Modest Guinjoan Profile : Scipedia\nModest Guinjoan 456\nDIMENSIÓ I DINAMISME EMPRESARIAL DE LA INDÚSTRIA CATALANA. Una aplicació a patir de registres comptables 2003-2015 Modest Guinjoan,\nM. Guinjoan, M. Bonal, R. Romagosa\n3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya - Full papers.\nEn aquest treball es proposa una nova mesura del creixement empresarial, l’Indicador Sintètic de Creixement (ISC), compost per tres variables (empleats, ingressos i actiu), com a una alternativa a les mesures més convencionals que només utilitzen un indicador. Establim criteris de classificació en funció del grau de dinamisme relatiu de les empreses i ho apliquem a un univers i un temps específics: pimes industrials catalanes que tenen com a característica la seva permanència (han presentat els seus estats comptable al Registre Mercantil als anys 2003, 2007, 2012 i 2015), i tres subperíodes diferenciats de cicle econòmic (2003-2007, 2007-2012 i 2012-2015). Establim tres nivells de dinamisme i agrupem les 4.627 empreses estudiades en tres categories i constatem que les diferències en el seu ISC són estadísticament significatives en les diferents fases del cicle econòmic. També constatem que el creixement empresarial no depèn, tal i com estableix la llei de Gibrat, de la dimensió inicial, i que les empreses molt dinàmiques (grup A), dinàmiques (grup B) i la resta (grup C) presenten diferències estadísticament significatives entre A i B, i entre B i C. Quan baixem al nivell de 7 sectors industrials, les citades diferències són menys significatives, però segueixen essent-ho si s’agrupa A amb B i es compara amb C. Existeixen indicadors econòmico-financers que presenten un comportament diferenciat en funció del ritme de creixement en els 3 subperíodes. Són l’actiu fix, la rendibilitat econòmica, la rendibilitat financera, la competitivitat, la productivitat i l’any de constitució. Malgrat aquest comportament diferenciat, aquestes variables expliquen un percentatge relativament reduït del creixement empresarial. Efectivament poden afavorir el creixement o veure’s afavorides per un augment de dimensió, però hi ha altres factors que semblen més determinants del creixement empresarial entre el sector manufacturer català.\nEn aquest treball es proposa una nova mesura del creixement empresarial, l’Indicador Sintètic de Creixement (ISC), compost per tres variables (empleats, ingressos [...]\nX. Cuadras, A. Gironella, M. Guinjoan, J. Ribas, R. Xifré\n3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya - Abstracts.\nAquest estudi neix de la necessitat de disposar d’un recull de metodologies de càlcul de l’impacte econòmic que podria tenir el Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) i d’una proposta de com aquestes es podrien aplicar per conèixer el seu impacte en l’economia catalana. L’estudi recull breument com s’ha estudiat l’entrada d’Espanya a la Comunitat Econòmica Europea, el North American Free Trade Agreement (NAFTA) i el recent Trans-Pacific Partnership (TTP). El TTIP planteja l’eliminació de la pràctica totalitat de les barreres aranzelàries entre la UE i els Estats Units (ara ja molt baixes), la reducció considerable de les barreres no aranzelàries, la introducció d’un mecanisme d’arbitratge de diferències Estat-inversor i, encara que de manera poc concreta, canvis en la política de competència. Les estimacions de l’impacte macroeconòmic del TTIP es basen en versions actualitzades d’un model d’equilibri general computable, similars als utilitzats per al cas de NAFTA i TTP. A l’estudi es presenten les aproximacions realitzades a partir d’algunes variants del model, fent servir diferents escenaris. Els resultats són coincidents en el sentit de preveure increments de comerç, PIB, renda familiar disponible i salaris a ambdues parts de l’Atlàntic. També s’estima que la reducció de barreres a la IED tindria un impacte positiu sobre variables com ara l’ocupació. L’estudi de l’impacte microeconòmic s’hauria de desplegar en dues direccions: anàlisi sectorial i perspectives competitives. Per a una anàlisi sectorial es pot partir dels mateixos models d’equilibri general per tal d’obtenir els impactes del TTIP a nivell d’activitats econòmiques concretes. Una alternativa metodològica consistiria a preguntar a les empreses catalanes sobre la seva posició i sobre les perspectives competitives davant del TTIP. Aquesta via requereix aproximacions ad hoc o fer enquestes i estudis de mercat específics per diferents sectors, amb la finalitat d’analitzar tres tipus de qüestions.\nAquest estudi neix de la necessitat de disposar d’un recull de metodologies de càlcul de l’impacte econòmic que podria tenir el Transatlantic Trade [...]\nLa dimensió de l’empresa industrial catalana 2000-2015\nM. Guinjoan, M. Bonal\nLa dimensió de l’empresa industrial catalana 2000-2015 Autors: Modest Guinjoan, Moisès Bonal i Roger Romagosa Existeix un tòpic estès en el sentit que les empreses, són més competitives com més grans són. En el cantó oposat, hi trobem un altre tòpic, precisament contraposat a l’anterior, que es va popularitzar al seu moment com l’small is beautiful. Per bé que l’atribut de beautiful no és exactament el mateix que l’atribut de “competitiu”, no deixa de ser un recolzament a la bondat de les empreses petites en el context competitiu. En un entorn econòmic cada vegada més globalitzat en termes de mercat i més integrat productivament a escala planetària (les empreses utilitzen matèries primeres i productes semielaborats de tot el món), és oportú identificar si la dimensió de l’empresa està experimentant variacions, en particularment en aquella part de l’economia que està més exposada a aquesta internacionalització, que és la industrial. L’objectiu del treball que proposem és identificació de les tendències de dimensió que presenta l’empresa manufacturera catalana. Inicialment operarem amb l’accepció clàssica de dimensió en funció del nombre de treballadors (microempresa, petita empresa, mitjana empresa i gran empresa), però assajarem diferents aproximacions (volum d’actius, actius específics, passius, ràtios de comptes d’explotació, entre altres). Per a fer-ho agafarem una certa una certa perspectiva històrica, en concret operarem amb dades anuals des del 2000 fins al 2015, de la base Pimesdat que genera anualment Pimec a partir del SABI. El nombre d’activitats industrials incloses en el treball serà de set.\nLa dimensió de l’empresa industrial catalana 2000-2015 Autors: Modest Guinjoan, Moisès Bonal i Roger Romagosa Existeix un tòpic [...]


Aquest bloc pretèn ser un espai per apropar la recerca a l'entorn escolar, sense deixar de banda la resta del procés d'ensenyament-aprenentatge.\nEs presentaran eines i elements que tenen com a objectius:\nComentar raonadament els diferents elements que formen un projecte / treball de recerca.\nValorar la importància de la recerca en secundària i en batxillerat.\nProporcionar al professorat i alumnat les eines adequades de treball en classe per fer una recerca.\nPonderar la presentació del projecte o del treball de recerca en certàmens externs al centre acadèmic.\nValorar externament la feina de l’alumne i del tutor en tot el procés de realització del projecte / treball de recerca.\nDifondre l’existència de qualsevol esdeveniment relacionat amb la recerca en les quals l'alumnat d'ESO i Batxillerat pugui presentar, externament amb el seu centre acadèmic, el seu projecte o treball de recerca. En un dels menús de l'esquerra s'anirà afegint direccions a aquests llocs d'interès investigador.\nRedactar un petit informe per presentar-lo a aquests esdeveniments (voluntari, si els professors i els alumnes volen) o servir de base pel desenvolupament del projecte / treball de recerca.\nAl final de cada pàgina, sempre que sigui possible, hi ha un quadre de color violeta amb un document que podeu descarregar, normalment en PDF, per ajudar-vos a complementar tota la informació que hi ha en ella.\nAquesta és una petita presentació de l'Exporecerca Jove (Barcelona) i del Encuentro de Jóvenes Investigadores (Salamanca), dos dels esdeveniments recomanats, que es van realitzar els passats mesos d'abril de 2012 i dee desembre de 2010, respectivament.\nPublicat per Ivan Nadal a 8:29


Petites gotes fredes tremolant. Roger Casero Gumbau. Girona: Volem acollir, o no?\nEl titular me'l va donar la meva dona després de llegir els dos titulars: volem acollir, o no? Paradoxes de la vida, tan paradoxals com la vida mateixa...\nEls dos titulars apareixien el mateix dia, la setmana passada, al mateix diari i causaven, inevitablement, una certa perplexitat i un gran interrogant: volem acollir, o no?\nÉs cert que un dels titulars (Un barri de Girona no vol acollir veïns de les Pedreres) quedava força més matisat al desplegament de la notícia, ja sabem que els titulars fan d'esquer, però tot i així, sense entrar en les circumstàncies concretes que va generar el titular, el contrast amb l'altre (Catalunya vol acollir 270 refugiats malalts) ens situen davant un possible dilema ètic: fins a quin punt volem acollir?\nEn el fons aquesta dicotomia no sempre és de bon resoldre, sobretot en el pas de la teoria a la pràctica, de la ideologia a l'acció, de la paraula al fet: volem acollir, o no?\nVolem acollir és un clam a Catalunya i des de Catalunya ens mostrem oberts i ben predisposats a fer-ho, tal i com fa temps ha expressat el parlament, el govern i l'anomenada societat civil, representada en aquest cas per organitzacions com "Casa nostra, casa vostra". Però una cosa és que jo signi un manifest i participi en una manifestació reclamant l'acollida de refugiats, i una altra tenir els refugiats acollits per veïns, per posar només un exemple...\nSí, també amb els refugiats hi ha el risc que succeeixi allò de "sí d'acord, però no rere el pati de casa meva!"\nSí, volem que els alumnes de famílies conflictives es reparteixin per diferents escoles, per evitar escoles gueto fins que resulta que una colla d'alumnes aterra a la nostra amb les respectives famílies conflictives; volem que es reparteixi la riquesa fins que és la nostra la riquesa que cal repartir; defensem la diversitat cultural i religiosa fins que a la nostra escala de veïns la nostra cultura i religió és la minoritària. Ja ho sabem això, ja hi comptem amb la quota de fariseisme de la nostra societat... I advertits del risc d'intolerància i xenofòbia amb el tractament que organitzacions i partits d'ultradreta fan d'aquests fenòmens migratoris: material sensible, com veiem a Europa mateix!\nVolem acollir és sobretot un clam a les administracions de tots els nivells, i especialment les estatals i europees (ai les (in)competències!) per tal que afrontin la seva responsabilitat, però ens equivoquem si, mentre clamem al cel i al carrer "Volem acollir" no ens interpel·lem també a nosaltres mateixos: volem acollir?\nConfio que majoritàriament la resposta sigui, fins i tot assumint el risc d'equivocar-nos, sí!\nPublicat per Roger Casero Gumbau a 21.2.17\nEtiquetes: 2017, casa nostra casa vostra, catalunya, espanya, europa, política, refugiats, solidaritat, volem acollir


La pujada del gasoil costarà 3,3 euros al mes a l’usuari - À Punt\nLa pujada del gasoil costarà 3,3 euros al mes a l’usuari\nHisenda baixarà l'impost de societats al 23 % per a xicotetes i mitjanes empreses que facturen menys d’un milió.\nDetall d'un assortidor en una gasolinera / IADE-Michoko\nLa ministra d'Hisenda, María Jesús Montero, ha avançat hui que la pujada de l'impost al gasoil que contempla el govern repercutirà en una despesa addicional de 3,3 euros al mes per a un consumidor que faça uns 15.000 quilòmetres anuals i que conduïsca un vehicle d’una antiguitat mitjana. O el que és el mateix, 38 euros més per cada mil litres de carburant, segons ha explicat la ministra en declaracions a RNE.\n"Espere que no tinga una repercussió important en la butxaca del consumidor”, ha explicat la ministra, que considera l’increment de la taxa un “gra d'arena perquè els nostres néts puguen gaudir d'un planeta verd".\nMontero ha confirmat que l’increment del preu no es traslladarà al gasoil professional, com també ha volgut deixar clar hui la ministra per a la Transició Ecològica, Teresa Ribera, en la sessió de control al Congrés dels Diputats.\nTeresa Ribera, ha negat “discrepàncies de fons” amb el sector de l’automòbil per equiparar la fiscalitat de la gasolina i el gasoil.\n"No hi ha molta justificació per a un tractament fiscal diferent, perquè representen valors molt similars”, ha explicat la ministra durant una visita la factoria Renault, on també ha recalcat que la indústria comparteix aquesta visió de l’executiu.\nRebaixa de l’impost de societats per a micropimes\nLa ministra d'Hisenda també ha anunciat una rebaixa de l'impost de societats del 25 % al 23 % per a empreses que facturen menys d'un milió d'euros. María Jesús Montero ha explicat que, segons els càlculs dels tècnics del ministeri, la mesura beneficiarà 350.000 xicotetes i mitjanes empreses, amb un estalvi de 260 milions.\nAquesta rebaixa fiscal s'emmarca en les negociacions amb Units Podem sobre els pressupostos del 2019, els quals, segons Montero, avancen "molt bé".\nBaixar el preu de l’electricitat costarà mil milions\nLa ministra d’Hisenda també ha donat xifres més concretes sobre l’eliminació de l’impost del 7% a les centrals de generació elèctrica. Segons Montero, Hisenda deixarà d’ingressar 1.000 milions cada any i estarà molt vigilant” per a garantir que es trasllada a una rebaixa de la factura de la llum que paguen els consumidors, i que els experts calculen que estarà entre el 2% i el 4%.


Observatori contra l'Homofòbia - L' OCH titlla d'"eficaç i contundent" la detenció dels presumptes agressors homòfobs del Metro d'Urquinaona per part dels Mossos d'Esquadra\nL’ OCH titlla d'”eficaç i contundent” la detenció dels presumptes agressors homòfobs del Metro d’Urquinaona per part dels Mossos d’Esquadra\n13 de gener de 2019 per OCH Deixa un comentari\nL’OCH alerta sobre un brot d’agressions cap al col·lectiu LGTBI a Barcelona i assegura que treballarà amb l’Ajuntament per prevenir futurs casos\nBarcelona. dissabte, 12 de gener de 2019. El president de l’Observatori Contra L’Homofòbia (OCH) de Catalunya, Eugeni Rodríguez, ha denunciat “el brot d’agressions cap al col·lectiu LGTBI a Barcelona” i ha apuntat que “el perfil de l’agressor tendeix a ser el d’adolescents”, després de l’última agressió física a un jove en l’estació de Metro d’Urquinaona en la matinada d’aquest mateix dissabte.\nEugeni Rodríguez ha condemnat els fets i ha valorat el treball dels Mossos d’Esquadra que ha estat “efectiu i contundent” en detenir als presumptes agressors al llarg del mateix dia. En aquest sentit, ha apuntat que “davant una agressió LGTBI, el més important és acabar amb la impunitat i demostrar que tots els instruments, tant institucionals com de servei públic, funcionem de forma coordinada i eficient”.\nEl president de l’OCH ha informat que la víctima ha denunciat els fets en la comissaria i ha convidat als ciutadans a “seguir el seu exemple i denunciar davant qualsevol tipus d’agressió al col·lectiu LGTBI“. També, ha detallat que des de l’entitat s’ha prestat “assistència psicològica a la víctima i s’han notificat els fets a l’ajuntament de Barcelona amb el qual es pretén treballar de forma conjunta mesures que frenin aquest brot d’agressions LGTBI-fòbiques”.\nTambé, ha apuntat que “ens posarem en contacte amb el Metro de Barcelona per crear un protocol que millori la seguretat de les persones LGTBI en espais especialment vulnerables com és el Metro”, i també perquè “es millori l’eficàcia i la capacitat de reacció per part del personal del servei de transport per tal d’enfortir la cadena de seguretat davant qualsevol tipus d’agressió”.


Les sorreres situades en les àrees de jocs infantils dels espais verds d’ús públic, les escoles de primària i llars d’infants són espais que ajuden a desenvolupar les habilitats dels més petits. Alhora, però, poden comportar determinats riscos, derivats, per exemple, d’una higiene insuficient de la sorra.\nAmb aquest programa, Dipsalut dona suport als municipis en la gestió dels riscos per a la salut que poden confluir en les sorreres.\nEl 2019, hem avaluat la qualitat higiènica i sanitària de 275 sorreres infantils dels 109 municipis que han sol·licitat el servei. S’ha detectat contaminació microbiològica* per Enterococs fecals en un 20,83% de les sorreres, per Escherichia coli en un 4,17% i per ous de Nemàtodes (Ascaris) en un 1,39%. S’ha informat els ajuntaments de totes aquelles sorreres on s’ha detectat contaminació i s’ha determinat les mesures correctores necessàries per tal d’eliminar-la, essent efectiva la substitució de la sorra en la majoria dels casos. De la mateixa manera, s’ha comunicat i s’ha recomanat corregir altres anomalies relatives a la seguretat d’ús, disseny, construcció o al manteniment d’aquests espais. Els resultats d’aquest 2019 mostren una millora respecte l’any anterior, que es pot atribuir a l’esforç de les autoritats sanitàries locals i al desenvolupament continuat d’aquest programa.\nAvaluar les condicions higièniques i sanitàries en les sorreres d’àrees de jocs infantils d’escoles de primària, de llars d’infants i de parcs públics.\nAvaluar les condicions de seguretat d’ús, disseny, construcció i manteniment de les sorreres infantils.\nProveir els ajuntaments dels serveis necessaris per a l’avaluació i control de la salubritat de les sorres.\nElaborar i implementar un pla de control analític de sorres partint de la NTJ 13J:1998 Higiene de les sorreres en àrees de jocs infantils.\nRealitzar o desenvolupar un pla d’avaluació de les condicions de seguretat d’ús, disseny, construcció i manteniment partint de la NTJ 09S:1998 Sorreres en àrees de jocs infantils.\nCaracterització de la instal·lació: es visiten les sorreres per recollir la informació necessària per dissenyar el Pla d’autocontrol.\nPla d’avaluació de les condicions de seguretat d’ús, disseny, construcció i manteniment: s’avalua la zona de joc i la sorrera i es determinen els elements de risc, segons les normes tècniques de referència.\nEl cost de referència per a cada actuació del programa és de 180 euros. En funció de la població del municipi i del nombre d’actuacions sol·licitades, Dipsalut n’assumeix entre un 30 % i un 90 %.\nTaxes Pt09 2020


La Mesa del Parlament es reuneix avui a l'Espai Lluís Companys del Tarròs | Ràdio Tàrrega\nLa Mesa del Parlament es reuneix avui a l'Espai Lluís Companys del Tarròs\nLa Mesa farà la primera reunió del nou període de sessions avui dimecres , 1 de setembre, a Tornabous, recollint així una proposta de l'ajuntament d'aquest municipi on va néixer el president Lluís Companys el 1882. La presidenta, Laura Borràs, ha convocat formalment aquesta sessió de la Mesa, que serà la primera que tindrà lloc fora de la seu del Parlament.\nL'ajuntament va acordar per unanimitat el passat mes de juny sol·licitar la celebració d'una sessió parlamentària en aquest poble de l'Urgell, com a acte simbòlic després de l'acord del Ple del Parlament que establia que la legislatura iniciada el 6 de desembre del 1932 amb la presidència de Lluís Companys sigui considerada la primera legislatura del Parlament.\nLa presidenta Laura Borràs, les vicepresidentes Alba Vergés i Eva Granados, i els secretaris Ferran Pedret, Aurora Madaula, Pau Juvillà i Ruben Wagensberg iniciaran la visita a Tornabous a les deu del matí a l'ajuntament del municipi, on seran rebuts per l'alcalde, David Vilaró, i la resta de la corporació municipal. A la sala de plens, l'alcalde i la presidenta adreçaran unes paraules i els membres de la Mesa signaran en el llibre d'honor de consistori.\nTot seguit la Mesa es traslladarà al nucli del Tarròs, que forma part del municipi de Tornabous, on va néixer el primer president del Parlament, on visitaran L'Espai Lluís Companys, un centre de referència per al coneixement de la trajectòria política i vital de Companys, així com també de divulgació dels drets i llibertats democràtiques.\nAcabada la visita, la Mesa farà la primera reunió ordinària del nou curs polític a la sala d'actes de l'Espai Lluís Companys. L'òrgan rector col·legiat del Parlament tractarà en aquesta sessió sobre la tramitació de les iniciatives presentades des de la darrera reunió, celebrada al Palau del Parlament a finals de juliol.


L’inici del curs “tensa” Girona i Salt | Ure Comas | girona | Salut | El Punt Avui\nL’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt + L’inici del curs “tensa” Girona i Salt E-mail\nUn cribratge en un centre escolar de Girona QUIM PUIG.\nL’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt L’inici del curs “tensa” Girona i Salt E-mail\nL’inici del curs escolar ha “tensat” la situació a Girona i Salt, de manera que ha fet necessari l’allargament de les mesures restrictives en aquests dos municipis tot i que, segons Salut, si no s’haguessin aplicat, la situació hauria estat pitjor. El director territorial del CatSalut a Girona, Miquel Carreras, considera que caldrà estar molt atents els propers 15 dies per veure si els casos de Covid-19 augmenten o s’estabilitzen, però, tot i això, considera que estan “fora de lloc” les mesures que des de Madrid es volen imposar en ciutats de més de 100.000 habitants. Carreras insisteix que no cal abaixar la guàrdia a la regió sanitària de Girona i per això s’està estudiant la possibilitat de fer un cribratge massiu en un institut de Salt on hi ha el major nombre de casos. Un cribratge massiu que voldria dir fer les proves tant a alumnes com als familiars que conviuen amb ells.\n“A Girona i Salt veiem petites millores, però no hem baixat prou”, va dir ahir Carreras. Les últimes dades situen en 433 el risc de rebrot a Girona ciutat –ha baixat respecte a les dades del dia anterior–, i en 670 a Salt, que també ha baixat de manera notable, però encara se situen per sobre de la barrera dels 100, que indica risc molt alt. Així mateix, Carreras va explicar que les actuacions que es decideixen es miren en l’àmbit global, de tota la regió, i que allà on hi ha més tensió és a l’atenció primària. “La tensió no és als centres hospitalaris”, va dir, i va anunciar un pla de reforç en aquest àmbit.\nEntre els motius que poden explicar per què les dades no són tan positives com es voldria hi ha l’inici del curs escolar, que ha generat moltes “interferències”, segons Carreras. De totes maneres, el delegat de Salut a Girona es mostrava satisfet perquè, tot i aquest inici, no s’havia empitjorat tant com s’esperava gràcies a la bona predisposició en l’àmbit escolar en relació amb les mesures aplicades, i a les actuacions concretes que ja s’havien fet a Girona i Salt. “Hem de saber que hem de conviure amb la malaltia”, insistia, però, Carreras, que avançava que serà habitual que hi hagi repunts en un moment o altre. Així mateix, va explicar que la setmana passada ja es van fer unes 150 PCR a la zona est de Girona, arran d’un brot amb 14 casos positius de Covid-19.\nPel que fa a l’anunci de Madrid, Miquel Carreras va recordar que a Catalunya fa temps que s’actua per prevenir l’augment de casos. “Les actuacions les fem perquè ho veiem així i no hem d’esperar que arribin determinats números”, va dir criticant aquest “cafè per a tothom” que es proposa des del govern espanyol. “No es pot comparar Girona amb Madrid. A Madrid no han fet res, nosaltres som més previsors”, va dir.\nEl Ministeri de Sanitat, després d’acordar-ho amb Madrid, vol restringir la mobilitat en municipis amb més de 500 casos per 100.000 habitants. En el cas de la regió sanitària de Girona, l’única població que supera els 100.000 habitants és Girona, i en aquesta ciutat les últimes xifres situen en 397 els casos per cada 100.000 habitants. “A Madrid s’han adormit i no s’ha fet res, mentre anaven veient com els números empitjoraven; per contra, nosaltres hem actuat, ens hem avançat i hi hem donat resposta”, va insistir Carreras.\nActualment, 87 gironins estan ingressats en algun centre hospitalari per Covid-19; són set persones més que a principis de setmana. D’aquests, 21 són a l’UCI –quatre persones més que a principis de setmana–. Ala regió sanitària de Girona hi ha actualment 55 llits d’UCI. Els casos confirmats de Covid-19 a la regió ja se situen en 14.079 des de l’inici de la pandèmia. Pel que fa al nombre de persones que han mort a causa de la pandèmia, Salut ja en té comptabilitzades 865 –cinc més que a principis de setmana.\nPel que fa a la situació en l’àmbit comarcal, la Selva s’afegeix al Ripollès i ja són dues les comarques amb un índex moderat de rebrot. Tota la resta es mantenen en un risc elevat, especialment la Cerdanya, amb un índex de 644,9, seguida del Pla de l’Estany, amb 512,7, i el Gironès, amb 378. Pel que fa als municipis amb més risc, a banda de Salt i Girona, també s’hi afegeix Banyoles, amb un índex de rebrot de 367,2.\nA Girona i a Salt veiem petites millores, però no hem baixat prou\nHem de tenir molt present que haurem de conviure amb la malaltia\ndirector territorial de salut\nestan ingressats en algun centre hospitalari, 21 dels quals a l’UCI.\nhan mort des de l’inici de la pandèmia; cinc aquesta mateixa setmana.\nEl Punt Avui. Girona 01-10-2020, Pàgina 20


El Lleida derrota el Barcelos als penals i guanya la Copa CERS - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Lleida derrota el Barcelos als penals i guanya la Copa CERS\nEl Lleida Llista Blava jugava la segona final de la seva història de la Copa CERS. Ho feien a casa, al pavelló Onze de Setembre. Aquesta vegada...\n29/04/2018 - 20.57\nAquest és l'equip del Lleida Llista Blava que ha fet història i s'ha proclamat campió de la Copa CERS\nL'ICG Software Lleida i l'OC Barcelos han disputat una final de Copa CERS molt emocionant. Els del Segrià, però, sempre han jugat a remolc dels portuguesos, tot i que han anat de menys a més. En la primera part, Guimaraes ha avançat els visitants amb un xut espectacular des de gairebé mitja pista (min. 18). El porter Lluís Tomàs no ha pogut fer res per evitar el gol. Amb aquest 0 a 1 s'ha arribat al descans.\nLa represa ha estat totalment a cara o creu. Però quan més ho intentava el Lleida, Joao Almeida, de xut creuat, ha marcat el 0 a 2. Era el minut 7 de la segona part i la final es posava molt difícil per als catalans. Tres minuts més tard, Andreu Tomàs ha escurçat les distàncies gràcies a un penal. Poc després, Dario Giménez, que havia fallat un penal amb 0 a 1, no ha desaprofitat una falta directa per col·locar el 2 a 2 en el marcador.\nA partir d'aquest moment, l'Onze de Setembre s'ha convertit en una olla a pressió i els de Folguera s'haurien pogut avançar si Dario Giménez hagués transformat una nova falta directa, però aquesta vegada no ha pogut superar Ricardo Silva, el porter del Barcelos. Amb el 2 a 2 s'ha arribat a la pròrroga.\nEn el temps extra, tots dos equips s'han tornat molt més conservadors per la manca de marge d'error i el marcador ja no s'ha mogut. La final, doncs, ha arribat als penals. I ha estat aquí on el Lleida s'ha proclamat campió de la Copa CERS i ha fet història (1-0). El reusenc Jordi Creus ha estat l'autor del gol decisiu. L'Onze de Setembre ha estat una festa.\nEl Lleida havia arribat a la final de la Copa CERS l'any 2003, però la va perdre contra el Reus Deportiu. Per la seva banda, l'OC Barcelos havia guanyat les dues últimes finals de la competició.


Janez Brajkovič - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Janez Brajkovic)\nJanez Brajkovic al Critèrium del Dauphiné de 2011.\n18 de desembre de 1983 (1983-12-18) (36 anys)\n2005. Krka-Adria Mobil i Discovery Channel\n2006-2007. Discovery Channel\nCritèrium del Dauphiné (2010)\nCampió del món de CRI sots 23 (2004)\nCampió d'Eslovènia en CRI (2009, 2011)\n2005-2005 Adria Mobil\n2008-2009 Team Astana\n2012-2014 Team Astana\n2015-2016 UnitedHealthcare Pro Cycling Team\n2018- Adria Mobil\nOr Verona 2004 contrarellotge sub-23\nJanez Brajkovič (Metlika, 18 de desembre de 1983) és un ciclista eslovè, professional des del 2005. Actualment milita a l'equip Bahrain-Merida.\nDesprés de la seva victòria al Campionat del món de contrarellotge sots 23 de 2004, per davant de Thomas Dekker, Brajkovič fa el seu debut com a professional a l'equip eslovè Krka-Adria Mobil, però Johan Bruyneel el fitxa l'agost del mateix any per formar part del Discovery Channel.\nEl 2006 lidera la Volta a Espanya durant dues etapes i l'any següent aconsegueix la victòria a la Volta a Geòrgia. El 2010 aconsegueix el que fins al moment és la seva victòria més important com a professional, el Critèrium del Dauphiné.\nCampió d'Eslovènia de ruta sub-23\nCampió d'Eslovènia de contrarellotge sub-23\n1r al Trofeo Banca Popolare\nVencedor d'una etapa de la Jadranska Magistrala\nVencedor de la classificació dels joves de la Volta a Geòrgia\n1r a la Volta a Geòrgia i 1r de la classificació dels joves\n1r al Critèrium del Dauphiné i vencedor d'una etapa\n1r a la Volta a Eslovènia\n2006. 30è de la classificació general. Porta el mallot or durant 2 etapes\n2007. Abandona (10a etapa)\n2011. 22è de la classificació general\n2013. 26è de la classificació general\n2009. 18è de la classificació general\n2014. Abandona (6a etapa)\n2010. 43è de la classificació general\n2011. Abandona (5a etapa)\n2012. 9è de la classificació general\n2013. No surt (7a etapa) per culpa d'una caiguda el dia anterior.\n2017. 45è de la classificació general\n↑ «Brajkovic abandonne». lequipe.fr. L'Équipe, 04-07-2013.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Janez Brajkovič\nFitxa de Janez Brajkovič a sitiodeciclismo.net\nFitxa de Janez Brajkovič a procyclingstats.com\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Janez_Brajkovič&oldid=24188509»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 jul 2020 a les 18:54.


Les obres del carrer Carreras Candi i Esteràs i el CAP de Roger protagonitzen el Consell de Barri de Sants-Badal | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nLes obres del carrer Carreras Candi i Esteràs i el CAP de Roger protagonitzen el Consell de Barri de Sants-Badal\nDurant el Consell de Barri, que es va fer a la sala d'actes de l'Escola Sopeña, es van explicar els nous serveis que s'oferiran al futur Centre d'Atenció Primàrà del carrer Roger, com crioteràpia, teledermatologia, ecografies i serveis de quiròfan per a petites intervencions. [[Vegeu fotos i video]]\nDimarts a la tarda es va celebrar el Consell de Barri de Sants-Badal a la sala d’actes de l’Escola Sopeña del carrer Violant d’Hongria. Les obres que s’estan fent als carrers Carreras Candi i d’Esteràs van centrar bona part de les preguntes dels veïns i veïnes. Toni Toscano, del Departament d’Obres i Manteniment del Districte, va explicar que les obres “es divideixen en dues fases de quatre mesos de durada, cada una”. “S’ha canviat l’ordre de les fases per no afectar el comerç durant les dates de Nadal”. I més concretament es va dedicar a explicar quines actuacions s’estan fent “estem actualitzant les instal·lacions del carrer per poder donar prioritat al vianant eixamplant voreres” Com a conseqüència, també “ho aprofitarem per actualitzar les xarxes de subministrament, enllumenat, i línies elèctriques, així com la xarxa d’aigua potable i es farà una plantació d’arbres a un dels costats”.\nMés tard, Anna Picas, metge de família i directora del CAP Carreras i Candi, va presentar el projecte del nou CAP Roger que “atendrà a uns 15.000 veïns i veïnes residents en l’àmbit territorial comprès per l’avinguda Madrid, rambla Brasil i pels carrers Antoni de Capmany i Riera Blanca”. L’equip mèdic s’ampliarà i arribarà als 10 metges de família, 10 infermeres, 9 treballadors de gestió i serveis, una auxiliar clínica, una treballadora social i estudiants d’infermeria i medicina, i metges en formació. A través de fotografies tridimensionals i plànols, Picas va explicar que el nou ambulatori comptarà amb un taulell d’atenció al públic i una àrea de treball a la planta baixa. En les tres plantes superiors, hi haurà un total de 24 consultes repartides, una consulta per una treballadora social i també d’emergència, una sala d’extraccions, una saleta de descans per l’equip mèdic, un despatx polivalent, dues aules i dues sales de reunions. Els assistents també van ser informats dels nous serveis que s’oferiran, com crioteràpia, teledermatologia, ecografies i serveis de quiròfan per a petites intervencions.\nEl veïnat va participar molt activament en aquest tema i en Josep, un dels veïns, expressava una opinió compartida amb molts d’altres “feu les calçades molt estretes i els cotxes quan agafen els revols han de pujar sobre la vorera, això dificulta les carregues i descàrregues” i es preguntava què passarà amb les zones d’aparcament “heu de tenir en compte que els aparcaments han pujat un 50% de preu perquè no hi ha aparcaments al carrer i en canvi els carrers són massa estrets”.\nUna altra veïna, la Fina, demanava que els pals de la llum “al carrer d’Esteràs n’hi ha dos, porten quasi 200 anys allà i estan amb els cables a la vista i ja és hora que els treguin”. En aquest sentit, Toni Toscano reconeixia que “a causa de la normativa actual es necessiten permisos de les comunitats per poder fer aquest tipus d’actuacions pel que fa al sistema elèctric”.\nLaura Pérez, regidora del Districte de Sants-Montjuïc, va voler destacar que “hi ha moltes necessitats d’obra en el barri, no només en aquella part, també al carrer de Violant d’Hongria” I recorda que “finalment, tot i els rumors de retallades que deien que aquests carrers no es farien, es farà i això ens ha d’animar a seguir millorant els carrers de l’entorn”. També va voler parlar del nou Cap Roger: “una obra que esperem que puguem veure acabada i que donarà aquesta qualitat de servei que els professionals del Cap de Carreras Candi tant reclamaven”.


Tremosa vol promoure l'esquí el mes de febrer «si les dades ho permeten» - Regió7\nTremosa vol promoure l'esquí el mes de febrer «si les dades ho permeten»\nEl conseller d'Empresa afirma a la Seu que la voluntat del Govern és dotar de «finançament addicional» els sectors més afectats per confinaments\nEl conseller Ramon Tremosa en la visita que va fer ahir a la Seu d'Urgell ACN\nEl conseller d'Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, està estudiant la possibilitat de fer «dies blancs», en els quals es pugui anar a esquiar «amb moltes restriccions d'aforament i amb molt control en els desplaçaments». Tremosa (Junts) ja havia fet una proposta fa uns dies per portar a la neu grups escolars, però no va tenir en compte la conselleria d'Educació (ERC) i el conseller, Josep Bargalló, s'hi va negar en rodó.\nLa nova idea de Tremosa és que la proposta pogués tirar endavant al febrer «sempre que les dades epidemiològiques i les autoritats sanitàries ho permetin». En el marc d'una visita a la Seu d'Urgell, el conseller va explicar ahir que s'està treballant en l'assignació de noves subvencions per ajudar els sectors més afectats per la pròrroga del confinament municipal. La quantitat, però, no s'ha pogut concretar encara, a l'espera d'una reunió amb el vicepresident del Govern amb funcions de president, Pere Aragonès.\nTremosa va dir que la proposta d'instaurar «dies blancs» a les estacions d'esquí al febrer té com a objectiu ajudar a mantenir la temporada d'aquests complexos de neu, precisament en un mes on en anys anteriors era habitual que els escolars s'hi desplacessin durant les anomenades «setmanes blanques».\nEl titular d'Empresa va deixar clar que tot plegat dependrà de l'evolució de la situació sanitària, tot i concloure: «Si és possible, per poc que puguem ho farem».\nEl conseller també va explicar que la voluntat és que «es pugui fer vida normal en un esport a l'aire lliure com és l'esquí», tot matisant que amb una afluència de grups petits i amb uns desplaçaments on s'apliquin les mesures de seguretat i prevenció de la covid-19. En aquest sentit, ha destacat que l'obertura de les pistes no ha suposat un increment de casos i que s'entén que, «extremant les mesures», és factible mantenir un mínim d'activitat econòmica en aquest sector.\nPel que fa als ajuts per fer front a la pròrroga de dues setmanes del confinament municipal, Tremosa va dir que la voluntat del Govern és dotar de «finançament addicional» a aquells sectors que quedin més afectats per aquestes restriccions. Així, ha posat com a exemple el cas dels comerços, tot explicant que dels 114.000 establiments d'aquest tipus que hi ha a Catalunya, 110.000 continuen oberts de dilluns a divendres. El conseller va afirmar que «combinar aquest fil d'activitat» permet subvencionar «de manera important» als sectors que han hagut de tancar. Precisament, des del Govern s'està treballant per acabar de quantificar l'import necessari per poder afrontar les noves mesures restrictives, tenint en compte que ja es va passar de 10 a 15 milions d'euros en l'anterior pròrroga d'una setmana de confinament municipal.\nEn el marc de la visita, entre d'altres, va veure les instal·lacions de la Cooperativa Cadí.


Ban municipal sobre la sortida controlada al carrer dels infants a Badalona a partir d’aquest diumenge 26 d’abril :: Notícies :: Ajuntament de Badalona\n25/04/2020 ::infantil joventut medi ambient sanitat seguretat via pública\nEls espais de jocs infantils i esportius segueixen precintats i els parcs de Can Solei – Ca l’Arnús i de l’Escorxador continuen tancats\nL’alcaldessa accidental de Badalona, Aïda Llaurado, ha signat aquest dissabte un ban municipal que explica les condicions en què s’han de desenvolupar els desplaçaments en aquest municipi per part de la població infantil de 0 a 14 anys a partir d’aquest diumenge 26 d’abril de 2020 d’acord amb el que disposa l’Ordre SND/370/2020 del Ministeri de Sanitat durant la crisi sanitària ocasionada pel COVID-19. En el ban es recorda que la pandèmia no s’ha acabat i que cal seguir vigilant per evitar contagis. L’objectiu és que la sortida al carrer es faci de forma segura.\nEls infants de 0 a 14 anys poden sortir:\n– Acompanyats d’una persona adulta, que pot portar fins a tres infants, sempre i quan visquin al mateix domicili.\n– Poden sortir un cop al dia i durant una hora, entre les 9h i les 21h (i recomanem evitar les hores punta).\n– Si han tingut contacte amb una persona amb símptomes de COVID19 o diagnosticat, estan en quarantena, i, per tant, els infants no podran sortir.\n– La persona adulta acompanyant és la responsable del compliment de les mesures sanitàries. Durant la sortida, cal mantenir les mesures de seguretat per evitar contagis. Cal mantenir una distància d’almenys dos metres entre cada grup d’adults amb menors. També cal tenir en compte que cada nen o nena pot sortir amb les seves joguines, però no intercanviar-les.\n– La mascareta no és obligatòria, però sí recomanable.\n– Podran passejar i jugar pel carrer en un radi d’un quilòmetre al voltant de casa seva.\n– Podeu anar als parcs i zones verdes permeses dintre del radi, però els espais de jocs infantils i esportius als parcs segueixen precintats per evitar contagis.\n– El Parc de Ca l’Arnús – Can Solei i l’Escorxador segueixen tancats, no s’hi podrà anar a passejar.\n– Es podrà accedir a la resta de zones verdes, espais naturals i la platja, però reiterem que han d'estar a menys d'1 km del domicili de l’infant.\nEl ban finalitza amb un agraïment de l’alcaldessa accidental: “La vostra col·laboració serà clau per garantir una ciutat amable amb els infants, i alhora compromesa en la lluita per aturar la pandèmia. Per això vull agrair a la ciutadania el gran esforç que esteu fent per evitar més contagis”.\nBadalona, 25 d’abril de 2020\nBan municipal sobre la sortida controlada al carrer dels infants


Agència Tributària:Model 039\nLa presentació del model 039 requereix disposar de certificat electrònic o DNIe.\nUna vegada que t'hagis identificat, el formulari de presentació permet importar un fitxer generat anteriorment amb aquest mateix formulari o amb un programa extern seguint el disseny de registre publicat en AEAT.\nSi no desitges importar un fitxer pots emplenar el formulari de forma manual.Indica la causa de la presentació i prem el botó "Acceptar".Una finestra de diàleg sol·licitarà la confirmació d'aquesta informació ja que no es podrà modificar posteriorment.\nA continuació, passa a emplenar el formulari, assegurant-te de completar els camps marcats amb asterisc, de caràcter obligatori.Si l'activitat marcada té diverses pàgines verifica que indiques les dades en totes elles.\nUna vegada emplenat el formulari pots "Guardar" les dades per poder utilitzar el fitxer posteriorment i prémer "Enviar" per a la seva presentació.\nApareixerà la pantalla de conformitat, marca la casella "Així que" i "Firmar i Enviar".\nSi tot és correcte obtindràs el report de la presentació realitzada amb èxit en format descarregable per poder guardar o imprimir.\nPresentació del model 039Ajuda\nCopia Electrònica (Consulta Íntegra) d'una declaració del model 039\nConsulta per rang de dates de declaració del model 039


Rajoles de la capella de Santa Anna\nEs tracta d'una ceràmica de procedència valenciana, de la segona meitat del segle XVIII, que representa sis motius sobre l'ascendència i el naixement de Jesús. Els temes són els següents: arbre genealògic de Maria, menyspreu del gran sacerdot a sant Joaquim, presentació de Maria al temple, esposoris amb sant Josep, anunciació i naixement del nin Jesús.\nCal destacar que en la col·locació actual de les rajoles hi ha una sèrie d'errors, la qual cosa fa pensar que la disposició primitiva no fou, probablement, la mateixa. L'estat de conservació és dolent, n'hi ha moltes de rompudes i de fragmentades.\nDels seus autors sols sabem que eren valencians. L'escola valenciana era molt més colorista i naturalista que la catalana, i a més les seves disposicions no eren tan esquemàtiques, ja que l'artista valencià dominava el dibuix.\nAls panells del santuari de Gràcia, es poden veure una sèrie de característiques que fan pensar en un barroc que està ja a les darreries, que empra recursos de gran efectisme com són les arquitectures, els cortinatges, els puttos, l'ornamentació vegetal i de fruites i fins i tot l'orla rococó tantes vegades representada i tan pròpia de l'escola valenciana.\nS'hi ha aplicat una extensa gamma de colors que va del groc i verd (en distintes tonalitats), passant pel blau fins al morat.\nEls panells de Gràcia, juntament amb els de Porreres i Muro, són els únics exponents de l'escola valenciana a Mallorca, la qual cosa els converteix en un patrimoni artístic de gran valor.\nSource URL: https://llucmajor.org/ceramica


A final d’any es produeix la calada del túnel de Bracons mentre continuen les obres fins a Sant Esteve d’en Bas amb la previsió que s’obri la carretera a final de 2008 o principi de 2009. La connexió definitiva amb Olot, però, restarà pendent de la variant de les Preses, el traçat de la qual continua enfrontant els ajuntaments de la Vall d’en Bas i el de les Preses. El DPTOP acorda amb els ajuntaments millorar els traçats proposats i tornar-los a presentar a informació pública.\nArticles posteriors 2009, 2013\nL’origen de l’eix Vic-Olot (EVO) es troba al Pla general de carreteres de 1985, si bé no fou fins a l’any 2000 que es va aprovar el projecte. Estava pressupostat en 215 MEUR, tenia un traçat d’uns 36 km des de Manlleu (Osona) fins a Olot (la Garrotxa) majoritàriament d’un sol carril per sentit de circulació i amb un tram de 3 km amb quatre carrils, i amb un túnel de 4 km al coll de Bracons.\nLa carretera tenia l’oposició de la coordinadora Salvem les Valls, creada el 1995, per l’impacte que representava sobre diversos espais naturals protegits com el PEIN Milany, Santa Magdalena i Puigsacalm i sobre la plana agrícola de la Vall d’en Bas (la Garrotxa), una de les més fèrtils de Catalunya. També s’oposaven al projecte Unió de Pagesos (UP), Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) i Iniciativa per Catalunya-Verds (ICV). Per contra diverses associacions d’empresaris, Convergència i Unió (CiU), el Partit Popular (PP) i, tot i que amb matisos, el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) el defensaven en considerar-lo necessari pel desenvolupament econòmic de la zona.\nL’any 2002 es van iniciar les obres amb la construcció del tram Manlleu-Torelló, si bé el 2004 el nou Govern de la Generalitat format pel PSC, ERC i ICV hi va introduir diverses mesures per a reduir l’impacte ambiental i paisatgístic, com la reconversió dels 3 km d’autovia a tres carrils o la realització de diversos túnels i falsos túnels en diferents punts del traçat. Aquest fet va obligar a tornar a presentar l’estudi informatiu i d’impacte ambiental del tram entre el túnel i la C-63 mentre seguien les obres del tram entre Torelló i el túnel de Bracons i la perforació d’aquest.\nUn altre canvi previst el 2004 consistia a acabar l’EVO a la carretera C-63, prop de Sant Esteve d’en Bas, de tal manera que l’últim tram de la connexió Vic-Olot no tindria un traçat nou sinó que aprofitaria les variants previstes a les Preses i Olot. Les dues alternatives de traçat de la variant de les Preses no generaven consens entre l’Ajuntament de la Vall d’en Bas i el de les Preses.\nInici de les obres al tram garrotxí\nEl mes de maig de 2007 van començar les obres del tram de l’EVO, que avança per la comarca de la Garrotxa, entre el túnel de Bracons i la C-63, prop de Sant Esteve d’en Bas, que havien estat licitades i adjudicades per 63,5 MEUR la segona meitat del 2006. Aquest tram, de 4,1 km, inclou un túnel a l’altura del nucli de Joanetes (la Codina, de 1.450 m), diversos falsos túnels i viaductes i en la major part del recorregut té un tercer carril de pujada per a vehicles lents, ja que hi haurà pendents de fins el 6,5%. Mentrestant es continuava foradant la galeria principal i la de serveis del túnel de Bracons, que tindrà una longitud de 4,4 km. La perforació des de la boca sud ja estava acabada i s’estava treballant a la boca nord.\nL’inici de les obres a la Garrotxa va generar diverses queixes. L’alcalde de la Vall d’en Bas, Miquel Calm (CiU), va assegurar que els camions de gran tonatge que circulaven per l’estreta carretera de Joanetes ho feien a gran velocitat i representaven un important perill. D’altra banda alguns veïns asseguraven que no se’ls havia avisat de les voladures que s’estaven realitzant per fer el túnel de la Codina, i l’Agrupació Naturalista de la Garrotxa (ANGx) lamentava que no s’haguessin fet informes de l’estat de les edificacions abans de procedir a les explosions per tal de poder-ne avaluar les conseqüències.\nLa Generalitat veu millor la variant oest de les Preses\nL’inici de les obres del darrer tram de l’EVO va provocar que els alcaldes i els sectors empresarials de la zona alertessin de la urgència de resoldre les variants de les Preses i Olot per a evitar que la C-63, un cop s’obrís l’EVO, es convertís en un coll d’ampolla. L’estudi informatiu i d’impacte ambiental de les variants havia sortit a exposició pública el setembre del 2006 i presentava dues alternatives de traçat de la variant de les Preses per l’est i per l’oest del nucli urbà. L’opció oest era defensada per l’Ajuntament de les Preses i rebutjada pel de la Vall d’en Bas que considerava que tindria un fort impacte sobre la plana agrícola. L’opció est, que incloïa dos túnels a la zona de Marboleny, era l’alternativa preferida per l’Ajuntament de la Vall d’en Bas però no agradava al de les Preses que alertava que provocaria un efecte barrera sobre el municipi quan connectés en perpendicular amb la variant oest d’Olot. Aquesta variant sí que tenia un traçat definit des del sector de Codella fins a l’Hostal del Sol on connectaria amb L'N-260, L'EIX PIRINENC.\nEl PLA DIRECTOR TERRITORIAL DE LA GARROTXA, aprovat inicialment el setembre de 2007, feia especial èmfasi en la necessitat de definir la variant de les Preses però no es posicionava per cap de les dues opcions.\nEl mes d’octubre el secretari per a la Mobilitat del Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP), Manel Nadal, va enviar una carta als alcaldes de les Preses i la Vall d’en Bas presentant una proposta de millora dels dos traçats, efectuada després del procés d’informació i de recollida d’opinions posterior a l’exposició pública. Les millores consistien a soterrar l’alternativa oest, per la plana agrícola, a través d’un fals túnel d’1,4 km al qual s’afegirien els accessos d’entre 300 i 400 me a banda i banda en trinxera; i, en el cas de l’opció est, en substituir els dos túnels per un de sol de 2 km i en construir un fals túnel de 400 m per a reduir l’impacte sobre el polígon de les Preses.\nA la carta als alcaldes, Manel Nadal recomanava com a millor opció el traçat oest soterrat argumentant una millor funcionalitat, un recorregut més curt i una millor integració territorial, ja que, en ser soterrada, es minimitzarien els impactes sobre la plana agrícola. A més considerava que l’opció de Marboleny tenia fortes afectacions al polígon industrial de les Preses i provocaria una barrera entre la zona del Bosc de Tosca i les Preses. També indicava que l’alternativa de la Vall d’en Bas facilitaria un desdoblament “si en el futur les administracions ho decidissin”.\nReaccions a la carta\nDesprés que es fes pública la preferència del DPTOP pel traçat oest, Salvem les Valls, Unió de Pagesos (UP) i l’Ajuntament de la Vall d’en Bas van mostrar el seu rebuig a aquesta opció, ja que consideraven que tindria greus efectes sobre la plana agrícola, l’aqüífer de la Vall d’en Bas i el riu Fluvià. L’11 de novembre Salvem les Valls va organitzar a les Preses una cadena humana per a protestar contra la variant oest que va aplegar unes 300 persones. L’entitat també s’oposava al fet que s’obrís la porta a un futur desdoblament, un fet que en la seva opinió podria provocar que l’EVO es convertís en una connexió internacional i no només intercomarcal. En canvi, l’alcaldessa de les Preses, Esther Pagès, va assegurar que l’alternativa de la Vall d’en Bas era la més funcional i recordava que si se soterrava el traçat s’hi podria seguir conreant.\nManel Nadal va matisar que, si bé el Departament veia millor la variant oest, encara no hi havia res decidit i que caldria seguir parlant amb els diferents sectors. El 21 de novembre el conseller de Política Territorial i Obres Públiques Joaquim Nadal es va reunir amb els alcaldes de la Vall d’en Bas i de les Preses i van acordar que a les dues propostes, que ja havien estat millorades després del període d’exposició pública, s’hi introduirien noves millores i se’n tornaria a fer una nova exposició pública. En aquest cas, però, als estudis informatius i d’impacte ambiental dels dos traçats, s’hi afegiria un informe encarregat pel DPTOP i elaborat per un gabinet tècnic independent que aprofundiria en les qüestions ambientals, agrícoles, industrials, socials, demogràfiques, econòmiques, tècniques, de mobilitat i d’accessibilitat.\nA mitjan desembre es va produir la calada del túnel de Bracons, si bé encara faltava un any més per revestir-lo amb peces de formigó, fer-hi un fals sostre i pavimentar-ne la calçada. Aquest mateix termini es preveia per al tram comprès entre el túnel i la C-63, de tal manera que a final de 2008 o principi de 2009 ja es podria circular per l’EVO des de Vic fins a Sant Esteve d’en Bas.\nQuedaven per resoldre, però, les variants de les Preses i d’Olot. A final de desembre es va adjudicar el projecte constructiu de la variant d’Olot però, mentrestant, la variant de les Preses continuava pendent que es presentessin de nou les dues alternatives a exposició pública, de tal manera que es preveia que no entrés en funcionament com a mínim fins al 2010 o el 2011. Per tal de reduir el col•lapse que es podria produir quan s’obrís l’EVO, el DPTOP va decidir que mentre no estiguessin construïdes no hi podrien circular camions, un fet que la Cambra de Comerç de Girona va considerar “lamentable”.\nCarretera C-37 Vic-Olot pel túnel de Bracons (2007)


Èxit de participació en la convocatòria de vaga dels treballadors d'Andalucía Directo - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nÈxit de participació en la convocatòria de vaga dels treballadors d’Andalucía Directo\nInici/Notícies/Èxit de participació en la convocatòria de vaga dels treballadors d’Andalucía Directo\nUn 80% dels reporters, càmeres, ajudants de càmera i productors del programa Andalucía Directo que emet cada tarda Canal Sur Televisión, ha secundat la primera jornada de vaga convocada per l’assemblea de treballadors. D’aquesta forma, el programa no es va poder emetre aquesta tarda. En aquesta jornada, membres del programa han estat atesos a Granada pel president de la Junta d’Andalusia, Manuel Cháves, qui s’ha compromès a parlar amb el Director General d’RTVA per tal d’arribar a una solució del conflicte laboral.\nDe les 49 persones d’Andalusia Digital Multimèdia que avui dia realitzen el programa, 39 han participat a la primera jornada de vaga i dels deu restants, cinc es troben de baixa mèdica.\nAmb el lema «Andalucía Directo de dol. La meva precarietat és la teva desinformació» els treballadors del programa s’han concentrat davant les delegacions de la Junta d’Andalusia de cadascuna de les vuit capitals de província, així com davant de la Conselleria d’Ocupació, a Sevilla, on després d’informar els mitjans de comunicació del conflicte laboral que pateixen, han lliurat a totes les ciutats un escrit dirigit al Conseller d’Ocupació per informar de la seva situació.\nEls membres del programa de Granada, a la sortida de la Delegació de la Junta d’Andalusia, s’han dirigit cap a l’Escola Tècnica Superior d’Enginyers de Camins, Canals i Ports, on estava prevista la visita en campanya electroal del president de la Junta d’Andalusia, Manuel Cháves, qui els ha atès a la seva entrada al recinte i s’ha compromès «a parlar amb el Director General d’RTVA».\nEls treballadors i treballadores d’Andalusia Digital Multimèdia han arribat a aquesta situació després de diversos intents d’asseure’s a parlar amb representants de l’empresa, des del mes de juliol passat. Tan sols el 16 de gener van accedir a asseure’s, just dos dies abans de la convocatòria d’una mesa informativa a la porta de la gal·la del desè aniversari del programa. Després, els responsables de l’empresa ADM només han volgut reunir-se per negociar els acomiadaments de diversos treballadors i en cap cas per regularitzar la precarietat laboral, situació en la qual es troba la plantilla.\nÉs per tot això pel que el 26 de febrer passat es van iniciar mobilitzacions, vestint-se tots els treballadors de dol, entre els quals hi havia els reporters del programa. Després de demanar la mediació del SERCLA (Sistema Extrajudicial de Resolució de Conflictes Laborals d’Andalusia) el dilluns 3 de març el comitè de vaga va acudir a l’acte de conciliació amb l’advocat de la companyia sense que aquest accedís a cap tipus de negociació amb els empleats.\nEls treballadors d’Andalucía Directo estan desenvolupant el seu treball en condicions precàries: jornades laborals que excedeixen de bon tros les 35 hores setmanals que marca el conveni del sector, en règim de jornada partida (aproximadament 50 hores), amb salaris que amb prou feines arriben als 1.000 euros mensuals (sense retribució de festius, ni increment de l’IPC) o sense assegurança d’accidents, malgrat que es passen bona part del dia a la carretera. Tampoc les seves condicions laborals, regulades per un conveni obsolet que no s’actualitza des de l’any 2002, han estat adaptades a la nova normativa ni a la Llei d’Igualtat.\nLes mobilitzacions de les dones i homes que treballen a Andalucía Directo, continuaran amb la convocatòria de vaga per a les jornades de matí dimecres 5 i divendres 7. Així mateix, també s’han previst aturades per a totes les jornades del 16 al 21 de març, coincidint amb el programa especial de Setmana Santa que Andalucía Directo realitza habitualment des de fa deu anys.


Cerro Da Fontinha Sao Teotonio Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nCerro Da FontinhaBungalowCerro Da Fontinha Cx. P. 7582, São Teotónio, Sao Teotonio, Portugal - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en156comentarisCerro Da FontinhaVeure més fotos"Location is great - by car it's really close to many bea..."AnnabandrovskaSpainplatjaVeure més fotosVeure totes les 40 fotosExcel·lent ubicació 9,2Veure al mapa9,2UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Cerro Da Fontinha està situat idealment a Sao Teotonio; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Cerro Da Fontinha, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com pesca, massatge, parc infantil, jardí, esports d'aigua (no motoritzats) que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Sao Teotonio, el Cerro Da Fontinha és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaarticles de tocadorestació d'Ipodsala d'estarassecador de cabellestris de cuinatelevisió de pantalla planabalcó/terrassaforn microonesTV satèl•lit/cablecafetera/teteramosquiter calefacciónevera Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Una nova Marxa de Torxes commemorarà el 4 de setembre terrassenc | Canal Terrassa\nAra fa més de 300 anys, el 3, 4 i 5 de setembre de 1713, les tropes borbòniques en contra la causa austriacista arrasaven la ciutat. I ho feien entrant el dia 3, pel portal de la ciutat que donava al racó de Sant Galderic, a tocar del mercat, a l’actual Raval. Com cada 4 de setembre Terrassa rememora aquells fets i recorda amb una marxa de torxes a la vintena de víctimes i l’inici de la pèrdua de les llibertats de Catalunya.\nPer novè any consecutiu, la Comissió 4 de setembre convoca la ciutat a participar aquest dimecres d’un itinerari pels carrers del centre que sortirà a dos quarts de vuit de la plaça Vella. Aquest any la Comissió tornarà a llegir el manifest i el president dels Minyons de Terrassa, llegirà el pregó coincidint amb el 40 aniversari de l’entitat. També hi prendran part amb diverses actuacions al llarg del recorregut, els Bastoners de l’Antic Poble de Sant Pere, el Drac Baluk Astarot, i el Ball del Serrallonga.\nLa marxa que es declara no partidista, és àmplia i transversal, oberta a totes les entitats que per segon any denunciarà l’existència de presos polítics, exiliats i encausats per la causa independentista. El recorregut serà el mateix que en anteriors edicions, sortirà de la plaça Vella per pujar per la Font Vella i arribar al Passeig. Després baixarà pel carrer Sant Pere per tornar a la plaça Vella. Com és habitual a l’inici es facilitaran les torxes perquè imatges com aquesta es puguin repetir aquest dimecres al vespre. En les darreres edicions entre 3.500 i 4.000 persones participen de la marxa cada 4 de setembre.\nTags: 4 setembreborbòniquesbutlletiComissióentitatsreivindicaciótorxesTransversal\nL’equip UPC Ecoracing guanya cinc premis amb el seu monoplaça elèctric


Balanç positiu de la 25a Trobada Empresarial - FÒRUM.ad\nBalanç positiu de la 25a Trobada Empresarial\nOn: 13/06/14 20:23\nLa Trobada Empresarial al Pirineu completa l’edició del seu 25è aniversari amb valoració positiva pels 700 participants a què s’ha arribat enguany. Aquesta edició ha confirmat la consolidació del model de congrés desenvolupat els darrers anys a la Seu, amb la Sala de Sant Domènec com a espai central de les ponències.\nRamon Roca, president de l’associació Trobada Empresarial al Pirineu, també ha avaluat aquesta edició amb positivisme. “Hem notat un canvi d’actitud entre els empresaris: hi ha més optimisme i més confiança en sí mateixos i en les capacitats de les seves empreses”, ha explicat.\nRoca ha esmentat també els resultats del Baròmetre Econòmic, fent referència a les perspectives de creixement econòmic que tenen els empresaris (un 87% dels enquestats diu que té perspectives positives). Així, ha assenyalat que “és una dada gratament sorprenent però sembla que totes les estadístiques indiquen que és certa”. També ha fet referència al 2015 i ha subratllat que serà “un any millor”. I ha afegit: “No sé com de millor però segur que no baixarem més a baix”. Sobre les preguntes del Baròmetre respectives a la consulta, Roca ha afirmat que les dades del món empresari no deixen de ser un reflex de les de la resta de la gent.\nEntre els darrers experts que han intervingut a la Trobada hi ha hagut noms mediàtics com ara el professor de la Universitat de Columbia Xavier Sala i Martín, el també economista José María Gay de Liébana i l’expresident de la Generalitat, Jordi Pujol. De la seva part, les taules rodones d’aquesta segona jornada han insistit en les perspectives de creixement que s’albiren en diferents sectors econòmics.\nEn aquests debats hi han participat, entre d’altres, el cap d’economies desenvolupades del BBVA Research, Rafael Doménech; i el sots-director gerent del Mecanisme Europeu d’Estabilitat, David Vergara; que han assegurat que darrerament “el creixement ha estat menor en economies emergents i major en economies desenvolupades”.el professor de l’IESE Alfred Pastor; Joaquim Agut, director general de Cirsa; Luis Conde, president del Seeliger y Conde; Sergio Elizalde, director general d’Hero i Joan Font, president de Bon Preu- Esclat.\nD’altra banda, aquest divendres a la tarda s’ha dut a terme, des del passeig Joan Brudieu, una manifestació contra la Trobada Empresarial al Pirineu. La Contratrobada s’ha iniciat amb una cinquantena de persones, a les quals s’hi han sumat d’altres veïns durant el recorregut.\nEls convocants han denunciat que “el nombre de desnonaments segueix creixent mentre els ciutadans seguim pagant el deute il·legítim de l’estafa bancària”, i que “les xifres de l’atur segueixen sent alarmants mentre els joves es veuen obligats a buscar feines precàries”. En aquest sentit, el col·lectiu exposa que “les desigualtats socials són cada any més grans, mentre que el poc poder democràtic que tenia el poble segueix passant cada dia més a mans de les grans elits polítiques i financeres”.\nDes de l’Esquerra Independentista de l’Alt Urgell qualifiquen de “cinisme” que els ponents de la Trobada “vinguin a La Seu a parlar de millores econòmiques, mentre segueixen omplint-se les butxaques alhora que la població es veu abocada cada dia més a la misèria”. En aquest sentit, assenyalen els dirigents econòmics i polítics com a màxims responsables d’aquesta situació.\nPrevious Post: Hollande posa en relleu l’hospitalitat de la població\nNext Post: El Concurs Emprenedors de l’Alt Pirineu i Aran ja té guanyadors


Els 10 reptes d'una infància condicionada per la classe social\nEls 10 reptes d’una infància condicionada per la classe social\nEl Síndic de Greuges presenta un informe amb les principals mancances a l'hora de garantir els drets dels infants a Catalunya. Maltractaments, salut, participació, segregació escolar... I una constant: la classe social dels progenitors els condiciona massa.\n19.11.2014 - 11:43\nLa condició social dels progenitors condiciona en excés els seus fills, segons el Síndic.\nHi ha una constant que condiciona excessivament el benestar dels infants: l’origen social dels seus pares i mares. Aquesta és la principal conclusió que extreu el Síndic de Greuges, Rafel Ribó, del seu Informe sobre les drets dels infants, una radiografia de les principals mancances que pateixen els nens i nenes catalans pel que fa als seus drets i a la igualtat d’oportunitats. Tant si parlem de transtorns de salut mental, d’accés als estudis superiors o del lleure educatiu i les activitats extraescolars, els infants d’entorns castigats per la pobresa i les estretors econòmiques tenen més números per patir desavantatges.\nAra que es compleixen 25 anys de la Convenció Internacional dels Drets dels Infants, instrument que situa els menors d’edat com a subjectes de dret, el Síndic assenyala els 10 principals reptes pendents en aquest sentit a Catalunya. La Convenció de 1989 va servir de compromís entre països per garantir per als seus infants uns mínims per a una vida digna, però queda el dubte de si el seu text resistiria a una comparació amb la situació actual a Catalunya, on les conseqüències de la crisi han impactat amb duresa en les butxaques de moltes famílies i en els pressupostos de moltes polítiques vinculades a la infància.\n“El dret a un nivell de vida adequat, a l’educació en igualtat d’oportunitats, a la protecció contra qualsevol forma de violència…” són drets bàsics que, segons el Síndic, encara avui, malgrat els avenços, no es compleixen plenament. No tenen a veure directament amb els drets recollits en la Convenció, però les mancances recollides per Ribó sí que evidencien que encara cal avançar per garantir unes mínimes condicions per a la infància.\n1. La pobresa infantil i la caiguda de la renda mínima\nLa xacra de la pobresa infantil severa és un dels principals problemes del país, segons s’ha reconegut fins i tot des de les pròpies institucions. És un repte pendent establir un sistema de polítiques d’ajudes que permeti garantir “nivells de renda bàsics a les famílies socialment desfavorides que no disposen d’altres ingressos periòdics”. Però això contrasta amb les retallades que ha patit la prestació de la Renda Mínima d’Inserció. Amb una taxa de pobresa creixent, l’any 2012 es van reduir en 10.000 els menors de 16 anys receptors de la RMI. De prop de 37.000 beneficiaris es va passar al voltant de 27.000, tot i que en l’actual curs ha remuntat fins a 30.000.\n2. Poques polítiques d’acompanyament a les famílies\nMentre a la Unió Europea es destina de mitjana un 2,2% del PIB a les polítiques de suport a les famílies, a Catalunya el percentatge es redueix a l’1%. Així i tot, amb les restriccions pressupostàries han acabat en els darrers anys amb prestacions universals com la que es garantia a les famílies durant els tres primers anys de vida d’un fill. Ara ha quedat en 650 l’any del naixement de la criatura i només si els ingressos dels progenitors estan per sota d’un cert llindar.\nA més, el fet que sovint siguin els municipis els encarregats de distribuïr-les “evidencia les desigualtats territorials existents”, és a dir, que hi ha Ajuntaments que tenen una millor situació econòmica i que prioritzen aquestes polítiques, i d’altres no tant.\n3. Desigualtats al sistema educatiu: abandonament prematur i escoles bressol\nPel que fa a la igualtat d’oportunitats en el sistema educatiu, el Síndic destaca que també la condició socioeconòmica dels pares condiciona els seus fills. Ningú no qüestiona que l’escolarització està garantida per tothom, però sí que hi ha indicadors que alerten de desigualtats. Per exemple, l’abandonament prematur. El 75% dels fills de pares i mares amb estudis superiors segueix formant-se als 17 anys, mentre que només el 42% dels fills de pares amb estudis primaris ho fan. Amb tot, aquesta desigualtat “té múltiples factors”, admet el Síndic, com pot ser la valoració de la formació per part de les famílies.\nDins el sistema educatiu una altra evidència de la manca d’equitat es pateix en les escoles bressol. De nou, les ajudes per a què les famílies en dificultats puguin assumir les matrícules depèn de cada municipi -i de l’estat de les seves arques-. El 2012-2013 va ser el primer curs en molts anys en què va caure l’escolarització infantil, en dos punts percentuals, en part a causa de la davallada demogràfica i de que les famílies amb pares a l’atur sovint opten per quedar-se els fills a casa.\n4. No hi ha lleure educatiu per a tothom\nMalgrat la importància de les activitats i projectes de lleure educatiu per al desenvolupament i socialització dels nens, no tots tenen oportunitats de participar-hi. L’enquesta de Salut de 2012 constata que, entre les classes més benestants -directius d’administració i empreses-, més d’un 80% dels seus fills fan activitats esportives i prop d’un 60% de lleure educatiu. Aquesta participació va decreixent fins arribar al 50% -esport- i 20% -lleure- pel que fa als fills de treballadors manuals no qualificats.\nTot i això, el Síndic no vol deixar de subratllar que precisament les entitats de lleure educatiu han fet un esforç amb actuacions específiques adreçades a prop de 100.000 infants, en alguns casos d’acord amb l’Administració.\n5. Els transtorns mentals, més probables entre els pobres\nLa pobresa també pot passar factura a la salut dels infants. Les probabilitats de patir un transtorn mental entre els nois i noies d’entre 4 i 14 anys és més alta si la seva situació socioeconòmica és complicada. Un 5,38% dels infants d’aquestes famílies té risc de tenir aquests problemes de salut, mentre que a les famílies de classe alta el problema es redueix al 2,58%.\nPer altra banda, el Síndic destaca que en els darrers anys ha augmentat la demanda d’atenció en centres de salut mental infantil i juvenil (CSMIJ). Del 2003 al 2013 el nombre de pacients en aquests centres ha augmentat en un 78%. Això ha provocat una saturació dels serveis, segons el Síndic, que en alguns casos ha derivat en una reducció de les sessions terapèutiques. Un inconvenient que no afecta a les famílies que poden accedir a la xarxa privada.\n6. Acolliment familiar, insuficient\nLa Direcció General d’Atenció a la Infància i l’Adolescència es fa càrrec actualment de la tutela de 7.056 nois i noies. D’aquests, només un 13,5% es troben vivint en famílies d’acolliment, malgrat que aquesta mesura de protecció és una “preferència” davant d’altres, com els centres residencials. Aquest percentatge, segons el Síndic, és inferior la majoria de països europeus, en part a causa d’una “manca estructural de famílies acollidores”. També detecta que hi ha un 6% d’aquests infants (com a mínim 314, segons els equips d’atenció) als quals se’ls aplica una mesura que no coincideix amb la proposada pels propis equips. Per últim, el Síndic també es fa ressò de la queixa d’alguns treballadors que, “coneixedors de la insuficiència d’alguns recursos, fan una proposta [per als infants] que pot resultar viable en lloc de la que es podria considerar idònia”.\n7. Els maltractaments, encara invisibles\n“Actualment la major part de casos de maltractament infantil ens arriben a través de policia o hospitals”, assegura el Síndic, per donar a entendre que la violència que pateixen els infants -ja sigui física o psicològica- només arriba a oïdes de l’Administració quan els casos ja són greus. Per això, destaca que cal conscienciar i formar en la detecció de signes de criança inadequada a tots els professionals -mestres, monitors, metges- que estiguin en contacte amb infants. A Catalunya hi ha 4.538 infants que viuen separats de la seva família per casos de maltractament, principalment (69,5%) per negligència.\n8. Dèficits en la inclusió\nEls infants amb discapacitats tenen encara “dificultats” a l’hora d’integrar-se i poder-se formar de manera normalitzada, apunta el Síndic, que destaca algunes disfuncions en la detecció precoç de discapacitats, però sobretot veu mancances en el sistema educatiu. Malgrat que els darrers anys havia anat creixent el nombre d’infants amb discapacitat intel·lectual en centres educatius ordinaris, d’acord amb el principi d’inclusió que consta a la llei d’educació, en els últims cursos s’ha patit un retrocés. Segons les darreres dades de la Generalitat, el curs 2012-2013, el 73% dels infants amb necessitats educatives especials estaven en centres ordinaris, dos punts per sota que el curs 2009-2010, una davallada, però, que entitats com la Fapac denuncien que ha estat superior.\nEl Síndic també retreu a l’Administració les retallades al personal de suport per a aquest infants. Vetlladors, logopedes o mestres d’educació especial han vist reduïdes les seves hores als centres educatius.\n9. Desequilibris i segregació escolar\nL’any 2012 hi havia una vintena d’escoles amb més del 70% d’alumnat fill de pares d’origen immigrat, quan no hi ha cap municipi o districte amb aquests nivells tan elevats de concentració d’immigració. Aquest és un exemple, segons el Síndic, de segregació escolar, que amb aquesta intensitat es produeix només en els centres educatius públics, i molt poques vegades en els concertats -115 centres públics tenen més de la meitat de població d’origen estranger, per només 7 de privats-.\n10. Qui escolta els infants?\nUna de les declaracions de la Convenció Internacional dels Drets dels Infants, aprovada fa 25 anys, era que els nens i nenes tenien dret a ser escoltats. Ara com ara, el Síndic considera que hi ha certes mancances en aquest dret, en àmbits com el judicial, el de la protecció o l’escolar. En l’àmbit de la justícia, el Síndic detecta no s’escolta els infants en decisions que els afecten directament com l’establiment de custòdies o de règim de visites en cas de divorcis conflictius. Pel que fa a la protecció, sovint tampoc no es té en compte la seva veu, i en els centres de residència moltes vegades desconeixen els mecanismes per traslladar peticions o queixes a l’administració.\nL’educació en el lleure s’estanca i afloren les El Síndic de Greuges presenta un informe sobre lleure educatiu…\nVacances per a rics, vacances per a pobres Cal vetllar per a que les colònies i els campaments…\n“Disculpeu les molèsties, estem jugant per a vosaltres” El lleure és un espai decisiu en el creixement personal,…\nSalut admet 660 casos de malnutrició infantil lligats a la… El departament de Salut reconeix que hi ha centenars d'infants…


A aquesta hora podem donar per acabada la setmana lectiva. Bon cap de setmana a tothom!!!\ndivendres, 24 novembre, 2017 - 17:15 Biblioteca\nPublicat avui, divendres 24 de novembre, al setmanari local i comarcal "El Vallenc".\ndivendres, 24 novembre, 2017 - 15:15 El Col·legi\ndivendres, 24 novembre, 2017 - 13:30 ESO\nAvui s’ha fet al pati del col•legi una performance preparada pels cursos d’ESO en motiu del Dia internacional per l’eliminació de la violència envers les dones, que és demà dia 25 de novembre. El professor Jordi Martí, amb els alumnes de 4rt d’Educació Visual i Plàstica han fet un muntatge...\nSortida al teatre dels alumnes de Secundària.\ndijous, 23 novembre, 2017 - 18:00 ESO\nEls alumnes de Secundària han anat avui, en una sortida cultural voluntària, emmarcada dins la programació del Pla Anual del Centre, i ja tradicional des de fa força cursos, a la ciutat de Barcelona per veure i gaudir d’un espectacle teatral de primer ordre a la ciutat. En aquesta ocasió, alumnes...\nAtenció a alguns canvis en l'organització dels actes nadalencs, degut a ser decretat el 21 de desembre com a no lectiu, a causa de la jornada electoral.\ndijous, 23 novembre, 2017 - 15:15 El Col·legi\nLes millores d'aquest curs (3).\ndijous, 23 novembre, 2017 - 10:45 El Col·legi\nAl primer pis, on hi ha les classes de 3r i 4t de secundària, s'hi ha posat un nou despatx, el Despatx de Coordinació de Secundària. És adjacent al Despatx de la Cap d'Estudis, i és un nou espai de treball dels coordinadors de secundària, més adequat i millor.


JxCat proposa investir Puigdemont a distància abans del 14 de maig - Diari Jornada\nCarles Puigdemont, durant la reunió a Berlín. / EFE\nLa reunió de Berlín reforça l'aposta inicial després de la modificació de la llei parlamentària\n| 05 de maig, 2018 - 20:50\nDesprés de la reunió que ha tingut lloc aquest dissabte entre els diputats de JxCat i Carles Puigdemont a Berlín, el portaveu parlamentari del partit Eduard Pujol ha anunciat que els "agradaria" votar Puigdemont mitjançant investidura a distància el proper 14 de maig.\nQuan queden disset dies per tal que s'esgoti el termini per investir un nou president o presidenta si es volen evitar eleccions. JxCat aposta per no arribar a la data límit del 22 de maig.\n"La reforma de la llei de presidència ens situa allà on volíem ser a hores d'ara al mes de maig", va afirmar Pujol, que ha assegurat que hi ha hagut consens en aquesta línia. "Avui, a la reunió el que hem fet ha sigut posar sobre la taula les opcions que tenim i la primera és la de Carles Puigdemont. La segona opció és la d'investir Jordi Sànchez. I si no, allò que vosaltres heu qualificat de pla b, però no ens hem entretingut a jugar al joc de les travesses, que pot ser un joc divertit en molts àmbits però no tocava avui", ha afegit.\nPreguntat per una periodista espanyola quantes opcions veia, "de 0 a 100" que Puigdemont es convertís en president, Pujol ha respost amb una altra pregunta: "De 0 a 100 on se situa la qualitat democràtica de l'estat espanyol pel seu parer? Segons on estigui, tindrem o no a Puigdemont com a president. Seria molt bonic que obríssim un nou període polític en el qual l'estat espanyol respectés la democràcia".\nEl president electe Carles Puigdemont, que va vèncer les eleccions del 21 de desembre de l'any passat convocades pel govern espanyol, es troba exiliat a Berlín per tal d'evitar la presó dictaminada per la Justícia espanyola acusant-lo de rebel·lió pel referèndum de l'1 d'octubre, delicte pel qual la justícia alemanya va desestimar jutjar-lo.


argila a torn\n79,3cm d’alç x11,6cm diàm boca x39,4 diàm maxim\nFinals II aC. – principis I aC.\n.Àmfora Púnica Centromediterrània (Tripolitana).Es conservan 239 frag.\nGran peça treballada a torn, d’argila.\nLa preparació és el mateix suport, hi ha quantitat de fragments i la gran majoria tenen restes d’adhesius d’anteriors intents de muntatge i també abundància de restes de terra, concrecions calcàrieas i brutícia en general.\n– 1ª Neteja amb sec. – 2ªNeteja humida (aigua destil.lada) per estovar les concrecions. – 3ª Neteja aplicant acetona per eliminar els adhesius antics – Consolidar el gruix dels fragments amb paraloid B-72 – Ordenar els fragments, per tons i gruixos. – Muntar conjunts de fragmentsl amb cinta adhesiva de paper un cop garantit l’encaix entre ells, enganxar la peça, utilitzant un adhesiu reversible. – Hi ha zones que reserverem amb acetat de polivinil a fi de no embrutar la peça original al fer la reintegració. – Reintegrem amb escaiola on manca material i allà on tenim prou informació.. – Polim, consolidem i retoquem amb pintures acríliques, utilitzant un to neutra totes les zones reintegrades.\nTots els fragments estan marcats amb tinta , el número 001.1854\nFem una primera neteja en sec per eliminar la terra i seguidament amb aigua per estovar les concrecions, ens ajudem de respalls tous, bisturi i espatules. Amb acetona eliminem els restes d’ adhesius antics i sorra que hi ha en el gruix dels fragments .\nUn cop nets, ordenem els fragments per gruixos i tons de la ceràmica, consolidem el seu gruix amb paraloid. Muntem la peça amb cinta adhesiva de paper i la unim per parts, començant per la base. Utilitzant un adhesiu reversible, pujem la peça però la unió entre aquestes grans parts al remuntar-la no tanca , ja que l’àmfora és molt panxuda i s’ha obert massa, tenim problemes i cal repetir el procés. Finalment ens assegurem de tenir una bona base i per tant la fem prou forta i fins i tot reintegrem una gran zona per pujar l’àmfora amb més garanties. Amb l’ajuda d’un tipus de reixa de plàstic que col.loquem a l’ interior assegurem la únio entre aquestes grans parts i també afavorim la consistencia de les zones reintrgrades. Quan observem que la podem tancar prou bé juntem les tres grans parts i per acabar, la part superior (la boca on hi falta una nansa que ja la hem treballat a part) l’ incorporem tenint molt en compte l’alçada. Finalment, donem forma, polim, consolidem i retoquem amb un to neutra semblant a la peça original tota la reintegració.\nPrevious Post Previous post: Anunciació a Sant Joan\nNext Post Next post: Gibrell de ceràmica amb bec


I tu, t'hipersexualitzes a les xarxes? Comprova-ho | NacióSantCugat\nI tu, t'hipersexualitzes a les xarxes? Comprova-ho\nUna enquesta de la fundació Aprende a Mirar analitza les fotos que fan públiques els menors\nper NacióSantCugat , 3 de març de 2021 a les 19:00 |\nQuina és la temperatura de les fotografies que penges a les xarxes socials? La fundació Aprender a Mirar, que treballa per la defensa dels usuaris en l'entorn digital -especialment infants i joves-, presenta una enquesta per analitzar el nivell d'hipersexualització dels menors en les imatges que publiquen als seus comptes personals. L'enquesta és una de les activitats que la presidenta de l'Associació de consumidors de Mitjans Audiovisuals de Catalunya, Anna Plans, proposa a les escoles de Sant Cugat en el marc del Dia Internacional de la Dona, que es commemora el pròxim 8 de març.\nL'objectiu del projecte és analitzar el resultat a través dels ítems i del valor extret de la reflexió. Cal recordar que la hipersexualització cada vegada és més present en el nostre dia a dia. L'autoimatge, l'autoestima, i l'acceptació que una persona té del seu propi cos ve molt condicionada per totes les imatges i missatges que reben de diverses fonts en la societat actual.\nEn aquest sentit, per combatre aquest problema que posa en risc els nostres fills, des d'Escoles Coeducatives han impulsat la nova campanya "Cos i Ficció. Autoestima i hipersexualització en infants i joves" a les escoles públiques de Sant Cugat en el marc del 8 de març, Dia Internacional de les Dones.\nLa hipersexualització és una xacra que redueix el valor de la menor al seu atractiu sexual, que implica confondre l'atractiu sexual amb "ser sexy", converteix la nena en un objecte o s'imposa una sexualitat impròpia per la seva edat. Un conjunt de factors que poden resultar en conseqüències nefastes i derivar en trastorns alimentaris, focalització de l'aparença corporal i reducció de les habilitats cognitives i valorar i valorar-se estrictament pel seu físic. "La sexualització primerenca és una forma de violència contra les nenes que s'està normalitzant i contribueix a afavorir abusos a menors", sentencien.\nSocietat, Sant Cugat, 8-M, 8 de març, coronavirus, pandèmia, Escoles Coeducatives, masculinitat, debat, nens, virus, Covid, Covid-19, salut


El Consell Insular de Menorca adjudica el contracte d’obres de la millora del tram les “Cases de s’Ateneu” de la carretera Me-8\nEl Consell Insular de Menorca ha aprovat en consell executiu d’avui, dia 19 de desembre de 2016, l’adjudicació del contracte d’obres de Repavimentació i millora de les infraestructures de la carretera Me-8 que enllaça els municipis de Maó i Sant Lluís, en el tram del PK 1+500 al PK 2+100 conegut com les Cases de s’Ateneu. Aquesta actuació s’emmarca dins el Pla d’Inversions en Carreteres del Departament de Mobilitat del Consell Insular de Menorca.\nL’empresa adjudicatària és M. Polo S.L. per un import de 899.362,38 euros més IVA.\nLes actuacions previstes són: una nova pavimentació amb calçada, voreres i vial no motoritzat, la reordenació del trànsit (que serà de sentit únic), la millora de l’enllumenat amb tecnologia led i la millora de les infraestructures. Així mateix, està previst que el projecte resolgui el problema d’aigües que afecta des de fa anys amb inundacions a les Cases de s’Ateneu.\nCal recordar, que per a l’execució d’aquestes obres s’ha signat un conveni de col·laboració entre el Consell Insular de Menorca i l’Ajuntament de Maó, en base al qual aquest darrer es fa càrrec del finançament de la millora de les infrestructures dels serveis municipals d’aigua potable i sanejament.\nLa previsió de la institució insular és iniciar l’execució de les obres dins el proper mes de gener de 2017.


Gata rabiosa, herba de foc o sardònia – El medi natural del Bages\nGata rabiosa, herba de foc o sardònia\nLa gata rabiosa, herba de foc o sardònia (Ranunculus sceleratus) és un ranuncle anual que creix a les basses somes i sòls permanentment inundats.\nTé dos tipus extrems de fulles, les basals grans, amb pecíol llarg i limbe palmat en 3-5 lòbuls profunds, i les altes petites, sèssils i constituïdes per un sol lòbul allargat; entremig hi ha la gradació completa de mides i formes. Les flors són petites, amb 5 sèpals pubescents i aviat reflexos, 5 pètals grocs, curts, intercalats amb els sèpals i com ells aviat reflexos, nombrosos estams i, al centre, un con amb múltiples carpels que esdevindran núcules ordenades com esquames d’una pinya (foto 4ª).\nEls noms populars gata rabiosa i herba de foc ja avisen de la sensació que deixa aquesta herba si entra a la boca. Efectivament, Ranunculus sceleratus és una de les herbes més tòxiques, si no la que més, d’entre l’extensa família ranunculàcies de plantes totes elles tòxiques. No és clar si el nom de sardònia relaciona amb l’illa de Sardenya, on la planta pot ser més freqüent, o amb el riure sardònic -és a dir fals, forçat- per la contracció inevitable de la musculatura si s’acosta aquesta herba a la boca.\nLa gata rabiosa és una planta molt rara a la comarca de Bages. Pius Font i Quer, a la Flora del Bages, n’esmenta una sola localitat vora el riu Cardener entre Manresa i Sant Joan de Vilatorrada i excepcionalment inclou la data de la troballa, el 18.04.1910, que sens dubte deuria complaure’l. Des de la primavera del 2014, la gata rabosa és present a l’aiguamoll de la Bòbila, a Santpedor, on va arribar pel seu compte i on són preses les imatges. En temps recents, també Pere Aymerich a la vora del Cardener a Cardona i Arnau Mercadé a la riera Golarda, a la part sud del Moianès, han trobat l’enigmàtica, bonica i perillosa gata rabiosa.


DR. ALFONSO MARTÍNEZ, DR. JOSEP SALES – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 15è VOLUM. Entitats mèdiques » DR. ALFONSO MARTÍNEZ, DR. JOSEP SALES\nDr. Alfonso Martínez, Dr. Josep Sales\nGABINET GINECOLÒGIC MARTÍNEZ-SALES\nAmb 150 parts a la setmana adquireixes una tècnica a les mans que no et dóna cap màquina d’avui dia.\nPortar més de vint anys exercint una especialitat mèdica ha de donar un bagatge professional tan ampli com el ventall de transformacions que s’hi han produït. La ginecologia ha assistit a canvis tecnològics com qualsevol altra disciplina mèdica, però també a canvis importants de la societat. Els doctors Alfonso Martínez i Josep Sales segueixen junts des de fa 24 anys com a socis del Gabinet Ginecològic Martínez-Sales, però ja eren amics a la facultat, tal com diu el doctor Sales: “Fa 25 anys, ambdós vam ser metges residents durant tres anys a l’Hospital de la Vall d’Hebron, on la mitjana de parts era de cinquanta a seixanta al dia. Això ens va donar una bona formació en obstetrícia i ginecologia. Des de llavors, l’especialitat s’ha desenvolupat molt, i hem hagut d’aprendre tècniques noves, com l’ecografia, la laparoscòpia o la histeroscopia.”\nEl doctor Martínez creu que aquella formació ja pertany a un altre temps: “Ara és difícil trobar un ginecòleg que ho faci tot, la gent de les darreres promocions està molt especialitzada; hi ha excel·lents ecografistes que no han assistit mai un part.”\nLa maternitat és un fet de rellevància social del qual ambdós ginecòlegs han vist com ha canviat l’enfocament. Segons el doctor Sales: “Pels canvis socials i la incorporació de la dona al treball la maternitat s’ha endarrerit. La mitjana d’edat d’embarassades supera els 32 anys, la qual cosa pot comportar problemes d’esterilitat. Hom creu que les tècniques de reproducció assistida els solucionen, però a vegades és massa tard.”\nEl doctor Martínez afegeix que “l’edat per ser mare s’ha endarrerit als 35, però això no obvia el fet que una dona de 30 anys comença a ser gran per tenir un fill.”\nEl seguiment de l’embaràs és diferent també per circumstàncies més socials que no pas mèdiques. El ginecòleg ha de comunicar a l’embarassada el protocol de proves previst per la llei, que explica el doctor Sales: “quatre anàlisis de sang, tres ecografies i una o dues proves de benestar fetal, que ella pot seguir o no. Si s’hi nega, ha de signar un document. A més, cal dir-li els riscos de tara genètica a què s’exposa. Amb tot això moltes vegades li posem la por al cos, però no tens altre remei si no vols assumir riscos.”\nEl doctor Martínez opina que tot aquest protocol desvirtua la idea romàntica de la maternitat. “Les proves són fruït d’una medicina defensiva per un canvi de mentalitat que, per haver de traslladar la culpa a algú, fa responsable de les desgràcies el professional. Si en succeeix alguna, sempre s’acaba al jutjat. Per tant, has d’explicar a la dona tot allò necessari perquè es prepari i per cobrir-te legalment.”\nEl doctor Sales creu que aquest excés de zel de la societat és “per l’accés a la informació, no sempre contrastada, que la fa ser molt exigent. Però no hi ha cap problema si tot va bé.”\nL’assistència al part ha rebut grans avenços de la medicina, com “l’analgèsia peridural, que és millor que l’antic pentotal, que impedia la dona de participar en la naixença del fill. Amb l’epidural la dona pot tenir un part vaginal i estar conscient i participar més activament, i el marit també.”\nEl doctor Sales també destaca l’auge que va tenir el part natural, “que encara perdura en alguns ambients, però que no ha tingut gaire èxit perquè la majoria vol comoditats.”\nEl doctor Martinez creu que els avenços han contribuït a reduir considerablement els índexs de mortalitat i de morbiditat en el moment del part. “Catalunya registra els més baixos del món, gràcies a una bona obstetrícia, però també a l’alt nombre de cesàries, un 30%, sobretot a la medicina privada. La cesària és una manera de garantir l’èxit.”\nEl doctor Sales explica aquest fet perquè “la gent no admet que un part pugui presentar complicacions o tenir conseqüències negatives per a la mare o el fill. Els resultats han de ser bons.”\nLa interrupció voluntària de l’embaràs ha adquirit rellevància social els darrers vint anys, per la legalització de l’activitat. El doctor Martínez afirma que “nosaltres no en fem, perquè ni podem ni en volem fer. Sí que estem obligats a oferir a la dona les possibilitats que té dins del marc legal. Des que existeix la llei es pot avortar complint uns requisits, per això es fan les proves a l’embaràs.”\nEl doctor creu que, com a pràctica mèdica, “és el fracàs de la medicina, ningú l’estudia per fer avortaments”, i que la legalització “ha estat la porta d’accés perquè es pugui fer el que es vulgui, cosa que no em sembla bé, encara que alguns casos d’avortament els trobo raonables.”\nPer la seva banda, el doctor Sales es lamenta de l’alt percentatge d’embarassos entre les adolescents, “amb l’accés a la informació i a la medicina contraceptiva que tenen.”\nEl doctor veu la causa d’aquest fet en “l’educació que reben i la manca de disposició de l’adolescent, que creu que no li passarà mai res.”\nLa prevenció també és fonamental en el tractament del càncer. Fer-se com a norma general una revisió un cop l’any “ha reduït molt el nombre de casos. Dels càncers de la dona, el d’ovari és el més agressiu perquè triga més a diagnosticar-se, tant des del punt de vista clínic com de l’edat, i és el menys freqüent. En canvi, el de mama és el més habitual, però és més fàcil de detectar; l’embaràs i l’alletament en són factors preventius.”\nLa detecció precoç del càncer ha permès “tractar-lo en estadis inicials i obtenir millors resultats.”\nEl doctor Martínez destaca l’avantatge de seguir “un protocol de proves en la prevenció que permet filar molt prim en el diagnòstic” i la importància del fet que “la dona confiï en el metge; de la relació entre ambdós en depenen els resultats.”\nTot i la pressió social en la professió, ja que, segons el doctor Sales, la ginecologia “és l’especialitat que rep més reclamacions, junt amb la d’anestèsia i la de plàstica”, l’equip Martínez-Sales ha acumulat la suficient professionalitat per complementar-se i seguir treballant. Tal com diu el doctor Martínez: “La gràcia ha estat formar un binomi que funciona sense egoismes, en què on no arriba l’un hi arriba l’altre.”\nPrevAnteriorDR. JOSEP MARIA SALÓ I ORFILA\nSiguienteDRA. ROSA RAMON SOLERNext


University Bedfordshire Estudis esportius Anglaterra\nHome > University of Bedfordshire – Estudis esportius a Anglaterra\nUniversity of Bedfordshire – Estudis esportius a Anglaterra\nSi vols més informació, pots contactar amb nosaltres al 93 417 05 14 o bé per correu electrònic a info@escolavitae.com per conèixer les condicions.\nVols estudiar Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport a Anglaterra?\nLa Universitat de Bedfordshire situada a 48Km del nord de Londres obre les portes als estudiants provinents de l’Escola Vitae.\nEs tracta d’una Universitat amb reputació internacional pel que fa a l’ensenyament i la recerca en el camp de l’esport i l’educació física.\nAquells estudiants que superin el CFGS d’Animació d’Activitats Fisicoesportives tindran la oportunitat de convalidar el primer curs a la Universitat de Bedfordshire i cursar en dos anys el Grau Universitari de Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport especialitzant-se en Gestió Esportiva, alt rendiment, entrenament personal, coaching o Educació Física.


2011; any del voluntariat europeu - Notícies - Oficina Jove\n2011; any del voluntariat europeu\nGLUP'S 2011 Febrer 24\nMés de 100 milions d'europeus estan compromesos amb activitats de voluntariat i experiències solidàries per millorar la societat. Europa compta també amb diverses idees, models i tradicions pel que fa al voluntari.\nL'any Europeu del Voluntariat s'ha fixat, entre d'altres, els objectius de promoure el voluntariat com a part del foment de participació cívica; impulsar i millorar la qualitat de les organitzacions de voluntariat, recompensar i donar reconeixement a les activitats voluntàries; i augmentar la consciència del valor i la importància del voluntariat.\nCatalunya compta amb més de 15000 associacions actives, 2500 fundacions i més de 600000 persones voluntàries. El Departament de Governació i Administracions Públiques té la competència de la Generalitat en aquest àmbit. En aquest sentit, el Pla nacional de l'associacionisme i el voluntariat és el document que determina els eixos, les línies estratègiques, objectius i mesures que es portaran a terme des del Govern els propers anys per potenciar la incidència pública i social de l'associacionisme i el voluntariat.\nAquest tipus d'activitat enriqueix la educació no formal de la persona, milloran i adquirin competències pel seu desenvolupament personal, educatiu i professional, així com per la seva integració social.\nMilions de joves europeus desenvolupen iniciatives voluntàries, especialment durant les vacances d'estiu. Majoritàriament són universitaris i homes d'entre 18 i 30 anys els que dediquen els seus mesos de descans a realitzar tasques en diferents països d'europa.\nAquestes experiències obren la ment, enriqueixen els seus CV i demostren inquietuds i desig de superació. El percentatge més elevat de voluntaris respon a universitaris compromesos amb la societat en la que viuen, que busquen l'intercanvi cultural amb altres països. Aquesta és una manera d'ampliar horitzons i trencar esquemes.\n5zZSpq upnzxzvwiaxu, [url=http://aaaowilrkthj.com/]aaaowilrkthj[/url], [link=http://jvjumkeykblc.com/]jvjumkeykblc[/link], http://hxodltckrrgp.com/\nTa3T4M qeojivvbowyi, [url=http://iyunkursuhxg.com/]iyunkursuhxg[/url], [link=http://jhgvnwvxnula.com/]jhgvnwvxnula[/link], http://obquhllttapw.com/\nm7XOWU mgnkdwlrixyn, [url=http://luarejtirigw.com/]luarejtirigw[/url], [link=http://rugsrmdczeas.com/]rugsrmdczeas[/link], http://wgwpeogzkdwa.com/