Medicaments: els consumidors els guarden, els reutilitzen i els aconsellen | Revista - Part 2\nMedicaments: els consumidors els guarden, els reutilitzen i els aconsellen\nEnquestades 1.050 persones de 9 comunitats autònomes sobre els seus hàbits de consum de medicaments i el seu ús racional : Medicaments: els consumidors els guarden, els reutilitzen i els aconsellen\nAl 77% dels entrevistats, els sobra part del medicament una vegada que acaben el tractament prescrit pel metge, i un de cada dos els conserva a casa\nEl 72% ha pres alguna vegada medicines per iniciativa pròpia i sense visitar el metge\nEn alguna ocasió, el 19% ha aconsellat a familiars o amics medicines que necessitaven recepta mèdica\n[Pàg. 1] Medicaments: els consumidors els guarden, els reutilitzen i els aconsellen\n[Pàg. 2] Errors freqüents\n[Pàg. 3] Alerta amb les sobres\n[Pàg. 4] Visitem el metge?\nSegons l’OMS, la meitat dels pacients no pren els medicaments correctament. Per això, la institució adverteix que utilitzar-los de manera indeguda pot tenir efectes nocius per al pacient, a més de constituir un malbaratament de recursos.\nTanmateix, la població entrevistada considera que l’ús i el consum de medicaments que fan són els correctes. De fet, durant l’enquesta, el 90% dels consumidors consultats assegura que quan el metge els prescriu un medicament, sempre prenen exactament les dosis que els recomana i durant el temps que ell ha establert. Tan sols un 6% admet que només ho fa de vegades i un altre 4% mai (en aquest punt destaquen els joves d’entre 18 i 24 anys). El centenar de persones que ho van confessar van esgrimir un únic motiu principal: “Sempre ho deixo quan em trobo bé”.\nEn aquest sentit, es va preguntar concretament si l’últim any havien abandonat alguna vegada un tractament estipulat pel metge abans de l’indicat i sense consultar-li-ho: augmenta la proporció. El 14% dels entrevistats confessa que sí, una actitud més pròpia entre els homes i els joves d’entre 18 i 24 anys (ni més ni menys que el 29%). De nou, el seu argument principal és que se sentien bé.\nProspecte: lectura obligada\nAbans de prendre un medicament, és aconsellable llegir el prospecte, ja que un consumidor desinformat influeix negativament en l’ús dels medicaments.\nEn l’enquesta, tan sols el 54% dels entrevistats va assegurar llegir-lo sempre. Sobretot eren les dones, les persones d’entre 25 i 44 anys i aquelles amb formació professional.\nUn altre 22% confessava que només ho feia de vegades i un 24%, mai. Aquests últims eren, en una proporció més gran, homes d’entre 45 i 65 anys i sense estudis o amb educació obligatòria.\nEntre les 800 persones que van afirmar llegir (sempre o de vegades) el prospecte dels medicaments abans de prendre’ls, el 81% es fixava habitualment en els efectes secundaris i el 78% en la dosi recomanada (la posologia). El nom comercial i la preparació eren les dues dades en què mai es fixaven, encara que la recomanació és llegir-ho tot.\nVes a la pàgina anterior: « Medicaments: els consumidors els guarden, els reutilitzen i els aconsellen\nVes a la pàgina següent Alerta amb les sobres »


ERC vol que la Generalitat sigui acusació particular en el cas del 3% - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nERC vol que la Generalitat sigui acusació particular en el cas del 3%\n?Pere Aragonès es mostra convençut que obtindrà la «complicitat» de les institucions per «anar fins al final» si hi ha hagut corrupció\nacn 02.08.2020 | 23:20\nPere Aragonès amb l'alcaldessa de Sant Cugat, Mireia Ingla, ahir al claustre del monestir de Sant Cugat acn\nPere Aragonès amb l'alcaldessa de Sant Cugat, Mireia Ingla, ahir al claustre del monestir de Sant Cugat\nEl vicepresident del Govern, Pere Aragonès, proposa que la Generalitat es personi com a acusació particular en el cas 3%, de presumpta corrupció, que afecta l'antiga CDC, el PDeCAT i diversos membres d'aquests partits. La decisió arriba després que aquesta setmana hagi finalitzat la interlocutòria del jutge, Jose de la Mata, que posa fi a la investigació que va arrencar el 2015.\n«Si hi ha hagut algun perjudici públic dels recursos, hem d'anar fins al final», va apuntar el republicà que va apel·lar a la «responsabilitat» institucional: «No entendríem que es fes una altra cosa». Va dir que traslladarà la petició a tots els àmbits de l'Executiu i es va mostrar convençut que obtindrà la «complicitat» de la resta de representants públics.\nPere Aragonès va destacar que, un cop acabat el procediment judicial, hi ha indicis que apunten que existeixen una sèrie d'obres públiques implicades en el presumpte cas de corrupció. Va considerar que són les administracions les que han de vetllar perquè tots els diners públics tornin a les arques d'on van sortir.\nTot plegat després que l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès anunciés divendres la seva intenció de personar-se com acusació particular en aquesta causa, en considerar que n'ha sortit perjudicat». Aragonès va avançar que les pròximes setmanes es treballarà «per fer aquesta personació i defensar els interessos dels ciutadans». Des del seu punt de vista, aquesta és la responsabilitat de l'Executiu català.\n«No entendríem que féssim una altra cosa», va explicar Aragonès. És per això que traslladarà aquesta petició a tots els àmbits del Govern que tenen competències que es podrien haver vist afectades per aquest presumpte cas de corrupció.\nDel llistat, que té almenys 31 adjudicacions d'obra pública sospitoses entre el 2008 i 2012, hi ha diverses dubtes que suposen un greuge econòmic per a l'administració. El vicepresident avala que s'analitzi el «grau de perjudici» que pot haver afectat la Generalitat, amb una estratègia de defensa d'acord amb els recursos jurídics de què es disposa.\n«Hem de fer el possible perquè els diners tornin al servei de la ciutadania i que puguin ser invertits en aspectes com escoles o seguretat», va afegir. En aquest sentit, va destacar que està convençut que s'arribarà a un acord des del Govern per tirar endavant la defensa: «Segur que compto amb la responsabilitat i la complicitat de tots els responsables públics de la Generalitat», va concloure.


Como respuesta a la entrevista de Martínez Flor, concejal del Ayuntamiento de Cornellà, en el Diario La Grada | La Grada\nComo respuesta a la entrevista de Martínez Flor, concejal del Ayuntamiento de Cornellà, en el Diario La Grada\nPiden que el club también se pronuncie al respecto y que se defienda\nLa Federació Catalana de Penyes del RCD Espanyol de Barcelona, després de llegir atentament l’entrevista que el Diari La Grada ha publicat en la seva edició de dissabte 22 de febrer de 2014 al Regidor de Política Territorial i Seguretat de l’Ajuntament de Cornellà de Llobregat, el Sr. Antonio Martínez Flor, vol fer públic i denunciar el seu malestar, el seu enuig i el seu total desacord en el contingut de les respostes efectuades pel Sr. Regidor, tant en el fons com en les formes de les mateixes.\nL’esmentat regidor demostra un clar ressentiment cap al RCD Espanyol de Barcelona impropi del seu càrrec, utilitzant de forma continuada el menyspreu, tant en el to com en les respostes, cap al RCD Espanyol, els seus dirigents i la seva massa social, la qual cosa trobem del tot inacceptable i reprovable.\nNo podem tolerar que una persona aliena a la nostra entitat interfereixi en temes interns del club, tan importants i delicats com, per exemple, el nom del nostre club. En aquesta entrevista es fa palesa la total ignorància del Sr. Martínez Flor en vers el que és, el que significa, el que representa, així com la història i la realitat del RCD Espanyol de Barcelona, dels seus socis i dels seus seguidors.\nVolem denunciar la clara manca d’autocrítica demostrada per part del Regidor i per part de l’Ajuntament de Cornellà de Llobregat en tots els temes referents a la mobilitat i d’accesos, tal com demostra en les seves respostes, oen les quals s’inhibeix de qualsevol responsibilitat en qualsevol problemàtica sobre aquest tema, essent l’Ajuntament de Cornellà el principal actor en el disseny dels plans de mobilitat i accesos a la ciutat.\nReprovem i deplorem la greu falta de respecte i el to burlesc utilitzat pel Sr. Regidor en les diverses respostes quan es refereix al nostre club, a la seva situació econòmica, als seus dirigents i a la seva massa social.\nNo entenem que culpi als seguidors del RCD Espanyol de Barcelona de no fer servir el transport públic, o la disminució d’autocars de penyes, ometent intencionadament les mancances de transport públic en molts partits tenint en compte la nova política d’horaris de la LFP, i la realitat actual del món del futbol i de les penyes en general.\nDemanem al Sr. Martínez Flor i a l’Ajuntament de Cornellà de Llobregat respecte pel RCD Espanyol de Barcelona, les seves penyes i els seus seguidors.\nDemanem que el RCD Espanyol de Barcelona es defensi de les greus acusacions que el Sr. Martínez Flor ha reflectit en les seves respostes.\nLamentem profundament l’actitud del Sr. Antonio Martínez Flor. Per aquesta raó demanem una rectificació pública immediata per part del Sr. Regidor. De no ser així, ens reservem el dret a prendre les accions i decissions al respecte que creguem oportunes.


Escorpion innova en marca i potencia el punt | Barcelona és Moda\nEscorpion acaba de participar per segon any a la 080 Barcelona Fashion. L’experiència de la marca a la passarel·la barcelonina és recent, doncs. Però no ho és la seva experiència en el mercat de la moda. Aquesta casa va néixer el 1954 i les seves arrels es remunten al 1929. Va fer del punt la seva gran aposta i els agrada subratllar que «van revolucionar el mercat de la moda, reinventant-lo i adaptant-lo a una dona femenina i amb actitud».\nLa veterania d’Escorpion es posa ara al servei de la contemporaneïtat. Es reformulen. I ho fan seguint un procés que s’ha qüestionat totes les fases creatives per seguir destacant en aquest equilibri exquisit entre la tècnica clàssica i elegant que dóna vida al punt i les tendències i patrons que el converteixen en un objecte de desig per a les clientes.\nHem volgut conèixer de primera mà aquest procés de canvi, actualització i innovació que està seguint la marca. Per això, parlem amb la seva directora artística, la francesa Sybille Horaist Gramaglia. Ens atén tot i que aquests mesos estan plenament immersos en un gran volum de feina a causa dels canvis i nous projectes que tot just emprenen.\n«D’Escorpion n’hem de mantenir el seu esperit, que és el punt. L’experiència ens atorga un extraordinari coneixement d’aquesta matèria, i partint d’aquesta premissa, el nostre objectiu és l’exploració de noves tècniques per oferir moda i innovació en punt», concreta Horaist.\nAquest procés de canvi, de reformulació i d’adaptació respon a una estratègia clara «trencar amb les idees preconcebudes que té el públic d’Escorpion». Segons la directora artística «la marca s’ha d’actualitzar, ha de ser contemporània i ha de reconèixer que la dona d’Escorpion ha canviat.» I això com es fa? «Hem incorporat un nou procés en l’elaboració de les col·leccions. Consisteix a fer-les a partir de conceptes, tendències, nous patrons i formes, estampats o textures innovadores», respon.\nNovetats i il·lusió\nLa reformulació de la marca és la tasca cabdal d’Escorpion, però asseguren que, a més a més, «cada dia tenen projectes importants». «No parem, elaborem els dissenys, els patrons, els modifiquem. Estem contínuament en moviment i ho fem amb passió i ganes. Al final, creiem que això ho percep la clienta». Entre aquests projectes més concrets, la directora creativa en destaca un: la incorporació d’un gran ventall de nous patrons de pantalons «estudiats detalladament perquè s’adaptin a la perfecció a la dona. Disponibles en més de vint-i-quatre colors».\nDes de l’entusiasme que requereix qualsevol llançament dins d’una companyia, per a l’equip d’Escorpion està clar que el principal escull és «saber-se adaptar als canvis i tenir present el que la clienta necessita i demana». A favor seu tenen, sens dubte, una trajectòria de seixanta anys sondejant i testant el mercat de la moda. Apropant-s’hi amb apostes innovadores que els han fet destacar pel tractament del punt i pels dissenys per a un segment del mercat que estan convençuts que continua avalant la qualitat dels productes d’Escorpion.\nLa moda avui\n«En els darrers anys, la moda s’ha polaritzat. D’una banda trobem les marques que estableixen les pautes de les tendències; i de l’altra, les que les copien. Nosaltres creiem que en el propers anys, les marques que aportin un valor afegit i una diferenciació, amb preus raonables i amb qualitat, jugaran un rol important. El consumidor s’està adonant que el luxe és una exageració i, en paral·lel, el low-cost és insostenible. La moda tornarà a tenir sentit comú», amb aquestes paraules la directora artística de la firma resumeix l’anàlisi que la marca fa avui del mercat de la moda gràcies a ser-ne protagonista durant molts anys.\nCom concedeix Horaist, Escorpion no només mira el mercat domèstic. Des de fa molts anys, l’exterior i sobretot Europa és part del seu objectiu. Actualment ja es troba a 20 països d’arreu del món. A més, Horaist assegura que volen «estar presents a totes les capitals d’Europa». I com altres firmes del sector, els següents passos en el procés d’internacionalització es dirigeixen cap a l’Àsia i Rússia.


S'instal·laran a cinc punts del districte de Ciutat Vella en el marc del pla europeu Secur Cities\nBarcelona vol reforçar la seguretat dels ciutadans mitjançant càmeres de seguretat. És per això que l’ajuntament de la ciutat n’ha encarregat 13, que s’instal·laran a diversos punts del districte de Ciutat Vella, un dels punts on es registra més delinqüència. El consistori ha licitat un contracte per col·locar les càmeres de seguretat a l’empara del programa Secur Cities de la Unió Europea, un pla antiterrorista que busca garantir la seguretat als espais públics.\nLes 13 càmeres que ha demanat l’Ajuntament se situaran repartides entre cinc punts de Ciutat Vella: la Rambla-Pelai, Rambla-metro Liceu, Rambla-Drassanes, carrer Ferran-Rauric i plaça de l’Àngel-Princesa. La licitació, publicada el 13 de maig, permet que les empreses s’hi presentin fins al 29 de maig. El contracte està valorat en 179.665,52 euros i té una durada mínima de cinc mesos, segons ha avançat Metrópoli Abierta. La instal·lació s’ha de donar entre el 30 de juny i el 31 de desembre.\nEl contracte inclou el subministrament, la instal·lació, la posada en marxa, la garantia tècnica i el manteniment associat a les càmeres, segons consta a la licitació. El contracte forma part del projecte Secur Cities i s’inclou en una de les tres fases en què es divideix el pla europeu. La fase 1 es va portar a terme l’any passat i constava d’integrar les càmeres. La segona fase correspon a la licitació que ha iniciat el consistori i comporta la “substitució i millora” de les càmeres instal·lades en la primera fase. La tercera i última fase es farà l’any que ve i constarà de millores en les càmeres col·locades durant la segona fase.\nEl tinent d’alcaldia de Seguretat i Prevenció, Albert Batlle (PSC), ha manifestat en diverses ocasions la intenció d’instal·lar càmeres de seguretat, tot i que es topava amb un escull legal. Aquestes dificultats podrien haver-se evitat gràcies al programa europeu antiterrorista, tot i que fonts municipals no donen informació de moment al respecte. La Rambla era un dels punts que estudiava el govern municipal per posar-hi càmeres, juntament amb altres zones com el passeig de Gràcia i el front marítim.\nAjuntament de Barcelona Albert Batlle Ciutat Vella Seguretat


Pel forat del pany |\nAvui també ha sortit el sol i això em referma el convenciment de que, ara per ara, encara no estem navegant per l’espai sideral, envoltats de foscor! Malgrat aquesta bona nova, persisteix la mandra i no m’arriben idees ni paraules per anar omplint ratlles d’un foli en blanc, acabat d’embrutir amb aquestes poc originals divagacions… No, si jo ja sé el què vull i fins i tot cóm i quan ho voldria, però els esdeveniments, no dia per dia, si no més aviat hora a hora, em superen, m’amoïnen i sobre tot, m’esgoten. Parlant amb gent del tema (de què hem de parlar amb la gent, si no?) molts diuen que els hi passa igual.\nA la meva generació li va costar assimilar plenament el fet de ser catalans. Ho portàvem dintre des de petits, notàvem que vivíem una anomalia i estimàvem el país tanmateix com ho fèiem amb el poble, el barri, l’escola o el Barça, sense aprofundir en raons que ens portessin mes enllà, perquè se’ns havia amagat la història i transitàvem (que no és poc si pensem en els anys seixanta) pels plàcids caminets d’un patriotisme romàntic i superficial.\nTret d’una minoria polititzada,que en els pobles era poc nombrosa i fins i tot clandestina, pocs joves d’aleshores havíem sentit a parlar d’en Pujol i el seu empresonament, d’en Tarradellas (qui és aquest?) o de la Generalitat (què és això?). La màxima transgressió que recordo és quan anàvem a Perpinyà amb els sardanistes i en una plaça guarnida amb infinites senyeres (prohibides a casa nostra) escoltàvem a peu dret el “Cant de la Senyera” de la que no ens sabíem la lletra, mirant de cua d’ull a les persones més grans que sí se la sabien i cantaven emocionats. Sovint, alguns dels grans se’ns acostaven (eren exiliats republicans) compadint-nos per venir d’on veníem i proclamant que la França era el bressol de les llibertats i que si fóssim francesos, als catalans ens hauria anat millor… En aquells dies, ens ho crèiem tot.\nAllò que en diuen la “transició” ens va agafar treballant fort i criant fills, cosa que no va impedir anar esbrinant (en el meu cas, sobre tot per la lectura de llibres i autors desconeguts, amagats o prohibits fins aquell moment) la realitat sobre un país (aquesta meva pobra, bruta, trista, dissortada pàtria, de l’Espriu) on havia nascut i trenat arrels i on començava a fer grans uns fills. Es van obrir finestres (ara veiem que tampoc tantes i moltes amb els porticons ajustats) i es va sentir un alè d’aire fresc i la veu del carrer (més crits que fets, també ens en adonem ara). A mi em va tocar anar a una taula les primeres eleccions del 15 de Juny de 1977. Quins nervis! Els de la taula no ens aclaríem gaire i tampoc hi havia ningú amb experiència de les anteriors eleccions (les de 1936). Vam acabar de matinada, i vam fer el recompte de vots quadrant-los a ull. Quan vaig tornar a casa (ja era de dia) per dutxar-me i anar a treballar, se’m va acudir que, potser sí que ens en sortiríem.\nEls nostres fills que ara ja són homes i dones, molts també pares i mares, han tingut un procés vital i educatiu molt menys anòmal que el nostre. Són ells i també els més joves els que han empès aquesta revolta cívica (és el que estem vivint, oi?) i han marcat la fita. Molta altra gent més insegura, poc amiga de canvis, amb quelcom a perdre i molt a conservar s’hi ha anat afegint si cal amb més empenta que els esforçats capdavanters. Ara l’objectiu és transversal i aglutina totes les edats, classes socials i orígens. Per què doncs la gent està preocupada, cansada i angoixada?\nSi sabés la resposta, tingués la solució o conegués el desenllaç d’aquest embolic, segurament em donarien algun premi o un càrrec important. No és el cas, però tinc l’ impressió que tenim l’olla bullint a un foc massa viu i la bona cuina, tots ho sabem, s’ha de fer poc a poc (fent xup-xup, que diuen) amb coneixement, paciència i molt d’amor.\nTanmateix, també seria una ingenuïtat no admetre que en aquest partit hi juguen interessos a banda i banda, alguns de nobles i declarats però d’altres foscos i mesquins. Que rivalitats personals, la lluita pel poder, l’enveja i l’egoisme, els diners o fins i tot l’obsessió per passar a la història, són motius de pes que mouen dits i fets dels que diuen que lideren el no sé què i ens fan anar de corcoll (ara sí, ara no, ara no ho sabem) ens amenacen, esporugueixen, adoctrinen (no ens en refiem mai del tot de les consignes dels polítics) i ens fan bavejar contínuament… Per això, jo he decidit plantar-me i dir prou!\nDeixaré de banda aquesta dualitat esquizofrènica que ens fa viure dues vides, la da cada dia amb els seus afanys i la que ens envaeix sentits i sentiments, anunciant-nos el paradís o l’apocalipsi segons quin canal, emissora o diari tens al davant, per posar-hi distància, serenitat i seny. Que el camí ja està marcat i passi el que passi, mani qui mani en un proper futur, no s’esborrarà. No vull ser víctima del calendari ni de l’eufòria, molt menys de la por… No hi ha aturador ni retrocés i, al final, no tan llunyà com pugui semblar, tot és farà tal com nosaltres, la bona gent, normal i corrent, decidim.\nEl meu pla pels dies que s’acosten, és portar una vida sana i ordenada. Menjar bé i passejar, sense posar-me cap pedra al fetge. Ben amatent als esdeveniments que es puguin produir, però sense obsessionar-me ni perdre el son… Ara, noticia de penúltima hora, sembla que es convocarà una consulta descafeïnada, amb llet descremada i sacarina, tot esperant el gran espetec. Però, per si de cas aquest darrer invent tampoc surt bé, i també com entrenament pel que ha de venir, a casa muntarem un assaig privat, amb una caixa de sabates buida. Hi obrirem una ranura amb un ganivet de punta fina i ficarem dintre d’aquesta capsa, tots, petits i grans, el nostre vot compromès per un demà de plenitud i llibertat.\nAixò tot just acaba de començar i el temps, que ningú ho dubti, corre a favor nostre.\nAPUNTS A L’AGENDA\n*Vull referir uns fets antics, i crec que poc coneguts,que demostren l’estimació ancestral de Castella envers els catalans :\n*L’any 1504, va morir la Reina Isabel la Catòlica (la de la tele) i el seu marit, el rei Ferran d’Aragó, vidu amb 52 anys, va ser expulsat de Castella doncs segons el “Consejo de Castilla”no volien ser governats per aquell “viejo catalanote”.\n* No deixa de ser curiós com veien els castellans en Ferran, que segurament entenia i fins i tot parlava català, però era mes “maño” que la Verge del Pilar!\n*En Ferran va tornar a casa, tot pensant com fotre als castellans i es va casar amb una joveneta occitana de 17 anys, Germana de Foix, amb la sana intenció de tenir fills a qui deixar en herència els seus regnes de la Corona d’Aragó. Van tenir un noi que es va dir Joan, però va morir acabat de néixer.\n*No van tenir més fills. En Ferran ja estava bastant atrotinat i va morir el 1516, deixant com hereu el seu nét Carles, aquell que ens feien aprendre a l’escola com “Primero de España y Quinto de Alemania”, que no sabia ben bé què fer amb tants territoris.\n*El destí és capritxós, burleta, sorprenent i retorçat… Si aquell nen, en Joan, hagués viscut segurament s’hauria trencat la incipient vinculació amb Castella i potser hores d’ara seriem una nació independent, o tal vegada encara estaríem federats amb els cosinets mallorquins i valencians, formant una mena de Suïssa mediterrània. O, encara més fort, tenint en compte la mare occitana, avui seriem francesos tal com enyoraven aquells exiliats republicans que ens empaitaven els anys seixanta a Perpinyà… Ai, el destí!\n*La frase el mes. Subtil i afinada observació sobre la perseverança que fa un gegant de la història i que sembla feta a mida per aquests històrics moments: “L’èxit consisteix en anar de fracàs en fracàs, sense perdre l’entusiasme” (Winston Churchill, 1874-1965).\n← La falsa classe mitjana\nNacionalismes vs. nazionalismo →\nRT @saulgordillo: Un record personal de l'Antonio Villegas de #Calella DEP saul.cat/article/4942/a… https://t.co/Fv9rpJiekF 3 years ago\nEns demanen retirar un article publicat: Ens (us) volen fer callar? rebat.cat/2015/06/26/ens… #calella #opinió 4 years ago\nArriba la revetlla i "Un conte d'una nit d'estiu" de Fausto a rebat.cat rebat.cat/2015/06/22/pel… #opinió #calella 4 years ago\nNou article de Fausto a rebat.cat : Reflexions de la jornada rebat.cat/2015/05/22/pel… #opinió #calella 4 years ago\nSegona part de la interessant anàlisi d'en Jordi S. Guzman a rebat.cat rebat.cat/2015/05/21/ipc… #opinió #calella 4 years ago\nS'acaba l'any del "bocata màgic"


Un festival de cinema selecciona un documental de l'Aula Oberta[ESO]\nUn festival de cinema selecciona un documental de l'Aula Oberta\nEl Festival Internacional de Cinema en Català Costa Daurada (FIC-CAT) ha escollit l'audiovisual 'Sense filtres', produïda per l'Aula Oberta de l'Institut, en la selecció oficial dins la categoria de centres educatius. D'aquesta manera, el treball opta al premi del jurat de la seva modalitat i, a més a més, al premi a la millor direcció de fotografia, així com al premi del públic.\nEl documental recull el testimoni de nois i noies d'ESO i Batxillerat, d'edats i orígens diferents, que expliquen la seva experiència sobre l’assetjament verbal masclista a l’institut i al carrer. Els nois i noies de l'Aula Oberta han desenvolupat, bàsicament, tasques tècniques. En aquest sentit, el citat servei de l'Institut subratlla que 'Sense filtres' és "un documental fet per alumnes i per als alumnes" i una eina educativa que ajuda a fomentar la igualtat de gènere. En el projecte, també hi ha participat pares i mares d'alumnes, els quals han donat la seva opinió i realitzat suggeriments.\n'Sense filtres' ha estat seleccionada dins l'àmbit dels centres educatius d'ESO, Batxillerat i Cicles Formatius, juntament amb altres set més de Catalunya i les Illes Balears. En aquesta categoria, els treballs no poden superar els 15 minuts de durada i els alumnes han de tenir una participació activa.\nEl festival, que enguany arriba a la dotzena edició, se celebrarà del 8 al 15 de juny a Roda de Berà (Tarragonès). La projecció de l'audiovisual es farà el divendres 14 de juny.\nPer a més informació del festival, cliqueu en el següent enllaç: https://www.fic-cat.cat


Son[i]a #154 Florent Bex sobre Gordon Matta-Clark | RWM Ràdio Web MACBA\nGordon Matta-Clark, artista estatunidenc d'ascendència xilena, va explorar diverses formes d'intervenció arquitectònica. Arquitecte de formació, se’l coneix sobretot pels building cuts, talls i extraccions efímeres en edificis que va realitzar durant la dècada dels setanta. Amb la seva obra, que planteja una reflexió sobre conceptes com propietat privada, especulació, privacitat, misèria, abandonament o aïllament, Matta-Clark va intentar obrir una bretxa en el sistema capitalista.\nEl 2011 el col·leccionista Harold Berg va adquirir l'arxiu fotogràfic relacionat amb Matta-Clark de Florent Bex, director de l'Internationaal Cultureel Centrum d’Anvers, i el va dipositar indefinidament a la Fundació MACBA. Amb la incorporació de les 46 obres de la Col·lecció LATA de Berg, la Col·lecció MACBA reuneix ara un total de 74 obres de Matta-Clark.\nSON[I]A parla amb Florent Bex sobre la manera de treballar de Matta-Clark, el context en què es van conèixer i la forma en què les filmacions, fotografies i dibuixos que ell feia com a documentació es van acabar convertint en la seva obra.\nSON[I]AarquitecturaGordon Matta-Clark#ColMacba31Col·lecció MACBA


Compte enrere per al desnonament dels Legionarios de Sant Andreu\nEl CZFB es va comprometre per escrit amb l’Ajuntament a alliberar la finca. Si l’entitat no accepta la indemnització de 12.500 euros en deu dies, obrirà la via judicial\nLa Hermandad de Antiguos Caballeros Legionarios de Barcelona continua atrinxerada en un local de propietat pública, Adif, l’ens gestor d’infraestructures de l’Estat espanyol. I ho fa resistint a la pressió veïnal i de l’Ajuntament de Barcelona, que fa anys que batallen perquè marxin i l’espai que ocupa aquesta entitat que exhalta el franquisme a les antigues Casernes de Sant Andreu quedi alliberat per a l’ús que li correspon, el d’habitatge.\nPerò malgrat la seva resistència i la permissivitat amb què han sobreviscut, ara comença el compte enrere perquè marxin del barri després que hi arribessin el 2013 arran de la cessió gratuïta d’uns terrenys per part del Consorci de la Zona Franca. Gairebé nou anys en què han ocupat una parcel·la de les antigues Casernes de Sant Andreu sense pagar ni un euro i exhibint la seva ideologia d’ultra-dreta, amb desfilades militars, banderes preconstitucionals i retrats del dictador.\nEl Consorci de la Zona Franca (CZF) és qui té la clau perquè els Antiguos Caballeros Legionarios abandonin la finca del carrer Torras i Bages. La normativa urbanística estableix que és aquesta entitat de dret públic, al capdavant de la qual hi ha el socialista Pere Navarro com a representant de l’Estat, qui ha de garantir que la cessió de la finca, que retornarà a Adif, es faci “lliure de càrregues i amb l’edifici enderrocat, unes accions que corresponen al Consorci i no a l’Ajuntament, que simplement té la finca en tutela com a propietari fiducitari”, expliquen fonts del districte de Sant Andreu al TOT Barcelona. La pilota és al terrat del Consorci, que va adquirir a Adif els terrenys per fer-hi pisos privats just abans que esclatés la crisi del totxo el 2009.\nÉs a les seves mans, i ho ha estat durant anys, desencallar aquest atrinxerament i posar punt i final a una ocupació social i políticament rebutjada per una majoria. En aquest sentit, fonts del Consorci expliquen a aquest diari que “en els propers dies s’enviarà a l’entitat una proposta d’indemnització perquè abandonin el local”. Si bé el Consorci no concreta la quantitat, el TOT Barcelona ha pogut saber que se’ls ofereixen 12.500 euros, que compensarien unes suposades obres que els Antiguos Legionarios haurien fet al local. Per altra banda, dues entitats de la mateixa ideologia afincades en terrenys de les Casernes ja van acceptar el juliol del 2021 les indemnitzacions de 9.400 euros cadascuna per marxar: la Hermandad de los Caballeros Mutilados i la Hermandad de los Sargentos Mutilados.\nLes Casernes de Sant Andreu, amb els últims resistents JORDI PLAY\nCompromís per escrit del Consorci per desallotjar-los\nEl Consorci no concreta si el requeriment del termini de 10 dies perquè l’entitat accepti els diners i marxi ja està enviat, però assegura que “l’obertura del proces és imminent”, i afegeix que “en cas que la resposta sigui negativa, s’emprendran les accions legals necessàries per al desnonament”. No és la primera vegada que el CZF dona una oportunitat conciliadora a l’entitat franquista. De fet, gener del 2020 ja es van dipositar diners per si les tres entitats que aleshores es trobaven als terrenys acceptaven un acord. No van acceptar, i novament, després d’un any de pandèmia i de gestions aturades, el juliol del 2021, i després d’un nou requeriment, dues de les tres van agafar els diners i van marxar.\nEn ser preguntat per què s’han demorat tant les gestions -des del febrer del 2019 que l’Ajuntament de Barcelona va instar el Consorci a fer fora els Legionarios-, tot i saber des del juliol passat que els Antiguos Legionarios no acceptaven el tracte, fonts del Consorci asseguren que l’Ajuntament no ho ha posat fàcil.\nPerò la documentació que ha pogut consultar el TOT Barcelona va en una altra direcció i demostra que l’Ajuntament, de fet, el districte de Sant Andreu i Urbanisme, han estat pressionant el Consorci sense èxit des del 2019. Fins que el 29 d’abril del 2021 es va convocar una assemblea de la Junta de Compensació, integrada pel Consorci i l’Ajuntament, i es va prendre un acord per escrit que no admet interpretacions.\nEn l’acta d’aquella reunió, l’Ajuntament sol·licita a la Junta de Compensació que “procedeixi de forma immediata, de ser el cas, a la interposició de les accions que puguin resultar pertinents, inclús judicials, contra els ocupants de les finques de Torres i Bages, 120 i 122, i procedeixi a l’enderroc de les seves construccions”. L’acord que signen el Consorci i l’Ajuntament és clar: “La Junta de Compensació acorda i es compromet al lliurament de la parcel·la lliure i expedita, i si s’escau, interposarà les accions legals pertinents”. Onze mesos després, múltiples interpel·lacions del disctricte de Sant Andreu i reunions de la Junta, el consistori afirma que comença a “veure la llum per materlialitzar el desnonament”. “El CZF ens assegura que el procés ja esta en marxa”. Fonts municipals són conscients que el desallotjament, en cas que rebutgin la indemnització de 12.500 euros, “pot trigar molts mesos”. Però envien un missatge clar al Consorci: “Aquest és un acord molt clar que cal complir de forma urgent”.\nLa seu del local de la ‘Hermandad de Antiguos Caballeros Legionarios JORDI PLAY\nUna victòria del districte i els veïns\nPreguntada pel TOT Barcelona, la regidora d’Habitatge i també regidora del districte de Sant Andreu, Lucía Martín, constata que la resolució del conflicte “està més a prop”, però lamenta “l’absoluta anomalia que va suposar la cessió el 2013, d’amagat dels veïns, més encara quan es tracta d’una entitat de militars franquistes”. La regidora fa una crida a “revertir aquesta anomalia amb caràcter urgent i fer que aquesta gent marxi i que el Consorci compleixi de forma immediata els compromisos adquirits per escrit”.\nA parer de Martín, s’ha retardat excessivament un tràmit que la societat reclama des del primer moment: “Això ja no es pot demorar més, hem treballat molt per arribar a aquest punt i volem donar resposta a la falta de respecte que ha suposat tot això cap a les veïnes de Sant Andreu aguantant una entitat franquista al seu barri durant tants anys”.\n“Batallarem fins que els veiem marxar”\nEl moviment veïnal de Sant Andreu encara no vol dir blat fins que no estigui al sac i ben lligat. “Ho hem sentit moltes vegades, ens han enganyat i marejat. Exigim que marxin i trobem delirant que es desnonin persones vulnerables i aquests feixistes segueixin aquí”, denuncia en conversa amb el TOT Barcelona el president de l’Associació de Veïns de Sant Andreu, en Santi Serra.\nL’entitat veïnal fa anys que està implicada en la resolució del conflicte, si bé lamenta que el Consorci de la Zona Franca ha ignorat reiteradament el veïnat. “Fa anys vam presentar un projecte per fer-los fora. Sense resposta. Quan va arribar en Pere Navarro li vam presentar personalment i encara esperem una reposta”, lamenta en Santi. El projecte defensat pels veïns preveu portar la delegació d’Urbanisme de l’Ajuntament, “per estalviar així el dineral que costa el lloguer que paguen actualment a Glòries”. Però el representant veïnal tem un nou engany: “A cada comissió de seguiment en parlem i es diu molt i no es fa res, esperem que ara sí. Perquè és una vergonya que la gent al carrer, i amb una escola a costat, vegi com una colla de feixistes passejen la seva bandera i desfilen com si estiguéssim en guerra”.\nQuan els Antiguos Legionarios marxin de les Carsernes a fer la seva guerra a un altre lloc, el Consorci haurà d’enderrocar la finca i deixar els terrenys nets per fer la cessió a Adif. Els solar està qualificar d’habitatge lliure i de protecció, però no és un solar municipal i, per tant, l’Ajuntament no hi podrà fer pisos. Serà Adif qui decideixi qui hi construeix.\ncasernes de Sant Andreu Consorci de la Zona Franca legionarios\nPep gener 21, 2022 | 06:59\nFora brossa de Catalunya.\nAnònim gener 21, 2022 | 16:26\nLisa gener 25, 2022 | 11:34\nAmb la cara paguen...en un país democràtic, a on estarien es a la presó, per enaltiment del feixisme!


ENDREÇANT L’ARMARI: REMENAT O SACSEJAT?\nEl vermut, a part de ser una beguda alcohòlica que et tomba al primer glop, és també una forma de socialització. No acostumem a fer el vermut sols, sempre el fem acompanyats.\nA casa fèiem el vermut els diumenges amb patates i olives, però era un costum de grans, no dels joves. A poc a poc vam anar perdent la tradició de manera que el vermut el feien els pares i, els joves, ni el tastàvem.\nHi ha hagut un canvi substancial. Segurament coses dels emprenedors actuals o de les ganes de vendre, el vermut ha revifat de tal manera que els migdies reusencs –que són els que conec- s’omplen de taules amb vermuts complets: vermut amb gel i llimona i amb una oliva a dins, acompanyat de patates i olives.\nReus és productora de vermut, així que han sabut aprofitar tan bé l’ocasió que ara no hi ha migdia sense vermut i, per tant, la socialització està servida, almenys des del migdia fins a l’hora de dinar.\nEl vermut és un licor d’aperitiu, molt diferent dels licors que es prenen després d’un dinar, com el conyac, o com els que es prenen a mitja tarda o al vespre, com els whiskys o les ginebres. Aperitiu vol dir que fa venir gana, i sempre es pren abans de menjar, sobretot abans de dinar.\nI els vermuts poden ser tan complets com vulguis, s’hi poden afegir musclos i escopinyes, per exemple. No fa gaire, a un amic meu que va demanar escopinyes li van portar pinyons, perquè deuria ser el que més s’hi assemblava. 😕\nLa clau del vermut és l’essència de donzell (Artemisia absinthium), que és una planta aromàtica amargant, i aquesta amargor li dona el caràcter digestiu i aperitiu. Pren el nom de Wermut, el nom alemany de l’absenta.\nUn dels vermuts més famosos del món és el Martini, marca de 1897 de l’italià Alessandro Martini, de tal manera que es produeix un fenomen lingüístic que s’anomena eponímia. És a dir, designar una cosa, com ara un vermut concret, un Martini, amb el nom propi del seu creador.\nI avui no puc posar altra pel·lícula que una de James Bond, amb el seu Dry Martini especial.\n🎦 CASINO ROYALE, de Martin Campbell\nRegne Unit, 2006\nLa trama no té gaire importància. Sempre ens trobem amb l’agent britànic James Bond com a agent 007 que ha de complir una missió esbojarrada i impossible, per desmantellar una xarxa del que sigui: de prostitució, terrorista, de drogues. Tant se val, ell sempre guanya, s'enamora perdudament d'alguna noia i destrossa tot el que es creua al seu pas. La història acaba bé, per no decebre ningú.\nSempre hi ha un moment en les pel·lícules 007 en què Bond demana un dry Martini, és a dir, un Martini sec. I el demana shaken, not stirred: sacsejat, no remenat!\nI si us ve de gust: 15 ml de vermut blanc sec, 60 ml de ginebra (Bond se’l pren amb wodka), un parell de gotes d’angostura, glaçons, una tira de pell de llimona, una oliva, i tot dins d’una copa freda en forma de V.\nPer bé que Bond demanava sacsejar els líquids, hi ha qui diu que és millor remenar-los. Així que cal tastar totes les opcions!\nLa senyora Picó l'esperava amb el vermut servit —devien ser les dotze del migdia.\nJoan Sales (Incerta glòria, 1956)\nAnònim 7 de maig de 2022, a les 9:19\nD acord, ho provarem un remenat i l altre sacsejat, bon vermut!\nLluís Maria Barceló 7 de maig de 2022, a les 9:21\nQui pot el fa amb "berberetxos".\nEl nom del còctel "DRY MARTINI",.no ve del vermut Itàlia. Ve del creador, un bàrman de Nova York que es deia Martini ( segons sembla)\nAnònim 7 de maig de 2022, a les 9:24\nCom que sóc de Reus, el vermut és l’únic alcohol que bec i tota la setmana que espero el diumenge amb delit!\n***PILAR*** 7 de maig de 2022, a les 11:10\nNo sé si és pq sóc de Reus, però jo tbé és l'únic alcohol q bec. I me'l bec, de vegades, sola a casa. Tot i q li reconec el regust social. I d'aquí es podria parlar de la paraula "regust" q, tot i q aquí, no gaire ben emprada, dona per molt.\nCió Munté 7 de maig de 2022, a les 22:35\nEn principi, regust vol dir sabor desagradable, però no sempre ho fem servir així. A vegades també definim coses no materials: aquest local té un regust vintage!\nMangelana 7 de maig de 2022, a les 20:25\nM'agrada molt fer el vermut, però a Reus te'n posen tanta quantitat que acabes "trompa"!\nJobove - Reus 9 de maig de 2022, a les 8:06\nde petit i dic petit amb 11 o 12 anys, hi havien unes barraques de fira, on si tiraves unes boles amb escopeta de balins et donaven un vermut (sense sifó) amb una oliva, si tenies punteria, podies arribar a casa molt content. Ara estarien tots a la presó.


Dilluns, Desembre 14, 2015 - 10:30\nL'Ajuntament de Cabanes millorarà la gespa artificial del camp de futbol municipal\nEl consistori invertirà més de 12.000 euros a condicionar este terreny de joc.\nL'Ajuntament de Cabanes hi ha encarregat un projecte per a la reparació de la gespa del camp de futbol municipal. El consistori invertirà més de 12.000 euros a condicionar este terreny de joc, que compta amb més de 10 anys, i que s'ha deteriorat per l'ús diari d'entrenament, les competicions i les condicions meteorològiques.\nAixí doncs, a finals de desembre, es duran a terme tasques de reposició de cautxú, 4kg per m2, substitució de línies de joc, alçament i descompactat de fibres per a prolongar la vida d'este material. D'altra banda, també es realitzaran renovacions de gespa en alguns llocs on s'ha produït un major desgast.\nLa decisió del govern municipal d'encarregar un nou projecte per al canvi de gespa pretén tornar al camp les condicions ideals per a poder continuar jugant. Esta no és l'única acció executada a Cabanes per a millorar les instal·lacions esportives enguany, fa uns mesos també es van reformar les cobertes del poliesportiu afectades per les pluges.\nEn els últims dies, l'alcaldessa de Cabanes, Estrella Borrás, el regidor d'esports, Andres Safont, i un representant de l'empresa a què s'ha encarregat la reparació, han visitat el camp de futbol municipal per a veure ‘in situ' les necessitats adequació i planificar les obres, amb l'objectiu de crear les mínimes molèsties als dos clubs que ho utilitzen.\nBorrás va assenyalar que “una de les nostres principals preocupacions és el fomentar hàbits saludables entre els jóvens de la nostra localitat i la Ribera; per això, continuarem realitzant un important esforç per millorar les instal·lacions, on s'impartixen les escoles esportives”.


Cinc detinguts per estafar joiers a Barcelona i Tarragona - Diari de Girona\nLa policia creu que es dedicaven a vendre peces a joiers com si fossin d'or massís, malgrat que no ho eren\nacn/barcelona 04.06.2011 | 13:43\nEls Mossos de Barcelona han detingut dues persones per un delicte d'estafa i un altre en grau de temptativa a dues joieries de Barcelona. El valor estafat superaria els 3.000 euros. La policia creu que els detinguts es dedicaven a vendre peces a joiers com si fossin d'or massís, malgrat que no ho eren. Tenien un bany d'or elevat, però l'interior era de plom o un altre metall pesant, cosa que feia incrementar-ne el pes i el valor.\nA més, els Mossos expliquen que els estafadors perfeccionaven l'engany falsificant el segell que indica els quirats de la peça i altres elements que usa el gremi de joiers per marcar les joies. Tot plegat, tenia l'objectiu de camuflar la falsificació, ja que l'única manera de detectar-la era fent un tall a la peça, un procediment poc habitual que només es fa quan se sospita que la peça és dolenta.\nArran de les dues primeres detencions es va detectar una probable vinculació amb tres individus més que es dedicarien a la mateixa activitat. Per això es va establir un dispositiu de seguiment i vigilància i se'ls va poder detenir poc després que intentessin cometre una nova estafa en una joieria de Tarragona. En aquest cas, el valor del frau hauria estat pròxim als 3.000 euros.\nEn el moment de les detencions, els agents van intervenir als presumptes estafadors 400 euros i cinc cadenes daurades metàl·liques en imitació d'or.\nEls detinguts són Aleksandar B., de 46 anys; Brigite B., de 42; Mile F., de 43, i Nikolic T., de 38 anys, tot ells de nacionalitat sèrbia, a més d'Erika K., de 36 anys i de nacionalitat hongaresa.


Què és una Cheerleader? - Definició de Kinkly - Definició | Maig 2021\nQuè és una Cheerleader? - Definició de Kinkly\nDefinició: què fa Vol dir que animadora?\nUna animadora és membre d'una plantilla que fa una aposta per un equip esportiu. Una animadora busca inspirar els jugadors i augmentar la moral dels seguidors. Poden fer-ho cantant o fent una rutina que consisteix en salts, tombades, acrobàcies i moviments de ball. La majoria de les animadores són dones atractives. En general porten vestits reveladors i realitzen moviments de ball suggerents, molts homes de dretes fantasien sobre les animadores.\nExplica Kinkly Animadora\nLes animadores solen ser estudiants de secundària o universitat femenines. El terme animador també es pot aplicar a aquells que participen per a un equip esportiu professional, tot i que alguns prefereixen referir-se a aquests individus com a membres d’una esquadra de ball.\nMoltes feministes consideren que el terme animadora disminueix, ja que suggereix que el paper femení és simplement animar als homes i somriure-les. També senten que els moviments provocatius de la dansa i els vestits desenfrenats que porten les animadores faciliten la seva objectivització.\nTot i que l’al·lusió pot ser una pràctica seriosa i desafiant l’atletisme, el terme animador també s’utilitza a vegades de manera despectiva per descriure una dona que utilitza el seu cos en lloc dels seus cervells per guanyar-se la vida.\nEls personatges alegres apareixen habitualment en pel·lícules pornogràfiques i en llocs web per a adults.\nquè és pomosexual\npreservatiu de pell d'ovella\nescopir durant el sexe


Dies de gresca, aigua i diversió en honor a la patrona\nOliana (l'Alt Urgell), pels volts del dia 2 d'agost\nProcessó del dia 2 d'agost\nLa vila d’Oliana, situada en un petit turonet a l’esquerra del riu Segre, celebra la seva festa major en honor a la Mare de Déu dels Àngels, patrona de la vila, que s’escau pels volts del 2 d’agost. Aquesta és la segona població en nombre d’habitants de l’Alt Urgell i un indret de pas en moltes rutes.\nLa Mare de Déu dels Àngels és una representació de Maria, la deessa Mare, mare de Déu, emblema de la fecunditat i símbol de la maternitat. La característica d’aquesta Mare de Déu és que duu un nen als braços amb qui comparteix la subjecció a una esfera i que de la seva figura n’irradien diversos rajos de llum. Sota els seus peus hi ha diversos àngels.\nL’inici de la devoció i el culte per aquesta marededéu està fonamentat en tres llegendes. La més popular explica que antigament Oliana retia culte a la Mare de Déu dels Socors en una petita capella d’una ermita i que un any que es volgué pintar la imatge ocorregué un fet extraordinari. Segons l’ermità durant la nit una àngels acabaren de pintar la imatge que el pintor havia deixat a mig acabar. D’aquí que els habitants de Oliana rebatejaren aquesta imatge amb el nom de Mare de Déu dels Àngels.\nAlguns actes destacats\nEls de la festa major són una dies plens de tot tipus d'activitats. Dijous 2 d’agost és el dia central de la festa amb la processó de la Mare de Déu pels carrers del poble al matí, les sardanes al vespre i els balls de nit amb música d'orquestra i un punxadiscs.\nModernament s'hi realitza l’Aquaeròbic, un acte amb ànims de refrescar l'ambient a les piscines municipals, una Mega Festa Aquàtica a les piscines i la cursa dels Carricotxes, una baixada de vehicles fets artesanalment. Finalment, quan entra la nit, el foc corre gràcies a les forces diabòliques d'Oliana en un correfoc que passa per tot el poble i que dóna pas a un gran concert amb música del país.\nUna altra de les característiques d’aquesta festa és que s’hi havia ballat diversos balls avui perduts. En primer lloc, sembla que durant el segle XIX i principis del XX s’hi havia ballat un ball de bastons, del que es desconeix la partitura i la coreografia, però que podria estar emparentat amb els balls de bastons que es ballen al Pirineu.\nSegons en Joan Amades a Oliana per la festa major s’hi havia ballat també el Ballet de Déu i un ball de cascavells, dels que en dona força detalls i que, malgrat això, al poble no en tenen cap record.\nFotografies: Joan Bellmunt i Figueras\nLes tres llegendes\nPer a conèixer el contingut de les tres llegendes relacionades amb la Mare de Déu d’Oliana, vegeu el llibre “Devocions Marianes Populars, L’alt Urgell i la Cerdanya”, de Joan Bellmunt i Figueras.\nData de publicació digital: 2/5/2007 4292 lectures\n25790 Oliana (l'Alt Urgell)


▷ ⭐Definició de si⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de si\nDefinició de si\nara pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula si, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa si.\nCavitat o depressió, especialment orgànica.\nCavitat aèria dels ossos del crani i de la cara, que comunica amb les fosses nasals.\nDilatació en un conducte o vas.\nDepressió entre dos lòbuls adjunts.\nCavitat pregona i estreta plena de pus.\nPart del cos on la dona porta l’infant concebut.\nPart anterior del pit.\nPart interna d’alguna cosa.\nExpressions i frases fetes amb si\nQué vol dir tant sí com no\ntant sí com no, hauràs de perdre mig matí per renovar-te el passaport.\nSinònims de si\n¿Cóm es diu si en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice si en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol si has de entendre que la seva traducció és si pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar si\n—vols un entrepà? –Sí.\nel si es troba entre el la i el do.\n(Art. 25). Les persones portadores del […] VIH poden portar una vida productiva […] durant nombrosos anys si reben tractament, […] ajuda social i una millor alimentació.\nell sí que en sap, de jugar a escacs.\nQuè fruites i […] vegetals he d’evitar si el meu nivell de potassi és alt?\nSi una part no compareix o no defensa la seva causa, això no impedirà la continuació del procediment.\nSi a l’introduir una nova vista general, s’observa que ja existeix en el SIS aquest mateix número de sèrie i / o de matrícula, cal suposar que aquesta […] nova descripció donarà […] lloc a més d’una descripció del mateix vehicle.\nsi m’acompanyes, aniré al funeral.\nL’Estat membre […] informador comprovarà si el cas és adequat, pertinent i important com per justificar la introducció de la descripció en el SIS II.\nEl registre de la PN segueix sent un mecanisme escrit a mà, encara que hi ha la voluntat […] política de computarizarlo si hi ha recursos disponibles.\nEls nostres cafeters obtenen […] el reintegrament del 20% si han comprat fertilitzant […] de comptat.\nEl proveïdor d’un article li […] facilitarà informació si l’article conté […] substàncies extremadament preocupants incloses […] en la llista de possibles substàncies per a autorització en concentracions superiors al 0,1%.\nno sé si hi anirem avui o demà; em pregunto si arribarem a temps.\nSi és així, la unitat estarà a punt per a […] la seva utilització i podrà passar a la secció següent.\nell sempre parla de si mateix.\nUn altre agafa una banana, se la posa a l’orella com si fos un telèfon i diu: «Hola».\nEn molts casos, la persona simplement espera, utilitza remeis casolans i truca al […] metge posteriorment només si els símptomes persisteixen.\nSi ja va instal·lar un programa […] antivirus en el seu equip, és important mantenir-lo actualitzat.\n4. Només es permet enganxar-la a […] la finestra del darrere si el vehicle compte […] amb un segon retrovisor extern.\nNokia podria fer-li la […] pregunta de seguretat si vostè oblida la seva contrasenya.\nEls meus tres fills treballen en el […] negoci, però els vaig dir: «Si no us agrada aquest negoci, […] millor no li entris».\nHa posat en el personatge de Mer una gran sensualitat, l’ambigüitat d’un ‘home-dona’ que, trobant intolerable haver […] estat abandonat per una dona, explota al màxim la seva […] virilitat, fins i tot si després fa […] la compra, cuina i neteja la casa.\nSi utilitzeu un antiàcid, prengui-ho […] després de prendre la seva hyoscyamine i de menjar el seu menjar.\nAquest correu electrònic inclourà el nombre de […] seguiment del paquet si escau.\nSi no era un projecte preconcebut, […] ¿com has desenvolupat el guió?\nNomés es facilita ajuda pública, en […] forma d’ajuda social, serveis socials o acolliment en un […] establiment de cures, si no és possible l’ajuda […] familiar.\nla núvia va donar el sí davant l’altar.\nEn aquest cas procedeix comprovar pel que fa al […] producte semiacabat si la llet que conté […] és una part essencial del mateix, bé […] per la seva quantitat, bé pel seu efecte caracteritzador.\nSi es mira la gamma completa de colors per a l’estiu 2009, la moda viatja al voltant del món, potser preguntant-se si segueix les fantasies […] de viatgers del […] món descansant de la feina de casa.\nPer al repte d’aquesta setmana, vegi si pot identificar aquestes […] llegendes.\nPodran quedar encallats si la safata es tanca […] inesperadament!\nEn l’actualitat, no hi ha dades […] suficients per determinar si l’administració de […] suplements amb iode (per igualar les […] taxes d’emmagatzematge fetal) a nounats prematurs prevé la morbiditat i mortalitat de aquests.\nSi us plau, […] tingui en compte que si es desactiven les […] galetes, vostè. No podrà visualitzar algunes parts d’aquest lloc que millorarien la seva visita.\nSi el residu deixa de ser […] un residu, comença un nou cicle de vida de la substància.


Tornaran a fer obres al camp de futbol de Sant Antoni al haver detectat mancances d'accessibilitat • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ha tret a licitació una contractació d’obres que faran al camp de futbol de Sant Antoni, en concret, als vestidors i grada d’aquest recinte. Es tracta d’una mena de segona fase, ja que el consistori ha avaluat que, després de les obres dels nous vestuaris i graderia, hi ha mancances en termes d’accessibilitat i aïllament tèrmic.\nEn aquest sentit, les obres comportaran la instal·lació d’un ascensor a la zona de graderia, l’escala metàl·lica actual passarà d’ubicar-se a la façana est a la oest, permetent fer a la zona est una escala més àmplia i que en dos trams continus permet arribar a una plataforma que es troba al nivell superior de les grades. Paral·lelament, es faran els acabats dels vestidors i es col·locarà una façana ventilada amb un acabat exterior de xapa metàl·lica plegada per solucionar els problemes d’aïllament tèrmic. L’alcalde de Calonge i Sant Antoni, Miquel Bell-lloch, ho explicava a Ràdio Capital:\nAmb aquestes obres, també es farà ja un espai defintiu per al control de la calefacció, ventilació i caldera. En definitiva, el projecte, d’uns 250.000 euros de cost, ha de permetre complir amb el Codi tècnic de l’edificació i la Llei 13/2014 d’Accessibilitat, i també el Decret 135/1995 amb el que quedava aprovat el Codi d’Accessibilitat.\nArticle anteriorComencen les obres per millorar la plaça Murada de Palamós\nArticle següentEls Amics de les Arts anuncien el seu nou disc “El senyal que esperaves”


25 de setembre de 2007 – Bloc d'en Joan Jubany\nDaily Archive: setembre 25, 2007\nAquest vespre he enllestit la composició gràfica del Bon CUP de falç, el butlletí informatiu del grup municipal de la CUP a l'Ajuntament de Mataró. Amb aquest full de dos A3 plegats pel mig (8 pàgines A4) anirem informant mensualment de les activitats de la Candidatura d'Unitat Popular de Mataró, especialment per fer arribar a qui li interessi la feina que anirem fent a nivell institucional. La instituicional, però és només una de les dues cames de la CUP. L'altra és i continuarà sent la lluita al carrer, com hem fet sempre.\nDel nom de la publicació, ideat per en Xevi, n'estic molt content. És d'una estrofa de Els Segadors, però amb un punt d'irreverència, ja que el cop esdevé un cup. Per una banda traiem ferro als sacrosantificatss símbols nacionals, que sovint semblen allunyats de la política local, però alhora , i d'altra banda, recordem en un butlletí estrictament local el nostre referent d'alliberament nacional dels Països Catalans.\nEl disseny de la capçalera és obra meva. He jugat amb el logo de la CUP combinat amb una Helvetica ultra light. El número gran a la part superior dreta no ha agradat a tots els companys i companyes, que l'han trobat desmesurat. Quan anem pel número quaranta penso que les seves grans dimensions ajudaran a localitzar els butlletins a primer cup (perdó, cop) d'ull. en general he procurat ser generós amb els blancs, però l'assemblea hi ha volgut posar molt de text, almenys en aquest priemr número. Volem dir-hi moltes coses i haurem d'aprendre a resumir-les.\nSi vols veure la resta del butlletí te'l pots descarregar en format PDF del web de la CUP de Mataró.


Esteban Chaves 'puja' al podi després de l'Aubisque\nEsteban Chaves, ahir.\nActualitzada 04/09/2016 a les 07:43\nEl resident Esteban Chaves es va col·locar ahir a la tercera posició de la classificació general de la Vuelta a Espanya després de l’etapa reina disputada als Pirineus francesos amb arribada a l’Aubisque. El colombià de l’Orica BikeExchange, que ja va ser segon a l’última edició del Giro d’Itàlia, es va col·locar a 2’01” del líder de la general, el seu compatriota Nairo Quintana, que manté 54” de marge sobre el segon classificat, Chris Froome.\nEl del Movistar va provar sort sis vegades en el darrer port de la jornada però el britànic de l’Sky, conservador, va dedicar-se a resistir els atacs de Quintana coneixedor de l’avantatge que li atorga la contrarellotge de l’antepenúltima jornada si resisteix a la muntanya. A la Camperona i els llacs de Covadonga, Froome va cedir respecte al colombià però després de la demostració de força a Peña Cabarga va evidenciar que tot i estar lluny de la versió mostrada al Tour pot tenir-ne suficient per sumar el doblet. Els grans perjudicats de la jornada van ser Alejandro Valverde, que va caure del podi, i Alberto Contador, que va cedir 2’07” i és sisè a 3’28” de Quintana.\nL’etapa va caure en mans de l’holandès Robert Gesink, que després d’una llarga escapada va deixar enrere en els darrers 200 metres els seus dos companya d’aventura, Kenny Elissonde i Egor Silin. Entre el neerlandès i els favorits va creuar la línia de meta Simon Yates, ara quart a la general a 16” d’Esteban Chaves.\nEls corredors afrontaran avui una etapa de 118,5 quilòmetres entre Sabiñánigo i l’estació d’esquí de Formigal amb dos ports de tercera i segona categoria abans de l’ascens final a los Santos, de primera.


Passatgers i transbordadors de cotxes Loutraki\nLoutraki preus de bitllets de passatgers i transbordadors de cotxes, horaris, reserves de bitllets i informació per a transbordadors navegant des Loutraki a Volos i Skiathos.\nComparar ferri bitllet preus disponibles a Loutraki en temps real i reservar els bitllets disponibles automòbils i passatgers més barats Loutraki navegant des Loutraki, Volos i Skiathos amb els transbordadors Jets Mar en línia amb confirmació immediata. Cerca personalitzada\nPreus de les entrades i Reserves Entrades llibre Loutraki Ferri amb dolls marítimes per al transport de navegació des Loutraki a Volos i Skiathos en línia amb antelació per gaudir el preu del bitllet de ferri disponible més barat.\nEl preu que veu és el preu que es paga. No hi ha extres ocults ni sorpreses com el recàrrec per combustible addicional o càrrec per servei i no et cobren res extra per pagar amb una targeta Visa. El preu que li citem el seu bitllet del passatger o Loutraki ferri seleccionat, allotjament a bord i tipus de vehicle és tot haurà de pagar, i això és una promesa. Per obtenir un preu de bitllet de ferri Loutraki i reservi el seu bitllet de ferri de manera segura en línia si us plau utilitzeu el formulari de reserva de ferri en temps real a l'esquerra. Vostè també és capaç d'afegir un hotel al seu destí, o en qualsevol altre lloc, per la seva bitllet de ferri en completar la seva reserva de bitllets de ferri. Més Sobre Loutraki\nLoutráki és el segon port més gran de l'illa de Skopelos i molts dels transbordadors entre les illes diuen aquí. Com a tal, Loutraki és el primer lloc que molts visitants internacionals van a veure. Els aerolliscadors de Skiathos diuen aquí abans de navegar al voltant de l'illa de Skopelos Town (Hora).\nHi ha una platja de graveta a Loutraki que també serveix com la platja principal per als habitants de la propera Glossa. Aquesta platja cap a l'oest és un bon lloc per passar la tarda prenent el sol abans de veure-la establert més enllà de la veïna Skiathos. Per a aquells que busquen la reclusió, és possible trobar cales al llarg de la costa de Loutraki, en particular al sud del poble.\nA diferència de Glossa, que s'alça sobre el turó darrere de Loutraki, un lloc molt millor orientat per als turistes i visitants internacionals. No obstant això, Loutraki no té el mateix encant rústic, ja que és elevada veí.\nLoutráki està connectat a Atenes per terra i per ferrocarril (80 km) i es pot connectar per via marítima a Pireu (Istme) i Patras, és a dir, els punts principals d'entrada del país. El clima i el medi ambient Una combinació única de les condicions climatològiques i l'entorn natural fa Loutraki un lloc privilegiat. Un clima mediterrani temperat, brises perfumades amb iode del mar cristal·lí, platges magnífiques que han rebut quatre "Bandera Blava d'Europa", els premis, i l'aire carregat d'oxigen enderrocat pel vent benèvola nord que bufa a través dels boscos d'avets de la muntanya . Gerania són alguns dels seus actius. La seva sol prolongada durant tot l'any i la falta d'humitat són particularment favorables per al turisme de salut i per a la recuperació post-tractament natural. Si s'allotja en Loutraki Instal·lacions per als turistes a Loutraki estan particularment ben desenvolupades, ja que el lloc traditonally s'ha relacionat amb el turisme de salut i els banys calents durant tant de temps. Hi ha 57 hotels de totes les categories i una gran quantitat de pensions i apartaments moblats a punt per rebre els milers de visitants que arriben a la famosa durant tot l'any spa i sobretot a l'estiu. Una dieta adequada està garantida gràcies als nombrosos bons restaurants i tavernes que serveixen peix fresc i qualsevol altra cosa es podria desitjar. Els devots d'esports aquàtics descobreixen que Loutraki és un paradís amb les condicions ideals per a la natació, windsurf i pesca. També hi ha abundants pistes de tennis, pistes de bàsquet i voleibol, i pistes de futbol, que completen les possibilitats de vacances, naturalment sana combinada amb exercici. ha oportunitats il·limitades per a l'entreteniment i compres. Hi ha una gran quantitat de botigues, boutiques, botigues de jewellry, galeries d'art, cinemes, discoteques, bars i discoteques, oferint alguna cosa per a totes les edats i inclinacions. esdeveniments culturals Desenes de concerts, representacions teatrals i esdeveniments donen una qualitat d'un altre tipus a un dia de festa Loutraki. Les bandes municipals, les majorettes, les aparicions de grups musicals i artistes ben coneguts, tant grecs i estrangers, les nombroses exposicions d'art, les festes plenes de diversió, tots fan la vida del turista més colorit i entretingut. En aquests animats voltants, recuperació i rehabilitació posterior a la teràpia tingui lloc de la forma creativa i gratificant agradable, més. Loutraki és un lloc extraordinàriament vital i festius prendre la forma d'una experiència emocionant inoblidable, tant per a nens com per a adults. Excursions La ubicació ideal de l'Loutraki, una barreja única dels més nets dels mars i encantadores cales amb paisatges de muntanya, boscos de pins i exuberant vegetació que creix fins a la vora de l'aigua, ofereix innombrables possibilibes per viatges curts de tot el camp grec. Per a aquells que adoren la mar hi ha moltes platges verges es pot accedir en vaixell. Per als amants de les altures, la gamma Gerania està prou a prop per a passejos romàntics i excursions a les muntanyes més enèrgiques. Loutraki també està molt ben posicionada per fer excursions a alguns dels llocs arqueològics més importants de Grècia, com l'antiga Corint, Delfos, Micenes, Epidaure, Olympia i l'Acròpolis a Atenes. Temples i esglésies bizantines es troben dins d'una distància curta de la ciutat; Aquests inclouen el Hereo en exquisida llac Vouliagmeni i els monestirs enclavats a les muntanyes.\nGarantia de Millor Preu del bitllet Ferry Loutraki\nGarantia del millor preu - Sempre li oferim la nostra més baixa disponible Jets mar de passatgers i transbordadors de cotxes preu de l'entrada cap i des Loutraki. No hi ha extres ocults ni sorpreses com el recàrrec per combustible addicional o despeses de reserva i també que no et cobren res extra per pagar amb una targeta Visa. El preu que citem seu bitllet del ferri de Loutraki seleccionat, allotjament a bord i tipus de vehicle és tot haurà de pagar, i això és una promesa!\nEn l'improbable cas que trobi el mateix en tot targeta integrada de ferri Loutraki més barat en el fullet de qualsevol altre operador turístic li prometem que farem el nostre millor esforç per superar aquest preu, o per oferir l'opció de sol·licitar un reemborsament. Per reservar bitllets de ferri d'automòbils de passatgers i Loutraki favor clica aquí. Atenció al client, televendes i Contacte amb nosaltres en ferryto.com que són capaços d'obtenir preus de bitllet de ferri en viu Loutraki, comprovar la disponibilitat de bitllets i llibre car ferri de passatgers des de i cap a Loutraki al nostre preu de butlleta disponible. Ferryto.com és part de la major xarxa de distribució de bitllets de ferri en línia del món proporcionant la capacitat de reserva sobre els operadors de ferri europeus principals incloent 80 de Loutraki ja més de 1,200 rutes altre ferri a tot el Regne Unit, França, Espanya, Irlanda, Holanda, Europa de l'Est, la Mediterrània, el Bàltic i el nord d'Àfrica. Per obtenir més informació, respostes a preguntes freqüents o posar-se en contacte amb nosaltres directament si us plau clica aquí. Sobre nosaltres


[EXCLUSIVA] Anna Gabriel obté el permís de residència a Suïssa per 5 anys - Ona Bages Ona Bages\nJuny 29th, 2018 Olga Gili Notícies, P1, POLITICA, Portada Sallent, Sallent 0 comments\nL’exportaveu de la CUP, Anna Gabriel, ha obtingut el permís de residència suís per 5 anys. Ho ha dit la seva mare, la sallentina Maribel Sabaté, de 72 anys, en una entrevista a Ona Bages, on també explica en primera persona el fet de tenir la filla exiliada.\n“Quan l’Anna em diu que marxa és un dels pitjors dies de la meva vida“, confessa Sabaté. Gabriel va fer el pas d’exiliar-se el passat febrer a Ginebra per tal d’evitar la presó. Aquesta va ser la resposta de la mare:\nDes que la sallentina va marxar, ha estat a l’espera del permís de residència per poder buscar un lloc de treball i optar a convocatòries. La notícia de què ha aconseguit el permís de residència a Suïssa reforça la seva estada al país i li dona tranquil·litat.\nUn dels factors importants és Sallent. El poble recolza i recorda a una sallentina que “sempre ha corregut per Barcelona però la seva residència és aquí i sempre ho serà”, afirma Sabaté. També remarca que l’ajuda i el reconeixement del poble fa que se senti recolzada i sobretot agraïda. “De vegades necessito expressar-me i quan la gent em pregunta em sento agraïda” afirma Sabaté.\nLa por de la mare és si podrà tornar a veure-la. Confessa, però, que la visitaran de nou aquest estiu -juntament amb el seu germà David, la seva cunyada Olga i la seva neboda Berta.\nSabaté també fa referència durant l’entrevista a sobre les informacions “falses” que s’han dit sobre la seva filla. Remarca que “gairebé tot és mentida” i que ha optat per a no informar-se per Internet.\nL’entrevista sencera s’emetrà avui divendres, a les 13h, a Ràdio Santpedor i Ràdio Sant Fruitós, i a les 20h a Ràdio Sallent. Dissabte sonarà a Castellet Ràdio a les 10h i a Ràdio 010 a les 11h.\nPodeu escoltar aquí tota l’entrevista\nNext article Tornen el temps assolellat i les temperatures càlides\nPrevious article Tres alumnes de l'institut d'Auro superen el 9 a la selectivitat


Gandia presenta “Nits de Terrassa” al Centre Cívic Roís de Corella\n– L’àrea de Convivència presenta una extensa programació amb monòlegs, música i cinema per als mesos de juliol i agost, des de les 22 h.\n– Els assistents podran sopar al restaurant “Paradís de Glòria”, mentre hi veuen les actuacions, reservant al telèfon 606 60 49 17. O prendre-hi una consumició fins a omplir l’aforament.\n– Si han pres totes les mesures preventives enfront de la Covid-19 i és obligatori l’ús de mascaretes.\n“Dilluns presentarem el Casal d’Estiu per a xiquets i xiquetes de 4 a 12 anys, del 13 de Juliol al 7 d’agost, una programació que ens demanaren els nostres consellers i conselleres del Consell de la Infància de Gandia. Doncs, en la mateixa línia de retornar a la normalitat dins totes les mesures de seguretat, és un plaer col·laborar amb les activitats del Centre Cívic Roís de Corella. En aquest cas les organitzades des de l’àrea de Convivència junt amb el restaurant Paradís de Glòria”, ha assegurat Gil.\nDes de la gerència del restaurant han assenyalat que “Fa ja un any aproximadament que em vaig fer càrrec del restaurant del Centre Cívic Roís de Corella. Volem oferir una programació lúdica per a tots i totes les persones del barri Roís de Corella. Facilitant que puguen gaudir d’aquest magnífic entorn”.


SOPA(R) de Lletres: una cruïlla de llengua, cultura i diversitat - CAL\nPublicat el 04 de juny 2019\nAquest divendres passat, 31 de maig, l’Ateneu Popular de Nou Barris va ser l’espai triat per celebrar el SOPA(R) de Lletres en què la CAL lliura cada any els guardons del Concurs de microrelats. En aquesta ocasió, l’acte va comptar amb la participació de diverses escoles i entitats del districte barceloní, que van traslladar a l’escenari tota mena d’iniciatives entorn de la llengua i la realitat social que viuen diàriament.\nEl SOPA(R) va tenir, com a preàmbul, una cercavila de gegants i capgrossos de les escoles Antaviana, Mestre Morera i Trinitat Nova que va transcórrer per diversos punts fins arribar davant de l’Ateneu, on famílies i alumnes van seguir la festa amb un berenar i actuacions de la xaranga Bellots Band, la colla castellera Els Engrescats de Collserola i el grup de percussió Trini K-Boom.\nUn cop acabades aquestes activitats, al teatre de l’Ateneu va començar el SOPA(R) de Lletres, enguany conduït per Antoni González “Tòfol”, el qual va cedir la paraula a Laia Alsina que, en nom de l’entitat amfitriona, va repassar la lluita veïnal que l’any 1977 va propiciar el naixement del projecte autogestionat que constitueix l’Ateneu Popular de Nou Barris i també va referir l’aposta de l’entitat per la llengua.\nTot seguit, un mestre de l’Institut Escola Antaviana (Roquetes) va explicar al públic com treballen la glossa en català els alumnes de 5è en el marc del projecte Corrandescola, iniciativa que es va poder visualitzar amb un vídeo.\nA continuació, els alumnes de 4t, 5è i 6è de l’Escola Mestre Morera (Ciutat Meridiana) van retre homenatge a Joan Brossa, de qui aquest 2019 es commemora el centenari del naixement, amb la projecció de poemes visuals elaborats pels mateixos nois i noies; molts d’aquests poemes es van poder veure en directe, en una exposició instal·lada al vestíbul de l’Ateneu.\nAmb la lectura d’un manifest els alumnes de 6è de l’Institut Escola Trinitat Nova van presentar un rap feminista elaborat per ells mateixos, el vídeo del qual ―amb el títol “La Trini se viene arriba”― es va poder visionar dins la sala. En acabat, van desplegar un seguit de lletres disposades de tal manera que es podia llegir el missatge “El respecte no té gènere”.\nAbans de cloure la primera part de l’acte, dues alumnes del Centre de les Arts del Circ Rogelio Rivel van interpretar el número d’acrodansa “Entre poc i massa!”.\nLa segona part del SOPA(R), que va comptar amb l’assistència d’unes cent vint persones, va venir marcada per la lectura del Manifest del Correllengua 2019, enguany escrit pel president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart ―pres polític i ostatge de l’estat Espanyol des de fa més d’un any i mig―; pel lliurement de premis del IV Concurs de microrelats i per la presentació del llibre Microhistòries a cor obert.\nDe la mà de Jordi Muñoz, director de l’Escola d’Escriptura de l’Ateneu Barcelonès, es van anunciar les persones guardonades en les dues modalitats de la quarta edició del Concurs: la Categoria Oberta i la Categoria Xerrem. Al llarg de l’entrega de premis es van llegir i escoltar els relats premiats.\nA continuació, es va presentar el llibre Microhistòries a cort obert, publicació editada per Òmnium Sants – Montjuïc que relliga tots els relats de la Categoria Xerrem que han participat en la convocatòria 2018 i 2019 del Concurs de microrelats.\nEl SOPA(R) va concloure amb les paraules de Pep Ribes, president de la CAL, que, a més de felicitar les persones premiades en el Concurs de microrelats 2019, va agrair i reconèixer la tasca de les escoles i les entitats de Nou Barris en favor de la llengua, la cultura i la convivència en la diversitat.\nPodeu veure un recull de fotografies del SOPA(R) de Lletres a la galeria d’imatges


L’acte ha tingut lloc aquest divendres 20 de novembre a la Universitat Rovira i Virgili, a Tarragona, en el transcurs d’una cerimònia en la qual la rectora de la Universitat de València, Mª Vicenta Mestre, ha pronunciat la laudatio de la Dra. Lluch, catedràtica emèrita de la Universitat de València. En la mateixa cerimònia el cirurgià Joan Viñas, qui va ser rector de la Universitat de Lleida, ha rebut, també aquesta màxima distinció de la Xarxa Vives d’Universitats.\nLa Universitat Rovira i Virgili (URV) ha acollit aquest divendres 20 de novembre el lliurament de les Medalles d’Honor 2020 de la Xarxa Vives d’Universitats (XVU). El guardonat i guardonada d’enguany han estat la Dra. Anna Lluch, a proposta de la Universitat de València i de la Jaume I, i el Dr. Joan Viñas, a proposta de la Universitat de Lleida.\nL’acte ha estat presidit per María José Figueras, presidenta de la XVU i rectora de la Universitat Rovira i Virgili. La Dra. Figueras ha destacat que el “treball incansable per la ciència, la docència, la cultura, la societat, i la defensa de la llengua pròpia” de Lluch i Viñas “és una empremta inesborrable en la història de les nostres comunitats.”\nL’homenatge a la Dra. Anna Lluch s’ha iniciat amb la lectura de la laudatio que la rectora de la Universitat de València (UV), Dra. Mª Vicente Mestre, ha pronunciat a la guardonada. La rectora de la UV ha descrit la trajectòria de la Dra. Lluch de “brillant i excel·lent. Brillant pels seus rellevants mèrits, excel·lent pels seus magnífics resultats”.\n“La Dra. Anna Lluch ha combatut des de primera línia una de les malalties que, amb més virulència, ha colpit la nostra societat: el càncer, i especialment el càncer de mama”, ha afegit. La rectora de la UV també ha ressaltat el compromís de la Dra. Lluch amb la llengua, “perquè la nostra és llengua de docència, de ciència, de treball, de família; de passat i de futur”, ha emfasitzat en un discurs en què ha recordat la tradició de la Facultat de Medicina en la Universitat de València, es que es remunta a la fundació de la Universitat en 1499. Pel que fa als nombrosos reconeixements rebuts per la Dra. Lluch, Mestre ha volgut destacar que, “per sobre de tot, hi ha un premi que obté cada dia: la gratitud de les milers de persones que ha tractat, no sols mèdica sinó humanament.”\nAnna Lluch Hernández (València, 1949) es va graduar per la Facultat de Medicina i Odontologia de la Universitat de València el 1978. Va obtenir el grau de doctora a la mateixa universitat, on també va ser catedràtica de Medicina, perfil en Oncologia, i d’on actualment n’és professora emèrita. La seua trajectòria professional ha estat molt vinculada a l’Hospital Clínic Universitari de València, on ha atès a més de 12.000 pacients de càncer de mama i d’on ha sigut cap del Servei d’Hematologia i Oncologia.\nTambé ha col·laborat amb les autoritats sanitàries de la República de Moçambic i ha gaudit d’estades a centres internacionals, com l’Institut de Tumors de Milà o el Centre Oncològic MD Anderson de Houston. Reconeguda com a una de les figures més destacades de l’anomenada “medicina personalitzada en càncer de mama”, les aportacions científiques de la Dra. Lluch han tingut un gran impacte en la recerca de fàrmacs i nous tractaments del càncer de mama i d’ovaris. Fruit de la seua trajectòria, ha rebut nombrosos premis i reconeixements, entre els que destaquen el doctorat ‘honoris causa’ per la Universitat Jaume I de Castelló, l’Alta Distinció de la Generalitat Valenciana al Mèrit Científic, la Medalla del Consell Valencià de Cultura i la Medalla de la Universitat de València.\nAquest contingut ha estat adaptat per l’àrea de comunicació institucional del Gabinet de la Rectora de la Universitat de València a partir del contingut creat per la Xarxa Vives d’Universitats.\nFile in: Premis i distincions , PDI


Inscriviu-vos a l'acte de lliurament dels Reconeixements CoopCat 2019\nReserveu-vos el divendres 13 de desembre a les 11 h. L’acte es realitzarà a l’Auditori del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona.\nEl pròxim 13 de desembre se celebrarà la tercera edició dels Reconeixements CoopCat, uns premis que es consoliden i que refermen la seva vocació d’aplaudir la bona feina de les cooperatives de qualsevol branca i àmbit territorial: organitzacions mereixedores d’un reconeixement institucional per la seva contribució a la societat catalana, al cooperativisme i per traslladar els principis i valors cooperatius a la vida diària.\n⇒ Recordeu d’inscriure-vos seguint aquest enllaç, l’aforament és limitat.\nUns Reconeixements CoopCat molt festius. CoopCat celebra 35 anys\nL’acte de lliurament dels Reconeixements CoopCat 2019 dona l’oportunitat de celebrar plegats la bona feina i salut del teixit cooperatiu català i també de brindar pel 35è aniversari de la Confederació de Cooperatives de Catalunya.\nPublicat a Actualitat i notícies, Calaix de Sastre amb les etiquetes Premis i reconeixements\n← La FeCEC cooperarà amb escoles cooperatives de la Iniciativa Bbom de Turquia6 àmbits de les escoles cooperatives que afavoreixen la transformació educativa →


Rosa Mari Martín: “Per donar respostes efectives necessitem la implicació de tota la xarxa associativa”\nAkwaba en baule significa ‘benvingut’. “És la manera d’acollir a totes les persones que fan possible la nostra fundació”, indica la seva responsable. Sens dubte, una bona forma d’obrir les portes a qui ho necessita.\nQuina és la raó de ser de la Fundació Akwaba...?\nAjudar a les persones a sortir de les situacions de pobresa i vulnerabilitat apostant per la capacitació com a eina de transformació social, per l’educació en valors i per la igualtat d’oportunitat. Els nostres projectes estan encaminats a promoure la participació i la coresponsabilitat per generar una societat més justa i sense discriminació.\nCom va néixer Akwaba i amb quina finalitat...?\nLa Fundació Akwaba va néixer l’any 1992 i es creà a partir de les inquietuds d’un grup de joves amb ganes de millorar les condicions de vida de les persones del sud i de la gent del nostre entorn.\nEn concret, quins són els vostres principals àmbits d’actuació...?\nEls nostres àmbits d’actuacion són l’acollida, la inclusió sociolaboral, la formació i la sensibilització. Des de l’àrea d'Acollida i Formació treballem per la capacitació i l’adquisició d’eines que fomentin la participació activa en el seu entorn, barri o ciutat per mitjà de diversos actes i activitats. Pel que fa a l’àrea de Sensibilització, aquesta es vehicula a través de campanyes socioeducatives, a través d’accions específiques en centres educatius i en l’espai públic. Finalment, tenim el Punt Òmnia, un espai de socialització, participació i inclusió social, on a través de les TIC afavorim la promoció individual i la cohesió social.\nActualment, dins de l’àrea de Sensibilització esteu duen a terme una campanya per formar persones critiques amb actituds racistes i sexistes...\nExacte! La campanya es titula “Ni uniformes ni etiquetes: per una escola i un món intercultural i amb equitat de gènere” i té per objectiu formar infants i jovent crítics capaços d’identificar les discriminacions i desigualtats de gènere i d’interculturalitat, i que generin propostes de transformació en el centre educatiu i l’entorn local i global.\nAixí doncs, a quins col·lectius de persones es dirigeix Akwaba...?\nPrincipalment a persones migrades en situació de vulnerabilitat i altres col·lectius, com poden ser la gent gran, persones soles amb fills i filles al seu càrrec o aturats de llarga durada. Per a nosaltres és important descobrir-los expectatives, crear possibilitats i donar-los recursos.\nI en quina part del territori interveniu amb major presència...?\nMajoritàriament els nostres projectes els realitzem a la ciutat de l’Hospitalet de Llobregat, concretament als barris de Collblanc - La Torrassa. També tenim presència a Barcelona i Tarragona on desenvolupem les campanyes socioeducatives.\nCompteu amb persones voluntàries per a tirar endavant els projectes de la Fundació Akwaba...?\nI tant! Són una part molt important del nostre equip. Recolzen i donen suport a les activitats, col·laboren juntament amb l’equip tècnic i participen activament de la vida de l’entitat.\nCom es poden posar en contacte amb vosaltres...?\nSi algú vol col·laborar amb nosaltres ho pot fer posant-se en contacte a través de la web o trucant al 934407696.\nPer acabar, imagino que esteu en contacte amb altres entitats per a desenvolupar la vostra tasca...?\nSí. Treballem conjuntament amb les entitats de la nostra ciutat, participem en espais de reflexió, plataformes i xarxes d’inclusió sociolaboral. Per poder atendre correctament, donar respostes efectives i de manera integral necessitem de la participació, la coordinació i la implicació de tota la xarxa associativa.\nFundació Akwaba, Rosa Mari Marín, acollida, insercio laboral, integració social, exclusió social\nMarató solidària per l’emergència social de la crisi de la Covid-19


què significa quan la teva vida parpelleja davant dels teus ulls: ciència de nosaltres - Neurociència\nEs tracta d’un trope molt conegut en pel·lícules, llibres i gairebé qualsevol altra forma d’explicar històries on el protagonista té una experiència propera a la mort: en el moment de comptar, veuen la seva vida parpellejant davant dels seus ulls: tot el seu passat es despertava abans. ells, una reproducció de tots els moments més significatius.\nI el fenomen no es limita a la ficció: nombroses persones han informat dels que els investigadors anomenen “experiències de revisió de la vida” o LRE, inclosos alguns científics. Prenguem per exemple, Eben Alexander, un neurocirurgià que afirma haver parlat amb Déu en una experiència propera a la mort. No hi ha gaires evidències per donar suport a l’existència de LRE, però, el millor que poden fer els investigadors és aprofitar-les amb experiències al·lucinadores o oníriques.\nPerò un nou estudi sobre consciència, publicat a la revista Consciència i Cognició, adopta un enfocament diferent per avaluar els LREs i, segons els autors, afegeix tant suport neurològic com estadístic a l'argument que realment existeixen.\nPer a l’estudi, un equip d’investigadors liderat per Judith Katz, neuròloga de la Universitat Hadassah de Jerusalem, va analitzar set relats de LRE que havien recollit a través d’entrevistes en profunditat. Van trobar que totes les històries tenien diversos elements en comú, incloent-ne alguns que contradeien idees generals sobre com es veu un LRE. L'ordre dels esdeveniments, per exemple, rarament era cronològic; més sovint, els entrevistats informaven de presenciar els seus esdeveniments de la vida per ordre aleatori, o fins i tot simultàniament. Aquí hi ha què dir un participant que va passar per una experiència gairebé mortal sobre la línia de temps de la seva LRE:\n'' No hi ha una progressió lineal, hi ha límits de temps [...] Va ser com estar-hi durant segles. Jo no estava en temps / espai, així que aquesta pregunta també se sent impossible de respondre. Un moment, i mil anys ... tots dos i els dos. Tot va passar alhora, o algunes experiències de la meva propera mort van passar al mateix temps que altres, tot i que la meva ment humana les separa en diferents esdeveniments. '\nUn altre element comú dels LRE va ser la inclusió d’experiències profundament emocionals des de la perspectiva d’altres properes a elles. Això és el que havia de dir un altre participant: '' Puc entrar individualment en cada persona i sentir el dolor que van tenir a la seva vida ... se'm va permetre veure aquella part d'ells i sentir per mi el que sentien '. Un altre: “Estava veient, sentia aquestes coses sobre ell [el meu pare], i compartia amb mi les coses de la seva primera infància i com li eren difícils les coses. De fet, tots els entrevistats a l'estudi van dir que després de la LRE, havien experimentat un canvi important en la perspectiva respecte a persones significatives en la seva vida o esdeveniments vitals importants. (En una entrevista, Katz va dir que va trobar la part més interessant de les conclusions de l'estudi.)\nEn conjunt, van escriure els autors, els fils comuns de tots els LRE no aporten només credibilitat a l’argument que el fenomen és real, sinó que també ajuden als investigadors a apropar-se a una definició. Tanmateix, per entendre de debò els LRE, els científics haurien d’identificar el que està passant al cervell mentre passen. Per a això, Katz i els seus col·laboradors van oferir algunes teories sobre les regions del cervell que podrien estar involucrades, centrades en àrees que emmagatzemen records autobiogràfics. Les còrtexes prefrontal, medial temporal o parietal, totes dins d'aquesta categoria, també són particularment vulnerables a la hipòxia i a la pèrdua de sang derivades d'experiències traumàtiques de prop de mort.\npenis adler hitler\nCom a darrer pas del seu estudi, els autors van crear una enquesta al voltant dels fils comuns que havien identificat als LRE i la van administrar a un grup de voluntaris en línia que no n'havien tingut mai. Els investigadors van trobar que molts dels mateixos elements que havien identificat també eren coses que la majoria de la gent va experimentar en altres contextos en un moment o altre: coses com déjà vu o es penedeixen de certs esdeveniments de la seva vida. 'Aquests resultats suggereixen que el fenomen LRE es basa en una alteració d'un mecanisme neurocognitiu comú compartit per la població sana i general', van escriure.\nÉs a dir, quan la teva vida parpelleja davant dels teus ulls, és a dir, no és que el cervell reaccioni a l’amenaça de la mort d’una manera especial i mística: és només una versió supercentrada de processos mentals que es produeixen cada dia. La qual cosa significa que és un aspecte tan comú per una bona raó: si els investigadors tenen raó, veure a qualsevol persona la reproducció de la seva vida en moments de perill.\nBones notícies, el vostre gat podria tenir cura de que existiu\nAixí, doncs, esteu dient que el meu Seltzer no està format per felicitat\nAquestes són les mentides més comunes que la gent diu a les aplicacions de cites\nUna vintena condueix la ungla final al taüt de Victoria's Secret\nLupita Nyong diu que el seu cabell natural continua sent 'embrutat'\nEls 23 moments més ridículs de la història del cabrum, es van classificar


PASTÍS DE POMA AMB CREMA | Cuinant entre vinyes\nM’agrada molt la combinació de la poma i la crema i més sobre pasta de full, com és aquest pastís o tortell. És força fàcil de fer i la crema es pot fer d’un dia per l’altre.\n1/4 de branca de canyella\n40 gr. de farina de blat de moro tipus “Maizena”\nPrimerament prepararem la crema pastissera, que la podem deixar feta el dia d’abans.\nEn un got de batedora posarem els rovells d’ou, uns 150 ml. de llet i la farina de blat de moro. Engeguem fins que estigui ben batut i reservem.\nFiquem un cassó al foc amb la resta de la llet, la branqueta de canyella, el sucre i la pell de la llimona i deixem que bulli, a foc lent uns minuts perquè agafi els sabors. Retirem un moment del foc, traiem la canyella i la pell de la llimona i aboquem la barreja que hem fet amb la batedora. Tornem a posar al foc i anem remenant, sense parar i en la mateixa direcció fins que veiem que va espessint; apagarem el foc.\nL’abocarem en un recipient que pugui anar a la nevera, però abans la taparem amb film de plàstic, de manera que toqui la crema; així no farà “crosta”. Un cop freda ja la podrem posar a la nevera.\nPelarem les pomes i les farem a làmines no massa primes. En una paella hi ficarem la mantega i un cop fosa hi posarem la poma tallada, a foc lent, perquè es vagi posant toveta.\nA banda posarem la pasta de full en una safata al forn. Amb una forquilla punxarem tota la base perquè no pugi la massa. Cobrirem amb la crema pastissera i per sobre hi posarem, ben col·locada, la poma que hem confitat amb la mantega.\nEncendrem el forn a 180º, en posició turbo, o dalt i baix, fins que vegem que el pastís ja s’ha cuit.\nEn un bol petit posarem la cullerada de melmelada de préssec i una mica d’aigua. Amb un pinzell de cuina ho barrejarem bé. Aquesta barreja servirà per pintar el pastís per sobre, per donar-li lluentor.\nPer acabar, empolsinarem amb el coco ratllat les vores del pastís. Espero que us agradi.\nMELÓ AMB IOGURT I LLIMA


Primavera, primavera….! – Centre Cívic Sagrada Família\nTenim la primavera a tocar! I amb ella, la nova programació del Centre Cívic Sagrada Família!\nCom cada any, la primavera ens convida al moviment amb l’Apropa’t a la dansa: projectes de videodansa, espectacles de dansa performativa, la possibilitat de participar en un taller a càrrec de la ballarina i coreògrafa Lipi Hernández, i sobretot, moltes i moltes ganes de ballar!\nI sense perdre el ritme, dins el cicle Ara toca… la primavera indie es converteix en un carrusel eclèctic de la mà de Le Nais amb les seves harmonies vocals distorsionades, l’inabastable univers estètic del dream-pop de Cor Blanc i el directe enèrgic i vitalista de Kids from Mars.\nSi fins ara encara se t’aguanta el tupè, agafa’t perquè arriben Under the pelucas! Amb el seu espectacle delirant ens faran riure i ens posaran els pèls de punta: sorpreses assegurades!\nPerò… t’ha passat alguna vegada que sents que necessites més espai? Que t’han quedat petits els sostens? Et vius com a dona i no et veus representada enlloc? Tens ganes de sortir al carrer i cridar? Doncs potser no ho saps, però estàs a punt de formar part del Comando Señoras, una proposta d’activisme escènic de l’Alicia Reyero. En parlarem amb ella a les Reflexions d’1 hora.\nCom? Que on són els Tallers? Sí, sí, també ho tenim tot a punt… Vols viatjar amb el paladar per La cuina de Marco Polo? Desembarcar al món de Tot coques? Descobrir la Tècnica Alexander? o aconseguir organitzar dormitoris d’infants i nadons? Viure sense plàstics? … Les inscripcions estaran obertes a partir del 23 de març a les nou del matí, des de casa teva o a les nostres oficines.\nVine, vine… si cliques aquí podràs descarregar-te tot el programa sencer!


La chica danesa – Lliures en la diversitat\nTom Hooper, Regne Unit, 2015. 120 minuts\nΔ Buscar informació sobre Lili Elbe, una de les primeres dones conegudes en fer-se una cirurgia de canvi de sexe i inspiració a l’hora de realitzar la pel·lícula. Després d’haver recopilat informació, comentar col·lectivament quina creuen que ha estat la trajectòria del fet trans al llarg de la història.\nΔ En el transcurs de la pel·lícula veiem el procés de descoberta de la identitat de la Lili així com les opinions de la resta de personatges. Observar l’evolució de la protagonista identificant els seus sentiments, desitjos, formes d’expressar-se… en les diverses escenes de la pel·lícula.\nΔ Es considera que un dels mèrits de La chica danesa és apropar al públic general un tema que li és desconegut. Valorar quin coneixement es tenia del trans abans de veure la pel·lícula i debatre què se n’ha après. Valorar quin impacte social pot haver tingut l’estrena de la pel·lícula i quin és el paper del cinema en la difusió d’idees, la sensibilització i la construcció d’imaginaris.\n← Ocaña, retrato intermitente


Política de Cookies | Clínica Dental Soliva Puigdemont\nEn JOAN SOLIVA GARRIGA (en endevant, Soliva Puigdemont Clínica Dental) utilitzem cookies amb l’objectiu de prestar un millor servei i proporcionar-te una millor experiència en la teva navegació. Volem informar-te de manera clara, transparent i concisa sobre les cookies que utilitzem, detallant a continuació, què són, per a què serveixen, quins tipus de cookies utilitzem, quins són la seva finalitat i com pots configurar-les o deshabilitar-les si així ho desitges.\nUna cookie és un petit arxiu o fitxer que es descarrega al seu ordinador, dispositiu mòbil (smartphone, tauleta, etc.) o qualsevol altre dispositiu amb informació sobre la navegació, a l’accedir a determinades pàgines web o aplicacions mòbils. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi el seu equip, es poden utilitzar per reconèixer a l’usuari.\nEl conjunt de cookies de tots els nostres usuaris ens ajuda a millorar la qualitat de la nostra pàgina web, permetent -nos controlar quines pàgines són útils, quines no i quines són susceptibles de millora. Les cookies són essencials pel funcionament d’internet, aportant innombrables avantatges en la prestació de serveis interactius, facilitant la navegació i usabilitat del nostre web. En cap cas les cookies podran malmetre el teu equip o dispositiu mòbil.\nLes cookies utilitzades a www.solivapuigdemont .es són tractades per Soliva Puigdemont Clínica Dental amb les finalitats i temps de conservació exposats a l’apartat “Relació de cookies utilitzades”.\nCookies de sessió: Són cookies temporals que romanen a l’arxiu de cookies del navegador fins que abandones la pàgina web, de manera que cap queda registrada en el disc dur del teu ordinador o memòria del teu dispositiu mòbil. La informació obtinguda per mitjà d’aquestes cookies serveix per analitzar pautes de trànsit a la web. A la llarga, això ens permet proporcionar una millor experiència per millorar el contingut i facilitar el seu ús.\nCookies d’anàlisi o medició: Són aquelles que, tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el nombre d’usuaris que visiten la nostra web i així realitzar el mesurament i anàlisi estadística de la utilització que fan els usuaris del servei ofert . També poden servir per quantificar els impactes dels anuncis mostrats.\nCookies de publicitat comportamental: Són totes aquelles cookies que emmagatzemen informació del comportament dels usuaris obtinguda a través de l’observació continuada dels seus hàbits de navegació, la qual cosa permet desenvolupar un perfil específic per mostrar publicitat en funció d’aquest . Aquest tipus de cookies són les que ens permeten mostrar publicitat relacionada amb el teu perfil de navegació.\nA continuació, detallem les cookies utilizades al nostre web (www.solivapuigdemont .es) i la finalitat d’aquestes:\nPròpia o Finalitat Exempta / no\nexempta del deure\nNom de la cookie de de la Termini\nct _fkp_timestamp Pròpia Tècnica Sessió Exempta\n_gat Tercer Analítica 1 dia No exempta\nct_pointer_data Pròpia Tècnica Sessió Exempta\nct_ps_timestamp Pròpia Tècnica Sessió Exempta\n_gid Tercer Analítica 1 dia No exempta\n_ga Tercer Analítica 2 anys No exempta\napbct_prev_ref er Pròpia Tècnica Sessió Exempta\n_bf p Tercer Publicitària 2 mesos No exempta\n_apbct_timestamp Pròpia Tècnica Sessió Exempta\nct_checkjs Pròpia Tècnica Sessió Exempta\nPHPSESSID Pròpia Tècnica Sessió Exempta\nct_sf w_pass_key Pròpia Tècnica 2 mes Exempta\nct_timezone Pròpia Tècnica Sessió Exempta\napbct_visible_f ields Pròpia Tècnica Sessió Exempta\napbct_site_landing_ts Pròpia Tècnica Sessió Exempta\napbct_cookies_test Pròpia Tècnica Sessió Exempta\napbct_page_hits Pròpia Tècnica Sessió Exempta\nA continuació, detallem la relació de tercers prestadors de serveis de cookies a la nostra pàgina web (www.solivapuigdemont .es):\nMés informació sobre l’ús de cookies del tercer (direcció web)\nQuan accedeixes a la nostra pàgina web es mostra una finestra en la qual pots indicar si acceptes, rebutges o vols configurar les cookies, excepte aquelles estrictament necessàries, a través del centre de preferències de privacitat o panell de configuració, al qual pots accedir directament des del banner o missatge emergent principal del web. També pots configurar les cookies i/o revocar el consentiment prestat en qualsevol moment des de l’enllaç disponible a la pàgina web.\nSi acceptes cookies de tercers i posteriorment desitges eliminar-les del teu ordinador o dispositiu mòbil, pots utilitzar les eines de desactivació de cookies dels diferents navegadors o mitjançant el sistema habilitat per aquests tercers a través dels enllaços que s’indiquen a l’apartat “Com eliminar i bloquejar/desactivar les cookies?”.\nPots permetre, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el teu ordinador o dispositiu mòbil mitjançant la configuració de les opcions del navegador d’Internet . En cas que no permetis la instal·lació de cookies al navegador, és possible que no puguis accedir a alguns dels serveis prestats, i que la teva experiència a la nostra web pugui resultar menys satisfactòria.\nSi accedeixes a la nostra pàgina web a través d’un dispositiu mòbil (smartphone, tauleta, videoconsola portàtil, etc.), és possible que les opcions de cookies estiguin ubicades en els ajustos generals del dispositiu. Consulta el manual d’usuari del dispositiu per obtenir més informació al respecte.\nLa nostra pàgina web utilitza cookies de Google Analytics, un servei titularitat de Google Inc. Google Analyitics analitza l’ús que els usuaris fan d’una pàgina web a través de l’ús de les cookies de Google. La informació generada per les cookies de Google sobre l’ús d’aquesta pàgina web sol ser transferida i emmagatzemada en servidors de Google ubicats en EE. UU.\nPer evitar aquest tipus de cookies, existeixen eines o complements d’inhabilitació per a navegadors de Google Analytics. Pots trobar més informació i tenir accés a aquestes eines a través del següent enllaç: https://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=es\nPer a tota aquella informació en matèria de privacitat i protecció de dades exigida per l’article 13 del Reglament General de Protecció de Dades (RGPD) que no es refereixi de manera específica a les cookies, pots visitar la nostra Política de Privacitat .\nT’informem que, en cas de no estar d’acord amb el tractament de dades realitzat per les cookies de la nostra pàgina web, pots presentar una reclamació davant l’Agència Espanyola de Protecció de Dades (www.aepd.es).