Dones, clàssics i més: la ficció històrica del 2018 | Zena\nHome›Cinema i sèries›Dones, clàssics i més: la ficció històrica del 2018\n"Les històries que expliquem sobre nosaltres mateixos es formen a partir dels grans relats paradigmàtics que habitem".\nAixí reflexionava A. S. Byatt sobre l'estreta relació entre la narrativa, la història i la identitat. "Les vides humanes es pensaven en els termes dels relats bíblics", més tard, en els de l'èpica nacional, tot i que "(abans i després hi havia els contes de fades i els relats filosòfics)". Estem cansades de dir que per comprendre el present cal conèixer el passat, igual que d’assenyalar la insistència d'alguns estats a tornar una i altra vegada a un període històric (la Guerra Civil o els Segles d'Or per a la ficció espanyola, l'època victoriana o la Segona Guerra Mundial per a la britànica), o comentar que les adaptacions compulsives de la BBC provenen de l'estratègia cultural de Margaret Thatcher.\nSembla que en els gèneres audiovisuals les narratives d'època gaudeixen de gran prestigi: de les deu pel·lícules nominades a l'última edició dels Globus d'Or, sis es podrien considerar d’època. 2018 promet una bona collita de ficció històrica: repassem-ne les tendències.\nThe Crown / Font: Wired.\n"D'època" no és un gènere concret, sinó que engloba una gran varietat de textos. Un dels subgèneres més coneguts és el del biopic o relat biogràfic, que -permeteu-me generalitzar- té el costum d'enaltir homes blancs de mal caràcter o mala sort que van fer Grans Coses per a la humanitat, i que sol portar premis a l'actor principal i a l'actriu que interpreta a la seva sofrent esposa. Les ficcions històriques més recents de TV3 -Els fills del sol i Pau, la força d'un silenci- pertanyen a aquesta categoria, que també sembla ser la preferida de la televisió pública espanyola: en els últims anys ha subratllat el relat nacional hegemònic amb Isabel i Carlos, Rey Emperador.\nAquest any, però, ve carregat de biopics amb noms de dona tant en el títol com en els crèdits. Els protagonitzaran escriptores -Mary Shelley (dir. Haifaa al-Mansour) i Vita and Virginia (dir. Chanya Button)-, esportistes -Jo, Tonya (dir. Craig Gillespie)-, reines -Mary Queen of Scots (dir. Josie Rourke)- i assassines -Lizzie (dir. Craig William MacNeill). Si estirem la definició de biopic fins a límits olímpics, potser hi podem incloure Mary Magdalene (dir. Garth Davis). Harriet (dir. Seith Mann), basada en la història d'Harriet Tubman, segueix sense data d'estrena, mentre que de Queen Charlotte només tenim una entrada a IMDB. Caldrà esperar a l'estrena de Arde Madrid (Movistar+), que gira al voltant d'Ava Gardner, per veure si compta.\nThe Crown (Netflix) és potser el biopic serialitzat més guardonat de l'any; tot i ser correctíssima, la seva convencionalitat és una mica decebedora; encara no hi ha data per a la tercera temporada. Call the Midwife (BBC) ha sobrepassat les memòries en què es basa i ha passat a la categoria de ficció històrica, però segueix oferint una interessant barreja de melodrama i realisme social. També torna Victoria (ITV), de la qual parlem en aquest article. Si busqueu una sèrie que experimenti, que qüestioni la narrativa que ella mateixa crea, i que ens recordi que un personatge històric acaba sent una construcció que ens apropiem per tal d’explicar el relat que volem, millor opteu per Alias Grace (CBC/Netflix), Wolf Hall (BBC) o Black Sails (Starz).\nEl cànon que no mor\nTroy: Fall of a City / Font: IMDB.\nL'etiqueta heritage ("llegat") s'aplica a drames històrics -sovint revisions de clàssics literaris- que fan gala de tot luxe de detalls de producció i articulen narratives burgeses.  L’heritage cinema tendeix a mantenir ideologies dominants fins i tot quan inclou perspectives feministes -representant els efectes del patriarcat sobre les heroïnes, per exemple- o quan es tracta d’una història original, perquè se solen tancar els relats no amb l'emancipació política sinó amb la satisfacció individual dins d'una relació heterosexual. \nNo hi ha any en què no s'adapti una Gran Obra del cànon occidental; Cims borrascosos tornarà al cinema (dir. Elisaveta Abrahall), mentre que a la televisió es podrà veure La fira de les vanitats (ITV /Amazon), La dama de blanc (BBC), Els miserables (BBC) i Troy: Fall of a City (BBC /Netflix), inspirada en la Ilíada; La guerra dels móns (BBC) no té data d'estrena. La pel·lícula Ophelia (dir. Clara McCarthy), basada en la novel·la de Lisa Klein, oferirà una revisió (¿feminista?) de Hamlet.\nL'any passat va portar adaptacions de tota mena; des de les més correctes com Howard’s End (ITV) fins a les més emotives -Little Women (BBC) i Anne with an E (CBC / Netflix)- passant per la pertorbadora Lady Macbeth (dir. William Oldroyd). Poques adaptacions són capaces d’agafar un relat canònic i sotmetre’l a un tercer grau -qui es beneficia de la teva existència? quines atrocitats has justificat? què amagues? qui viu als teus marges, aprofitant la teva ombra? et creus rellevant? quin llegat ens has deixat?- però la ja esmentada Black Sails ho va fer amb L’Illa del tresor, i les altres adaptacions dels clàssics no han tornat a ser el mateix.\nTota història és ficció...\nLa Peste / Font: Diario AS.\nPerò hi ha ficcions més fictícies que les altres. Hi ha molts relats originals que combinen les aventures -tant l'acció literal com l’emocional- amb l'espectacle visual de les ambientacions històriques: aquesta és l'aposta de La Peste (Movistar+). Britannia (Sky), ambientada durant la invasió romana de Gran Bretanya, promet dones protagonistes -encara que potser tot queda en promoció, com va passar amb Godless. The Luminaries (BBC) encara no té data d'estrena, però la novel·la original d'Eleanor Catton ens fa esperar un relat tens i complex, on el gènere, la raça i la classe tenen un paper crucial en la construcció i el desenvolupament dels personatges, i on les estructures i eines del fet de narrar una història tenen conseqüències en l’acció. (Endevineu quina altra sèrie va fer això. Us ho dic. Va ser Black Sails ).\nEntre les que tornen hi ha Harlots (Hulu), que compta amb el nostre segell d'aprovació, Las chicas del cable (Netflix), de la qual almenys celebrem la seva existència, i Outlander (Starz), a la qual la categoria "d'època" se li queda petita. Poldark (BBC) i Taboo (BBC) tornaran -en algun moment-, però per Peaky Blinders (BBC) caldrà esperar un any més.\nTot i que el patró comú d'aquestes produccions segueix sent que s’aferren a les monarquies i les aristocràcies -fins i tot quan es fa en el nom de l'apoderament femení- i a les històries que ja s'han explicat una i altra vegada, projectes com Harriet i Harlots demostren que hi ha molts relats enterrats als llibres d’història més enllà del de la norma i l'excepció. La carta als Reis Mags del 2018 va carregadeta.\nImatge principal: 'Britannia' / Font: Sky.


Encamp i Escaldes-Engordany comparteixen el servei de bus fins a Engolasters | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl bus que porta fins a Engolasters.\nDj., 30/05/2019 - 11:29\nEncamp i Escaldes-Engordany comparteixen el servei de bus fins a Engolasters\nEl proper dissabte, 1 de juny, es posa en funcionament el servei d'autobús a Engolasters. Un servei que s'allargarà fins al 30 de setembre, tots els dies de la setmana, i que aquesta temporada es comparteix amb el comú d'Encamp en el marc del projecte per promocionar conjuntament la zona d'Engolasters.\nEn el cas d'Escaldes-Engordany el bus fa la primera sortida des del carrer de la Unió a les 9.30 hores i la darrera a les 20 hores, amb catorze parades fins arribar a Engolasters. La sortida des d'Engolasters és de les 10 hores fins a les 20.30 hores.\nQuant a la parròquia d'Encamp, el servei entrarà en funcionament l'1 de juliol fins al 8 de setembre i el punt de sortida serà a la plaça dels Arínsols a partir de les 9 fins a les 20 hores, amb tres parades. La sortida des de Les Pardines serà a les 9.30 hores, fins a les 20.30 hores.\nEl preu del servei és d'1 euro el bitllet senzill, vuit euros per l'abonament de deu viatges, deu euros per l'abonament setmanal i 25 euros per l'abonament mensual. Els usuaris que disposin de la targeta magna, targeta blava i els menors de tres anys podran viatjar gratuïtament.\nEls usuaris podran distingir el vehicle, ja que s'hi podran veure fotografies d'Engolasters.


Manso organixeixon: Dos punts: el no article sobre drets d'autor\nDos punts: el no article sobre drets d'autor\nTinc un no article sobre drets d'autor, que de tant canviar d'orientació no acaba de creuar l'espai entre el crani i el teclat. L'assumpte m'afecta de tantes maneres que el meu cap fa més voltes que el de la nena de L'exorcista . Sóc sòcia de la SGAE ( je m'accuse ), autora de llibres i guions de ficció, usuària d'internet, clienta de videoclub, de plataforma de televisió de pagament i de cinema, compradora de DVDs, descarregadora de sèries i contribuent econòmica del cànon digital.\nPer arribar a escriure el no article llegeixo, escolto, miro de tot i tothom i arribo a una conclusió: tenen molta barra. Podrien obrir una cadena de forns de pa a la Xina i encara no hi hauria prou barres per visualitzar la mà de barres que tenen. Tenen barra els que propugnen la cultura lliure però paguen sense problemes la connexió a internet i no assalten l'FNAC al crit de cultura per a tothom. Té barra la SGAE quan gestiona com gestiona en perjudici dels propis socis i forçant la màquina com la força. Té barra el que en nom de la llibertat digital només vol estalviar-se de pagar drets d'autor. Té barra qui va implantar el cànon digital i la SGAE, que tant el defensa, sense discriminar els usos que es fan dels aparells o els suports gravats. Té barra qui voldria cremar la SGAE confonent l'entitat i el seu objectiu fundacional amb una junta i uns estatuts concrets. Té barra qui vol tancar webs sense garantia judicial. Té barra qui es beneficia econòmicament d'una feina que no és seva. Té barra qui només cau en el victimisme i l'immobilisme i no li dóna la gana d'oferir el que la gent pagaria gustosament. Té barra qui afirma que la pirateria no afecta econòmicament. Té barra el productor que es queixa de la pirateria i nega a l'autor el dret d'obtenir un benefici per les vendes de DVD o les descàrregues digitals legals, o que es queda un tant per cent dels drets d'autor. Té barra qui s'oblida que els guionistes i autors literaris no podem suplir ingressos amb concerts, cosa que tampoc aconsello perquè cantem fatal i els vestits de cuir i lluentors ens queden com el cul. I té barra qui no vol admetre, com deia Ferran Sáez dijous a l'ARA, que Bach componia per diners i que tot aquest debat té més a veure amb la consideració o desconsideració cap a l'autor que amb la digitalització. Ah, jo també tinc molta barra.\nPublicat al diari ARA. Diumenge 13 de febrer de 2011\nPublicat per Anna Manso a 9:46\nEtiquetas: novetats ARA, Articles i pensaments, guió\nDos punts: Enamorada de la moda juvenil\nDos punts: Cabina 58\nDos punts: coses que he après en una setmana


AQUELLS POETES: "Aranya del sostre" - Miquel Desclot\nMiquel Creus i Muñoz (Barcelona, 1952), més conegut com a Miquel Desclot, és un escriptor català. Com ell mateix es defineix, és un home que creu en la paraula com a fonament de l'ésser humà, justament en una època en què la paraula és objecte d'un menyspreu de dimensions històriques. Ha estat traduït al castellà, al francès, al gallec i a l'èuskar.\nHa traduït al català un centenar de poemes de Michelangelo Buonarroti, al llibre "Sol, jo, cremant a l'ombra", publicat el 2010. Ja anteriorment, n'havia inclòs una vintena (el 1999) a l'antologia "Saps la terra on floreix el llimoner?" (Proa), al costat d'altres traduccions de Dante i Petrarca.\nCal destacar també la seva producció en narrativa infantil i juvenil i les seves traduccions.\ndel sostre del dormitori\nuna aranya fa el dinar\ndel femer d'aquí al darrere.\nl'ala d'una papallona\nque a la nit l'ha despertat\naquest munt de proteïnes,\nPublicat per Artur Álvarez i Boix, cantautor, poeta i altres menesters creatius. a 20:52


Avui es col·loquen els nous contenidors de recollida de la matèria orgànica a Son Espanyolet i Son Dameto | EMAYA\nAvui es col·loquen els nous contenidors de recollida de la matèria orgànica a Son Espanyolet i Son Dameto\nS’instal·len 33 contenidors per donar servei a uns 15.500 habitants de 5.300 habitatges\nAvui dia 25 de març EMAYA està instal·lant els nous contenidors marrons per a la recollida selectiva de la matèria orgànica a Son Dameto i Son Espanyolet, posant així en marxa la segona fase del projecte pilot de recollida d’orgànica. La presidenta d’EMAYA, Neus Truyol, ha presentat avui a primera hora del matí els nous contenidors a l’Associació de Veïns Son Dameto, que han presenciat la col·locació dels primers contenidors als seu barri. Al llarg del matí es continua la instal·lació en aquestes dues barriades.\nA partir d’avui s’implanten un total de 33 contenidors identificats de color marró, on els veïns podran dipositar les restes orgàniques. Concretament es posen 18 contenidors a Son Dameto i 15 a Son Espanyolet.\nAquesta segona fase dona continuïtat a la primera iniciada el passat mes de novembre a Son Rapinya, Son Flor, Son Peretó, Los Almendros-Son Pacs, el Fortí, Son Cotoner i Camp d’en Serralta, on hi ha ja des de dia 19 de novembre 36 contenidors marrons.\nPel seu caràcter de projecte pilot, es fa un seguiment dels resultats segons la quantitat de contenidors a cada barri. Els barris de la primera fase tenen un contenidor d’orgànica per a cada 3 illes de contenidors; a Son Dameto es col·loca un per a cada dues àrees de contenidors i a Son Espanyolet es posen contenidors d’orgànica a tots els punts de recollida complets del barri.\nA la primera fase d’implantació, l’objectiu de la qualitat s’ha assolit molt per damunt de les expectatives, ja que la qualitat de la matèria orgànica recollida és extraordinària, de més del 99%, amb menys d’un 1% d’impropis. Es tracta d’una qualitat molt per sobre del que és habitual a la recollida de matèria orgànica, fins i tot a localitats on està implantada des de fa anys amb sistemes porta a porta.\nPel que fa als barris de la segona fase, fa ara un mes s’inicia la campanya de comunicació que té com a objectiu donar a conèixer als veïns de Son Espanyolet i Son Dameto l’arribada del nou contenidor, el sistema de funcionament, el que hi poden dipositar i com. És fonamental que es separi bé per tal que la matèria orgànica recollida de forma selectiva es pugui destinar a l’obtenció de compost, per això és molt important que la ciutadania estigui ben informada, a més de motivada a participar.\nÉs una campanya de proximitat, a peu de carrer, a càrrec de l’equip d’educació ambiental d’EMAYA. Per això s’han editat cartells, fulletons informatius, imants de gelera amb la informació del que es pot posar i el que no als contenidors, s’han distribuït avisos a totes les cases informant de la implantació d’aquesta recollida i de la ubicació dels contenidors.\nA més a més, EMAYA tindrà punts informatius a aquests barris i realitzarà xerrades a les associacions de veïns i altres entitats. A aquestes activitats i als punts informatius l’equip d’educació ambiental distribuirà recipients per a la separació de la matèria orgànica a casa, bosses compostables, imants i altres materials informatius, a més d’atendre totes les consultes i dubtes que es plantegin per part de la ciutadania. (S’adjunta el calendari de punts informatius a aquestes barriades).\nAixí mateix, es pot consultar més informació i la ubicació dels contenidors a:


Cooperativa “la Fraternitat”, Navàs\nNavàs, Barcelona, 2016\nL’any 1910 va néixer a Navàs la Cooperativa Obrera La Fraternitat, que va ser una entitat molt popular i amb una forta implantació al poble. Era una cooperativa de consum i també feia funcions de caixa d’estalvis.\nEls treballadors de la cooperativa, quan acabaven la seva jornada laboral o durant els dies de festa, anaven a treballar de forma altruista per construir els equipaments que serien per tota la comunitat, l’any 1923 ja va poder construir un edifici propi, on va reunir tots els seus serveis. Entre els edificis construïts amb tant d’esforç i generositat hi havia el Cinema de la Cooperativa, un equipament cultural per al poble.\nAcabada la Guerra Civil, l’entitat fou clausurada i les seves propietats requisades pel govern franquista. Aquestes van anar a parar a l’”Organización Sindical” i, posteriorment, a l’Ajuntament. Fent gala de la voluntat franquista d’esborrar qualsevol presència de les organitzacions populars, es va construir l’edifici de l’Ajuntament davant mateix de la Cooperativa tapant-la i amagant-la.\nCap al 2010, l’equip de govern de l’Ajuntament de Navàs va programar l’enderroc de l’antic cinema, malgrat l’oposició de moltes entitats i veïnat del poble, que defensaven el valor social, simbòlic i cultural de l’edifici, les possibilitats de recuperació com a equipament municipal i l’absurd de la despesa per obtenir a canvi un pàrquing. A pesar de totes les accions per evitar-ho, es va dur a terme l’enderroc. La memòria del poble es convertí en una plaça dura per estacionar vehicles.\nL’any 2016, el nou equip de govern de l’Ajuntament encarregà un mural per deixar constància del que aquell solar havia sigut. Per dur-ho a terme es va facilitar a Murs de Bitàcola l’accés a l’arxiu municipal de fotografies, també es va acompanyar el procés de selecció per indicar el valor d’algunes imatges i escenes. Una de les imatges escollides fou una fotografia de l’any 1932, “berenar a la Rovira” que reflectia les activitats lúdiques i culturals de la Cooperativa. Per desig del poble s’inclogué al mural una imatge de l’estació de tren de Navàs i el pas de l’últim tren que parà a Navàs, una imatge que potser a ulls aliens no mostra la càrrega simbòlica que té pel poble.\nPrevAnteriorAvant Garde Tudela


Les piscines en Comunitats de Propietaris | Obres amb Garantia\nNotícies 26/06/2020 11:30:00\nLes piscines comunitàries són amb freqüència motiu de discussió pel que fa al seu manteniment i ús per part dels propietaris. Abans d'obrir les piscines, la Comunitat de Propietaris hauria de recordar diferents aspectes en relació a la salubritat de la mateixa.\nCriteris tècnic-sanitaris de les piscines\nPel que fa a la instal·lació s'haurien de revisar específicament els següents factors:\nInstal·lacions: vas de la piscina, zona de platja, sala tècnica, magatzem de productes químics, vestidors.\nSistema de tractament: filtració, desinfecció (clor, brom, UV, electròlisi salina, ozó), escalfament (si escau), recirculació (bombes d'impulsió).\nParàmetres fisicoquímics de l'aigua.\nSalvament i socorrisme: definició d'aforament, quantitat de socorristes, material de salvament, etc.\nL'aspecte documental del control de qualitat, amb l'objectiu de protegir la salut i seguretat dels usuaris, inclouria el Pla d'Autocontrol de les instal·lacions que ha d'estar estructurat en 7 apartats:\nTractament de l'aigua de cada vas i de l'aire de la piscina.\nControl de l'aigua.\nManteniment de la piscina.\nSeguretat i bones pràctiques.\nGestió de proveïdors i serveis.\nEn cas d'incidències, la Comunitat de Propietaris ha de comunicar-les immediatament a l'autoritat competent i realitzar les gestions oportunes per conèixer les causes, així com adoptar les mesures correctores i preventives. S'entén com a incidència: ofegaments, lesions medul·lars, traumatismes cranioencefàlics, cremades greus, electrocució o intoxicació per productes químics.\nLa Comunitat de Propietaris ha de consultar també si hi ha una regulació específica per a piscines comunitàries a nivell municipal.\nA més i, específicament relacionades amb la COVID-19, aquest estiu serà necessari realitzar una sèrie d'actuacions complementàries:\nAbans de la reobertura de la piscina\nNetejar i desinfectar la instal·lació. Si hi ha vestidors o lavabos i no es pot assegurar la seva neteja i desinfecció diària adequada, haurien de romandre tancats.\nEls biocides a utilitzar per a la desinfecció de superfícies seran aquells del tipus de producte 2, referits a l'annex V del Reglament (UE) 528/2012 del Parlament Europeu i del Consell. Així mateix, es podran utilitzar desinfectants com dilucions de lleixiu 1:50 acabada de preparar o qualsevol dels desinfectants amb activitat viricida que es troben al mercat i que han estat autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat.\nDesprés de la reobertura de la piscina\nNeteja i desinfecció diària de la instal·lació i al menys un cop a el dia d'aquelles superfícies en contacte freqüent amb les mans dels usuaris, com poms de portes o baranes.\nDisposar de papereres i netejar-les com a mínim un cop al dia.\nRecordar als usuaris mitjançant cartells o megafonia les normes d'higiene i prevenció a observar.\nDibuixar o col·locar bandes a terra que delimitin les distàncies de seguretat entre usuaris i les seves pertinences.\nNo es podrà fer ús de les dutxes o de les fonts d'aigua i els lavabos, si n'hi ha, hauran de dotar-se de sabó i / o gels hidroalcohòlics o desinfectants.\nA més ha d'existir una normativa interna elaborada per la pròpia Comunitat de Propietaris. La normativa interna de la piscina comunitària ha d'especificar les condicions d'ús, aforament i horari de la instal·lació. Aquesta informació ha d'estar obligatòriament visible en llocs comuns del recinte. L'ideal és que estigui a l'entrada i a la sortida perquè tots els veïns, amb dret a gaudir de la piscina, estiguin perfectament informats.\nTant les condicions d'ús, com aforament i horari són part de la normativa interna que s'haurà adoptat en el títol constitutiu o estatuts de la Comunitat. I si no és així, s'ha d'acordar durant la celebració d'una Junta de la Comunitat de Propietaris.\nA més, segons la mesura de la piscina i la làmina d'aigua, la legislació de cada comunitat autònoma determina l'aforament màxim permès i si és necessària la presència de socorrista.\nPel que fa al manteniment, com qualsevol altre element comú de la Comunitat, està regulat a la Llei de Propietat Horitzontal. El manteniment de les instal·lacions de la piscina anirà a càrrec de tots els veïns, en funció del seu grau de participació, al marge que utilitzin o no la piscina.\nTambé és la Comunitat de Propietaris la responsable de vetllar pel manteniment del nivell de salubritat que exigeix la llei per a les piscines comunitàries, així i com del recinte complet. I si cal fer obres, aquestes hauran de ser aprovades per majoria simple.\nFinalment, encara que no és obligatori contractar una assegurança de responsabilitat civil, sí que és absolutament recomanable per si es determinés a la Comunitat com a responsable d'un incident.\nDonada la complexitat dels treballs, tant documentals com de manteniment de les piscines, és molt recomanable utilitzar els serveis d'un tècnic expert que pugui gestionar tots els aspectes relatius a la seguretat, salubritat i bon estat estructural d'una piscina comunitària.\nNOTA: A causa de la situació d'excepcionalitat, derivada de la pandèmia de la COVID-19, recordem que la regulació de distàncies, aforaments i altres condicions de seguretat i higiene a seguir a les piscines comunitàries estarà subjecta a les regulacions que es fixin per cadascun dels governs de les respectives comunitats autònomes.\nA Aragó l'aforament màxim permès per a l'estiu 2020 és d'un 75% de l'aforament normal. El càlcul d'aquest esmentat 75% de l'aforament màxim es pot realitzar d'una manera senzilla, multiplicant la superfície de làmina d'aigua de la piscina per 0,375. Aforament màxim piscines a Aragó estiu 2020 (persones) = Sup. Làmina d'aigua (m2) x 0,375\nA Catalunya l'aforament permès es calcularà seguint el criteri de poder garantir, tant en espais tancats com a l'aire lliure, la distància física interpersonal de seguretat establerta en 1,5 metres i amb l'equivalent a un espai de seguretat de 2,5 m² per persona.\nA les Balears el límit d'aforament serà del 75%, sempre que sigui possible respectar la distància de seguretat, en cas contrari es reduirà el mateix.\nConfia les millores de manteniment de la teva piscina comunitària a un aparellador o arquitecte tècnic. Els nostres professionals tècnics t'aconsellaran sobre quines són les solucions més adequades en cada cas i amb les màximes garanties.\nA Obres amb Garantia posem a la teva disposició a més de 100 professionals col·legiats que t'ajudaran en tot el que necessitis.\nFent clic en aquest enllaç accediràs a més informació sobre el manteniment o càlcul d'aforaments de piscines a la teva Comunitat. A més, podràs demanar fins a 3 pressupostos gratuïts de professionals altament qualificats.


Los buenos suicidas – Racó per llegir\nTítol: Los buenos suicidas\nDe nou, una evidència més que les segones parts difícilment igualen les primeres. Després d’El verano de los juguetes muertos, Toni Hill fa acte de presència dins el panorama literari amb una proposta de novel·la negra on recicla tot allò que en la seva primera novel·la li aportà un èxit aclaparador. La combinació entre la crims freds i la personatges càlids reapareix a Los buenos suicidas, que ofereix una història amena de traïcions, secrets i xantatges sense sobresortir de la pauta del best-seller més comercial.\nMés adolescents, més suïcidis i més desaparicions. La nova obra de Toni Hill disfressa amb nous escenaris i personatges renovats la mateixa fórmula de la seva primera novel·la. Una multinacional farmacèutica i un misteri encobert entre un grup de treballadors són el punt de mira de l’obra, que a través dels assassinats posa al mateix nivell l’amo de l’empresa i l’obrer ras. La solitud agresta de l’inspector Héctor Salgado torna a protagonitzar la trama, aquest cop amanida en contrast amb l’energia infinita d’una agent embarassada i addicta a la feina.\nLos buenos suicidas ha perdut bona part del magnetisme que en el seu moment va impulsar Hill a la cúspide de les vendes literàries del país. Tot i que l’autor és capaç de fer content el lector més impacient i poc escrupulós, la simplicitat estilística i la manca d’originalitat de l’obra només assoleixen una intriga tèbia i entretinguda amb un final clàssic i poc meditat. El refregit dissimulat de Los buenos suicidas és una opció totalment respectable que, si funciona i satisfà una part del públic lector, pot mantenir Hill al capdamunt de les llistes comercials una bona temporada. De cara a properes ocasions, però, seria força enriquidor i recomanable que l’autor faci volar una miqueta més la imaginació.\n16 Desembre 2012 by Núria Juanico\tToni Hill\n2 thoughts on “Los buenos suicidas”\n16 Desembre 2012 a les 23:41\nVaig tenir aquest llibre a les mans en alguna ocasió, però no em vaig acabar de decidir. Com que no he llegit el primer ni sabia que existís, potser aquest m’agradaria més, perquè per mi seria novetat, oi? Potser que vagi a pel primer, però. Gràcies per l’avís.\n18 Desembre 2012 a les 17:39\nDoncs jo dec ser d’aquells lectors poc escrupolós que dius, em va agradar la primera part tant com la segona. L’únic que no em va agradar va ser que tornés a deixar la intriga a mitges, tal com va passar amb “El verano de los juguetes muertos”, això sí que em va semblar del tot comercial.\nAquell toc d'infinit de les ciutats amb riu #lyon #lyonfrance #france🇫🇷 #river #roine #water #landscape #statue #bridge #nofilters #nofilterneeded\nRT @marcusmorenus: Avui la @nuriajuanico diu això de nosaltres al diari Ara i jo no puc estar més content. Mil gràcies, Núria!!! Llibres d… 1 day ago\nRT @llegirencatala: Cinc anys encomanant passió per la lectura en català @nuriajuanico ara.cat/_79426dea?s=t via @ARAllegim @Raig_Verd… 1 day ago\nRT @ilyaeditor: Celebrem 5 anys de @llegirencatala Gràcies @nuriajuanico twitter.com/nuriajuanico/s… 1 day ago


Un columnista de 'The Times' diu que Catalunya és una bomba de rellotgeria i insta Rajoy a permetre el referèndum\nMatthew Parris creu que Mas hauria d'acceptar incloure l'opció de reclamar més autonomia en la consulta, i vaticina que seria l'alternativa guanyadora\nBarcelonaCatalunya i el futur referèndum d'independència poden ser "una bomba de rellotgeria més gran que Xipre" per al projecte europeu si no es fa de manera ordenada, segons l'opinió de Matthew Parris, columnista del diari britànic 'The Times', que publica l'article 'Catalonia is a bigger timebomb than Cyprus' aquest dissabte.\nL'article, crític amb el procés sobirà català, defensa que la relació entre Madrid i Barcelona ha entrat en fase de "destrucció mútua assegurada", un fenomen que durant la Guerra Freda es va anomenar 'muttually assured destruction' (MAD).\n"El mal que el separatisme català pot fer al que quedaria d'Espanya és alhora un argument contra el separatisme i una potencial arma letal en mans dels separatistes", assegura el periodista.\nSegons afegeix, només el president de la Generalitat, Artur Mas, i el del govern espanyol, Mariano Rajoy, tenen a les seves mans cedir i arribar a un acord que eviti un desastre per a totes dues economies.\nPer això, insta Rajoy a concedir la celebració d'un referèndum a Catalunya i "respectar-ne les conclusions". Segons Parris, per tal de sortir del "punt mort" en què es troben les relacions entre Catalunya i Espanya, Mas també hauria de fer un esforç i formular una pregunta en el referèndum amb tres possibles respostes. La primera opció seria votar perquè tot continués com fins ara, la segona implicaria aconseguir més autonomia i la tercera seria la independència.\nEl columnista té el seu pronòstic sobre el resultat d'una consulta d'acord amb el plantejament que ell proposa: creu que guanyaria l'opció de més autonomia i, d'aquesta manera, s'evitaria una secessió que segons ell "devastaria" l'economia de tota la Península. Aleshores, "Catalunya podria aconseguir de manera ordenada la condició de nació que desitja i mereix" dins l'estat espanyol.\n"El senyor Mas, no obstant això, hauria de suportar el descrèdit, no tant per oferir-se acceptar més autonomia [en lloc de la independència], sinó per confiar en el fet que Madrid l'arribi a concedir", reflexiona l'article. A l'altra banda, "per a Rajoy el descrèdit seria concedir a Catalunya qualsevol cosa".\nL'article reconeix que el moviment independentista és molt fort arreu del territori, però qüestiona si té la mateixa força entre "la classe mitjana urbana" de Barcelona. De totes maneres, apunta que si la corda es continua tibant i Catalunya acaba aconseguint la independència, la "secessió" podria "devastar les economies d'una regiósencera", en referència a tota la península Ibèrica.\nCatalunya The Times independència


MEMÒRIA HISTÒRICA: Plataforma pel soterrament | Escola Reixac\nMEMÒRIA HISTÒRICA: Plataforma pel soterrament\nAquest curs les escoles públiques de Montcada tornem a compartir un nou projecte. En aquest cas, unirem esforços per recuperar la memòria històrica del municipi i així, aconseguir entendre una mica millor el nostre present.\nUn dels aspectes que, sens dubte, ha marcat l’actualitat de Montcada ha estat la gran lluita veïnal engegada ja fa uns anys per tal d’aconseguir el soterrament de la via R-2, al seu pas pel municipi. Tan és així que no hem volgut perdre l’oportunitat de convidar a l’escola a diferents membres de la Plataforma Tracte Just Soterrament Total. El recorregut per les actuacions portades a terme pels veïns i l’Ajuntament; les protestes, les manifestacions, les marxes i els actes en record de les 172 víctimes han permès als alumnes del Reixac prendre consciència del paper que la població pot jugar en les fites aconseguides. A més a més, hem visitat el monòlit i el mural elaborat per l’artista i grafiter Roc Black Block.\n“Als membres de la Plataforma ens agrada molt el tren, no us penseu! Exigim el soterrament per guanyar seguretat al poble i permetre així el seu creixement, però som uns grans defensors del transport públic“. Ha estat una de les afirmacions més contundents d’en Ramón Bueno, portaveu de la Plataforma. Tanmateix, la visita a un dels punts neuràlgics de la protesta veïnal, la Cruïlla pel Soterrament, ens ha permès observar en directe algunes de les imprudències que es cometen diàriament i també sensibilitzar-nos amb la necessitat urgent de prendre noves mesures. Des d’aquí tornem a agrair enormement al Ramón Bueno, al Ramón Sánchez i a l’Antoni Mollet el seu testimoni. Tot un exemple de lluita i perseverança que desitgem encomanin al nostre jovent: els adults de demà.\nCicle Superior, Portada Activitats singulars, Convidats especials, Cooperació escolar, Memòria històrica: records Montcada 8\nIsabel 23 de gener de 2019 a les 19:13\nTant de bo serveixi per evitar cap més mort a les vies!\nHeidi 23 de gener de 2019 a les 20:52\nUn gran agraïment als membres de la plataforma que han dedicat el seu temps avui per estar amb nosaltres!\nPaula 5éB 25 de gener de 2019 a les 17:47\nVa ser molt interessant i vam veure passar a persones amb la barrera baixada i un cotxe mentres baixava la barrera ??\nCarla monfort 28 de gener de 2019 a les 20:10\nva ser molt divertit i vam aprendre cosses que molt poca gent sap\nJan 5éB 29 de gener de 2019 a les 20:01\nEm va impresionar la história del monument en homenatge pels morts!\nCandela cendón 31 de gener de 2019 a les 20:48\nEmb va encantar la xarada y aprendre toto aixo\nNaiala5éB 14 de febrer de 2019 a les 19:35\nva ser molt xula la xerada , el monolit iel grafiti era super xulo.\nCRP del Servei Educatiu al Vallès Occindetal VI 19 de febrer de 2019 a les 12:35\nDes del Servei Educatiu us volem felicitar per la vostra feina, ens heu ajudat a conèixer més a fons una associació que es preocupa per millorar Montcada i Reixac i heu explicat molt bé un dels grans problemes que hem de solucionar urgentment.


Estalmat inaugura, al Campus de Burjassot-Paterna, el seu curs d’estímul del talent matemàtic\nInici > Estalmat inaugura, al Campus de Burjassot-Paterna, el seu curs d’estímul del talent matemàtic\nLa Sala Charles Darwin (Campus de Burjassot-Paterna) ha acollit aquest dissabte, 4 d’octubre, el curs d’Estalmat a la Comunitat Valenciana, un projecte d’estímul del talent matemàtic per a xiquets i xiquetes de la Comunitat amb especial capacitat per a les matemàtiques. Organitzat per la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals, la iniciativa compta amb el suport del CSIC i de la FECYT.\nDes de la seua implantació a Madrid l’any 1998, el projecte ha anat posant-se en marxa a diferents comunitats autònomes amb la finalitat de detectar, orientar i estimular el talent matemàtic d’estudiants de 12 i 13 anys, sense treure’ls del seu entorn i en un procés experimental i d’aprenentatge consistent en dos anys d’activitats entorn de les matemàtiques. En aquesta huitena edició, Estalmat ha seleccionat vint-i-cinc joves de tota la Comunitat nascuts en 2001 i 2002.\nL’acte d’inauguració va ser presidit per Rafael Crespo, degà de la Facultat de Ciències Matemàtiques i coordinador del projecte a la Comunitat Valenciana, acompanyat de Tomás Queralt en representació de la Societat de professors de Matemàtiques, Al Khwarizmi i Antoni Gil de la Universitat Jaume I de Castelló. En nom del CSIC va assistir Araceli Escudero, del Gabinet de Presidència.\nEl projecte està present en deu seus repartides en tot l’Estat espanyol i en les quals participen tant professors d’universitat com de secundària. La FECyT (Fundació Espanyola de Ciència i Tecnologia) i el CSIC són dues entitats que financen i recolzen el projecte gestionant, aquest últim, una visita anual a algun dels seus centres d’excel·lència a la Comunitat Valenciana.\nLa conferència inaugural, titulada ‘Barbaritats matemàtiques en les notícies’, va ser de caràcter divulgatiu i va anar a càrrec d’Alejandro Miralles, del Departament de Matemàtiques de la Universitat Jaume I de Castelló.\nMés informació en http://estalmatcv.blogs.uv.es i en http://estalmat.org\nData d'actualització: 6 de d’octubre de 2014 13:43.


Detenen dues persones a Múrcia i Biscaia per incitar a cometre atemptats - Diari de Girona\nDetenen dues persones a Múrcia i Biscaia per incitar a cometre atemptats\nUna operació policial hispano-marroquina va culminar amb la detenció de cinc presumptes gihadistes acusats d'impulsar l'estratègia d'atemptats del grup terrorista Estat Islàmic a Espanya i a Europa. En concret, difonien material en el qual s'instruïa sobre la comissió d'atemptats amb armes blanques o la decapitació de les víctimes. L'operació de la Policia i la Direcció General de Vigilància del Territori del Regne del Marroc (DGST) ha permès l'arrest de dos homes de 21 i 33 anys d'origen senegalès i marroquí a Lorca (Múrcia) i Abadiño (Biscaia), respectivament. Tres presumptes gihadistes van sert arrestats al país alauita en un dispositiu coordinat des de l'Audiència Nacional.\nEls dos arrestats a Espanya formaven part d'una estructura virtual de reclutament i adoctrinament que buscava incitar a la comissió d'atemptats a Espanya i altres països d'Europa. Enclavats en l'estructura de propaganda, estaven connectats entre ells de forma online, i actuaven com a «amplificadors del missatge violent de l'Estat Islàmic a Internet per augmentar la comissió d'atemptats a Occident». Les investigacions van posar de manifest que els detinguts compartien vídeos que enaltien l'organització terrorista i els seus líders.


Agenda Cultural i militant: Caminada per la Llibertat , Festa al Casal de Perpinyà i més coses - VilaWeb\nAgenda Cultural i militant: Caminada per la Llibertat , Festa al Casal de Perpinyà i més coses\nEl programa de propostes d'aquest cap de setmana té, des de la festa del Casal a la representació del pessebre per dissabte, i la primera caminada per la llibertat i una sortida a cercar vesc al Conflent, per diumenge.\nAquest cap de setmana us fem diverses propostes per a totes les edats:\n* Començarem per la Festa d’Hivern del Casal de Perpinyà. Una festa que començarà a les 15h30 amb la clausura de l’exposició ‘Homenatge a Pere Calders‘de l’Escola Arrels-Vernet de Perpinyà. Seguirà a les 16h amb teatre en català amb ‘L’última carta‘ Un homenatge a la figura del carter, sense el qual les cartes carregades de sentiments, d’emocions, de records, de bones o de males notícies, no arribarien mai a destinació. El carter és un passador. És el lligam humà entre l’expedidor i el receptor. És una peça primordial de tota relació humana que es manté viva malgrat la distància. a les 17h hi haurà l’Espertinar. Per acabar la festa a les 21h Concert de Feliu Ventura El reconegut cantautor presentarà a Catalunya Nord les cançons del seu darrer treball ‘Convocatòria’.\n* Al Palau dels Reis de Mallorca, aquest dissabte , a les 18h el Fanal de Sant Vicens us proposa ‘El pesebre vivent’ Dirigits per Jean-Guy Candille, us proposen compartir aquest meravellós moment de meditació i celebració, compost per cançons tradicionals interpretades en català pels personatges del pessebre, que molts reconeixeran … Aquest espectacle, fet durant uns anys pel desaparegut cantant Jordi Barre, és una tradició ancestral. Recreada el 1960 per Esteve Albert, poeta, dramaturg, director, historiador, aquesta obra ha estat representada des de llavors.\nPer diumenge tenim dues propostes més :\n*La secció del Casal ‘Descobrir el país‘ us proposa una sortida ‘per anar a collir vesc a Sant Andreu de Bell-lloc, al Conflent’.\nLa cita és a les 8h00 al Super U del Mig Vernet.\n* Finalment el Comité de Solidaritat Catalana, proposarà cada mes una caminada per la llibertat, us proposa per aquest diumenge la primera de les CAMINADES PER LA LLIBERTAT tindrà lloc diumenge 15 d’Alenyà a Sant Cebrià. : ‘ Sortirem d’Alenyà, on serem acollits pel batlle, un dels primers signataris del manifest per a anar a Sant Cebrià on el batlle encara no ha pas adherit.\nUna caminada en la que tots els ciutadans i ciutadanes que pensen que la justícia ha de ser al servei de la democràcia i dels ciutadans podem participar. La cita és a les 9h del matí a Alenya, d’on després d’haver agraÏt al batlle que sigui un dels signants del manifest , a les 9h30 començaran a caminar cap a Sant Cebrià.\nFanal de San Vicens\nSant Andreu de Bell-lloc


CAL / Barcelona\n10 d'abril 10.47h\nPer què creieu que és important que es celebri el Correllengua? Quines són les raons que donen sentit al moviment? Volem saber els vostres motius!\nEntre totes les participacions sortejarem una bossa de tela i una samarreta del Correllengua 2013!\nomm / Barcelona\n10 d'abril 10.15h\nEl Correllengua és una manera festiva d'expressar que tenim una identitat pròpia, i ens recorda la importància de transmetre-ho a grans i petits, residents i nouvinguts. Endavant amb la iniciativa!\n19 de març 22.59h\nEl disseny de la samarreta del Correllengua 2013 encara no està decidit. Precisament està en marxa el concurs del cartell del Correllengua 2013, que enguany es dedica al poeta Miquel Martí i Pol, en commemoració del 10è aniversari de la seva mort.\nLes bases es poden consultar al web de la CAL (www.cal.cat).\n19 de març 18.17h\nM'agradaria que la samarreta d'enguany fos amb l'emblema típic del correllengua (i la Crida), una tornada als bàsics vaja. Sabeu si ja la tenen dissenyada?


Nova derrota de l’AE Prat i victòria important del CB Prat\ndilluns, 17 de març del 2014 (16:00)\nL’AE Prat s’ha distanciat ja en 12 punts de la salvació directa i en 10 de la promoció de descens. El CB Prat s’enganxa a la lluita pel títol i segueix cinquè a la taula classificatòria.\nL’AE Prat empata a Inca i el CB Prat perd a casa\ndilluns, 10 de març del 2014 (14:00)\nL’AE Prat empata a 0 al camp del Constància d’Inca (Mallorca) i el CB Prat ha perdut per 75 a 78 davant el Palma Air Europa.\nL’AE Prat perd a Elx i el CB Prat cau a casa\ndilluns, 10 de febrer del 2014 (10:00)\nL’AE Prat ha perdut per 1 a 0 i el CB Prat ha perdut contra l’Araberri.\nLes pistes del complex esportiu municipal Estruch han acollit la tercera edició del torneig pota blava de frontennis per parelles organitzat per l’Associación Deportiva Frontennis Prat.\nLes darreres edicions del torneig van ser bones en quant a participació però aquesta tercera edició ha enregistrat un número superior de participants, amb un total de 20 parelles.\nAquesta tercera edició ha tingut un caràcter més competitiu i seriós ja que per primera vegada, el torneig potablava de frontennis passa a ser un torneig oficial.\nL’Associación Deportiva Frontennis Prat s’ha marcat el repte de donar a conèixer el frontennis entre els pratencs i pratenques i fer que cada cop sigui un esport més practicat.\nDerrota de l’AE Prat i victòria agònica del CB Prat\ndilluns, 9 de desembre del 2013 (19:00)\nL’AE Prat ha perdut aquest cap de setmana per 0 a 2 davant el València Mestalla. El CB Prat va aconseguir una victòria agòncia davant l’Àvila per 73 a 72.\nEl CB Prat és la cara i l’AE Prat la creu de la jornada esportiva\ndilluns, 14 de octubre del 2013 (10:00)\nL’AE Prat perd a casa en un partit polèmic contra l’Huracán de València, mentre que el CB Prat s’imposa amb claredat a l’Askatuak\nJa s’hi han inscrit 300 alumnes d’instituts del Prat


Projectes de millora de Bell-lloc podrien paralitzar-se si l’ajuntament ha de cedir els seus estalvis a l’Estat – Mollerussa Televisió\nProjectes de millora de Bell-lloc podrien paralitzar-se si l’ajuntament ha de cedir els seus estalvis a l’Estat\nL’alcalde de Bell-lloc d’Urgell, Ramon Cónsola, ha alertat que els projectes de millora de diverses instal·lacions del municipi podrien quedar encallats si finalment l’Estat aprova aquest dijous el decret llei que li permetria utilitzar els estalvis dels ajuntaments per combatre la Covid-19. Cónsola ha dit que necessiten fer ús d’aquests diners per fer realitat, per exemple, la construcció del nou consistori. Una obra que compta amb una subvenció de 375.000 euros per part del PUOSC i que podria perdre’s si no es comencen les tasques.\nDe fet, l’alcalde preveu que el projecte i l’adjudicació de les obres del nou ajuntament es puguin fer durant l’any vinent si finalment poden fer ús dels estalvis municipals. En aquest sentit, el consistori depèn també d’aquests diners per tirar endavant d’altres projectes com són la construcció de les noves piscines i una zona d’aparcament on s’ubiquen les actuals, a prop de les escoles.\nL’ajuntament de Bell-lloc és un dels diversos de la demarcació que reclamen utilitzar els seus estalvis i es mostren contraris a haver de cedir-los a l’Estat, que els hi retornaria progressivament a partir del 2022.


La patronal tecnològica busca president - Diari de Girona\nLa patronal tecnològica busca president\nEls associats d'AENTEG hauran d'escollir entre la llista continuista de David Martí i l'alternativa d'Albert Alemany\njesús badenes 29.06.2017 | 07:12\nPer primera vegada l'AENTEG, la patronal tecnològica de les comarques gironines, celebrarà eleccions. Després de 20 anys de la seva fundació, dues candidatures confronten projecte, programa i persones per donar més activitat. Les eleccions se celebren demà, dijous, de 7 a 9 del vespre a l'aulari 5 del Giroemprèn, al Parc Tecnològic de Girona.\nLa candidatura encapçalada per David Martí, un dels dos socis de Playbrand, porta com a lema la idea «Sumant» i està formada per persones vinculades a l'actual junta directiva com el mateix Joan Ribas, que ha volgut deixar la presidència però que figura com a vocal. Aquesta llista, que podria ser considerar «continuista», pel que fa al futur de la patronal apunta a la necessitat d'incorporar més empreses, afegint-hi les seccions d'innovació d'algunes de les principals empreses gironines. Una de les seves principals apostes és convertir l'AENTEG en la referència social pel que fa a innovació i tecnologia a les comarques gironines. Martí destaca que hi ha poques associacions semblants a Catalunya i que les comarques gironines és un territori\nUna idea en la qual coincideix també la proposta alternativa, liderada per Albert Alemany, d'Alterego Web. Però la seva candidatura, sota el lema «Endavant», insisteix que el principal repte és «cuidar als associats que fa anys que hi són» abans que créixer. La candidatura alternativa assenyala que es presenten per fomentar la participació i que els estatuts s'ajustin a la realitat del sector.


TINC FIBRA ÒPTICA, PER TANT EXISTEIXO | blogimpulsa\nDescartes exigia estar segurs de la veracitat d’una proposició per poder considerar-la com un coneixement verdader. D’aquí que dubtés de tot, fins i tot de la seva existència amb aquella frase cèlebre de “Cogito, ergo sum” o “Penso, per tant existeixo”.\nSota aquesta premissa, no semblaria massa agosarat pensar que la banda ampla influeix sobre el nostre desenvolupament futur, ja que segons uns estudis realitzats a països membres de l’OCDE hi ha una relació directa entre el PIB de dels països i l’ample de banda. Si s’augmenta l’ample de banda, s’augmenta el PIB.\nEl servei de banda ampla ultraràpida millorarà les condicions de vida de tots nosaltres: la recerca d’informació, les compres on-line, la salut, l’ educació, el treball, la seguretat, el medi ambient, els programes d’e-government i d’Smart-City, entre altres, se’n veuran beneficiats.\nTipus de connexions de banda ampla\nExisteixen diferents tipus de banda ampla i l’elecció d’un o altre dependrà de diversos factors, com ara si s’està en una àrea rural o urbana, si l’accés a internet de banda ampla ve en paquets amb altres serveis (veu, entreteniment, etc.), el preu o la disponibilitat. A Espanya concretament, la més estesa és l’ ADSL, en segon lloc el cable coaxial i en tercer lloc la fibra òptica, segons dades de la Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, per bé que n’hi ha d’altres com l’SDSL, la connexió sense fils (WIMAX), Satèlit o BPL (Banda Ampla per línia elèctrica).\nEl líder, la fibra òptica amb tecnologia FTTH\nDurant el 2012 l’ample de banda ha augmentat un 3.2%, contribuint-hi de forma decisiva la implantació de la fibra òptica. I és que aquest sistema lidera la velocitat de descàrregues de totes totes.\nUna de les operadores que va introduir la fibra òptica a Espanya fou ONO amb la tecnologia HFC (híbrit fibra òptica/coaxial). Però seguidament, Telefónica va anunciar un ambiciós projecte per estendre la fibra òptica amb tecnologia FTTH a tot el territori espanyol. Aquesta tecnologia fa arribar directament la fibra òptica a cada casa i assegura una velocitat de descàrregues de 100 Mb.\nOrange també ha presentat un projecte similar i Alcatel –Lucent també participa del desenvolupament de la tecnologia FTTH a Espanya.\nI no podem deixar de mencionar a Adamo, un operador de fibra d’origen suec, que ha llançat una oferta comercial de 300 Mbps sobre FTTH.\nIniciatives d’autoritats locals\nEn quant al desplegament de xarxes FTTH hi ha iniciatives molt interessants com ara la d’Astúries, en la que Adamo, de la ma del Govern d’Astúries comercialitza un dels primers serveis de FTTH del país utilizant la red Asturcon (una xarxa neutral desplegada pel Govern del principat d’Astúries). A partir d’aquesta iniciativa Adamo també arriba a Madrid i a l’Àrea Metropolitana de Barcelona (de la mà del projecte 22@Barcelona de l’Ajuntament de Barcelona en primera instància i després amb infraestructura pròpia).\nL’Ajuntament de Madrid te previst portar aquesta tecnologia de connectivitat a través de Telefònica a 1,3 milions de llars i empreses abans que acabi l’any. El mateix pla es vol fer extensiu a Barcelona, Canàries, València, Bilbao o Extremadura.\nOrange també està en la labor de estendre aquesta nova xarxa de fibra per arribar en quatre anys a 1,5 milions de llars i empreses en les principals ciutats espanyoles, entre les que destaquen Madrid i Barcelona.\nSí bé és cert que aquestes grans operadores posen els seus esforços en grans municipis (podem veure l’anàlisi de l’evolució de banda ampla i les xarxes de Nova Generació per municipis a l’informe de la CMT), no és menys certs que els petits municipis no cal que es quedin de braços creuats esperant que els toqui el seu torn per tenir xarxes FTTH. Aquest és el cas del projecte de Riba Roja d’Ebre, on l’Ajuntament ha cablejat tot el poble, i ha estrenat una xarxa FTTH municipal. Es pot veure un detall de la notícia a: http://www.tecnonews.info/Riba-Roja-d-Ebre-acumula-400-usuarios-a-su-red-de-fibra-optica/_pE0Aj1BfZN7VtoFZxcYP-EwVQoysT-bc5H2ayU8uJa408DysXxfBEWB8TgJx9srstKSASu05MPQ.\nUn altre exemple és Viladecans que ja ofereix aquest sistema de connectivitat de 300 MBps a través de la fibra òptica fins a la llar (FTTH). Per més detalls: http://wialdia.wiladecans.cat/novetats/adamo-llanca-la-connexio-dalta-velocitat-a-300-mb-a-viladecans/\nL’oferta d’Adamo de 300 MBps no solament ha estat llançada a Viladecans, sinó també a Barcelona i Lleida. Aquestes tres ciutats són les úniques de tot Espanya que gaudeixen d’una velocitat de la qual disposen fa temps països com Dinamarca, Noruega o els Països Baixos.\n← MÉS SERVEIS AMB LES MATEIXES HORES DE TREBALL\nPISTES DE GEL, UN RECURS D’OCI I NEGOCI PER LA CIUTAT →


El president de la Diputació de Girona, Miquel Noguer, ha participat aquest dijous en la presentació del llibre Del Pont de Bar a la Trinitat Nova, de Pere Macias. L'acte ha estat presentat per la periodista Gemma Aguilera a la Llibreria Geli de Girona. A més de l'autor hi han assistit a la presentació l'expresident de la Diputació, Josep Arnau, i el director dels Serveis Territorials de Polítiques Digitals i Territori a Girona, Pere Saló, entre d'altres.\nAlbert Piñeira, va intervenir en l'acte, en què va destacar: «Som un país amb una rica cultura popular que ve del passat, que s'elabora en el present i que es projecta al futur. I, per això, és tan important potenciar-la, una tasca que està desenvolupant Adifolk des de fa anys».\nEl president Miquel Noguer assisteix a la Nit del Voluntariat\nEl president de la Diputació de Girona, Miquel Noguer, ha assistit aquest divendres a la festa dels voluntaris gironins. La celebració anual dels voluntaris gironins va servir per presentar la nova federació Girona Voluntària.


Les mil vides de la irreductible Clàudia Galícia\nÉs la segona catalana que guanya la Copa del Món d'esquí de muntanya\n4 min. Barcelona 06/04/2019 21:24\n651x366 Clàudia Galícia arribant a la meta ahir a Madonna di Campiglio. / FEDME Clàudia Galícia arribant a la meta ahir a Madonna di Campiglio. / FEDME\nClàudia Galícia ha tancat aquest cap de setmana la millor temporada de la seva carrera sobre esquís, després d’acabar al capdamunt de la classificació general de la Copa del Món d’esquí de muntanya, un èxit històric que afegeix a un or i dues plates en els Campionats del Món i tres ors en els Campionats d’Espanya. “És un somni fet realitat”, deia l’atleta de Torelló, incansable després d’una trajectòria ben diferent de la de les rivals, ja que va començar a competir tard, compaginant aquesta disciplina amb altres esports. Galícia, però, va aconseguir convertir-se en la segona catalana a guanyar la general de la Copa del Món, després de Mireia Miró, l’any 2011.\nGalícia compagina l’esquí de muntanya quan hi ha neu amb la bicicleta de muntanya la resta de la temporada. Tot això sense deixar de ser arquitecta tècnica. “Soc autònoma, i això fa que pugui organitzar-me la feina. Tinc flexibilitat però alhora tinc responsabilitats. Ho compagino bé, m’entreno unes 15 hores a la setmana”, deia a l’ARA fa uns mesos l’atleta de Torelló, que va començar a competir al primer nivell fa només fa sis anys. “Vaig practicar esquí alpí durant la infància, però, tot i ser competitiva, era massa mandrosa. Quan vaig començar la facultat ho vaig deixar. Un cop acabada la vida universitària, la meva parella feia esport i m’hi vaig enganxar. El gen competitiu sempre l’he tingut, i quan vaig veure que podia tornar-me a posar el dorsal de seguida me’n van venir ganes”, explica una lluitadora que va aconseguir, curiosament, el seu primer gran èxit sobre rodes. L’any 2013, quan ja tenia decidit participar en la Copa del Món d’esquí de muntanya, es va lesionar. Però poc després li va tocar una inscripció a la Titan Desert, la prestigiosa cursa de bicicleta de muntanya que es fa al Marroc. “En aquell moment l’únic que podia fer era pedalar. Caminava amb crosses, però pujava a la bici i no em feia mal, era curiós”, recorda. Sense experiència i amb dolor quan baixava de la mountain bike, va guanyar en categoria femenina. Galícia va aprendre molt, durant aquells dies de calor i sorra. Una experiència que li ha servit també per aprendre a competir millor sobre la neu.\nDesprés d’aconseguir bons resultats els últims anys, aquest ha sigut el seu gran any a la Copa del Món. El camí cap a la glòria ja va començar des del principi, amb les tres primeres de les sis proves de la Copa del Món. Una competició formada per les modalitats esprint, vertical i individual i en què Galícia va participar en cinc de les sis cites. Va aconseguir sis segons llocs en les tres primeres cites. En la primera, a Bischofshofen (Àustria) a mitjans de gener, en les modalitats esprint i individual; en la segona, a Font Blanca (Andorra), en les modalitats individual i vertical, i en la tercera, a Devolui (França), en individual i esprint. Felicitat màxima per a l’atleta de Torelló, l’única esquiadora de la Copa del Món que ha aconseguit podis en les tres disciplines de la competició durant la temporada.\nTot i no aconseguir mantenir els primers llocs en les altres dues cites de la Copa del Món a Disentis (Suïssa), amb un quart lloc en la individual i un novè en la vertical, i a Madonna di Campiglio (Itàlia), on va quedar fora de la final de la cursa d’esprint, l’osonenca va obtenir un setè lloc en la vertical i un onzè en la individual i va sumar els punts necessaris per proclamar-se guanyadora de la classificació general de la Copa del Món, segona en l’esprint i la individual i cinquena en la vertical. “Guanyar la general de la Copa del Món era un somni, era un objectiu, però sabia que era molt complicat. Havia fet un any segona i un altre tercera. Aquest cop he lluitat fins al final, així que estic molt satisfeta de guanyar aquesta Copa. Ara toca descansar, que ha sigut una temporada molt llarga”, reconeixia una atleta incansable.


Com canviar 'Enviat de correu per a Windows 10' per signatura personalitzada a l'aplicació Mail & bull; - Windows\nPodeu canviar el missatge de signatura predeterminat de l'aplicació Mail o suprimir-ne completament la signatura.\nProbablement haureu notat el text “Enviat de correu per a Windows 10” cada vegada que redacteu un correu electrònic amb l’aplicació Windows 10 Mail. En realitat, aquesta és la signatura predeterminada configurada a l’aplicació, ja que la majoria dels usuaris no l’eliminaran ni la canvien de seguida, Mail utilitza aquesta signatura per promocionar-se.\nI no només s'aplica l'aplicació Mail, l'aplicació Outlook per al telèfon afegeix la secció 'Obtén Outlook per a Android' i Apple utilitza 'Enviat des del meu iPhone', només per citar alguns exemples.\nSi voleu utilitzar la vostra pròpia signatura o suprimir-la completament, és possible crear o desactivar la signatura a l'aplicació Mail per a Windows 10. Podeu fer-ho per a cada compte o podeu aplicar la nova configuració a tots els comptes configurats a l’ordinador.\nEn aquest guia, aprendràs els passos per canviar la signatura 'Enviats de correu per a Windows 10' per una signatura personalitzada o suprimir la signatura completament a l'aplicació Mail per a Windows 10.\nCom crear una nova signatura a l’aplicació Mail\nPer eliminar la signatura 'Enviat de correu per a Windows 10', creeu una signatura personalitzada o desactiveu la funció a l'aplicació Mail integrada, seguiu aquests passos:\nFeu clic al botó d'engranatge a la part inferior esquerra per obrir el menú Configuració pàgina.\nAplicació de correu al panell esquerre de Windows 10\nFeu clic a la tecla Signatura opció\nAplicació de correu per a la configuració de Windows 10\nSeleccioneu el compte del qual vulgueu canviar la signatura o verifiqueu el botó Sol·liciteu tots els comptes opció\nCreeu el vostre missatge de signatura personalitzada mitjançant text, emojis, imatges o enllaços.\nEditor de signatures personalitzades per a aplicacions de correu electrònic a Windows 10\nUn cop hàgiu completat els passos, cada vegada que redacteu un correu electrònic nou o respongueu a un missatge, només apareixerà el nou missatge a l'àrea de signatura.\nSi voleu eliminar el missatge 'Enviat de correu per a Windows 10' completament, podeu desactivar-lo Utilitzeu una signatura de correu electrònic commutador.\nEls estudiants de tot el món poden descarregar Office 365 de forma gratuïta\nSurface Laptop 3: especificacions tecnològiques i detalls que cal conèixer\nMira tot l'esdeveniment de Microsoft Surface 2019 a YouTube\nCom actualitzar a Windows 10 des de Windows 8.1\ntemes de so de Windows 8\nofertes de música de Microsoft


En llibertat un conductor que es va saltar un control, va xocar contra una patrulla durant la persecució i triplicava la taxa d'alcoholèmia en Bellvei – Actualidad\nImatge facilitada per Mossos on es veuen les conseqüències de l'impacte al vehicle policial.\nUn conductor de 21 anys, de nacionalitat espanyola i veí de l’Arboç, ha quedat en llibertat després de declarar davant del jutge de guàrdia del Vendrell, on ha estat portat pels Mossos d’Esquadra, que el van detenir ahir. L’arrestat està acusat policialment per un delicte de conducció temerària, conduir sota els efectes de l’alcohol, un delicte lleu de danys i un delicte de resistència i desobediència als agents de l’autoritat.\nEls fets van tenir lloc ahir al matí en el marc d’un control d’alcoholèmia situat a la carretera C-31 al Vendrell. Un agent va ordenar un vehicle que s’aturés en la zona prevista per fer les proves però el conductor del turisme no va fer cas al policia i va accelerar per fugir del lloc. Ràpidament, una de les patrulles va sortir darrere del conductor escàpol i, mitjançant senyals lluminoses i acústiques, va intentar aturar-lo. Els agents van veure com el conductor, lluny d’aturar el vehicle, augmentava la velocitat i avançava un cotxe sense respectar els senyals de circulació.\nDesprés de deixar la C-31 i passar per l’N-340, el vehicle fugat va entrar al municipi de Bellvei. La patrulla de trànsit va aconseguir col·locar-se al costat d’ell a l’altura del carrer Martí Pol. Llavors, el conductor del vehicle escapolit va fer un cop de volant brusc i va impactar contra el vehicle policial. Després de la topada, els vehicles van quedar aturats. Tot i la col·lisió, ni els agents ni els ocupants del vehicle escapolit no van resultat ferits. Immediatament, els mossos van identificar els dos ocupants del vehicle. En les proves d’alcoholèmia, el conductor va donar positiu amb una taxa de 0,82 mg/l, tres vegades més de la permesa que està establerta en 0,25 mg/l.\n6 de octubre de 2017 Redacció


Hort del Coques: cinc preguntes i cinc propostes per desbloquejar la situació - Riudoms\nHort del Coques: cinc preguntes i cinc propostes per desbloquejar la situació\nDilluns, 19.8.2019 16:30h\nUna dels problemes enquistats a Riudoms és la situació de l’Hort del Coques, en concret del PERI-1 (Pla Especial de Reforma Interior). Ja fa anys -massa- que ens hem acostumat a veure aquell edifici deshabitat i els carrers del voltant fets un nyap, amb males herbes, brossa, tanques, coloms i alguna rata. Tot plegat és fruit de l’explosió de la bombolla immobiliària. És hora de començar a desbloquejar aquest problema i, sobretot, és hora de ser més a prop dels veïns, als quals els manca moltíssima informació.\nPrecisament, abans de les eleccions ens vam reunir amb una dotzena de veïns afectats pel PERI-1 i ens vam comprometre a tenir aquest tema ben present un cop es constituís el nou Ajuntament. Per això, vam portar-lo al primer ple ordinari del mandat, l’1 d’agost passat. Vam demanar un seguit d’informació al govern municipal i també vam reclamar-li que treballi amb decisió per acabar amb aquest problema.\nExisteix algun pla per desbloquejar la situació?\nLes preguntes que vam fer al govern van ser:\n1. Qui és l’actual propietari de l’edifici de pisos que està sense habitar?\n2. Quina relació té l’Ajuntament amb aquest propietari? Quan va ser l’última vegada que hi va parlar per intentar desbloquejar la situació?\n3. Quin pla té l’actual govern per desbloquejar la situació existent a l’Hort del Coques? Quines mesures inclou aquest pla per tal de paliar conseqüències negatives sobre els veïns?\n4. Quan té previst informar-ne als veïns?\n5. Quina va ser l’última vegada que el govern es va reunir amb els veïns afectats? Els actuals regidors d’Esquerra ens hi vam reunir recentment i som conscients de la manca d’informació que tenen els veïns i del seu malestar.\nEn el proper Ple, que segurament es farà el 19 de setembre, el govern hauria de donar resposta a aquestes preguntes.\nCal explicar als veïns quina és la situació actual\nMés enllà d’aquestes preguntes, també vam fer diverses reclamacions al govern:\n1. Que posi totes les facilitats tècniques al seu abast per desbloquejar la situació actual.\n2. Que utilitzi totes les eines al seu abast per exigir al propietari de l’edifici que està sense habitar que assumeixi el cost de l’urbanització que li pertoca i que l’executi amb rapidesa.\n3. Que si el govern no té cap pla per resoldre aquesta situació, n’el·labori un de manera immediata.\n4. Que aquest pla inclogui mesures per paliar possibles conseqüències negatives sobre els veïns.\n5. Que el govern estigui més a prop dels veïns afectats. Això implica informar-los de la situació actual i assessorar-los i acompanyar-los en el futur. En aquest sentit, vam exigir que en el termini d’un mes i mig -és a dir, fins al 15 de setembre- l’Ajuntament convoqui els veïns a una reunió informativa.


La Fundació IMO supera les 4.500 revisions oculars gratuïtes a infància desfavorida | Fundación IMO\nEn col·laboració amb l'Obra Social "la Caixa" i Càritas Catalunya, ha tancat el seu cinquè any d'actuació amb més d'un miler de controls i 300 tractaments gratuïts a les províncies de Barcelona, Tarragona i Madrid.\nLa Fundació IMO ha culminat amb més d'un miler de revisions el cinquè any consecutiu del Programa de salut ocular en la infància desfavorida, impulsat al costat de l'Obra Social ”la Caixa” i de Càritas Catalunya per promoure el diagnòstic de patologia oculta i el tractament precoç en nens en risc d'exclusió social. Afermant la línia de creixement del projecte, el 2017 s'han dut a terme 10 campanyes d'exploracions oftalmològiques a les províncies de Barcelona, Tarragona i Madrid, en què l'equip d'especialistes de l'Institut ha realitzat 1.164 revisions oculars gratuïtes, entre primeres visites (45%) i controls de seguiment (55%).\n2017: consolidació entre la infància desfavorida\nArran d'aquestes actuacions, s'han detectat 171 problemes de visió entre els nous escolars que s'han acollit al programa: els diagnòstics més freqüents han estat els defectes refractius (71%), seguits de l’"ull gandul" (12%) i de l'estrabisme (7%), també molt comuns en la infància. Així mateix, el seguiment ofert amb dos visites a l'any en les diferents zones de desenvolupament del projecte ha permès vigilar de prop l'evolució dels alumnes que ja formaven part del programa i, amb això, detectar 118 casos més de patologia, ja que la visió es troba en procés de formació durant la primera dècada de vida i és habitual que es produeixin canvis.\nPer això és important garantir un tractament adequat segons les necessitats visuals dels més petits, que també s'ha encarregat de proporcionar sense cost el Programa de salut ocular en la infància desfavorida, amb 252 correccions òptiques, 38 oclusions amb pegat i 5 medicacions amb col·liris. Aquests nous tractaments, se sumen al manteniment de 231 ulleres en escolars que no han requerit modificació de la graduació, de manera que s’ha arribat a les 526 indicacions terapèutiques el 2017, el màxim anual fins a la data.\nMés de 150 nous diagnòstics entre les primeres visites del 2017 confirmen l'alt percentatge de problemes visuals que passen desapercebuts sense revisió, a l’entorn del 25%.\nDetecció de patologia oculta\nLa continuïtat del projecte de la Fundació IMO, gràcies a la participació sostinguda de l'Obra Social ”la Caixa” i de Càritas Catalunya, ha fet possible augmentar la cultura preventiva i aconseguir més implicació de l'entorn dels escolars, clau per fomentar el diagnòstic de patologia oculta amb revisions oculars gratuïtes i l'adhesió als tractaments prescrits. En aquest sentit, Badalona, la ciutat on va arrencar el Programa de salut ocular en la infància desfavorida el 2013, ha estat pionera a incorporar el 2017 xerrades informatives a les famílies sobre salut ocular infantil i principals patologies i és la zona en la qual s'ha trobat un nombre superior de nens amb problemes visuals no detectats (37% de les noves revisions).\nAixí mateix, el districte madrileny de Carabanchel, una de les zones incorporades de forma més recent al projecte el 2015 i que s’ha ampliat a un col·legi més el 2017, també ha demostrat un creixement molt positiu, ja que s’ha duplicat el percentatge d'escolars amb patologia oculta respecte de l'any anterior i ha arribat al 31%.\nEs tracta de xifres que excedeixen considerablement la mitjana anual del programa, situada en el 26%, fruit de les més de 500 primeres visites efectuades el 2017 al municipi de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelona) i als districtes de Nou Barris (Barcelona ) i Bonavista (Tarragona), a més de les ja esmentades àrees d'actuació a Badalona i a Carabanchel. D'altra banda, la mitjana poblacional infantil, del 13,5% –segons dades de la Fundació IMO– també queda molt per sota d'aquest balanç anual entre la infància desfavorida, que coincideix amb l'obtingut globalment en els cinc anys de trajectòria del programa i que revela que 1 de cada 4 nens en situació de vulnerabilitat presenta problemes de visió que havien passat desapercebuts en controls generalistes de centres d’atenció primària.\nLa Fundació IMO va arrancar el 2013 la seva tasca d’acció social per impedir que la manca de recursos i de cultura preventiva fos un impediment en la cura de la salut ocular dels més petits.\n5 anys de revisions oculars gratuïtes\nDes de la seva posada en marxa, el Programa de salut ocular en la infància desfavorida no ha deixat de créixer i ha intensificat l’activitat per passar de les 3 campanyes anuals amb què va començar el 2013 a les 10 actuals. Això li ha permès superar en 5 anys les 4.500 revisions oculars gratuïtes, a partir de les quals s'han realitzat més de 800 nous diagnòstics entre els alumnes que s’han anat unint al projecte, i s'han lliurat, en total, un miler de nous tractaments (797 dels quals, ulleres).\nAssolida la mitja dècada d'experiència, la iniciativa de la Fundació IMO també s'ha expandit i ha aconseguit una bona integració en una quinzena d'escoles i d’esplais de 3 províncies del país, amb l'objectiu de continuar facilitant l'atenció dels problemes de visió dels nens amb menys recursos i contribuir així a la millora del seu rendiment escolar i el seu desenvolupament integral. Per a això, el projecte s'emmarca dins el programa Caixa Proinfància de l'Obra Social "la Caixa", a més de comptar, en el cas dels esplais i dels centres escolars de Tarragona, amb el suport de Càritas Catalunya.


Meteoròlegs adverteixen sobre l'augment de tempestes "exprés" en el Dia Mundial Contra el Canvi Climàtic | Valencia Extra\nL’Associació Espanyola de Geògrafs ha alertat que les gotes fredes seran cada vegada més freqüents i intenses a causa de l’escalfament global\nNacions Unides defineix el canvi climàtic com “un dels majors desafiaments del nostre temps”. Pautes meteorològiques canviants, augment del nivell del mar, escalfament de la superfície terrestre…són solament algunes de les conseqüències d’aquest fenomen que suposa una pressió addicional per a les nostres societats i per al medi ambient. Per açò se celebra el Dia Mundial Contra el Canvi Climàtic, amb l’objectiu de sensibilitzar i conscienciar als ciutadans dels efectes i perills que aquest comporta.\nJa ho hem viscut a la Comunitat Valenciana, per exemple. Les pluges torrencials provocades per la gota freda de la setmana passada van batre rècords històrics: Vinaròs va arribar a acumular prop de 160 litres en una hora i en Tavernes de Valldigna van caure el dissabte uns 140 litres en el mateix període de temps. També es van registrar durant l’aiguat de Mallorca que va deixar 13 morts fa deu dies precipitacions de 200 litres d’aigua en menys de dues hores.\nAl contrari del que es puga pensar, aquests fets no són puntuals. Els meteoròlegs han advertit que hi haurà un augment de trombes “exprés” a causa del canvi climàtic, davant el que subratllen la importància de la planificació urbanística i de les alertes per a afrontar-les. El president de l’Associació Espanyola de Geògrafs i director del Laboratori de Climatologia de la Universitat d’Alacant, Jorge Olcina, ha afirmat que “les tempestes seran cada vegada més intenses i deixaran més aigua en menys temps; és important planificar el territori perquè en el futur seran més freqüents”.\nUna de les causes a les quals s’atribueix aquest augment de les precipitacions és la pujada de la temperatura de l’aigua. Aquest estiu, el Mar Mediterrani va superar els 26 graus centígrads en la costa i va aconseguir els 30 prop de les Illes Balears, segons l’Aemet (Agència Estatal de Meteorologia). Olcina explica que aquest increment “facilita la formació de núvols convectius amb més força”, de manera que les pluges es concentren en menys temps.\nEl catedràtic també ha advertit que no es pot abaixar la guàrdia en els pròxims mesos, atés que el risc que es forme una altra gota freda és molt alt. “Aquest fenomen probablement es repetirà abans que acabe l’any“, ha afegit.\nPer açò mateix, repeteix, és vital la prevenció i la conscienciació de la població sobre la realitat de l’escalfament climàtic, la qual cosa s’intenta impulsar a través d’iniciatives com la jornada de hui.


Jordi Navarro: Un Ple extraordinari sobre Sant Narcís, les obres del TAV i el Parc Central\nUn Ple extraordinari sobre Sant Narcís, les obres del TAV i el Parc Central\nFa uns dies el TAV al seu pas per Girona va experimentar un episodi que ha donat la volta al món. La força d'una petita riera va convertir una faraònica i moderna infraestructura en un autèntic desastre que va desfermar la indignació dels usuaris del TAV. Les autoritats locals, nacionals i estatals s'han afanyat a mobilitzar tots els recursos possibles per tal de restablir la "normalitat". És a dir, restablir el servei del TAV i continuar deixant les obres de reposició del Parc Central i rodalies totalment empentanagades per uns quants anys més.\nDes que van començar les obres s'han celebrat dues audiències públiques i dos fòrums ferroviaris oberts a la ciutadania. S'ha constituït també una comissió de seguiment en què hi participen els veïns més afectats. Però val a dir que aquest exercici de transparència s'ha mostrat insuficient davant la magnitud de la tragèdia.\nFa prop d' un any veïns de Sant Narcís reclamaven un Ple extraordinari sobre les obres i per diverses circumstàncies s'ha anat ajornant. A dia d'avui aquest Ple encara no s'ha celebrat i està clar que això no pot continuar així. Cal fer un Ple extraordinari el més aviat possible, i cal fer-lo centrat en Sant Narcís però amb el benentès que el tema afecta a tot Girona; és un problema de tota la ciutat i aquesta no se'n pot desentendre.\nAl Ple del dilluns 13 d'octubre i segons ens han informat, hi haurà una declaració institucional sobre les obres i el TAV. Per signar-la la nostra condició serà fixar una data propera pel Ple extraordinari.


(S'ha redirigit des de: Bolxevics)\nDesprés de la derrota de la Revolució de 1905, els bolxevics van mantenir la seva estratègia radical per a l'establiment d'una revolució d'obrers i camperols, front a la lectura menxevic que considerava que Rússia no estava encara madura i calia primer assolir una república burgesa; pel que fa al programa agrari, van exigir la nacionalització de la terra i la seva entrega als llauradors; en l'organitzatiu van demanar mantenir les estructures clandestines del partit. Tot això va conduir a l'escissió dels menxevics (membres de la minoria) el 1912. Hi hagué intents de reunificar el partit, que finalment no prosperaren.\nA l'esclatar la I Guerra Mundial els bolxevics es van alinear amb el sector "internacionalista" de la socialdemocràcia europea, al costat de figures com Rosa Luxemburg o Karl Liebknecht, denunciant que es tarctava d'una guerra entre burgesos imperialistes pel repartiment del món, i es van oposar als arguments de la "defensa de la pàtria" (sostinguda pels cridats "defensistes") i van cridar a "rebutjar la guerra imperialista i convertir-la en guerra civil revolucionària". Els menxevics es van dividir llavors perquè la majoria dels seus dirigents es van fer defensistes, mentre Martov va encapçalar un grup internacionalista, que no obstant això va seguir organitzativament separat dels bolxevics i políticament enfrontat. Amb tot, bolxevics, menxevixcs internacionalistes i figures no alieades aleshores com Trotski participaren junts en la Conferencia de Zimmerwald dels socialistes oposats a la guerra el setembre de 1915.\nDesprés del triomf de la Revolució de febrer de 1917, es van oposar al règim de Aleksandr Kérenski i van donar suport al govern paral·lel dels soviets obrers i soldats de les grans ciutats, donant-se el cas de dos governs simultanis, el Govern provisional liderat per Kérenski recolzat per les forces polítiques menxevics, liberals i social-revolucionaris de dreta i el govern dels Soviets, amb suport dels bolxevics, socialrevolucionaris d'esquerra, menxevics internacionalistes i anarquistes.\nLa continuació de la guerra per part del govern provisional, i la repressió contra forces com els bolxevics després d'un fallida revolta al juliol de 1917, en què tanmateix els bolxevics frenaren en considerar que la situació encara no era madura, i l'intent de cop d'estat del general Kornilov a l'agost portaren la situació al límit, l'antic règim amenaçava en restaurar-se sota el govern provisional, i només els soviets podien governar i defensar la revolució. S'estengué la consigna "tot el poder als soviets" defensada pels bolxevics i les forces més d'esquerra. El mes d'octubre a proposta de Lenin els bolxevics defensaren la insurrecció armada, que fou aprovada pel congrés dels Soviets. Els bolxevics van encapçalar la coneguda com a revolució d'octubre des del Comitè Militar Revolucionari de Petrograd, dirigit per Trotski i compost majoritàriament per bolxevics. L'assalt al Palau d'Hivern, el 6 de novembre (25 d'octubre en el calendari julià vigent a Rússia) fou el punt culminant de la revolució, que es produí amb escàs vessament de sang ja que els insurgents només van haver de fer front a una resistència feble, degut a la impopularitat del govern. Pocs dies més trad, la revolució s'estengué per tot Rússia.\nL'endemà de la revolució a Sant Petersburg es duu a terme el Segon Congrés de Soviets. Aquí, els menxevics i la dreta social revolucionària són derrotats pels bolxevics i els social-revolucionaris d'esquerra. En la segona sessió del Congrés, es conformarà el Govern, el Consell de Comissaris del Poble (Sovnarkom). El nou govern dels soviets aprovà a proposta de Lenin el Decret de la Pau, per acabar amb la guerra, i el Decret de la Terra, per abolir-ne la propietat i repartir la terra als camperols (molts dels quals ja l'havien ocupat i col·lectivitzat) sense indemnitzar els terratinents, mesura inspirada pels socialrevolucionaris, que donaren així suport al govern dels soviets, com faria la majoria dels camperols. Poc després aprovà la jornada de 8 hores, la declaració dels drets dels pobles reconeixent el dret d'autodeterminació, la igualtat de sexes, l'abolició dels títols aristocràtics, l'abolició de privilegis de l'església i la separació de religió i estat, la declaració que matrimoni, el divorci i el registre de naixements i defuncions com a procediments civils, la substitució dels antics tribunals de justícia per altres elegits o nomenats pels soviets.A finals de novembre establiria una seguretat social que cobrís atur, malaltia, jubilació o discapacitat.\nEl 25 de novembre es van dur a terme les eleccions convocades abans de la revolució d'octubre pel govern provisional per a definir els membres d'una assemblea constituent per a dotar al règim d'una nova institucionalitat. En aquestes eleccions, els bolxevics van obtindre el 25% dels vots i 170 dels 707 escons i la victòria en les principals ciutats i entre els soldats del front, mentre els eseristes (Partit Socialista Revolucionari) obtenien el 57% dels vots i 380 escons, guanyant entre la majoria camperola de la població russa. L'assemblea era composta a més dels bolxevics (170 escons), que reconeixien com a més representatiu i democràtic el poder del soviets enfront a l'assemblea constituent i una república burgesa; socialistes revolucionaris (380 escons), amb una posició dividida respecte el govern dels soviets; i per menxevics (18 escons), Kadets (17 escons) i altres grups opositors al govern soviètic. Amb l'inici de la guerra civil, i la posterior divisió dels socialrevolucionaris entre la dreta contraria al poder dels soviets i l'esquerra, favorable, en els següents mesos l'assemblea només funcionà de forma simbòlica. En la seva unica sessió, el gener de 1918, l'assemblea no va reconéixer el govern i es va negar a sotmetre's a les decisions dels soviets i aquest va dissoldre l'assemblea, quedant d'aquesta manera tot el poder en mans dels soviets, on els bolxevics i l'esquerra tenien majoria. Dos dies més tard, es va reunir el III Congrés dels Soviets, format per una majoria de bolxevics i social-revolucionaris d'esquerra que van aprovar les propostes del Consell de Comissaris de el Poble, l'Sovnarkom, i la «declaració de drets del 'poble treballador explotat» que havia rebutjat l'assemblea.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bolxevisme&oldid=26571464»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 març 2021 a les 13:17.


Afirma Pereira, d’Antonio Tabucchi – El mussol d'Aqualata\nPosted on 12 febrer 2019 1 Juliol 2021 by Ricard Aldea\n“Però bo i pensant això no es va sentir confortat, al contrari, va sentir un gran enyor, de què no sabria dir-ho, però era un gran enyor d’una vida passada i d’una vida futura, afirma Pereira”.\nAixò d’escriure la ressenya dels llibres que llegeixo pel club de lectura, és cosa meva, exclusivament. Aquest és un repte personal, un desafiament que ningú no m’ha imposat ni suggerit. He de ser capaç de fer-ho, penso, millor o pitjor, però he de ser-ne capaç, em dic. Estructurar les idees i posar-les per escrit per explicar les impressions que m’ha causat, m’ajuda a interioritzar més bé allò que l’autor ha aconseguit transmetre’m. I a recordar l’argument i els personatges del llibre per quan ens reunim a debatre’l.\nI vet aquí que aquí hi sóc, de nou, enfrontat a la pàgina en blanc, en aquesta ocasió per a dir coses amb sentit relacionades amb Afirma Pereira, d’Antonio Tabucchi.\nRecordo la prevenció que em va causar saber que llegiríem aquest títol. Ara ric, perquè acabo de descobrir ―ho he buscat expressament a Internet― que era causada per una inexplicable confusió, d’aquelles que ens provoquen les connexions neuronals en algunes ocasions.\nAbans d’afrontar-ne la lectura, jo associava el títol de la novel·la a la imatge d’Antonio Banderas com a protagonista de Desperado. Ara he vist a YouTube el tràiler de la pel·lícula, el mateix que devia veure al cinema en el seu dia, com a preàmbul de la que jo anava a veure. Banderas apareix bru, amb cabellera llarga, vestit a la manera mexicana i va carregat d’armes i fa giragonses inversemblants mentre dispara a tort i a dret i petoneja la noia bonica de la pel·lícula.\nUna errònia associació d’idees havia fet que confongués els títols, de manera que jo atribuïa a Afirma Pereira, que també va ser adaptada al cinema, la imatge del pòster de Desperado i la seva trama; vés a saber per què! L’única explicació que hi veig és també una casualitat. Desperado fou estrenada el 25 d’agost de 1995 ―just dos anys després que Tabucchi enllestís la redacció de la novel·la el 25 d’agost de 1993; ho consigna ell mateix al final i n’explica el motiu en la posterior nota de l’autor― i la primera edició en castellà d’Afirma Pereira va arribar a les llibreries el 1r de maig del mateix any. A causa d’aquesta aparició gairebé simultània, és possible que el meu cervell s’hagi confós i amb el temps hagi acabat considerant que es tractava d’una única obra.\nLa de Desperado és un tipus d’història que no m’atrau gens i va ser quan només portava llegides unes poques línies del primer capítol d’Afirma Pereira, que em vaig adonar que alguna cosa no encaixava amb la meva predisposició negativa, perquè ja en aquell prematur moment em sentia atrapat per les cuites de Pereira, el seu protagonista. Tot el contrari del que m’havia passat en la meva única anterior aproximació a l’autor. Tal com diria Pereira, de com va caure a les meves mans un exemplar de Pequeños equívocos sin importancia no en vull parlar perquè no aporta res a aquesta història, però el cert és que vaig abandonar-ne la lectura al cap de poques pàgines perquè em resultava feixuga.\nL’acció d’Afirma Pereira transcorre a la Lisboa de 1938, amb el rerefons de la dictadura de Salazar que oprimeix el país. Espanya es troba immersa en plena guerra civil i Europa contempla l’ascens imparable del feixisme. Pereira és un periodista que sempre s’ha dedicat a fer cròniques de successos que acaba de rebre l’encàrrec d’ocupar-se de la pàgina cultural del Lisboa, un mediocre diari de tarda de la capital portuguesa. Pereira escriu bé i fa bones traduccions del francès, idioma del qual n’admira els autors del segle XIX. És gelós de la seva privacitat i explica poca cosa de la seva vida. Viu sol i conserva un retrat de la seva dona morta amb el qual parla per a explicar-li els seus neguits i demanar-li consell. Ara està gras i té problemes de salut i és per això que sovint recorda amb nostàlgia els temps feliços de Coïmbra. Aleshores era jove i atractiu per les dones, i es va enamorar d’una noia pàl·lida i malaltissa que sovint tenia mal de cap.\nLa història l’explica en to asèptic una tercera persona aliena a ella, un relator, una mena de notari que dóna fe d’allò que Pereira diu que li passa aquell xafogós i opressiu mes d’agost. D’aquí el títol de la novel·la: Afirma Pereira, expressió que es repeteix sovint al llarg del relat, eximeix de responsabilitat al narrador, que es limita a consignar el que explica el protagonista. És per això que el relat es pot interpretar com si es tractés de la declaració que fa un detingut a la policia, però allò que és en realitat no s’aclarirà fins al final i romandrà subjecte a la interpretació del lector.\nPereira sembla una persona solitària i nostàlgica que no ha superat la mort de la seva dona, però a mi també em sembla una persona ―com n’hi ha moltes, la majoria― que és producte de la seva època: conservadora, catòlica, rutinària, poc amant dels canvis… a qui agafen sense capacitat d’adaptació o de reacció els moments convulsos que esdevenen al seu país i a tot Europa quan ell comença a viure la seva decadència física. I no obstant això, alguna cosa es mou dintre seu que reactiva la seva consciència. I, sense que sàpiga per què, comença a dir i a fer coses i a prendre decisions contràries al que hauria volgut dir o fer o decidir. I és així, mogut per un primer impuls inexplicable, que entra en contacte amb Monteiro Rossi, un xicot que acaba de graduar-se en filosofia, en el qual Pereira projecta el fill que mai no ha tingut amb la seva esposa, a qui va estimar per damunt de la malaltia i de les altres dones amb qui també hauria pogut casar-se. I és per solidaritat amb Monteiro Rossi i Marta, la seva xicota, que Pereira supera de mica en mica les seves pors i reticències fins que és capaç d’executar l’acte heroic amb què el notari posa punt final al seu relat.\nAntonio Tabucchi (1943―2012, 68 anys) era italià de naixença. Però va ser un enamorat de Lisboa i en aquesta ciutat va conèixer la seva dona. Repartia el seu temps entre Portugal, on escrivia i Itàlia, on impartia classes de llengua i literatura portuguesa. Va obtenir la nacionalitat portuguesa.


Perfil de raça de peix panda cory\nEl panda cory, o peix baga panda, és una espècie de peix gat sud-americà amb un patró de coloració blanc i negre similar a un panda gegant. Generalment pacífic i social, panda corys pot ser un bon complement per a un aquari d’aigua dolça més petita.\nNoms comuns: Panda de moll, panda cory, panda corydoras\nNom científic: Corydoras colla\nPerú; Sistema fluvial Ucayali\n20 a 25 C (68 a 77 F)\nAquesta popular espècie de Corydoras és originària del Perú, on es troba al sistema fluvial Ucayali, la principal capçalera del riu Amazones. Col·leccionada per primera vegada per H.R. Richards el 1968, l'espècie no va rebre el seu nom fins tres anys més tard, quan es va assignar el nom de Corydoras panda per Nijssen i Isbrücker. El nom es va donar en honor al gegant panda de la Xina, que té un cos pàl·lid i marques negres sobre els ulls i els extrems, que es reflecteixen en aquest atractiu cor.\nLa regió d'on prové el panda cory és coneguda per les seves condicions d'aigua negra. L’aigua és del costat àcid i força suau per manca de minerals. A més, aquestes aigües són una mica més fresques que altres zones tropicals, i van de mitjana a mitjan 70 als 70. Quan es va introduir inicialment a l'afició per a l'aquari, els exemplars van ser capturats salvatges, fent que fossin bastants cars de comprar. Finalment, els programes de cria en captivitat van reduir molt el preu i, per tant, l'espècie s'ha convertit no només en un preu barat, sinó també en una gran popularitat.\nEl cos del panda cory és de color blanc vermell i rosa clar, amb tres marques negres profundes. El primer comença a la part superior del cap i cobreix els ulls, igual que les marques negres al voltant dels ulls d’un panda gegant. La segona marca negra cobreix l’aleta dorsal, i la tercera es troba a la base de la cua, coneguda com a peduncle caudal. La mida d’aquest tercer punt a la base de la cua varia i ha donat lloc a morfes a gran punt i petit punt d’aquest peix, cadascun d’ells anomenat per la mida de la cua.\nIgual que altres membres de la família cory, aquest peix té dues fileres de plaques òssies superposades conegudes com a scutes, més que no pas escates. Els panda corys tenen tres jocs de pèls de pell aparellats, així com diverses barbes afilades que serveixen de mecanisme de defensa. Una barbeta està situada sota cada ull, una altra davant de l’aleta dorsal i una altra a l’aleta adiposa. Els adults poden créixer fins a dos centímetres de llarg, però sovint són menors que això.\nEls panda corys són peixos extremadament pacífics que gaudeixen de la seva pròpia companyia. Sempre s’han de mantenir en grups, preferiblement d’una mitja dotzena o més, però almenys tres o quatre si l’espai és limitat. Els pandas corys són altament socials i es coneixen per marcar juntament amb altres espècies habitants de fons, sobretot els llacs de pallasso.\nTot i que s’aconsegueixin bé amb pràcticament totes les espècies, no és aconsellable conservar-los amb peixos grans o massa bulliciosos que puguin agafar-los o que semblin amenaçadors. Les barbes de tigre, per exemple, no són un bon acompanyant per la seva tendència a arrebossar-se a altres peixos. Els tetras, danis i rasboras de mida petita a mitjana són bons acompanyants per a panda corys. També són adequats altres peixos de moro petits com les aspidoras, així com qualsevol espècie cory\nCom altres corys, el panda cory necessita una bona qualitat de l’aigua. Els canvis regulars d'aigua són importants, com també és un bon sistema de filtració. En altres paraules, equivocar-se al costat de sobre filtrar amb aquesta espècie. L’aigua ha de ser suau i lleugerament àcida a neutre en pH. Una temperatura de l'aigua de 72 F per a aquesta espècie és lleugerament inferior a la típica d'altres espècies d'aigua tèbia. Aquesta espècie és originària d’una regió amb aigua lleugerament més freda que altres espècies tropicals. Com que gairebé tots els panda corys que es venen ara són criats en captivitat, la majoria pot tolerar temperatures més càlides.\nEl substrat ha de ser suau i fi, bé de grava fina o de sorra. Les plantes vives són ideals, però no són necessàries sempre que hi hagi una gran decoració que proporcioni ombra i amagatalls. Totes les coves, les roques i la fusta de terra són excel·lents maneres de fer que aquest bagre se senti còmode i com a casa. Les plantes flotants, reals o artificials, són útils per proporcionar ombra.\nCanda Panda són uns bons escarpadors que agafen qualsevol aliment que caigui al fons. Tanmateix, si s’allotja en un dipòsit de la comunitat amb altres peixos, s’ha de tenir cura de garantir que l’aliment suficient arribi al fons del dipòsit per a la Corys. L’enfonsament de pastilles o pellets d’aliments són una opció fantàstica.\nUna dieta variada és important per a una salut òptima. Incloeu aliments carnosos quan sigui possible, ja siguin vius o congelats. Les gambes, els cucs, els insectes i qualsevol crustacis són bones opcions. Sembla que són particularment aficionats als cucs de sang, les gambetes i la salmorra. Diverses pastilles preparades estan preparades específicament per a corys i són una opció fantàstica per a menjar panda corys. Tingueu en compte que aquesta espècie està activa durant la nit, així que considereu deixar caure algunes tauletes d'aliments al dipòsit just abans d'apagar els llums de la nit.\nEl femell panda cory és més gran i presenta un sotabosc més arrodonit i és molt més ampli que el mascle quan es veu des de dalt. Sovint la panxa arrodonida de la femella fa que el cap s’assegui una mica fora del fons del dipòsit. Els marcs són més elegants i de longitud més curta que les dones.\nAl principi, es va pensar que la cria d'aquesta espècie és força difícil, però el temps ha demostrat que la cria és possible a l'aquari de casa. El dipòsit de reproducció ha de proveir-se de molsa de Java o d’altres plantes de fulla fina per dipositar els ous. Els criadors haurien d’estar ben condicionats amb aliments vius, com ara cucs de sang, gambes salmorra o daphnia. La reproducció es pot desencadenar per un canvi parcial d’aigua amb aigua més freda per imitar les condicions de reproducció de la natura que es produeixen durant l’època de pluges.\nQuan la femella estigui madura amb ous, acceptarà els avenços del mascle i assumirà la clàssica posició de “T” vista en moltes espècies de Corydoras. La femella coparà les aletes pèlviques juntes i deixarà caure un o dos ous, que seran fecundats posteriorment. Després busca un lloc per amagar l’ou enganxós, generalment a la vegetació. Aquest procés continuarà durant diverses hores fins que es posin i es fecundin fins a 100 ous. Aquests ous són de color adhesiu i de color groc clar.\nEn quatre dies aproximadament, els ous eclosionen. Són molt sensibles a les temperatures de l’aigua, que no han de ser superiors a 72 F. Les fregides s’ho passen bé amb infusòria, però també es poden alimentar fregits preparats comercialment si cal. La qualitat de l’aigua és crítica i els canvis d’aigua només s’han de fer amb aigua que coincideixi exactament amb els paràmetres d’aigua del dipòsit. Es necessitaran fins a tres mesos fins que els alevins assoleixin la coloració panda dels adults.\nSi panda corys us interessa i us interessa algun peix compatible per al vostre aquari, consulteu més informació:


Actualitat del Lleida Esportiu i del Lleida Basquetbol: Les samarretes del Lleida Esportiu ja a la venda oficialment!\nLes samarretes del Lleida Esportiu ja a la venda oficialment!\n· Es podran adquirir a les oficines del club, en el seu horari habitual, de dilluns a divendres.\nEl Lleida Esportiu posa a la venda, a partir d’aquest dilluns, les samarretes oficials del primer equip de la marca JOMA. Mentre la botiga no estigui enllestida, aquests productes es podran adquirir a les oficines de l’entitat blava dins el seu horari habitual de matí i tarda de dilluns a divendres. De 10 a 14 i de 16.30 a 19.30.\nLes samarretes oficials del club que ja es podran comprar a partir d'aquest dilluns // Lleida Esportiu\nEls interessats podran escollir entre les tres equipacions que té l’equip, és a dir, la blava, la taronja i la bordeus. El preu de les samarretes és de 45 euros i es poden trobar totes les talles.\nPublicado por diaridelsblaus en 8:50\nEtiquetas: lleida esportiu, samarretes


Valencians, tots a una veu: Visca la Mare de Déu | Valencia Extra\n14/05/2017 - Àlex Ladrón de Guevara\nUna plaça plena de gom a gom per a rebre a la patrona de tots els valencians. La Plaça de la Mare de Déu ha viscut el seu diumenge gran. Amb un sol que lluïa per a rebre a la geperudeta, tots els valencians: a una veu han cridat: Visca la Mare de Déu. El dia començava ben prompte amb la particular missa “descoberta” a les 5 del matí. Després a les 6 ha continuat amb una missa de l’Associació Amics del Camí Verge dels Desemparats.\nA partir de les 8, tocava la missa d’infants. A partir de les 10:30, el tradicional trasllat ha eixit des de la Basílica on tots esperaven i volien rebre a la Mare de Déu. Una porta de la Basílica s’ha caigut i ha provocat un xicotet retard en el trasllat. Una dona de 80 anys ha sigut ferida lleu i traslladada ràpidament a l’Hospital de la Fe.\nEmoció, devoció i llàgrimes en el seu recorregut. Flors a la nostra patrona i els més menuts s’han acostat a la seua geperudeta per a demanar-li: salut i amor.\nDes de la Plaça de l’Ajuntament s’ha viscut una mascletà terrestre i esta mateixa vesprada els actes han continuat amb la solemne processó general. Sens dubte, València ha viscut el dia gran de la seua patrona i els valencians han pogut retre el seu particular homenatge a la nostra Mare de Déu.