que els italians passin a la gran final del Bernabeu. Allà els esperava Alemanya. Després d’una hora de vergonya aliena en el terreny futbolístic, Itàlia començà a jugar a futbol, i en una segona part brillant, Rossi, Tardelli i Altobelli donen a Itàlia el gran trofeu.\nAmb la indulgència de la FIFA, els Mundials tornen a Mèxic l’any 1986. Rússia, una de les revelacions, arriba a vuitens de final amb 8 dels seus jugadors essent del gran Dinamo de Kiev. Una altra de les revelacions va ser Dinamarca, per primera vegada classificat per a la fase final d’un Mundial. El talent de Laudrup i Elkjaer, en aquell moment al Calcio, dóna als danesos un molt bon nivell europeu.\nL’Anglaterra de Lineker era una altra de les sensacions, fins que es va topar amb Argentina i Maradona als quarts de final. El joc d’alta escola de Maradona eclipsa tothom en aquell partit amb un gol pel record etern. Per això i per la seva mà de Déu quatre minuts abans… Al cap i a la fi, Argentina torna a disputar una final només 8 anys després de guanyar al seu país. I després de 90 minuts farcits de gols, els argentins repeteixen victòria al guanyar per 3-2. El nom de Maradona, com el de Pelé o Cruyff, quedarà per sempre en el futbol.\nEtiquetat com Alemanya, Altobelli, Argentina, Arie Haan, Bayern, Beckenbauer, Bernabeu, Bertoni, Bettega, Boniek, Brasil, Carlos Alberto, César Luis Menotti, Claudio Gentile, cruyff, Diego Armando Maradona, Dinamarca, Eder, Elkjaer, Estadi Azteca, França, Gerd Müller, Giresse, Itàlia, Jairzinho, Johnny Rep, Lato, Laudrup, Luque, Mario Kempes, Mèxic, Monumental de Buenos Aires, Mundial Espanya 1982, Mundials de Futbol, Münich, Neeskens, Paolo Rossi, Patrick Battiston, Paul Breitner, Pelè, Perú, Platini, Polònia, RDA, Rivelino, Rudi Kroll, Rússia, Six, Sòcrates, Tardelli, Toni Schumacher, Tostao, Wolfang Overath, Zico


La liquidació del pressupost de 2019 – Una visió badalonina en clau republicana\nLa liquidació del pressupost de 2019\nUn cop l’any passa pel Ple el donar compte de la liquidació del pressupost de l’any anterior i, any rere any, ens trobem un superàvit superior, sigui quin sigui el color del govern. Una problemàtica que es repeteix a molts Ajuntaments del país i de l’Estat. Un superàvit que en el cas de Badalona és indignant atesa les grans desigualtats i necessitats que té la nostra ciutat.\nJa que és un aspecte molt important que sovint passa desapercebut per la ciutadania – més enllà del titular fàcil o de l’ús partidista que se’n fa per desgastar el govern de torn –, m’he proposat fer una publicació per intentar explicar-ho amb un llenguatge planer i intentant contribuir a la transparència com a càrrec electe. Desitjo que sigui útil i que resulti interessant.\nEls ingressos de 2019\nUn Ajuntament té moltes fonts d’ingressos que s’acostumen a dividir entre les corrents, les de capital i les d’operacions financeres. Perquè ens en fem una idea, les primeres són fruit dels impostos directes, indirectes, de les transferències d’altres administracions, etc. Mentre que les segones són ingressos resultants d’inversions. I les financeres són ingressos pels actius i els passius.\nEls primers són els més importants en quantitat i, l’any 2019, van pujar a uns 188,4M€, els de capital a uns 6,1M€ i, finalment, els financers a 1,2M€ (faig números rodons per agilitzar la lectura). És a dir, la suma total dels ingressos va ser de 195,7M€.\nEn aquesta altra publicació feia una anàlisi més detallat sobre els ingressos ordinaris de l’Ajuntament.\nPel que fa als anomenats Organismes Autònoms (presento una explicació més abreujada), l’Institut Municipal de Serveis Personals va tenir uns ingressos de 16,7M€, el Museu de Badalona 1,2M€ i el Patronat de la Música de Badalona 3,1M€.\nLes despeses de 2019\nIgual que els ingressos, les despeses d’un Ajuntament es poden dividir entre les corrents, les de capital i les financeres. Les corrents corresponen a les despeses de personal i als serveis com l’enllumenat, el verd urbà, la neteja de la via pública, les escoles bressol, entre moltes d’altres. Les de capital són les inversions que realitza l’Ajuntament, per exemple, per asfaltar carrers o canviar el clavegueram.\nL’any 2019, les despeses de l’Ajuntament van tancar amb un total de 140,3M€ en el cas de les corrents, 6,8M€ a les d’inversions i 6,7M€ a les relacionades amb operacions financeres. La suma total de les despeses és doncs de 153,8M€.\nEn relació als Organismes Autònoms, l’Institut Municipal de Serveis Personals va tenir una despesa de 15,8M€, el Museu de Badalona 1,1M€ i el Patronat de la Música de Badalona 3,1M€.\nCom queda la liquidació respecte el pressupost de 2019?\nEl pressupost de 2019 preveia uns ingressos corrents de 175M€ que s’havien de compensar amb les despeses ordinàries per la regla de la despesa, les quals en parlarem més endavant.\nPer tant, pel que fa als ingressos hi ha hagut un desviament positiu de 20,7M€ (+12%) i en les despeses ordinàries un desviament de +34,7M€ (s’ha gastat un 20% menys del que estava previst).\nLa diferència entre els ingressos i les despeses és positiva, en particular, de +41,9M€. No obstant, aquesta dada s’ha d’acabar d’ajustar incorporant altres elements que m’estalvio perquè són molt tècnics (romanent utilitzat d’altres anys, desviacions de finançament, etc) i no voldria embolicar excessivament el text.\nPerò bé, la qüestió és que quan apliquem aquests ajustos obtenim que el resultat pressupostari de 2019 és de +45,1M€.\nEvolució 2015-2019 tenint en compte el total, és a dir, Ajuntament i Organismes Autònoms.\nRomanent de tresoreria o quants diners tenim a la guardiola?\nA finals de 2019, l’Ajuntament de Badalona tenia 181,8M€ a la caixa. Estan tots disponibles? No. L’Ajuntament té 26,7M€ d’obligacions pendents de pagament, és a dir, factures a proveïdors. Per tant, la diferència és de 155,1M€.\nD’aquest romanent hi ha, però, 21,5M€ de saldos de dubtós cobrament, és a dir, allò que ens deuen a nosaltres i que potser ja no podrem cobrar i també 41,2M€ que no podem utilitzar per a nova despesa perquè obligatòriament els hem de destinar a la finalitat per la qual els vam obtenir, per exemple, finançament d’altres administracions per a un determinat projecte que encara no s’ha executat.\nPer tant, ens queden 92,4M€ a la guardiola.\nPerquè cada any tenim més romanent?\nD’una banda hi ha el problema de la pròpia administració de l’Ajuntament que no acaba de rotllar malgrat tenir grans professionals amb un compromís exemplar amb el servei públic. Una diagnosis que compartim tots els grups municipals. Per això vam crear al Comissió de Modernització. Una Comissió en stand-by des de l’inici de la crisi per la Covid i que, amb el canvi de govern, el Partit Popular encara no ha explicat que en vol fer. Trobareu més informació a aquí.\nA part, ens trobem un problema extrapolable a altres municipis. De fet, la suma del superàvit d’Ajuntaments de diversos colors puja a 4.000M€. Els estalvis acumulats en forma de romanents disponibles ascendeixen a uns 17.000M€, segons dades del propi Ministeri d’Hisenda. Això implica menys serveis a la ciutadania.\nI per què aquests superàvits que, any rere any, es transformen en un romanent més i més elevat?\nFem una mica de memòria. L’any 2011, el PP i el PSOE van modificar l’article 135 de la Constitució espanyola posant com a prioritat absoluta el pagament del deute, per sobre de qualsevol altra necessitat – vaja, aquest cop no hi va haver cap problema per modificar-la. D’aquesta modificació en deriva la Llei Orgànica d’Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera que limita la capacitat d’actuació dels ajuntaments, com bé sabem a Badalona, amb l’aplicació del Pla Econòmic Financer tot i tenir superàvit.\nMalgrat els grans desequilibris pressupostaris que patien molts ajuntaments de l’Estat, a partir del 2015 és el moment en què la gran majoria d’ajuntaments aconsegueixen generar superàvits que s’acaben convertint en estructurals, és a dir, acaben a la caixa.\nQuan un ajuntament liquida el seu pressupost en situació de superàvit es veu obligat a destinar la major part a reduir el nivell d’endeutament. Tan sols una petita part queda disponible per a executar inversions financerament sostenibles. La resta s’acumula en el romanent de tresoreria, sent a la pràctica impossible la seva reinversió ja que això suposaria l’incompliment de la regla de la despesa.\nPer tant, avui és encara més necessari reorientar la política d’austeritat recollida en l’actual Llei d’Estabilitat pressupostària però, això, ja donaria per una altra publicació.\nPublicat el Juliol 8, 2020 per amontornesPosted in HisendaEtiquetat Despeses, Ingressos, Inversions, Liquidació, Pla Econòmic Financer.\nAnterior Entrada anterior: Covid-19 – Posem al centre la vida de les persones amb l’Anna Lara\nSegüent Entrada següent: #ActivemBDN: un full de ruta per Badalona\n2 thoughts on “La liquidació del pressupost de 2019”\nAngel farcia sanchez ha dit:\nJuliol 8, 2020 a les 6:11 pm\nPara que queremos que sobre dinero…..necesitamos MUCHAS reparaciones y mantenimientos para que se queden esos millones en un cajon….no es normal dada la situacion que vive Badalona.


Molls amb bolets, puré de moniato i carbassa, emulsió de mandarina i ous de salmó | Celler-Adocse\nquatre molls macos (mitjans/grans)\n400 ml de suc de mandarina\n200 ml d´oli d´oliva extra verge\n400 gr de bolets de temporada\nOus de salmó/truita/mújol\n400 gr de moniato\n400 gr de carbassa\nPer fer el puré jo vaig escalivar la carbassa i el moniato al forn, embolicats amb paper d´alumini. Ho vaig triturar a la termomix amb un raig d´oli, sal i pebre. Crec que n´hi ha prou, no cal res més.\nPer a l´emulsió de mandarina reduiu el suc fins que quedi textura de salsa. Si està molt àcid poseu-hi una cullerada de sucre. Ho emulsioneu amb oli i un xic de sal. Amb la textura adequada és espectacular.\nEls bolets els netegeu i els saltegeu amb un all laminat, salpebrant-los al final.\nI els molls, espines fora en la mesura del possible, a la planxa, amb un raig d´oli.\nI a disfrutar, monteu el plat com us vingui més de gust!!!\nOrigen: Molls amb bolets, puré de moniato i carbassa, emulsió de mandarina i ous de salmó\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Reblogged, Receptes, SEGONS PLATS i etiquetada ALL, BOLETS, BOLETS ASSORTITS, CARBASSA, CUINA, FRUITA, MANDARINA, MOLLS, MONIATO, OLI, OUS DE PEIX, PEBRE NEGRE, PEIX, RECEPTA, SAL, SEGONS PLATS, SUCRE, VERDURA el Juliol 17, 2021 per Administrador.\n← Mona de Pasqua o pastís de trufa Paella de Verdures i Costella →


La cadena de supermercats anuncia una nova col·lecció de roba interior sostenible\nper Laura García divendres, 21 de febrer 2020 - 14:20h\nLidl se situa al capdavant de la roba interior sostenible | Cedida\nQuan pensem en llenceria ens ve al cap roba d’encaix, peces de materials com seda, cotó o fibra sintètica, però mai pensaríem que aquest tipus de roba interior es podria fabricar a partir d’algues marines. Aquest dijous Lidl ha anunciat una nova col·lecció de roba interior anomenada Esmara que es pot trobar a cada una de les seves 600 botigues arreu del territori espanyol.\nA Lidl podem trobar mitjons, sostenidors, calcetes i culottes fets partir de fibres naturals que contenen algues marines de l’oceà Atlàntic, recollides per l’empresa SeaCell TM. La nova gamma d’Esmara consta de samarretes d’encaix per 4,99 euros, mitjons de turmell per 2,99 euros el pack de dos, sostenidors d’encaix i sense anell a 5,99 euros i calcetes també d’encaix per 5,99 euros el pack de dues.\nL’objectiu de Lidl és crear productes sostenibles i respectuosos amb el medi ambient, però la fama Esmara compta amb un altre valor afegit: aquest teixit és beneficiós per a la regeneració cel·lular i ajudar a calmar el dolor i la inflamació a la pell. Les propietats antibacterianes encara es conserven després de múltiples rentats.\nUna colecció respectuosa amb el medi ambient\nLidl ha declarat que les fibres d'algues marines i fusta son 100% biodegradables i s’obtenen mitjançant un procés ecològic que gasta poca energia i recursos. En aquest sentit, durant el procés de recollida de les algues es rebutja només la part d’alga que es pot regenerar.\nLa cadena de supermercats assegura que durant els darrers 15 anys, amb l’arribada de la moda per a tots els consumidors, no s’han fet gaires esforços en tema de sostenibilitat, ja que només el 20% de residus és reciclable. Per tant, les grans companyies del sector han decidit dur a terme un procés de transformació dels productes i el mercat per un menor impacte mediambiental.\nLa novetat que ho està petant a Carrefour per només 2 euros\nCreen a Catalunya l'snack saludable més temptador


El Consell aprova l’avantprojecte de llei de protecció i promoció del palmerar d’Elx - À Punt\nEl Consell aprova l’avantprojecte de llei de protecció i promoció del palmerar d’Elx\nLa proposta incideix en la promoció del palmerar en conjunt, format per components culturals, agraris i ambientals.\n07 d'agost 2020 - 14:37\nEl ple del Consell ha acordat la tramitació de l’avantprojecte de llei de protecció i promoció del palmerar d’Elx. L’impuls de la tramitació d’aquesta norma busca complir l’acord que va prendre el Patronat del Palmerar d’Elx, que té com a objectius la reducció de les amenaces urbanístiques del palmerar, la resolució de la carència de tutela legal de l’àrea, declarada patrimoni de la humanitat, la concepció del palmerar com un conjunt agrícola i la prohibició de noves edificacions als horts protegits per la Unesco, entre altres.\nLa inscripció del palmerar en la llista del patrimoni mundial de la Unesco, l’any 2000, va posar de manifest la necessitat d’impulsar un nou text legal que garantira l’aplicació d’un règim de protecció homologable al que la llei de patrimoni cultural valencià atorga als béns d’interés cultural, i que es corresponga amb els valors excepcionals reconeguts en la declaració d’aquest organisme.\nAra el projecte de llei es traslladarà a les Corts per a debatre’s i tramitar-se.\nPatrimoni protegit des dels anys trenta\nEl reconeixement del palmerar com a integrant del patrimoni cultural valencià es va iniciar als anys vint del segle passat, i la seua protecció jurídica efectiva va començar amb el decret, de 8 de març de 1933, del Ministeri d’Agricultura, que va declarar d’interés social la conservació del palmerar.\nPel que fa a la Generalitat, la llei 1/1986, de 9 de maig, regula la tutela del palmerar d’Elx i, amb el desenvolupament normatiu, es pretén harmonitzar sistemàticament les regulacions sectorials concurrents, la clau de la qual radicava en la integració en l’òrgan encarregat de la tutela, el Patronat del Palmerar d’Elx, en què s’integren representants de l’administració autonòmica, municipal i del sector palmerer.


PIS DE LUXE ALS VILARS ESCALDES ANDORRA 23 - GESTORIA ANDORRA La Clau Agencia immobiliària a Andorra. La seva sòlida experiència i el seu tracte personalitzat ha permès ser una empresa immobiliaria de prestigi, Oferim una atenció especialitzada per troba la llar dels teus somnis. Gestionem i administrem propietats a Andorra. Ofereix una variada oferta de producte immobiliari en modalitat de venda o de lloguer. Fiscalitat i Comptabilitat Andorra. L’impost sobre societats és un tribut de caràcter directe i naturalesa personal que grava la renda de les persones jurídiques d’acord amb les normes establertes a la Llei reguladora. El període impositiu coincideix amb l’exercici econòmic de l’entitat, i no pot excedir dotze mesos. En el cas que l’exercici social sigui superior, el període finalitza al cap de dotze mesos. La base de tributació es calcula corregint el resultat comptable. El tipus general de gravamen és del 10%. La quota de tributació és la quantitat resultant d’aplicar el tipus de gravamen a la base de tributació. S’aplica una imposició reduïda a les societats que realitzen explotació internacional d’intangibles, les que intervenen en el comerç internacional i les que fan la gestió i inversió financera intragrup. S’elimina la doble imposició interna i internacional sobre participacions en beneficis d’altres entitats i s’estableixen deduccions per doble imposició, per creació de llocs de treball i per inversió. Al setembre els obligats tributaris han d’efectuar un pagament a compte de la liquidació corresponen al període impositiu que estigui en curs l’1 de setembre. Els obligats tributaris de l’impost sobre societats han de disposar d’un número de registre tributari, que han de sol·licitar en el cas que encara no el tinguin com a obligats tributaris dels impostos indirectes. El primer any d’aplicació de l’impost els obligats tributaris gaudeixen d’una reducció del 50% de la quota de liquidació. Per als obligats tributaris d’aquest impost que es constitueixin com a nous empresaris d’una nova activitat empresarial o professional i que tinguin uns ingressos inferiors a 100.000 euros, el tipus de gravamen aplicable durant els tres primers anys d’activitat és el següent: El 5% per a la part de la base de tributació compresa entre 0 i 50.000 euros. El 10% per a la base de tributació restant. Aquesta bonificació fiscal no es podrà aplicar als obligats tributaris que facin o hagin fet algun tipus d’activitat, tant de forma directa com a través d’una societat.\nPIS DE LUXE ALS VILARS ESCALDES ANDORRA 23


El Butlletí Oficial de la Província publica l'Anunci de la relació de béns i drets afectats per les obres del projecte de millora de la carretera CV-670 entre Oliva i Piles | Ajuntament d'Oliva\n11 setembre 2020 | alcaldia,ordenació del territori\nTal com van informar a l’alcalde representants de la Diputació de València, en juliol d’enguany el Diputat de Carreteres va cursar l’ordre d’inici per al procediment d’expropiació dels terrenys necessaris per a l’ampliació, així com la contractació dels serveis d’una assistència tècnica per tal d’agilitzar la tramitació.\nÉs per això que el 8 de setembre el Butlletí Oficial de la Província de València, amb rectificació d’errors el 9 de setembre, ha publicat la de relació de béns i drets afectats per les obres del projecte: “AC-514 A. Ampliació de plataforma des de Piles a Oliva en la CV-670 de Gandia a Oliva”.\nDe fet, el pressupost de 2020 de la Diputació compta amb fons de provisió de 375.000 euros per tal de fer front a les indemnitzacions de les ocupacions i expropiacions de terrenys.\nSegons la previsió més realista del departament de carreteres de la Diputació, el període de licitació tindrà una durada de 8 mesos, de manera que a setembre de 2021 s’iniciaran les obres d’aquesta carretera forma part de la xarxa local de la Diputació de València.\nA més de l’ampliació dels vorals laterals, i una millora substancial en la seguretat, també s’ha introduït un carril bici i un vial de servici lateral per evitar els accessos perpendiculars directes.\nActualment el tram de carretera, des de la glorieta de Piles a la glorieta d’Oliva, presenta una secció transversal insuficient, i no té vorals als laterals, amb una elevada intensitat de circulació que supera els 12.000 vehicles per dia, cosa que el converteix en un tram d’elevada sinistralitat. La situació es veu agreujada a causa de l’existència de nombrosos accessos directes en els seus marges sense cap tipus d’ordenació.\n• Ampliació de l’ample de la carretera fins a arribar als 15 metres, tot introduint vorals als laterals\n• Una millor dels radis de gir a les corbes del traçat\n• Una millora de la connexió amb la rodona d’Oliva\n• Construcció d’un vial de servei al marge esquerre de la carretera per evitar els accessos directes i millora dels accessos directes del marge dret\n• Construcció d’un carril bici\n• Millora substancial del drenatge de l’aigua contra inundacions\nArribar fins al punt actual no ha estat gens fàcil, ja que al llarg dels últims anys, s’ha hagut de superar molts obstacles i dificultats.\nAbril de 2009: es va aprovar definitivament el Projecte de Construcció d’Ampliació de plataforma des de Piles a Oliva a la CV-670, redactat per l’empresa IDOM. El projecte no es va sotmetre a informació pública ni tampoc es van licitar les obres.\nJuny de 2015: A conseqüència de les gestions del govern de l’Ajuntament d’Oliva, la Diputació de València torna a impulsar el projecte. És per això que l’àrea de carreteres va sol·licitar informe al Servei d’Ordenació del Territori de la Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori sobre si l’actuació prevista estava afectada per risc d’inundació. Ja que amb l’actualització del PATRICOVA, publicat en 2013 i aprovat definitivament en 2015, es requeria informe preceptiu.\nJuliol de 2015: L’oficina PATRICOVA informa que l’actuació es trobava afectada per risc d’inundació i requereix, a l’efecte de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d’inundacions, l’elaboració d’un estudi d’inundabilitat sobre el risc d’inundació i la seua afecció sobre l’actuació.\n2016 – març de 2017: A petició de l’Ajuntament d’Oliva, tenen lloc una sèrie de reunions de treball entre els tècnics de l’àrea de Carreteres de la Diputació i la Conselleria (PATRICOVA). En elles, principalment, es varen tractar les qüestions següents: 1. Dades de cabals que discorren per l’àmbit de la carretera segons el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables del Ministeri d’Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient. 2. Càlcul de la capacitat hidràulica del marc de desguàs del barranc de la Font que discorre pel nucli urbà d’Oliva. 3. Dimensionament de les Obres de Drenatge Transversal del projecte per al cabal restant.\nDe març de 2017 endavant: El temps transcorregut des de la redacció del projecte original i les dificultats i inviabilitat de realitzar les obres sense atendre la petició d’estudi del Servei d’Ordenació del Territori, feien necessari l’actualització de l’esmentat projecte. És per això que la Diputació de València procedeix a contractar els serveis d’actualització, i amb data 14 de setembre 2017 s’adjudica a IDOM. Aprofitant l’actualització, l’alcalde sol·licita al diputat de Carreteres que s’incloga un carril bici (va ser quan la Diputació va anunciar un pla per fer carrils bici en les carreteres de la seua competència).\nDe finals de 2017 a finals de 2018: Tenen lloc un seguit de reunions, amb els tràmits administratius corresponents, entre els tècnics de l’àrea de Carreteres i tècnics de la Conselleria, amb tècnics dels ajuntaments d’Oliva i de Piles, amb tècnics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, etc.\n3 de juliol de 2019: Finalment el BOP publica l’anunci de la informació pública del Projecte de Construcció d’Ampliació de plataforma des de Piles a Oliva a la CV-670 (signada pel Diputat de Carreteres el 13 de juny de 2019).\n2 de desembre de 2019: el projecte AC-514-A Ampliació de plataforma des de Piles a Oliva en la CV-670 de Gandia a Oliva, la qual cosa, segons el que estableix l’article 94 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d’abril, porta annexa la declaració d’utilitat pública i la necessitat d’ocupació dels terrenys afectats per l’expropiació, en compliment del que estableix l’article 56 del Reglament d’Expropiació Forçosa.\nTant l’anunci com la relació de béns i drets afectats es poden consultar en l’enllaç següent:\nAnunci BOP expropiacions terrenys


Per un retorn segur a l’escola\nBLOG CUIDANT INFANTS\nCorporació Salut → CuidantInfants → Polls al cap: què fer? El secret està en el pentinat!\nPolls al cap: què fer? El secret està en el pentinat!\nEl poll és un insecte que viu entre els cabells. No provoca en principi cap malaltia greu però si una molesta picor.\nEl contagi es produeix pel contacte directe amb alguna persona infectada o amb algun dels seus estris d’ús personal, com pintes, raspalls, roba, coixins, etc. Qualsevol persona es pot infestar si té un contacte amb una altra persona amb polls.\nCom tractar els polls?\nTracteu el mateix dia a tots els membres de la família amb polls. Si no es desinfecten tots (infants i adults) hi haurà reinfestacions. Els tractaments amb Permetrina, que trobareu de venda lliure a les farmàcies, és la solució.\nApliqueu la loció antiparasitària sobre el cabell, de manera que quedi tot el cap ben mullat. Apliqueu-la fent una suau fricció i insistiu al clatell i darrere de les orelles, que solen ser les zones més afectades.\nDeixeu actuar el preparat durant una o dues hores, embolicant el cap amb una tovallola o barret de plàstic.\nRenteu el cap amb un xampú antiparasitari i aclariu amb aigua abundant. Vigileu amb els ulls (no és tòxic però cou); si entra sabó als ulls, renteu bé amb aigua neta.\nAfegiu una mica vinagre a l’aigua de la darrera esbandida per facilitar el despreniment dels ous (llémenes).\nRepetiu tot el procés a la setmana.\nEl raspallat del cabell és una pràctica bàsica del tractament. Les llémenes queden fortament adherides fins i tot quan són mortes, per això cal raspallar amb una llemenera per poder arrossegar els ous.\nAconseguiu una bona llemenera, una pinta amb pues llargues i espesses (que estiguin molt a prop entre si).\nBusqueu un lloc ben il·luminat i una tassa d’aigua a prop per netejar la pinta després de cada passada.\nPosar un condicionador de cabell facilita la feina, perquè evita que la pinta es quedi encallada amb els nusos dels cabells.\nDediqueu temps, especialment al clatell i darrere de les orelles.\nMantingueu un raspallat diari fins que hagi passat una setmana sense trobar res (aquest és el temps que triga un ou a incubar-se).\nCom prevenir els polls?\nEviteu els olis essencials que tenen un dubtós efecte preventiu i poden ser tòxics si s’aspiren o s’ingereixen.\nEviteu fer servir xampús antiparasitaris com a mesura preventiva, perquè augmenten la resistència dels polls als tractaments.\nLes úniques mesures que s’han mostrat eficaces i segures són:\nReviseu regularment, un cop per setmana, els caps de tota la família, incloent-hi els adults.\nEviteu compartir objectes personals, com raspalls pel cabell o barrets de persones infectades.\nSi algú està infectat, renteu la seva la roba de llit amb aigua calenta (55º durant uns 20 minuts) i, si és possible, que s’assequi a l’assecadora, a temperatura elevada. Deixeu unes hores els raspalls i pintes en vinagre o alcohol de 90º. Passeu l’aspirador a consciència per la seva habitació (matalàs, catifa, etc.)\nTanqueu els objectes que no es puguin rentar (peluix, joguines…) en una bossa d’escombraries durant 3 dies (el poll només sobreviu 24 hores fora de l’individu humà).\nSi les coses no milloren, consulteu al vostre centre de salut.


Empresa creada en 1989 especialitzada en marroquineria i maletes de marca. Dirigeix 4 botigues sota el nom de SAFARI al Principat d'Andorra. -SAFARI a l'Avinguda Carlemany a Escaldes, 52 -SAFARI al Carrer Major al Pas de la Casa, 18 -SAFARI al Carrer Sant Jordi en el Pas de la Casa, 1 -Sabates SAFARI en el Carrer Major al Pas de la Casa, 5 SAFARI ofereix marques de qualitat, com: -Longchamp -Lancel -Lancaster -Barbara Rhil -Mac Douglas -Lancaster -Delsey -Samsonite...\nHotel familiar fundat l'any 1960, totalment reformat. Situat en la zona turistica i comercial d'Escaldes-Engordany, a 300 metres de Caldea. Disposem de 48 habitacions, totes amb bany i insonoritzades...\nEl Restaurant Hong Kong, situat en el nucli comercial o VIVAND de la Parròquia d’Escaldes-engordany. Ofereix una amplia carta de plats tradicionals vietnamites i xinesos a mes de una varietat de menús tant per individuals com per grups...\nMòbil: +376 731 575\nLa Vall d’Incles és una de les Valls mes grans d’Andorra d’origen glacial. Es pot arribar de forma molt fàcil dins a l’entrada de la Vall d’Incles per la Carretera del tarter (CG-2) fins trobar un desviament a l’esquerra on s’entra a la Crt...\nResultats recerca: 36 llocs/negocis de 3805 disponibles.\nLatitud: 42.511, Longitud: 1.538


Tot per decidir a la tornada després d'un partidàs d'anada | Futfem.cat\nPSG i Barça empaten a un en un enfrontament que podria haver guanyat qualsevol dels dos\nParis Saint-Germain i Barcelona han demostrat per què s'estan jugant un pas a la final de la Champions del 16 de maig. Tant un com l'altre equip ha tingut opcions clares de guanyar, però han acabat firmant les taules. Jenni Hermoso ha avançat el Barça al minut 13 de partit, però Alana Cook ha empatat al minut 22. Per la resta, ocasions clares a ambdues bandes i partit preciós de futbol, però tot ha quedat obert de cara a la tornada que es jugarà a l'estadi Johan Cruyff. Això sí, l'única notícia negativa podrien ser les baixes de Jenni Hermoso i Kheira Hamraoui, que han abandonat el partit amb molèsties.\nConeixent la baixa de Patri, com era d'esperar, Kheira Hamraoui ha estat la titular a la posició de pivot. Per la resta, Lluís Cortés ha sortit amb un 11 de gala, potser sorprenent en l'entrada de Lieke Martens en el lloc de Mariona. Així doncs, el Barça que ha començat amb Paños sota pals, defensa de quatre amb Marta, Pereira, Mapi i Leila, Hamraoui a la posició de pivot acompanyada per Aitana i Alexia com a interiors i, en posicions ofensives, Martens per l'esquerra, Hansen per la dreta i Jenni Hermoso pel mig.\nPer l'espectador neutral, la primera part ha estat un autèntic espectacle. Ocasions a ambdós costats, gols i moments de suspens. El primer a colpejar ha estat al Barça. En una molt bona transició al minut 13, Aitana ha rebut la pilota a la banda dreta de l'atac i ha posat una pilota perfecta pel cap de Jenni que Endler no ha sabut rebutjar i la de Carabanchel ha fet el seu sisè gol en aquesta edició de la Champions, per avançar el Barça al marcador. Però l'alegria ha durat poc. En un córner dubtós, Katoto ha rematat la pilota i ha trobat una Alana Cook lliure de marca, que ha posat l'1 a 1 a l'electrònic.\nA més a més dels gols, Endler ha estat capaç de treure mans salvadores, Alexia ha tingut una molt clara llepant el pal, Katoto ha perdonat dues claríssimes i Marta Torrejón ha arribat a treure una pilota sota pals. Intensitat, moments de domini d'un i altre equip, però poc encert a una porteria i altra. Però també cal destacar com ha acabat la primera meitat, perquè Mapi León ha reclamat un penal comès per Dudek, però la col·legiada del partit no ha assenyalat res, confirmant l'empat a 1 camí de vestidors.\nA la represa, els intervals de domini d'un equip i altre s'han repetit, però sense perill tan clar com a la primera meitat. Torrejón ha tingut una bona ocasió des de segona línia, però poc més. I amb l'empat a 1, han començat a arribar uns preocupants canvis pel Barça. Perquè Jenni ha marxat coixejant i Oshoala, que ha rebut l'alta mèdica una hora abans del partit, ha entrat al seu lloc. També ha jugat Mariona, que ha substituït una Martens sense problemes físics, però l'últim canvi ha estat el de Vicky en el lloc de Hamraoui, una futbolista francesa que s'ha llançat a terra per deixar clar que s'havia fet mal. Problemes físics per un Barça que poden ser claus de cara al futur.\nPel que fa a les ocasions, Geyoro ha tingut la més clara del PSG en tota la segona meitat, però Paños ha evitat el regat i li ha pres la pilota dels peus, mentre que Paredes ha enviat fora per molt poc un cop de cap a la sortida d'un córner. Per contra, Oshoala ha estat a punt de tornar de la millor manera possible. Perquè en una jugada des de la banda dreta, Marta Torrejón l'ha posat al cor de l'àrea petita i Oshoala només havia de posar el peu, però no ha encertat en la col·locació i la pilota li ha passat per sota les cames. Al final, 1 a 1 al marcador i tot per decidir a la tornada de la setmana vinent.\nUna tornada que se celebrarà el diumenge dia 2 de maig, a l'estadi Johan Cruyff, a les 12.00 hores, però no serà el pròxim partit del Barça. I és que el conjunt català s'ha de centrar a recuperar un altre dels seus enfrontaments ajornats, en aquest cas pel temporal Filomena, al camp del Madrid. El dimecres 28, a les 12.00 hores, el Barça visitarà l'Antiguo Canódromo.


Font del Vicari - COOLTUR Turisme Cultural\nCategories: Patrimoni Natural, Què visitar a Catalunya, Què Visitar a Osona, Què visitar a Sant Bartomeu del Grau, Què visitar al Lluçanès\nLa font del Vicari es troba situada al costat del mas el Vilar, dins del terme municipal de Sant Bartomeu del Grau.\nEn aquesta font, podem gaudir de la fauna i la vegetació que hi ha en aquest punt. A nivell de vegetació, hi podem observar boixos, freixes, aurons i roures. A nivell de fauna, hi podem trobar una gran varietat d’animals.\nAquest, és un dels punts més tranquils i serens de Sant Bartomeu del Grau.\nFont del Vicari was last modified: abril 30th, 2020 by cooltur


“Falta portar la indústria al cor de les ciutats” | JOAN POYANO | El dossier | La República\n“Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” + “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” E-mail\nGuallart, fundador de l’Institut d’Arquitectura Avançada de Catalunya.\n“Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” “Falta portar la indústria al cor de les ciutats” E-mail\nCiutats del futur horitzontals o verticals?\nHi ha molts models de ciutats del futur. Seran una evolució del que ja existeix, i París, Los Angeles o Medellín parteixen de models molt diferents. El model que m’agrada és el de ciutats compactes i discontínues. El nou paradigma gira al voltant de la biociutat o de la ciutat de la natura en el món urbà.\nL’alcaldessa de París parla de la ciutat dels quinze minuts, és a dir que es pugui fer qualsevol activitat caminant o en bicicleta en quinze minuts.\nLa idea és tornar als usos mixtos, que van desaparèixer en les dues revolucions industrials, primer amb el ferrocarril i després amb l’automòbil, que va ser una explosió total que va omplir els suburbis. Es tracta de tornar al model que a Itàlia anomenen slow city, els pobles tradicionals de 50.000 habitants. Aquest és el model del segle XXI, amb escales més eficients. Com les supercomputadores, que no són un gran ordinador, sinó molts de petits connectats a un nucli.\nSeria una mica com les superilles que impulsa Colau a Barcelona?\nEn la dècada dels 2000, hi vam engegar un pla per dotar els barris d’equipaments (biblioteques, mercats...) El que falta, i a París no se’n parla, és tornar a portar la indústria als cors de les ciutats. I això és fonamental perquè sigui una ciutat més empoderada, on la gent tingui més control de la seva vida. En el moment que vas a treballar a una multinacional de l’automòbil i vas al centre comercial a comprar el que fabriquen multinacionals a l’altra punta del món, has perdut el control. La clau és tenir capacitat per decidir on vius i com treballes. Per a això és primordial invertir en habitatge públic per abaratir els preus.\nLes noves tecnologies fomentaran la fugida de les ciutats cap als pobles?\nEn els anys noranta imaginava que es podia viure i treballar sense haver d’estar a la ciutat, però aquesta continua tenint una gran capacitat d’atracció. Ara, amb les universitats en línia i amb les empreses que han descobert els avantatges de tenir la gent treballant a casa i anant només un dia a la setmana a la seu, podrem veure com, d’una banda, la ciutat és fonamental per garantir feina i atracció social, però també hi ha gent que decideix tornar als seus orígens. Si en ciutats petites i pobles hi ha habitatge i centres de coworking per no haver de treballar a casa, hi haurà moltes oportunitats de viure d’altres maneres. L’àrea metropolitana barcelonina serà més ampla i inclourà poblacions mitjanes com Vic i Manresa, i canviarà la relació entre la ciutat i el camp.\nLa covid-19 accentuarà aquesta tendència, per por d’aglomeracions com les del metro, o desapareixerà quan passi la pandèmia?\nA la ciutat del futur gairebé no hi haurà vehicle privat, i el metro continuarà sent important, tot i que les bicicletes i els autobusos d’última milla també tindran un paper molt important en la hibridació funcional dels barris.\nCerdà ja va planejar aquesta hibridació a l’Eixample de Barcelona, amb illes on convivien habitatge, serveis, petita indústria i espais verds...\nCerdà parlava de ruralitzar les ciutats. S’ha d’evitar viure en un barri i haver de treballar a l’altra banda de la ciutat. Es tracta de moure’s poc. Moure molt els bits i molt poc els àtoms. És més ecològic i empodera més les persones. O empoderem la gent o empoderem les multinacionals.\nLa República 16-01-2021, Pàgina 29


Creston Hotel & Suites Creston Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 12 allotjaments a Creston.\n1418 Canyon Street, Creston, Creston, Canadà - Veure al mapa\nMés informació sobre Creston Hotel & Suites\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Creston Hotel & Suites és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Creston. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Creston Hotel & Suites asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, servei d'habitacions, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de billar, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Creston Hotel & Suites la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Creston.


“Siempre el mismo día” de David Nicholls | La Finestra Digital\n“Siempre el mismo día” de David Nicholls\nL’ Emma i el Dexter es coneixen la nit del 15 de juliol de 1988, durant la seva festa de graduació a la Universitat. Tenen vint anys, acaben de llicenciar-se i tenen tota la vida per endavant.\nEn Dexter és un noi frívol amb una bona posició social, mentre que l’Emma està enfadada amb el món i és políticament radical. Encara que al dia següent es separen, no poden deixar de pensar l’un en l’altre: en Dex es pren un any sabàtic per recorre Europa, i l’Em es queda a Edimburg a treballar. Durant els següents vint anys, l’Em i en Dex es seguiran trobant cada 15 de juliol. I mentre es va renovant el veritable significat d’aquell dia crucial, tots dos patiran alts i baixos, separacions, trobades i alegries.\nUna novel·la dividida magistralment en cinc parts, les quals recullen les vivències tant conjuntes com per separat dels protagonistes. Unes vivències que reflecteixen una realitat molt ben definida en els seus títols: “Vint i pocs”, “Vint i molts”, “Trenta pocs”, “Quaranta i tants”, ” Tres aniversaris”.\nSón dos caràcters oposats, una ancora l’un per l’altre, però dessincronitzats la major part del temps. Ell és un “pijo”, àvid de fama i notorietat fins que madura (tard com sempre), ella és una persona que no es valora i es considera causa perduda fins que descobreix el seu autèntic jo. Una relació d’amistat que penja d’un fil en quant els sentiments es confonen.\nSón històries molt viscudes, molt ben relatades i definides, riques en experiències i plausibles, tancades en el que ara entenem com les crisis de l’edat. Amb un final que no m’esperava, però real com la vida mateixa.\nLa veritat és que em va cridar l’atenció la portada, ja que és el cartell de la pel·lícula que adapta el llibre. Pensava anar-la a veure, però després de llegir el llibre no ho crec pas. És el resum de dues vides, de dues dècades i crec que cal llegir-lo amb calma i la veritat és que no se si em va molt de gust que m’ho barregin tot en menys de dues hores. M’agraden la meva Em i el meu Dex.\nUs recomano, si teniu paciència, llegir capítol a capítol, així dona la sensació d’espai en el temps, per ells un any però pel lector una estona. Molt interessant, sembla que no però us asseguro que enganxa. La veritat és que tots tenim, depenent de la situació, una mica de cada un d’ells.\nPreu: 20 € / 10 € edició butxaca\nDavid Nicholls va néixer el 1966 a Hampshire, Anglaterra. Després d’haver estudiat literatura anglesa i teatre a la Universitat de Bristol, va iniciar una brillant carrera com a guionista a la BBC.\nL’any 2003 va publicar la seva primera novel·la, Starter For Ten, que ell mateix va adaptar per a la gran pantalla. Com a guionista a signat diverses series per a la televisió britànica i la pel·lícula Circulo de engaños. Amb Siempre el mismo dia, que ha sigut publicada a més de 30 països i amb una adaptació al cinema per part de Lone Scherfig, Nicholls ha entrat a la llista dels llibres més venuts a Anglaterra i als Estats Units.\nActualment està escrivint la seva quarta novel·la i un guió del clàssic de Charles Dickens Grans Esperances.\n“Desastre & Total. Agencia de detectives” de Stephan Pastis\n“Matar a un periodista” de Terry Gould


La privatització de l’FP | STEPV\nSTEPV | 14 / 09 / 2013 privatització fp dual cicles formatius\nUn dels reptes educatius amb què ens enfrontem és la certesa que les persones que ara estan en les nostres escoles hauran de desenvolupar una vida professional en activitats que, ara mateix, encara no existeixen. A més, és probable també que, al llarg de la seua vida laboral, hagen de canviar diverses vegades de lloc de treball, cada vegada amb noves exigències quant a competències i habilitats.\nL’informe Delors de 1996 ja aconsellava resoldre aquesta tensió entre el llarg i el curt termini amb una aposta per una educació que forme persones capaces d’adaptar-se als canvis en els sistemes productius.\nUna reforma de l’FP hauria d’anar dirigida, doncs, a dotar d’habilitats i competències molt flexibles i que s’orientaren cap a una educació per a tota la vida,. Tanmateix, el projecte d’FP dual de la Conselleria d’Educació pareix haver triat l’opció contrària. Perquè una formació dual és una formació molt lligada a les necessitats puntuals d’una empresa, i als seus processos i maneres de fer particulars.\nContràriament al signe dels temps, l’FP dual pot dur a uns “atzucacs formatius” un alumnat que s’especialitze en les maneres úniques de fer d’una determinada empresa, però que difícilment podrà traslladar als diferents llocs de treball que haja d’ocupar en el futur. Aquesta situació és encara més greu en una economia productiva que, com la valenciana, es basa en un tramat heterogeni de petites i mitjanes empreses, i en el sector serveis. El sistema d’FP dual alemany, en què es vol inspirar l’FP dual valenciana, respon a un rerefons econòmic molt diferent del valencià. L’economia alemanya i, per tant, el seu sistema de formació, es basa en una poderosa indústria organitzada entorn de grans empreses del sector secundari.\nEl carácter educatiu de l’FP\nAmb l’FP dual es consuma la pèrdua del caràcter educatiu de l’FP i la prioritat del sistema d’educar una ciutadania plena i poderosa se supedita a la necessitat de mà d’obra especialitzada.\nA més, suposa la desregulació de l’oferta formativa, ja que depén d’aquelles places de què disposen les empreses. A més, si l’oferta de llocs és insuficient, com sembla, implicarà un segregació entre aquell alumnat que puga accedir a unes atractives pràctiques remunerades, enfront d’una formació en els centres educatius sense beques o contractes de pràctiques.\nL’FP dual tindrà fortes implicacions per a l’organització i funcionament dels centres educatius, que hauran de transformar la seua oferta per a competir amb els centres privats que proliferaran a partir de les facilitats que articula el decret.\nEl decret obri un nínxol d’oportunitats de negoci als centres i empreses educatives privades, que ja no hauran de comptar amb les instal·lacions adequades a la part pràctica dels mòduls. Els convenis amb empreses els permetran externalitzar aquesta part essencial de la formació, sense haver d’invertir en instal·lacions ni personal, i en tindran prou amb unes aules per a impartir els continguts teòrics dels mòduls. Així, entraran en competència directa amb els centres educatius públics, que es trobaran en una situació de desavantatge inicial.\nA més, serà impossible fer una planificació a mitjà o curt termini dels ensenyaments en la mesura que dependran dels fluxos canviants del mercat de treball.\nLes garanties que ofereix la formació reglada quant a l’adequada formació del professorat i la disponibilitat d’instal·lacions desapareixen, per dependre de les necessitats peremptòries de les empreses.\nLa figura de nova creació de l’instructor, la persona que ha de coordinar en el centre de treball els ensenyaments que programe el centre educatiu, desperta no pocs dubtes. Enfront de la figura del meister de l’FP dual alemanya, que ha d’acumular uns estudis equivalents als que ha d’impartir, més una trajectòria en el desenvolupament professional i, finalment, un curs especial que li atorgue la “mestria”, l’instructor de la llei valenciana en té prou amb el grau de formació equivalent, o una experiència de tres anys en un lloc de treball relacionat. El decret no garanteix que haja de reunir les exigències formatives necessàries i anuncia que en un desenvolupament reglamentari posterior s’establiran les condicions addicionals que haurà de reunir.


Un itinerari cultural pel cementiri de Tarragona | FET a TARRAGONA\nEl FET a TARRAGONA organitza una visita guiada al cementiri de la ciutat per conèixer la seva història i algunes curiositats del recinte. Gràcies a la Xarxa sanitària i social Santa Tecla -propietària de l’equipament-, proposem als subscriptors de la revista fer aquest recorregut cultural i artístic el proper diumenge 10 de novembre a les 11 del matí.\nOrganitzem una visita guiada a l’espai amb subscriptors del ‘FET’ per diumenge 10 de novembre\nEl guia de la visita serà Paco Tovar, de l’empresa Argos Serveis Culturals. L’activitat ens permetrà descobrir alguns dels personatges il·lustres i curiosos que estan sepultats al cementiri de Tarragona, construït després de la guerra del Francès als afores de la ciutat. Aquesta necròpolis compta amb un conjunt notable de sepulcres i làpides de gran valor artístic.\nUn cop passada la festivitat de Tots Sants, el FET anuncia aquesta nova activitat cultural, exclusiva i gratuïta per als subscriptors. Les places són limitades i s’aniran cobrint per ordre d’inscripció.\nLes persones interessades han d’enviar un correu a l’adreça\nCada subscriptor/a pot venir a fer la visita amb un acompanyant.\nAquest itinerari cultural pel cementiri forma part de les activitats complementàries que organitza el FET, un mitjà de comunicació que és molt més que una revista i un digital. En les darreres setmanes hem convocat, amb gran èxit de públic, una excursió a la pedrera del Mèdol i una visita a l’Observatori Blau.


La comunitat de Montserrat rep dos nous monjos | Catalunya Religió\nLa comunitat de Montserrat rep dos nous monjos\nPer Catalunya Religió. Dc, 01/07/2020\n(Abadia de Montserrat) Dissabte 11 de juliol, en la Solemnitat de Sant Benet, els germans Jordi Puigdevall i Xavier Caballé signaran el seu compromís definitiu amb la comunitat benedictina de Montserrat i seran consagrats com a monjos per la pregària de l'Abat i la professió solemne. A la cerimònia, que presidirà l'Abat Josep M. Soler, hi assistiran els monjos de la comunitat i els escolans, a més dels familiars i amics dels professos solemnes. L’eucaristia es podrà seguir en directe a través de Montserrat RTV.\nEl germà Xavier Caballé i Micola va néixer a Terrassa el 24 d’agost de 1969. Va entrar al noviciat el 6 d’agost de 2014 i va fer la professió temporal el 6 d’agost de 2016. És tècnic en informàtica i química.\nElgermà Jordi Puigdevall i Roca va néixer a Porqueres (Girona) el 9 de gener de 1983. Va entrar al noviciat el 6 d’agost de 2014 i va fer la professió temporal el 6 d’agost de 2016. És llicenciat en Economia.\nDurant la celebració del proper 11 de juliol, els germasn Xavier i Jordi llegiran davant de l'Abat i de la resta de monjos de la comunitat i dels fidels assistents, la cèdula de professió, que és un text escrit a mà i que diu el següent: “Prometo davant Déu i els sants dels quals conservem aquí les relíquies, i en presència del P. Abat d’aquest monestir i dels seus monjos, lligar-me a aquesta comunitat, viure com a monjo i ser obedient segons la Regla de Sant Benet”. En acabar, signaran l’esmentada cèdula sobre l’altar de la Basílica de Santa Maria i, posteriorment, cantaran el següent verset del salm 118: “Rebeu-me, Senyor, segons la Vostra Paraula, i viuré, que no em vegi confós en la meva esperança”, que la comunitat repetirà tres vegades. D’aquesta manera, expressaran la voluntat de donar-se plenament amb la confiança de l’ajut de Déu. Acabat aquest punt, i després que l'Abat els faci lliurament dels signes de la seva condició de monjos –la cogulla i el llibre de pregària-, rebran l’abraçada de tots els monjos professos solemnes, com a símbol d’unió i d’acolliment a la comunitat.


La primera baixada de l'atur en 5 mesos - Canal 10 Empordà\nEl relaxament de restriccions permet la primera baixada de l'atur en cinc mesos. A l'Escala hi ha 41 persones menys a l'atur respecte al mes de febrer i el total de parats el març ha estat de 578. Catalunya segueix la mateixa tendència amb poc més de mig milió d'aturats.\nDesprés d'uns mesos molt complicats, el nombre de persones sense feina al mes de març s'ha reduït, una situació completament oposada el mateix mes de l'any passat. El relaxament de la normativa covid a les portes de la Setmana Santa s'ha deixat nota a les dades d'ocupació. A l'Escala, la reducció ha estat de 41 persones i el total d'aturats ha quedat en 578. Recordem que els treballadors que es troben en expedient temporal d'ocupació, els ERTO, no compten com a aturats.\nL'atur ha baixat a totes les demarcacions, sobretot a Girona. Pel que fa a les comarques de proximitat, la tendència ha estat la mateixa. A l'Alt Empordà hi ha un total de 10.211 aturats, 175 menys que el mes anterior i un 12,83% més d'atur que el març de 2020. On s'han registrat millors dades ha estat al Baix Empordà on 517 persones han trobat feina.\nPel que fa a municipis de proximitat a l'Escala, les xifres també han millorat, però els valors d'aturs continuen essent alts. Figueres tanca el març amb 4519 aturats, Roses amb 1357 i municipis més petits com Viladamat registren un atur de 12 persones al març, 4 menys que el passat febrer.\nA Catalunya, la reducció ha estat de 6.390 persones i el total d'aturats ha quedat en 505.900, segons les dades del Ministeri de Treball. Aquesta xifra si es compara amb el mateix mes del 2020 l'atur creix un 21,31%, concretament hi ha 88.853 desocupats més. En el conjunt d'Espanya, la reducció ha estat de 59.640 persones i la xifra total d'aturats queda per sota dels quatre milions. Catalunya ha tancat el març a 157.873 treballadors amb un expedient temporal, 33.000 menys que al febrer. Així mateix, els afiliats a la Seguretat Social han augmentat en 70.000 persones i ara són gairebé 19 milions.\nL'Alfolí acull la presentació d'Estiu del desconcert'\nTram final a les obres del carrer Bonaire i les escalen del Ped ...


Jordi Morales cau en individual però buscarà medalla en dobles – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 25 d'agost de 2021 a les 17:00 0 751 Visites\nL’esparreguerí veí de Sant Andreu cau 3-0 contra el polonès Maksym Chudzicki i tornarà a competir la setmana vinent en dobles\nNotícia, 27 d’agost:\nJordi Morales ha quedat eliminat en individual a quarts de final contra el polonès Maksym Chudzicki per 3-0.\nDe moment s’emporta un diploma olímpic. Però encara queda competició de dobles, on Morales jugarà amb l’andalús Álvaro Valera la setmana vinent.\nL’esparreguerí veí de Sant Andreu ha dit que “quan sents que ho has donat tot i que segueixes estant en la lluita amb els millors, has d’estar orgullós de tot el que has fet”.\nDes del CETT Esparreguera li han enviat un missatge de suport: “estem molt orgullosos de fins on has arribat. Ara a per la medalla per equips amb l’Àlvaro Varela”.\nJordi Morales cau a quarts de final i obté un diploma olímpic de tennis taula [Mikael Helsing / CPE / @CercleCentral]\nNotícia, 26 d’agost:\nJordi Morales es classifica per a quarts de finals i Núria Marquès suma un segon diploma\nJordi Morales ha aconseguit aquest dijous la segona victòria als Jocs Paralímpics de Tokio. Ho ha fet davant l’alemany Bjoern Schmake per 3 sets a 1. Amb aquest resultat, el palista passa de ronda i ja està a quarts de finals en la categoria 7 individual de tennis taula, que es disputen aquest divendres 27 d’agost a les 14.20h d’aquí Catalunya.\nPer la seva banda, Núria Marqùes ha quedat cinquena en la final de 100 braça SB8 amb un temps d’1’26:53”, aconseguint així el seu segon diploma en aquests Jocs. La castellvinenca ja no tornarà a competir fins la setmana vinent: dilluns 30 serà el torn dels 100 esquena S9 (02:16h les classificatòries i 10.21h la final, en cas d’accedir-hi), dimecres 1 de setembre participarà en 200 estils SM9 i el dijous 2 hi ha previst el relleu 4×100 estils, la darrera de les cinc proves en què participarà.\nNotícia, 25 d’agost:\nLa castellvinenca Núria Marquès s’ha estrenat als Jocs Paralímpics de Tòquio 2020 amb un diploma en els 400 lliures S9. A través de les seves xarxes socials ha comentat que un diploma “mai ha tingut tant valor! El que hem preparat sortirà! Seguim!”.\nLa propera cita de la nedadora serà la matinada d’aquest dijous en la prova de 100 braça SB8. Les sèries classificatòries es disputen a les 04.05h de la matinada i la final, en cas d’aconseguir la classificació, a les 12.40h.\nL’esparreguerí veí de Sant Andreu Jordi Morales ha debutat amb victòria, per 3 sets a 0, davant el colombià José Vargas. Demà dijous jugarà contra l’alemany Bjoern Schnake per finalitzar la fase de grups. Dos passaran a la següent ronda.\nEn declaracions a Ràdio Sant Andreu, el palista ha assegurat que “el més important era començar amb una victòria que et que doni confiança. Aquests partits durant uns jocs sempre són amb molta tensió, molts nervis i molta inquietud. Estic molt content de com ha anat el dia”.\nPrimer dia de competició per a Jordi Morales a Tokio [CETT Esparreguera]\nNúria Marquès aconsegueix el primer diploma a Tokio [@o_nuriamarques]\nFotografies: Jordi Morales cau a quarts de final i obté un diploma olímpic de tennis taula [Mikael Helsing / CPE / @CercleCentral]


Trenco: “Estic preocupat per si els xiquets es queden enguany sense carta als Reis” – Compromís Diputació de Castelló\nTrenco: “Estic preocupat per si els xiquets es queden enguany sense carta als Reis”\nLa Diputació de Castelló ha oferit als pobles durant molts anys el servei d’impressió de milers de cartes als Reis Mags, escrites en valencià. Aquestes cartes s’envien després als municipis i es reparteixen entre els alumnes dels centres educatius d’Infantil i Primària. Però aquest any, els xiquets de les comarques de Castelló es veuran privats de la possibilitat d’escriure a Ses Majestats en la seua llengua materna i utilitzant un vocabulari visual de joguets per facilitar que els menuts de la casa puguen escriure de forma correcta els noms dels regals.\nLocalitats com ara Borriana i Almassora, entre d’altres, han rebut una comunicació del servei d’impremta provincial, signada pel diputat de Cultura, Vicent Sales, en la qual es denega la impressió de “24.100 cartes als Reis d’Orient i díptic A4 plegat imprès a dues cares “, segons consta literalment. I sense més cap explicació.\nEl portaveu de Compromís en la Diputació, Xavier Trenco, ha manifestat durant la sessió plenaria la seua preocupació davant el perill que els xiquets es queden sense regal de Reis «ja que la Diputació no els facilita la carta on puguen escriure les seues peticions». Amb aquestes paraules i amb certa ironia ha volgut esbrinar el motiu d’aquesta cancel·lació d’un projecte que “contribuïa al procés de normalització lingüística ja que els xiquets s’acostumaven des de petits a utilitzar el valencià en un àmbit que és propi de la infància “.\nPer al portaveu de la coalició “és evident que al Partit Popular li importa poc o gens potenciar l’ús de la llengua i per això va a deixar els xiquets sense aquest mitjà de comunicar-se amb els Reis d’Orient”.\nEl propòsit d’aquesta pregunta és que l’equip de govern del PP s’ho repense i no deixe els menuts sense poder lliurar la carta als Reis.\n←Demanen una auditoria de la gestió del Provincial\nLa graja d’Ares es trau a concurs per a lloguer→