Segurament la ideologia lingüística hegemònica arreu del món és la que podríem anomenar estandardisme estatista i que té per eslògan principal ‘una llengua, un estat’. Un gran nombre d’estats del món inverteixen uns recursos i unes energies molt considerables en l’objectiu d’imposar aquesta ideologia a tota la seva població. En certs casos aquesta inversió ha de ser molt gran perquè l’objectiu és molt lluny d’assolir-se. Per exemple, la Xina o Rússia, amb una enorme diversitat lingüística que s’ha d’anar anihilant (‘anéantir’, en deia l’abat Grégoire a l’època de la Revolució Francesa). Altres ja tenen molta feina feta, com el Brasil o Austràlia, territoris on cinc-cents anys enrere s’hi podia trobar una gran diversitat lingüística, que avui s’ha reduït dràsticament.\nL’abat Grégoire, que sol passar pel primer gran impulsor d’aquesta ideologia en la seva versió moderna, no sembla pas que fos mala persona. Va ser un gran defensor de la igualtat entre ‘races’ i un fervent militant de l’abolició de l’esclavatge. Va demostrar un coratge i una coherència extraordinaris: durant l’anomenat ‘terror’, quan Robespierre va impulsar una espècie de religió de la raó i va intentar disminuir la influència de l’església, Grégoire es va negar a renunciar al càrrec de bisbe i es passejava amb el vestit pontifici, quan s’havia prohibit als clergues de dur els hàbits fora de les funcions religioses. Més endavant també es va enfrontar a Napoleó. I encara, un cop havia caigut, va ser enemic de la restauració monàrquica. Tot un personatge. Segons la Viquipèdia, justament aquest coratge que el portava a defensar obertament, de manera desafiadora, idees per les quals hi havia gent que acabava a la guillotina, és el que li va salvar la vida: una persona així inspira el respecte fins i tot dels enemics.\nI tanmateix, també és l’autor del famós Rapport sur la Nécessité et les Moyens d’anéantir les Patois et d’universaliser l’Usage de la Langue française, en què advoca per eliminar tota manifestació lingüística de la república que no fos el ‘francès’. La llista de patuesos que vol fer desaparèixer és llarga: ‘Le bas-breton, le normand, le picard, le rouchi ou wallon, le flamand, le champenois, le messin, le lorrain, le franc-comtois, le bourguignon, le bressan, le lyonnais, le dauphinois, l’auvergnat, le poitevin, le limousin, le picard, le provençal, le languedocien, le velayen, le catalan, le béarnois, le basque, le rouergat & le gascon’. La llista inclou el lorenès, una variant d’oil que devia ser la seva llengua inicial, tenint en compte que va néixer i créixer a la Lorena.\nGrégoire és un exemple perfecte de la ideologia de l’estandardisme estatista. D’entrada, considera que la diversitat lingüística va en contra de la cohesió nacional, és a dir, vincula indiscutiblement unitat nacional (és a dir, estatal) i uniformització lingüística. A més, considera la República Francesa una entitat indivisible, una mena de subjecte etern. I encara, creu que el francès no és una llengua més, sinó ‘la’ llengua de la llibertat, mentre que la resta són simples patuesos. Tot això ho resumeix prou bé una frase del Rapport: ‘…podem uniformar la llengua d’una gran nació, de manera que tots els ciutadans que la componen puguin sense obstacles comunicar-se els pensaments. Aquesta empresa, que no ha estat plenament executada a cap poble, és digna del poble francès, que centralitza totes les branques de l’organització social i que ha de tenir el zel de consagrar, al més aviat possible, en una República una i indivisible, l’ús únic i invariable de la llengua de la llibertat’ (tot el document original és disponible a la Biblioteca Digital de França ).\nCom és que un liberal il·lustrat que creu en la igualtat humana (si més no, la dels homes; no sé si es va pronunciar sobre les dones) no tingui cap escrúpol a proposar l’homogeneïtzació lingüística a tot preu? Doncs perquè sosté un dels principals dogmes de l’estandardisme estatista en versió liberal-racionalista: la llengua és un simple instrument de comunicació i, per tant, en nom de l’eficiència comunicativa, és lògic que tots fem servir la mateixa. Quin mal hi ha a unificar el sistema mètric, la mida dels fulls de paper o el cantó pel qual hem de conduir? Qui gosaria considerar-ho una imposició, un atemptat contra la llibertat? Només una ment irracional, supersticiosa, obscurantista. Doncs igual. La llàstima (per la solidesa de l’argument) és que aquesta idea entra en contradicció directa amb un altre dels dogmes d’aquesta ideologia, que és, com dèiem, la identificació entre llengua i nació: no ens semblaria poc pràctic i injustificat, mantenir un sistema mètric nacional? Doncs igual que amb les mesures, una sola llengua mundial seria molt millor. Per què no renunciar al francès a favor del xinès, doncs?\nL’estandardisme estatista supera aquesta contradicció recorrent al supremacisme lingüístic: la meva llengua nacional no és una llengua entre altres, sinó la llengua millor de totes, la llengua de la llibertat. Seria com dir: la mida de foli que jo proposo no és una convenció per facilitar-ne l’emmagatzematge i l’intercanvi, sinó la millor mida. De fet, les altres mides no són ni mides, són esguerros (‘patuesos’ en versió lingüística). Per això és just i convenient imposar-la a tota la nació, però també, si pot ser, a més nacions, perquè és pel seu bé.\nAquí la contradicció és de nou ben clara: ves que això mateix no ho pensin més pobles, també. Com ho farem per saber quina és de debò la millor llengua, la més eficient, la que permet més bé de comunicar els pensaments? Quin dret tenim de creure que casualment la millor és la nostra? Resulta que l’abat Grégoire creia sincerament que les idees revolucionàries, vehiculades pel francès, milloraven objectivament la humanitat. Grégoire tenia coratge, però no li sobrava ni la humilitat ni la capacitat de dubtar de les pròpies conviccions.\nGrégoire també estava convençut d’una altra característica de l’estandardisme estatista: hi ha un model de llengua depurat, sofisticat, elegant, correcte, que només és a l’abast de les persones instruïdes (i encara), i la majoria de la gent fa servir versions degenerades, incorrectes i grolleres d’aquest model, que és el de referència, la ‘llengua de debò’. Grégoire ho expressa clarament quan diu que ‘entre els patuesos hi hem de posar també l’italià de Còrcega i dels Alps marítims, i l’alemany de l’Alt i el Baix Rin, perquè aquests dos idiomes hi són molt degenerats’. És a dir, existeix una llengua italiana i una llengua alemanya, però en aquests llocs de França se’n parlen versions corruptes (l’italià i l’alemany com cal devien ser el de Dante i de Luter; vaja, els dels llibres). El que la gent fa servir de veritat és un derivat defectuós de la llengua. Vet aquí una inversió radical dels fets: el producte derivat és la llengua estàndard, conscientment planificat i convertit en prescriptiu per alguna mena d’autoritat.\nPerò tornem al dogma estatista. La llengua de l’estat, doncs, té una doble cara. D’una banda, és un instrument de comunicació, d’eficiència. Per tant, s’ha d’imposar. Com? Amb l’obligació de dur a terme determinades funcions exclusivament en aquesta llengua. De manera que per tenir una socialització plena calgui aprendre-la i usar-la: educació, dret, administració pública, atenció mèdica… Un cop establerta aquesta condició, i encara que els parlants natius de la llengua continuïn sent una minoria, la llengua ja no és una imposició. S’ha transformat en un dret! Com que en la mentalitat de l’estandardisme estatista, les llengües, com la ciutadania, són excloents, si vols que la teva comunitat mantingui l’altra, l’anterior a l’arribada de l’estat, margines les persones, els barres l’accés a tota aquesta sèrie de drets. Ah! I quan ja siguin majoria, aleshores intentar preservar les altres llengües, les ‘minoritàries’, sí que serà una imposició: ‘lo que no parece razonable es promover la adquisición de una lengua minoritaria a costa de los hablantes de una lengua mayoritaria sin el consentimiento de los mismos’, diu Julio Puente.\nL’altra cara és més fosca: la llengua és el símbol de la nació, és a dir, de l’estat. Per tant, qui vulgui continuar fent servir una altra llengua treballa per disgregar la nació. És un traïdor. Un enemic. La nació no és contingent, no és fruit d’una barreja d’atzar històric i dinàmiques socials constructores de discurs: és un fet immutable, i la prova és que compta amb un estat (prova de doble sentit: si no compta amb un estat és que no hi ha nació, ‘¿qué pone en tu DNI?’). La conclusió lingüística és de sentit comú: si som a tal estat, fem servir tal llengua. Una altra cosa és escandalosa, inconcebible. Per això una ciutadana noruega mare de tres fills nascuts al País Valencià, repetint un eco que s’ha sentit milions de vegades, afirmava, segons el digital El Español: ‘Nunca me imaginaba que me iba a encontrar con esto. Estamos en España, lo más lógico es que cada comunidad tenga una oferta para que se pueda estudiar en español’. Per això Putin diu, sense tornar-se vermell, que és escandalós que un nen hagi d’estudiar en una llengua que no és la seva materna: això només val per les llengües de debò, les llengües consagrades per l’estandardisme estatista. El rus, però no pas el txetxè, el tàtar o el baixkir. Aquestes llengües, com el català, el cors o el vènet, són de fet, en el millor dels casos patuesos que fan nosa, i en el pitjor, serioses amenaces. Per això Félix de Azúa diu que ‘Ya lo dijo el poeta: desdichado el país en el que haya que defender lo obvio’. Allò obvi és el castellà.\nAquesta versió de la ideologia és un pèl brusca, és clar. Per això n’hi ha versions una mica més refinades, més modernes, en la línia liberal-racionalista, però amb les mateixes premisses. Per exemple, pretendre donar suport a una llengua no estatal és fomentar el tancament mental, afavorir l’aïllament intel·lectual, mentre que imposar una llengua estatal és cosmopolita, és obrir-se al món. El cosmopolitisme, en aquest cas, vol dir que els altres facin com jo. Recordo un professor peruà que exaltava la gran sensació de, viatjant per tants països, sentir-se sempre com a casa gràcies al castellà. I jo que em pensava que el cosmopolitisme tenia per essència justament no esperar que vagis on vagis et serveixin l’hamburguesa exactament com te la fan a la cantonada.\nUna altra línia argumental: les llengües no tenen drets, en tenen les persones. Una idea certament interessant, però tan coixa com la de la llengua materna de Putin, quan els drets de les persones, drets individuals, s’han de fer valer a Vilafranca però no pas a Lavapiés, i valen per a un castellanoparlant però no pas per a un amazigoparlant. I encara una altra: la uniformització lingüística fa possible la igualtat, mentre que l’especificitat hi va en contra. Amb aquesta idea Cristian Campos escriu a El Español: ‘Sin el catalán, la fantasía de la particularidad catalana se derrumbaría como el castillo de naipes que es, dejando al desnudo la realidad de una comunidad española sin mayor (ni menor) historia, mérito ni merecimiento que las dieciséis restantes. Una comunidad de iguales en un país de iguales. Es decir una democracia’. Parles en castellà? Doncs ja has assolit la igualtat (potser se t’ha acabat l’atur o cobres una pensió de sis-cents euros, però ets igual que Florentino Pérez).\nQuina és la nostra oferta, la dels contraris a l’estandardisme estatista? La meva idea és que la diversitat és inclusiva per naturalesa; la uniformitat és excloent per naturalesa. Si la norma per entrar a la discoteca és portar corbata, hi haurà gent que no hi podrà entrar. Si és anar vestit com vulguis, hi entrarà tothom. És important distingir en qualsevol àmbit la igualtat de la uniformitat. La uniformitat genera desigualtat, perquè estableix un patró de referència. Si la norma és la corbata, hi ha encorbatats i no encorbatats, és a dir, desigualtat. Si la norma és vesteix com vulguis, llavors sí que tothom és igual. Aplicat a les llengües, ets acceptat si parles d’una determinada manera, i ho ets menys a mesura que t’allunyes d’aquest model. I això val tant per la imposició d’una llengua com per la ridiculització o la condemna de la variació posem per cas dialectal. La igualtat, en canvi, diu: parles diferent, i això és important de preservar, perquè continuï essent possible parlar diferent i que això no et faci desigual.\nDe Grégoire a Fernando Savater, de Rivarol a Mario Vargas Llosa, en nom de la igualtat ens han volgut imposar la uniformització que ens divideix en ‘normals’ i ‘nacionalistes’, en ‘cosmopolites’ i ‘tractoresos’, en ‘parlants’ i ‘xampurrejadors’, en ‘ciutadans’ i ‘nazis’ (‘el catalán es ya poco más que una herramienta de odio en manos de aquellos que la han utilizado para proyectar con ella su racismo’, diu Cristian Campos), és a dir, en gent com cal i gent que necessita ser reeducada. Tant de bo no els copiem la idea.


ENDREÇANT L’ARMARI: DE CIÈNCIES O DE LLETRES?\nEl 1933, els nazis van cremar milers de llibres de diferents autors. El monument de\nMicha Ullman a Bebelplatz (Berlín) mostra en un subterrani prestatgeries buides.\n- És que jo sóc de ciències! – diu algú que es disculpa per no saber què és una anàfora o una metàfora.\n- És que jo sóc de lletres! – diu algú que es disculpa si no sap com fer una arrel quadrada.\nI així anem pul·lulant entre saber i no saber i ens anem disculpant per saber menys del que s’espera que sapiguem.\nQuè seria de les ciències si no tinguessin la lletra que les explica? O com resoldríem els problemes si les lletres no l’enunciessin?\nO bé què seria de les lletres si no fóssim capaços de comptar les síl·labes d’un hendecasíl·lab o un heptasíl·lab? Bé haurem de comptar versos per saber si són quintets o alexandrins!\nNaturalment que tenim tendències i gustos i maneres d’entendre el món, i per això alguns són més capaços de comprendre matèries agrupades amb el nom de científiques i d’altres d’entendre les agrupades amb el nom d’humanitats, però el cert és que les unes no poden viure sense les altres.\nD’aquestes divisions tan ferotges en diem dicotomies, que vol dir dividir en dos, segons els grecs.\nUna dicotomia divideix el concepte de forma taxativa. El bé i el mal n’és una de les principals, però, oi que a vegades hi ha també un entremig? A les dretes i les esquerres de la política bé que hi ha els anomenats de centre, que a vegades semblen zombis anant d’un costat a l’altre!\nL’especialització no és tan bona com sembla. Com més específics siguem més fàcil serà substituir-nos! No és meu, ho diu Y.N.Harari a Homo Deus!\n🎦 LA LLEGADA, de Denis Villeneuve\nEUA, 2016 (Oscar als millors efectes sonors, i molts premis més)\nAdaptació del conte "The Story of Your Life" de Ted Chiang,\nUnes naus extraterrestres arriben a la Terra. Enmig de tota la tecnologia punta existent cal demanar ajuda a una experta lingüista per saber la intenció dels alienígenes, que tenen llenguatge propi.\nHistòria dins del marc de la ciència ficció que no pot prescindir de les humanitats.\nMolt ben resolta i amb uns efectes especials i sonors molt bons.\nVídeo d'Albert Einstein, a qui podríem definir com a físic i filòsof de la ciència:\nI això que el biòleg diu de la seva "ciència" i de la seva "tècnica", ho podria dir qualsevol altre especialista tot referint-se a les seves.\nJoan Fuster (Diccionari per a ociosos, 1964)\nVicenç Margalef 5 de setembre de 2020, a les 22:17\nSemanalmente espero les teves troballes. Després de llegir te em sento una mica més cult.Llastima que cada vegada oblido més aviat les coses. Cultura és lo que queda després d'oblidar oi ??.\nCió Munté 5 de setembre de 2020, a les 22:41\nGràcies! –qui siguis- perquè no signes i aquí apareixes com a desconegut! La informàtica fa aquestes coses a vegades...\nCultura vol dir conreu, així curiosament tant si plantes carbassons com si llegeixes Kant és cultura! Un dia ho explicaré això!\nVicenç Margalef 6 de setembre de 2020, a les 0:13\nAdivina(tomaques xerri, Carolines amb traspàs).\nCió Munté 6 de setembre de 2020, a les 8:46\nAh! llàstima de carolines! :)\nUnknown 6 de setembre de 2020, a les 16:07\nDicotomies llegendåries com ser i no ser, potència i acte, ateu,creient O agnòstic... I la importància de l'etimologia, del concepte sigui fįsica matemàtica, art... Tot té nom i tot nom tė origen... Buff Ció! Sempre encertes la caixa de cireres i els altres les estirem! Montse\nCió Munté 6 de setembre de 2020, a les 23:28\ncaixa de taronges, aviat, que l'estiu s'acaba!\nMangelana 6 de setembre de 2020, a les 18:42\nCom sempre m'ha agradat molt i la películ·la molt ben triada, la recomano especialment, aquesta\n▼ 30/8 (1)


Constantí celebra les misses de la Festa Major al carrer i al pavelló poliesportiu | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nConstantí celebra les misses de la Festa Major al carrer i al pavelló poliesportiu\nCelebració de la missa de Festa Major aquest dijous al carrer Major. Foto: Tarragona21\nConstantí porta més de tres anys celebrant la missa i actes litúrgics i sacramentals al centre parroquial de la vila i les misses de Festa Major, al carrer -quan és la Festa Major d’estiu- o al pavelló poliesportiu, quan és la l’hivern.\nS’ha pogut veure aquesta Festa Major de Sant Feliu, quan el dijous, 1 d’agost, s’ha celebrat la missa al carrer Major, davant l’edifici de l’Ajuntament, i en el mateix escenari on actuà el dia abans el Mag Lari i serveix d’escenari de les festes. A la tarda del mateix dia de la missa, s’hi feia ball de Festa Major.\nA l’hivern, i degut al fred, se celebra la missa de la Festa Major de Sant Sebastià al poliesportiu, on tenen lloc funerals en què es preveu una gran assistència de públic. Els oficis fúnebres habituals tenen lloc al centre parroquial.\nLa situació es viu així des que l’aparició d’unes esquerdes provoqués fa tres anys i mig el tancament de l’església, que disposa d’obres de l’arquitecte Josep Maria Jujol en el seu interior.\nLes terrasses dels bars es barregen amb les cadires dels assistents a la missa. Foto: Tarragona21\nLa missa d’aquest dijous ha estat concelebrada per set capellans i amb la presència del nou administrador i proper rector de Constantí, Antoni Pérez de Mendiguren, que ha declinat comentar a Tarragona21 la situació del temple. Tampoc des de l’Arquebisbat de Tarragona s’ha pogut facilitar informació a aquest digital donat que es troba tancat la primera quinzena d’agost. La reapertura del temple podria trigar dos anys més, segons han indicat fonts coneixedores del cas.\nAixí, els estudis tècnics han determinat que la causa de les esquerdes no seria tan greu com es pensava a l’inici, quan es creia que l’existència d’argiles expansives al subsòl les havia creades, i el tractament seria molt costós. Ara, els tècnics han determinat que una mala fonamentació de part de la façana de l’època de la seva construcció, al segle XVIII, la façana que dóna al carrer Major, en seria la causa, la qual té un tractament més econòmic.\nL’església parroquial de Sant Feliu Màrtir de Constantí es va tancar al culte provisionalment el 15 de març de 2016 i les celebracions es fan al centre parroquial. La decisió es va prendre perquè les esquerdes aparegudes al 2012 –provocades, segons els tècnics, per moviments al subsòl i humitats en el terreny– posaven en dubte la seguretat de l’indret.\nEstat actual que presenta la façana de l’església. Foto: Tarragona21\nLa comissió que va arribar a aquesta determinació considerà, d’una banda, la inversió de 2 MEUR que es requereix per a poder realitzar les actuacions que els estudis aconsellaven fer –que no garanteixen que s’aturin els moviments–, i de l’altra, la necessitat de salvaguardar la integritat de les persones participants en les celebracions litúrgiques. Ara, la xifra econòmica seria molt més reduïda.\nVa ser premonitori el tancament perquè posteriorment, dos anys després s’enfonsava part del sostre. Aquest esfondrament, però, es deuria a unes bigues en mal estat i no a les esquerdes, segons els tècnics.


Blog de recursos adreçats a cicle superior | Recursos tic pel mestr@\nBlog de recursos adreçats a cicle superior\ntags: activitats extraescolars, eduació viària, llengua anglesa, llengua castellana, matemàtiques, plàstica, recursos tic\nUs presentem un bloc de recursos adreçats a cicle superior. Aquest espai és una creació d’un company, Alberto Armada, participant conjuntament amb nosaltres de la comunitat “Internet en el aula”. És un bloc escrit amb gallec però els recursos estan en llengua castellana.\nEl bloc te diferents categories com llengua castellana, coneixement del medi, llengua anglesa, matemàtiques, etcètera. Dins de cada àrea hi ha un bon repertori d’activitats i recursos i en d’altres podem trobar també unitats didàctiques. D’altra banda hi podem trobar altres categories com l’educació vial,activitats extraescolars o la plàstica.\nPer últim destacar que si teniu la possibilitat de gaudir d’un recurs tan pràctic i potent com és una pissarra digital hi ha una categoria dedicada exclusivament i on trobarem molta matèria.\nUn bloc a tenir en compte i afegir al nostre recull de llocs interessants i amb recursos per moltes àrees.\n← Crear llibres digitals


Les obres de la línia 10 avancen a bon ritme | Valencia Extra\nLes obres de la línia 10 avancen a bon ritme\nLa línia de metro que unirà el centre de València amb Natzaret tanca una part del seu recorregut\n17/08/2020 - Alicia Alegre\nLa nova línia 10 de Metrovalencia està cada vegada més a prop, i és que continuen les obres del metro que uniran el centre de la ciutat del Túria amb el barri de Natzaret. Aquesta zona, els veïns de la qual feia anys que reclamaven una millora en les connexions amb el centre metropolità, per fi serà connectada, després que el primer intent anomenat línia T2 resultara un fracàs. Recentment, la Generalitat ha finalitzat les obres d’una part molt important de la connexió, el del carrer Alacant, i la construcció del qual ocasionaven també problemes de circulació de vehicles.\nLa línia 10 de metro contínua per a reescriure la història de la línia T2. Des que en 2011 es paralitzaren les seues obres, les zones construïdes van patir una gran deterioració. Anys després, gràcies al cofinançament de fons europeus a través del programa operatiu del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Comunitat Valenciana 2014-2020, que aporta el 50% del total del cost, per fi es va rescatar el projecte i hui dia continua en construcció, encara que amb un recorregut modificat i reformulació de punts clau. Hui dia, ja està un pas més prop de la seua finalització, perquè ja han acabat les obres del carrer Alacant.\nEn aquesta part del projecte s’han instal·lat les noves reixetes de ventilació, s’ha condicionat el traçat urbà afectat i s’ha obert el trànsit a la circulació de nou. Aquest tram es corresponia a l’estació subterrània situada al carrer Alacant. Els treballs de similars característiques fins i tot s’estan realitzant en l’avinguda Amado Granell. Aquestes reformes formen part del projecte constructiu de la superestructura de via, arquitectura i equipament del tram subterrani i les estacions d’Alacant, Russafa i Amado Granell. El pressupost conjunt d’aquestes actuacions que executa Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) a través de COPCISA, S.A- VIALOBRA, S.L. ascendeix a 25.045.618,55 euros, IVA inclòs.\nLa Línia 10, una vegada completada, permetrà unir el centre de València amb la zona de la Ciutat de la Ciutat de les Arts i les Ciències i el barri de Natzaret, ampliant de manera molt considerable l’oferta de transport de la xarxa de Metrovalencia. Combinarà trams subterranis i en superfície, amb un recorregut de 5,3 quilòmetres i 8 estacions i parades (3 subterrànies i 5 en superfície).


Un estudi confirma la presència de la llúdriga al riu Congost - somGranollers\nUn estudi confirma la presència de la llúdriga al riu Congost\nDijous, 11 d'abril de 2019 | 12:36h\nEl curs mitjà del Congost és un dels hàbitats més poblats I Foto: Creatibio\nEl projecte de seguiment de la llúdriga a les conques del Besòs i la Tordera, iniciat la tardor passada, ha permès determinar que la xifra estimada d’exemplars de l'animal a la conca del Besòs és de 5 (confirmats 4 mitjançant la mesura de petjades), i en el cas de la Tordera, 10 exemplars (confirmats 7 segons mesura de petjades).\nDimecres es van presentar els primers resultats d'un projecte que pretén conèixer en detall la presència de la llúdriga a les dues conques, tant des de la perspectiva de distribució i ús de l'espai com pel que fa a l'ecologia de l'espècie, és a dir, conèixer la seva alimentació, els factors condicionants, etc.\n"Tot i que el seguiment es troba en una fase força inicial, els estudis duts a terme durant l'hivern confirmen que la llúdriga s'ha estès àmpliament per les dues conques", explica Arnau Tolrà, investigador encarregat de dur a terme el projecte. "La llúdriga és el depredador màxim del riu, equilibra la resta d'espècies i és un indicador de salut ambiental", indica Manel Isnard, responsable de Medi Fluvial del Consorci Besòs Tordera.\nEn el cas de la conca del Besòs, s'ha detectat presència de l'animal a tots els seus rius, especialment als cursos mitjans i al Congost. "La seva presència ve molt determinada pels recursos que hi troba; on hi ha més peix i aliments és on més es detecta", explica Tolrà.\n"Tot i això, els nostres rius són poc productius pel que fa a peixos –un mascle pot menjar 800 grams de peix cada dia–, i això fa que la presència de llúdrigues encara sigui escassa", diu Isnard. A més, afegeix, "la llúdriga és un animal que pot fer 10 o 15 quilòmetres cada dia, de manera que pot detectar-se en un punt del Congost i, en pocs dies, haver baixat fins al Besòs i haver pujat pel Tenes, per exemple".\nEn tot cas, "és un indicador de salut i, si el riu ha recuperat la llúdriga, vol dir que està en bones condicions", deia l'ambientòleg Martí Boada el dia de la presentació de l'estudi.\nGairebé 50 punts de mostreig\nPer fer l'estudi –impulsat conjuntament entre el Consorci, la Fundació Barcelona Zoo i l’Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la UAB a través dels observatoris del Besòs i la Tordera– s'han establert 47 punts estratègics de mostreig –23 a la conca de la Tordera i 24 a la del Besòs– que abasten tots els cursos fluvials i la tipologia d'hàbitats més representatius.\nEls pròxims mesos es faran els mostreigs de primavera i estiu, amb l'anàlisi de mostres, i es faran censos visuals i treballs de camp. Més endavant, el projecte també preveu l’anàlisi d’ADN per obtenir més dades de cadascun dels exemplars que viuen a les conques.


Miquel de Palol: una escletxa pel diàleg poètic | Pol Guasch\nMiquel de Palol: una escletxa pel diàleg poètic\nMiquel de Palol: avui poeta —en el sentit més aristotèlic, com diu ell, que es contraposa a l’historiador, perquè no explica allò que va passar sinó allò que hauria pogut passar; no s’ocupa de les coses concretes sinó d’allò general, d’allò universal. Núria Armengol: avui crítica —en el sentit més etimològic, perquè separa, jutja, discerneix i fa una lectura fulgurant i lúcida de l’obra de Miquel de Palol, tot obrint un interrogant radical sobre la condició del poeta avui, que és potser “la del propòsit com a única salvació”.\nMiquel de Palol | Foto de Bernat Puigtobella\nLluís Calvo: avui i aquí comissari d’aquests nous “Dilluns de poesia a l’Arts Santa Mònica” (organitzat conjuntament amb la Institució de les Lletres Catalanes). Una obertura, una escletxa, un foradet per poder conèixer, lentament, un dilluns al mes, veus remarcables de la poesia catalana i internacional a Barcelona. El diàleg com a forma, perquè és en la conversa, com veiem avui, que sorgeix la interpretació, el conflicte dialèctic, diverses veus que resignifiquen una obra poètica. El que pretén Calvo amb aquest diàleg entre un poeta consagrat i un escriptor-poeta novell és encetar una reflexió de poètiques, possibilitar l’assaig de l’obra de l’altre i imbuir-se en el posicionament crític i hermenèutic.\nPrimer dilluns de poesia i ja apareix la qüestió fonamental sobre la condició del poeta: la lectura d’Armengol arrela en la necessitat de pensar una filosofia que expliqui la seva condició. La resposta, ambivalent, és intrínseca a la complexitat de l’obra de Miquel de Palol: el que vol demostrar Armengol és com el poeta, des de la seva complexitat, nega tota mitologia, i converteix aquesta complexitat de l’obra en el que anomena una ‘postmitologia’. De fet, amb El jardí dels set crepuscles (Columna, 1989), la seva primera novel·la, Miquel de Palol ja crea un mosaic múltiple en què cada peça, simultàniament, funciona com un ens individual i autònom.\nI la lectura que proposa Armengol es teixeix a partir de la figura del jardiner, “aquell qui treballa la natura [i que] es troba amb la seva obra invisibilitzada per la mateixa natura. Ho exemplifica l’haiku que diu: “La nit serrada / s’ha empassat el treball / del jardiner”. Per això mateix, diu Armengol, “en la nit-mort i el dia-vida, el jardiner perpetua la continuïtat del treball humà”: és en ell mateix, en la seva figura, que el jardiner reconeix la seva finitud.\nEl jardiner, que a El Porxo de les Mirades (Óssa Menor, 1983) apareix en l’espai concret del cementiri, “situa el poeta també entre el coneixement de la tradició i la possibilitat d’innovació, un cicle del qual haurà de formar part, ja que es reconeix aquí la supervivència entre vida i mort”, afirma Armengol. És, de fet, a Alguns paisatges (LaBreu, 2018), el seu últim llibre de poemes, que el jardiner, ara aprenent sense mestre, nega qualsevol mena de resposta a la pregunta “de què és fet el fang dels humans”.\nAllò que evidencia la lectura d’Armengol, entre altres coses, és el gest ininterromput de retorn que executa Miquel de Palol sempre que sap que les coses no estan acabades. D’aquesta manera, la seva poètica s’obre com un retorn constant als assumptes i evidencia, així, la complexitat polièdrica de la figura del poeta, de l’escriptor. Armengol ho constata: en l’obra de Miquel de Palol no hi ha un jo líric uniforme (ni una sola tradició, ni una sola mètrica…) sinó un camí lent cap a la fragmentació sintagmàtica de la seva última poesia.\nFinalment, arriba el torn del poeta, que reconeix que el jardiner del cementiri, el d’El Porxo de les Mirades, és un alter ego seu en un camí terminal sense cap expectativa visual: “tot el que explica és passat, i tot el que és futur és abstracció, no-res”. Sobre l’art de fer haikus, revela el secret: no ha de ser ni petit, ni bonic, ni dur, ni concís, sinó “subtil, lleuger i suggerent”. I pel que fa a la pregunta que Armengol li formula sobre la condició del jo en la poesia des del Romanticisme fins ara, Miquel de Palol defuig de l’erudició: “humilment, dic que faig el que puc”.\nDiàleg, dèiem al principi, possibilitat de resignificar i emmirallar-se en una lectura que ve de nou: en Miquel de Palol i la Núria Armengol s’acaben de conèixer, just avui, i a la vegada nosaltres coneixem, també per primera vegada, aquesta conversa única i irrepetible. D’això tracten els dilluns a l’Arts Santa Mònica, de posar la poesia al centre durant una estona, i obrir la bretxa que possibilita un nou espai crític, fresc i renovat. El pròxim, el 18 de març.\nLluís Calvo Miquel de Palol Núria Armengol


Recuperats els cossos de les dues persones sepultades - El Periòdic d'Andorra\nRecuperats els cossos de les dues persones sepultades\nA falta de realitzar-se l'autòpsia, tot apunta que es tractaria dels pares de l'alcalde de Sant Esteve de la Sarga\nPublicat el Dimarts, 17 d'abril de 2018 | 18:00 h\nL'estat com ha quedat el cotxe on viatjaven les dues víctimes de l'esllavissada. | EL PERIÒDIC\nEls equips de rescat dels Mossos d'Esquadra i els Bombers de la Generalitat han recuperat les restes de les dues persones que van quedar sepultades per l'esllavissada de dilluns al migdia a Castell de Mur, al Pallars Jussà, quan el despreniment de roques es va endur per davant el cotxe en què circulaven per la LV-9124. Un cotxe fúnebre s'ha endut els cossos de les dues víctimes mortals cap a les 17.30h d'aquest dimarts. Tot apunta que es tractaria dels pares de l'alcalde de Sant Esteve de la Sarga (Pallars Jussà) però caldrà esperar als resultats de l'autòpsia per confirmar-ho. Els equips d'emergències no han començat a treballar fins al migdia d'aquest dimarts, quan un equip de geòlegs ha donat el vistiplau, després d'analitzar la zona. El volum de l'esllavissada, d'unes 50.000 tones de material, ha fet molt complicades les tasques de rescat, que han comptat amb la participació d'una unitat canina.\nEls treballs s'han centrat on s'han trobat restes del vehicle, en una zona d'uns 40 metres quadrats, i han estat bàsicament manuals, tot i que per moure grans blocs de pedres han disposat d'una màquina excavadora. L'esllavissada s'ha endut per davant 20.000 metres cúbics de materials. Un cop recuperats els cossos sense vida dels dos ocupants del vehicle, un camió grua ha recuperat el cotxe completament esclafat i una grua se l'ha endut del lloc. Tot seguit s'han començat a retirar les unitats dels Bombers i els Mossos desplaçades a la zona i poc després de les sis de la tarda ja no hi quedava ningú a la zona. La carretera segueix tallada ja que els treballs per retirar totes les roques que hi han caigut està previst que s'allarguin dies. És la via d'accés als nuclis de Moror i Sant Esteve de la Sarga així que, temporalment, s'habilitarà una pista forestal perquè els pocs veïns d'aquests nuclis i els serveis d'emergències hi puguin transitar. A Sant Esteve de la Sarga només hi vivien els dos veïns que previsiblement van ser sorpresos per l'esllavissada quan tornaven del mercat setmanal de Tremp. A Moror hi viu una família que, mentre l'esllavissada duri, haurà de portar el fill per aquesta pista forestal fins a Cellers per poder agafar el transport escolar en aquest punt.L'esllavissada s'ha endut també l'església de l'Espluga de Mur, construïda a la Roca. En aquest indret fa una cinquantena d'anys que hi va haver un despreniment i va ser aleshores quan els últims veïns van abandonar el poble.


Ronald Koeman, destituït com a entrenador del Barça - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nLa direcció esportiva ha decidit la destitució del tècnic neerlandès en el vol de tornada de Madrid, després de la derrota contra el Rayo a Vallecas\nRedacció Esport3 28/10/2021 - 00.52 Actualitzat 29/10/2021 - 09.07\nLa desfeta del Barça a Vallecas ha estat l'últim partit de Ronald Koeman a la banqueta blaugrana. En un primer moment, la versió del club era que no es prendria cap decisió en calent sobre el tècnic neerlandès, però poc després s'han accelerat els esdeveniment en una conversa que Laia Tudel ha explicat al programa Onze d'Esport3.\n📽 @LaiaTudel relata la pel·lícula de la presa de decisió de Joan Laporta de cessar Ronald Koeman.\n💥 "Prou, això s'ha acabat", va dir el President.#onzee3\n▶ https://t.co/3j42IcUhFc pic.twitter.com/DYBDiOoaeZ\n Onze (@OnzeTv3) October 28, 2021\nAixí ha donat la notícia en directe Jordi Grau al programa Gol a Gol:\nLa direcció esportiva del club blaugrana s'ha reunit d'urgència i ha decidit destituir Koeman del càrrec. La derrota contra el Rayo ha estat la gota que ha fet vessar el got de la paciència de Joan Laporta, que ha pres la decisió de prescindir de l'entrenador neerlandès. Segons fonts coneixedores del contracte de Koeman, fer-lo fora costarà gairebé 12 milions d'euros, perquè no només se li hauria de pagar el que li queda per complir de contracte, sinó també la part del salari ajornada pels problemes de liquiditat que ha tingut el club en els darrers mesos.\n🗣 Lluís Canut:\n"El club li ha demanat que es rebaixi la indemnització. No crec que ho accepti"#OnzeE3\n▶ https://t.co/3j42IcUhFc pic.twitter.com/Yaw4o2E6lb\nUn cop destituït Koeman, que ja s'ha acomiadat de la plantilla, el Barça haurà de trobar un substitut per agafar el seu relleu de cara al pròxim partit de lliga, contra l'Alabès. Els candidat més ben situat per substituir-lo és Xavi Hernández. Fins llavors, Sergi Barjuan serà l'encarregat del Barça. En aquest temps, l'equip té tres partits importants, dos de la Lliga, Alabès i Celta, i un de Champions, contra el Dinamo de Kíev.\nL'agent de Xavi es posarà en contacte aquest mateix dijous amb la directiva de Laporta. Tot apunta que les dues parts, que ja han tingut converses prèvies, arribaran a un acord en les pròximes hores. El primer pas és pactar la sortida de Xavi Hernández de l'Al-Sadd, amb qui el tècnic català té contracte fins al 2023.\nXavi Hernández, però, no agafaria l'equip fins a la pròxima aturada de seleccions. Fins llavors, Sergi Barjuan és el més ben posicionat per encarregar-se del Barça, tot i que el club blaugrana contempla altres opcions. En aquest temps, l'equip té tres partits importants, dos de la Lliga, Alabès i Celta, i un de Champions, contra el Dinamo de Kíev.\nAquesta és la imatge de l'autocar de l'expedició del Barça amb Koeman ja destituït:\nAquest dijous està previst que la direcció esportiva blaugrana tindrà una conversa amb Xavi, que ja ha mostrat la seva disposició a agafar l'equip ara mateix.\nKoeman ha dirigit el Barça en 67 partits oficials amb un balanç de 39 victòries (58%), 12 empats (18%) i 16 derrotes (24%) i és l'entrenador amb els pitjors resultats entre els que han tingut a les seves ordres Messi en la seva etapa al club blaugrana.


La Llar de Sant Josep torna a ser residència verda\nJa s'han donat d'alta els 4 darrers positius i han tornat els usuaris que estaven a Puigcerdà\nLa Llar de Sant Josep de la Seu. / AJUNTAMENT DE LA SEU\nLa Seu d'UrgellLa Llar de Sant Josep de la Seu d'Urgell ja torna a ser residència verda, després que aquest dimarts s'han donat d'alta els darrers quatre positius del brot que va afectar el centre fa unes setmanes. Tal com ha donat a conèixer el mateix alcalde de la Seu d'Urgell, Jordi Fàbrega, després de la reunió de seguiment del covid-19 a l'Alt Pirineu i Aran, Salut també ha informat que ja han retornat al centre urgellenc els darrers usuaris que s'havien desplaçat a Puigcerdà per seguretat.\nRecordem que el brot es va detectar a mitjans de novembre i ha afectat una cinquantena d'usuaris i a 17 treballadors. A més, 9 residents han perdut la vida. Fàbrega ha assenyalat que "entre totes i tots, sumant esforços, s'ha revertit una situació molt complicada" i ha donat "el nostre condol i escalf a les famílies dels difunts i el més gran agraïment als professionals i voluntaris que ho han fet possible".\nLa CUP presenta una moció per demanar que es creï una comissió d'investigació\nD'altra banda, i tal com ja havia anunciat fa uns dies, la CUP de la Seu d'Urgell ha presentat una moció per al plenari del pròxim 21 de desembre on demana la constitució, per part de l'Ajuntament de la Seu o de la conselleria de Salut, d'una comissió d'investigació. D'aquesta manera, vol que s'aclareixi la gestió duta a terme a la Llar de Sant Josep, l'ús de recursos públics oferts al centre i les tasques realitzades per personal municipal. La comissió voldrien que estigués formada, com a mínim, per membres del departament de Salut de la Generalitat i per tots els grups municipals del consistori.\nCovid-19 brot residències de gent gran La Seu d'Urgell


Arxius de formacions - Pàgina 143 de 189 - CRAJ Archive | CRAJ\nL’adolescència: una mirada positiva. Un curs en clau d’humor\nL’adolescència és un període de gran importància a la vida i no només una etapa de transició. És una etapa de canvis i a vegades convulsions. Per això, si revisem la secció d’adolescència a qualsevol llibreria, no és estrany trobar títols que alerten del perill que suposa tenir un adolescent a casa o a l’aula. S’associa fàcilment adolescència a perill, risc, problema. La podríem associar també a oportunitat, aventura, apertura, intensitat, vitalitat.\nEns cal una mirada positiva, sense caure en la ingenuïtat. Una mirada positiva i professional.\nA càrrec de: Fran Rojas, educador social col·legiat número 9793, amb 16 anys d’experiència en el treball amb joves. Màster en Intervencions Socials i Educatives. Projecte de recerca: “Efectes de la mesura de llibertat vigilada en els menors protagonistes de violència filio-parental”. Membre de la Sociedad Española para el “Estudio de la Violencia Filioparental (SEVIFIP)”. Creador del projecte “Educació amb Humor”\n50% de descompte per a col·legiades i amigues del CEESC a l’atur\nEn aquesta sessió del Cicle Connexions coneixerem les experiències dels i les joves integrants dels projectes Erasmus+ participats per l’OPJ i els Serveis de Joventut de Sant Cugat del Vallès, Matadepera i Manresa.\n27 de gener de 2017 – Pati Manning (Barcelona)\nFonaments de disseny de projectes europeus amb Kontxi Odriozola, Oficina d’Europa i Estratègia Internacional. Diputació de Barcelona\nla resta de persones interessades en assistir-hi (altres professionals que treballen amb joves, estudiosos de joventut i entitats juvenils no adscrits a una administració local) poden fer la inscripció a través d’un formulari – [accés al formulari d’inscripció]\nCurs de Producció i Comercialització artesana\nEts un/una jove de 16 a 29 anys?\nEstas a l’atur i apuntat/da a Garantia Juvenil?\nT’agrada l’art? Vols aprendre l’ofici d’artesania des de la creació del productes artesanals fins a la seva venta? Nosaltres et formem!\nTindràs orientació personalitzada durant tot l’any!\nObtindràs formació els 5 primers mesos en 3 líneas:\nProducció artesana: faràs les teves pròpies figures de paper cartró, fang, podràs fer objectes de bijuteria i estamparàs dibuixos en samarretes. De la mà del mestre Orfebrer Lau Feliu.\nTambé aprendràs tècniques de venta, xarxes socials i escaparatisme, per lluïr millor els teus productes.\nI t’empoderarem en competències base i transversals com la comunicació, la orientació al client, etc. Així com, emprenedoria, si vols fer la teva propia empresa.\nRebràs orientació i ajuts per a la inserció, pots treballar a la botiga del centre\nPerquè només hagis de gaudir del curs et becarem amb 150 euros mensuals per transport i materials!!\nApuntat ràpid! El curs comença a finals de Gener, i hi han places limitades!\nPer qualsevol dubte escriu-nos a tallersgaudi@sinergia.org\n93 188 85 77\nCurs d’ApS d’economia solidària per a docents: Posa la teva xinxeta a Pam a Pam!\nEl proper 1 de febrer, iniciem des de SETEM el curs per a docents que utilitza la metodologia de l’Aprenentatge Servei per treballar el consum responsable i l’Economia Social i Solidària.\nAmb aquesta formació, el professorat adquirirà eines que li seran útils per a introduir els valors del consum responsable i de l’Economia Social i Solidària a les aules dels instituts, facilitant que l’alumnat arribi a reflexionar sobre què hi ha darrere dels productes que consumim. A més, a través de la metodologia de l’Aprenentatge i Servei utilitzada, l’alumnat passarà per una primera fase d’aprenentatge i assimilació de coneixements i després per una fase on retornarà aquests coneixements a la comunitat en forma de Servei.\nEs tracta d’un curs gratuït semi-presencial de 30 hores de durada repartides en 18 hores presencials i 12 hores de treball personal. Està reconegut pel Departament d’Ensenyament i tindrà lloc a LaFede (carrer Tàpies, núm. 3, Barcelona) els dimecres de 16h a 19h.\nPot consultar el programa sencer del curs aquí.\nEt pots inscriure aquí. Tens fins el 25 de gener per fer-ho, corre no et quedis sense plaça!\nCurs de Monitors/es Tardes – Traç Diomira\nTraç ofereix diferents cursos, en aquest cas de monitores en el lleure, imprescindible pels caus i esplais i necessari per treballar amb infants i joves en el sector del lleure.\nEtapa lectiva: 3 mòduls de 150h (100 presencials + 50 a distància)\nDates: de l’1 de febrer al 3 de març de 2017.\nHoraris: de dilluns a divendres de 16 a 20h.\nSortida: 18 de febrer de 9 a 17h.\nTutoria: 6 de març de 16 a 20h.\nPreu: 230€. 215€ per aturades i famílies monoparentals. 200€ si vens amb un amic/ga.\nMés informació a escola.trac@diomira.net.\nPàgina 143 de 189« Primera«...102030...141142143144145...150160170...»Última »


Jornada de mobilitzacions, professionals i polítiques, a Perpinyà - VilaWeb\nJornada de mobilitzacions, professionals i polítiques, a Perpinyà\nAvui dijous dues mobilitzacions als carrers de Perpinyà : els jubilats i el personal EHPD .\nAvui dijous , Perpinyà serà l’escenari de dues manifestacions, i totes dues tenen el suport de ERC Catalunya Nord i les JERC de Catalunya Nord : El jubilats que, a partir de les 10h al Palau dels Congressos de Perpinyà , es manifesta-ran per les decisions preses pel president de la República i el seu partit LRM , que farà que als jubilats, se’ls abaxin les pensions netes. ja que els pujarà la CSG\nPer altre costat, també els treballadors dels Establiments Hospitalers per Persones Dependents, ( EHPD) és manifestaran aquest dijous a les 10.30h, plaça de Catalunya a Perpinyà .\nCal saber que la mitjana de les jubilacions es d’entre 1200 i 1300 €uros mensuals, que un EHPAD públic costa 2000 €uros mensuals i un privat 3000 €uros, que a comptar de 802,93 €uros mensuals d’ingressos, la persona gran ha de pagar l’Ajut Personalitzat d’Autonomia: al final són els familiars que han de pagar.\nAquest dèficit de finançament porta a reduir les prestacions de menjar, atenció personal i mèdica, animacions. Manca d’efectius, amb 0,6 treballador per una persona gran quan per ho fer bé cal un treballador per una persona gran. La precarietat laboral esdevé la regla, els accidents del treball són el doble de la mitjana estatal. Com que n’hi ha pas prou, el govern vol reduir de 200 milions d’euros el pressupost dels EHPAD públics, obrint la porta a l’extensió del sector privat lucratiu.\nPodeu llegir el comunicat d’ERC i les Jerc de Catalunya Nord.\nJERC Catalunya Nord


El jutge manté l'enderroc parcial de la Biblioteca de la Bisbal - Diari de Girona\nEl jutge manté l'enderroc parcial de la Biblioteca de la Bisbal\nDesestima la "impossibilitat d'execució" de la sentència que al·legava l'Ajuntament\nla bisbal d'empordà | c.t.b. 17.06.2016 | 07:13\nConcentració contra l´enderroc, el gener de l´any 2014. aniol resclosa\nEl jutjat contenciós administratiu número 2 de Girona ha rebutjat la impossibilitat material d'execució de sentència que l'Ajuntament de la Bisbal d'Empordà va al·legar per no haver d'enderrocar la part de l'edifici de la Biblioteca Central Comarcal que incomplia l'article 125 del POUM. El jutge no admet aquesta impossibilitat per una raó formal -va ser entregat fora de termini-, però també entra a valorar el fons, el qual també rebutja. Finalment, condemna l'Ajuntament a pagar les costes.\nLa interlocutòria és del passat 7 de juny i el jutge rebutja la impossibilitat d'execució de sentència perquè va ser presentada fora de termini, però també valora el fons de les al·legacions "per tractar-se d'una qüestió que ha generat certa inquietud" a la Bisbal. En qualsevol cas, el jutge també rebutja els arguments de l'Ajuntament.\nPer un costat, exposa que les "consideracions tècniques ofertes pel perit no poden justificar la ?inexecució de la sentència" ja que l'enderroc no posaria en risc l'estructura de l'edifici, la d'immobles adjacents o la seguretat en general. "Per tant -conclou-, les afectacions a l'edifici de caràcter arquitectònic i l'elevat cost del seu desenvolupament -entre 500.000 i 800.000 euros per fer l'enderroc parcial i reconstruir l'edifici complint la normativa- no són motius per amparar una suposada inexecutalibilitat material".\nAquests van ser els arguments que va aportar l'Ajuntament durant l'anterior mandat amb el govern de PSC i CiU. L'actual govern abandonar aquesta línia de defensa obrint-ne una altra: que la sentència que anul·lava el projecte no ordena l'enderroc de l'edifici i que el nou POUM legalitza la construcció que estava fora d'ordenació. En aquest sentit, el jutge mostra la seva sorpresa per "la interpretació esbiaixada" de l'Ajuntament que la sentència no ordena l'enderroc i afirma que "és clar que l'execució ha de comprendre les actuacions necessàries per donar compliment" a la normativa vulnerada, és a dir, les façanes sud i est s'han de retirar per deixar un mínim de tres metres amb els límits de la parcel·la. I afegeix que l'intent de legalització amb el nou POUM "no pot considerar-se com a causa que justifiqui la impossibilitat material d'execució".\nSais ha explicat que els serveis jurídics de l'Ajuntament estan estudiant la interlocutòria. Per un costat, ha concretat que l'octubre de 2015 l'Ajuntament va entrar un escrit al jutjat en què es comunicava que abandonava la línia de defensa de l'anterior govern i que es complia la sentència a través del POUM i d'un pla especial. El jutge ho rebutja igualment, però Sais precisa que ho fa com a argument d'"impossibilitat material". En aquest sentit, els serveis jurídics municipals estudien si pot servir per una altra impossibilitat. L'Ajuntament pot recórrer la interlocutòria fins al 4 de juliol.\nL'actual portaveu d'Independents per la Bisbal i alcalde i primer tinent d'alcade l'anterior mandat, Òscar Aparicio, ha explicat que ell, que és advocat, va discrepar amb el lletrat de la Diputació per presentar l'incident d'inexecució de sentència. El socialista ha concretar que li va transmetre les ordres per presentar el recurs, però que l'advocat va entendre que encara hi havia termini.\nPer a la resolució del conflicte, Independents per la Bisbal-PSC insisteix a buscar una solució pactada entre el veí denunciant, Josep Sabater, i Sais -l'anterior mandat, el denunciant ja va dir que exigia que el republicà, com a màxim responsable del govern que va aprovar el projecte anul·lat, assumís responsabilitats polítiques, és a dir, que dimitís, cosa que no va passar-. Sabater veu complicat aquest acord ja que si Sais no va dimitir aleshores, difícilment ho farà ara. El batlle ha manifestat que està obert a parlar, amb Sabater, però recorda que abans de les eleccions aquesta situació es va explotar, malgrat la qual cosa ERC va guanyar-les.\nEl veí denunciant veu "lògica" aquesta darrera resolució atesos els antecedents i que hi ha elements en el recurs que no s'acaben d'ajustar a la realitat. I destaca que l'Ajuntament hagi d'assumir les costes d'aquest incident d'impossibilitat material d'execució.


Campanya Objectiu Residus: El Tetris inspira un banc fet amb residus reciclats\nEl Tetris inspira un banc fet amb residus reciclats\nCórdoba Recicla Sociedad del Estado (CReSE), l'empresa responsable de la recollida de residus de la ciutat argentina de Córdoba, va encarregar una intervenció urbana que contribuís a informar sobre la importància de separar selectivament els residus i a motivar les ciudanes i ciutadans a fer-ho a casa seva. Vaja, els mateixos objectius que persegueix el COR!\nEl resultat ens sembla un bon exemple de com fer les coses. Una veritable acció de carrer (street marketing o marketing de guerrilla, com ens agrada més dir).\nLa gent de DESIGNO-patagonia, inspirant-se en el joc Tetris, va dissenyar un conjunt de vuit escultures-bancs que deixen a la vista diferents materials reciclables... Des del dia 1 de setembre estan col·locades a la plaça d'Espanya de la ciutat Argentina. Veiem unes imatges:\nEls bancs Tetris\nEls bancs contenen paper, llaunes fèrriques, vidre, plàstic PET , niló, EPS (porexpan), alumini i tetrabric. A més, cada banc incorpora un breu text sobre el material i el seu reciclatge.\nLa intervenció s'ha fet amb la col·laboració de les cooperatives del Centro Modelo de Reciclado de CReSE, un fet que no té res d'anecdòtic. En aquest centre hi treballen més de 130 persones de dues cooperatives de cartoneros: Reciclado e Inclusión y Cartoneros Organizados.\nFa menys d'un any aquestes persones treballaven al carrer, moltes vegades amb tota la familia. Es dedicaven a recollir tot el que trobaven, ho posaven en un carretó (en el millor dels casos, un carro tirat per un cavall!) i ho venien a intermediaris, coneguts com galponeros.\nUn altre dia parlarem més a fons dels "recicladors o recuperadors informals", persones que malviuen de recol·lectar residus i que, depenent de les zones i països, es coneixen com cartonero, ciruja, pepenador, buzo, catador, etc. Per ara, us deixem amb un vídeo.\nEtiquetes de comentaris: art, blocMON, COMUNICACIÓ, Llatinoamèrica, marketing de guerrilla, reciclar, recollides selectives, RESIDUS, street marketing a 22:52 Publicat per Projecte LifeCOR\nEl Tetris inspira un banc fet amb residus reciclat...\nLa Riera, una telenovel·la molt R. Famos@s R


MECÀNIC MUNTADOR MAQUINÀRIA PESANT (H/D) - Ofertes de feina - Axxon - BRINGING TALENT TO BUSINESS\nMECÀNIC MUNTADOR MAQUINÀRIA PESANT (H/D)\nLloc de treball: MECÀNIC MUNTADOR MAQUINÀRIA PESANT (H/D)\nAXXON TECH selecciona un/a MECÀNIC MUNTADOR MAQUINÀRIA PESANT (H/D) per a important empresa del sector agrícola, situada a Figueres.\nLa persona seleccionada s'integrarà en l'equip tècnic i participarà en projectes de muntatge de maquinària nova a taller i s'integrarà en els equips que realitzen el manteniment preventiu/correctiu de la maquinària.\n- Muntatge de maquinària nova i adaptacions.\n- Reparació d'avaries en l'àmbit mecànic (mecànica, hidràulica, pneumàtica, soldadura i electricitat bàsica).\n- Posada a punt de màquines d'ocasió.\n- Servei d'atenció tècnica a casa del client, puntualment.\nEXPERIÈNCIA: de 3 a 5 anys fent tasques similars.\n- Formació per empresa.\n- Busquem un perfil amb iniciativa i autonomia a l'hora de treballar. Que tingui ganes de consolidar-se i créixer dins de l'empresa.\n- Experiència demostrable de 5 anys com a mínim en posicions de muntatge de maquinàrioa, manteniment industrial i/o similars.\n- Molt valorable experiència en sector Agricola o Metall.\nFormació: CFGM/CFGS en Manteniment Mecànic, Electromecànic, Soldadura, Serveis de la producció, i/o FP similar.\n- Experiència en tasques de muntatge i manteniment mecànic i hidràulica.\n- Coneixements de soldadura.\n- Habilitats per tractar amb clients.\nHorari: Dill a div, 08:00-13:30 / 15:00-18:00\nSalari: de 22.000,00 euros a 26.000,00 euros


Monitores i monitors de diferents caus, esplais i mijacs del Bages ens expliquen per què educar a través del lleure i quins aspectes es podrien millorar\nLa majoria d'aquests espais sorgeixen de l'Església Catòlica. Això suposa, actualment, una càrrega per a la gran majoria de moviments escoltes i alguns esplais de la comarca del Bages, que no poden dur a terme la seva tasca lliurement perquè es troben lligats a la institució religiosa. Aquesta utilitza els moviments escoltes, esplais i mijacs per introduir la moral cristiana als nens i nenes, per exemple, a través de visites als caus de forma regular, o bé, aprofita que l'espai on es duen a terme les activitats amb els infants i joves, és propietat de l'Església, de manera que l'equip de monitores i monitors que en formen part se senten coaccionats a l'hora de dur a terme la seva tasca com a tals. Degut a aquesta situació de pressió, i a l'evolució dels moviments que eduquen a través del lleure, aquests espais es desvinculen cada vegada més de la moral cristiana construint una concepció del seu entorn lliure i de forma col·lectiva.\nL'educació en el lleure s'entén com a fenomen de transformació social, ja que el funcionament d'aquesta, rau en la idea de construir una pedagogia no formal que complementi la docència obligatòria i institucionalitzada de l'escola i l'institut i, l'educació que les nenes i nens reben a casa.\nA més a, durant els darrers anys, i coincidint l'efervescència de nous moviments socials, les diferents entitats d’educació en el lleure han adoptat un posicionament crític en quant a problemàtiques i reivindicacions de la realitat que els envolta. Per exemple, el març de 2014, a Manresa, des dels caus i altres associacions de lleure infantil i juvenil, juntament amb el Cercle Artístic de Manresa es va a dur a terme el projecte «Activem els buits». Aquest, consistia en fer un joc per tota la ciutat on es representés l'espai que ocuparien els vora 9.000 pisos buits que hi ha al municipi si es trobessin l'un al costat de l'altre.\nA continuació es presenta un recull de la percepció que alguns monitors i monitores de diferents caus, esplais i mijacs del Bages tenen sobre l'educació en el lleure, i els aspectes que es podrien millorar en aquest mateix àmbit.\nAlba Fleta , 20 anys. Fa de monitora a l'Agrupament Escolta Ali-Bei de Navàs\nPer què educar a través del lleure?\nPerquè és una manera molt fàcil i divertida, de que la gent més jove, no només conegui quins són els valors més importants, sinó que també els aprengui i el vagi interioritzant a través de l’experiència i la pràctica d’activitats i jocs. De manera que el nen o nena pot reflexionar a partir de la pròpia experiència i adquirir coneixements per ell mateix, el joc és només el mitjà de fer reflexionar sobre un mateix i sobre els altres, les actituds que tenim en el dia a dia etc., i així millorar-les.\nQuins aspectes creus que es podrien millorar en l'àmbit del lleure infantil i juvenil?\nCrec que encara hi ha massa agrupaments i federacions que estan lligades a l’Església, com és el cas de Minyons Escoltes i Guies, i crec que això, en certa manera, desvia l’objectiu principal dels caus que és ensenyar valors ètics, ja que l’Església no és un ens que necessàriament respecti els valors que volem transmetre, sinó que moltes vegades, la moral cristiana és una trava per a realitzar aquest treball.\nLaia Llasera, 20 anys. Fa de monitora a l'AEiG Cardenal Lluch de Manresa\nÉs una forma d'educar en la que els nens i nenes no són conscients que estan aprenent segon rere segon. Els valors apresos es reflexen en les accions de la canalla i no en exàmens escrits i així es fa molt més ampli l'àmbit de creixement personal sense estar limitat per les parets d'una aula.\nConscienciar a la societat que aquest àmbit d'educació és important per al desenvolupament de les persones, no només els conceptes apresos a l'escola són importants.\nCristina Hernández, 19 anys. Fa de monitora a l'AEiG Hug Folch de Cardona\nÉs col·laborar d'alguna manera complementària a l'educació que els nens i nenes reben de casa i de l'escola. Nosaltres, els caus, el que fem, o intentem fer, és reforçar uns valors que són essencials en el nostre dia a dia a través de diferents dinàmiques i activitats arribant a una reflexió personal i col·lectiva que els faci comprendre el món que els envolta.\nAl ser una entitat amb gent creient i gent laica no se'ls pot vincular a una doctrina religiosa.\nAnteriorment hi havia una bona relació entre l'Església i el cau, i per això s'impartia una metodologia i unes dinàmiques entorn al cristianisme. Però actualment més de les meitat dels nens i nenes, per dir-ho d'alguna manera, són laics i l'entitat s'ha anat desvinculant de l'Església i d'altra banda també penso que no podem inculcar unes creences en les quals no creiem i que a casa seva tampoc comparteixen.\nPer aquesta raó opino que la religió no hauria de jugar un paper tan important en el lleure ja que tenim uns valors diferents que no tenen res a veure amb els valors conservadors d'aquesta institució.\nEduard Pladellorens, 20 anys. Fa de monitor al Mijac Safa de Manresa.\nPerquè és una manera de contribuir a la societat, especialment introduint certs valors als més joves com per exemple aprendre a compartir i a conviure, entre molts d’altres.\nCrec que principalment falten recursos, ja que a l’hora de muntar activitats pels nens mai és prou. A més, però, crec que falten esforços per part del sistema públic, ja no tan sols amb recursos, sinó amb idees o accions sense necessitat de prendre’n part, per ajudar o protegir aquestes entitats que fan una funció social, i que mereixen un cert reconeixement. Malgrat tot però, crec que des de dins dels centres s’està fent una bona feina, ja que d’altra manera seria impensable que en una ciutat com Manresa tinguéssim 7 entitats (entre esplai, cau i mijac), que, sinó totes la majoria, ja fa anys que participen en el món del lleure.\nPau Clusella, 22 anys. Fa de monitor a l'esplai GEPS de Santpedor\nCrec que l'educació és un procés que dura tant com la vida d'una persona i que ens afecta en tots els àmbits. Associar «educació» amb només famílies i mestres és regalar una bona part d'educació de les persones a la publicitat, espectacles comercials diversos (futbol, televisió, etc.), modes, etc.\nEls amics ens eduquen constantment, la convivència ens educa, els errors ens eduquen, els reptes ens eduquen. L'educació en el lleure ens permet crear escenaris on infants i joves poden créixer i desenvolupar-se en llibertat i en convivència. Amb el joc, els projectes, viatges i el dia a dia, a l'esplai, cau o mijac estem oferint noves possibilitats per relacionar-se i desenvolupar-se lluny de les pressions socials, familiars o escolars.\nPenso, que moltes monitores ho som per inèrcia de la tradició del moviment d'educació en el lleure català. Formem part d'un moviment social molt arrelat i potent, però que no té consciència de quin és el seu paper en la societat. Cal una reflexió conjunta sobre el nostre rol, la incidència al nostre entorn i els valors que volem transmetre. Cal seguir treballant en aquest sentit per tal de, per exemple, treballar amb altres moviments socials o trencar pràctiques tradicionals (com la imposició del rol de monitora als infants: «avui farem això perquè ho hem decidit nosaltres»).\nTambé crec que és importantíssim que totes les entitats d'educació en el lleure ens anem desvinculant de l'Església i la religió, que ha estat el bressol de molts d'aquests centres. No podem educar en la laïcitat i el respecte amb una institució d'aquest caràcter a darrere fent pressió sobre les nostres pràctiques.\nNeus Sunyer, 18 anys. Fa de monitora a l'Agrupament Roques Albes de Sallent.\nÉs una forma alternativa d'aprendre les coses quotidianes. Penso que és una manera d'aprendre diferent a totes les altres, coses que no els ensenyen a les escoles ni a casa, les aprenen a l'esplai. Els infants i joves necessiten motivacions i crec que amb el lleure poden créixer d'una forma diferent i aprendre valors que fora de l'esplai no hi són.\nPenso que l'aspecte que més s'ha de potenciar és el respecte, sobretot entre els grups de joves que tot sovint esdevé força costós. Conèixer més l'àmbit natural és un altre aspecte que crec que s'hauria de potenciar més, i donar importància i respecte a aquest.\nSara Mas, 21 anys. Fa de monitora al Mijac Crist Rei a Manresa\nLa resposta és simple. L’educació en el lleure és una alternativa a l’educació obligatòria. Una educació que pot arribar a donar resposta a les mancances que aquesta té. A través del joc, sortides, colònies, campaments, activitats pretén desenvolupar totes aquelles capacitats que molts cops l’educació obligatòria no ofereix o simplement nega. És, alhora, transmissora d’uns valors característics, uns valors que sembla que la societat hagi oblidat, com són la responsabilitat, la solidaritat, el compromís, l’empatia, l’amor, la igualtat, entre molts d’altres.\nDeixant de banda els objectius específics de cada centre o moviment, que cada un es farà a la seva mida, és clar que l’educació en el lleure va ser creada arrel d’una necessitat en l’educació que es rebia. D’aquesta manera seguim participant d’aquests espais com a mitjà per a que els infants i les joves puguin gaudir de l’educació que es mereixen, creixent juntes per a transformar la societat que ens envolta. Per una banda crec que encara interaccionem poc amb el nostre entorn, almenys pel que fa al nostre centre. Ens centrem molt en fer comunitat dins el mateix centre però ens costa participar i/o proposar activitats en la mateixa ciutat o barri. Penso que això ens aproparia a la realitat del nostre entorn i, alhora sentir-nos-el nostre per poder pensar i actuar sobre aquest més enllà dels mitjans habituals amb els quals acostumem a fer-ho. I és que un dels valors que pretenem transmetre mitjançant l’educació en el lleure passa per tenir una mirada crítica i actuar per transformar la nostra realitat, i què millor que començar per conèixer de fons les necessitats del nostre entorn. Per altra banda penso que no arribem a tota la població d’infants i famílies del nostre entorn. A fora queden moltes famílies que, per diverses variables no formen part del nostre moviment. Alguna d’aquestes opcions pot ser la falta d’informació que aquestes tenen sobre aquest tipus d’educació. Una altra és el preu de les quotes i sortides, que molt sovint fan que famílies amb dificultats econòmiques greus no puguin accedir-hi.


Al juliol es farà l'obertura diària habitual de la temporada alta i s'anuncia que hi haurà novetats\nLes tasques de manteniment que s'han fet a Naturlandia. NATURLANDIA\nSant Julià de LòriaNaturlandia iniciarà aquest cap de setmana de l’1 de maig la temporada de primavera-estiu. Durant tots els caps de setmana dels mesos de maig i juny, i el dilluns de Pentecosta, s’obriran les activitats més emblemàtiques de les dues cotes, fins que al juliol es faci l’obertura diària habitual de temporada alta d’estiu, que inclourà més activitats i novetats. L’horari d’obertura serà de deu del matí a les sis de la tarda.\nSegons informen des de Naturlandia, aquest calendari d’obertura parcial segueix la planificació inicial de la temporada, tot i que estava subjecte a l’evolució de la pandèmia. Vist que l’arribada de turistes els darrers dies s’ha intensificat gràcies a l'aixecament de les restriccions, es manté aquesta previsió "amb la voluntat d’oferir una alternativa d’oci al Principat, garantint sempre totes les mesures de prevenció establertes", indiquen. Els visitants podran triar entre dues tipologies d’entrades, així com paquets turístics per als clients estrangers. Es manté la gestió d’accés al Tobotronc amb reserva prèvia, "vista la seva efectivitat en l’experiència del client".\nNaturlàndia Sant Julià de Lòria turisme


Educació reconeix l’esforç i l’excel·lència acadèmica de 167 estudiants d’Alzira que acabaren amb nota el curs en què es va declarar la pandèmia – RiberaTV\nEducació reconeix l’esforç i l’excel·lència acadèmica de 167 estudiants d’Alzira que acabaren amb nota el curs en què es va declarar la pandèmia\nL’Ajuntament d’Alzira va obrir ahir el Gran Teatre a la comunitat educativa per a acollir els 167 xics i xiques que han vist reconegut el seu esforç en els estudis amb el premi al rendiment acadèmic, una distinció que concedix la Regidoria d’Educació cada curs. L’excepcional situació viscuda en el curs 19-20, quan es va declarar l’alerta sanitària a causa de la pandèmia de la COVID-19 que va provocar el tancament de les escoles i l’establiment de l’educació telemàtica, va dificultar l’acabament del curs acadèmic i va impedir també la celebració de l’acte de reconeixement, que s’ha hagut de posposar al moment actual. Ahir va tindre lloc l’acte del curs 19-20, i el pròxim 3 de novembre se celebrarà el reconeixement als 162 millors expedients acadèmics del curs 20-21.\nL’acte distingix l’alumnat que ha acabat els cicles de Primària, Secundària, Batxillerat, els cicles formatius (grau mitjà i grau superior), l’Escola Permanent d’Adults i el Centre Professional de Música. Com a portaveus de l’alumnat, hi intervingueren dues estudiants que ara cursen 2n d’ESO i que han estat reconegudes pels seus bons resultats a Primària: Ester Giménez i Júlia Ferrando. Tretze regidors van ser els encarregats de lliurar els diplomes a l’escenari. La regidora d’Educació de l’Ajuntament d’Alzira, Maria Calvo, va felicitar els premiats.\nEducació reconeix l’esforç i l’excel·lència acadèmica de 167 estudiants d’Alzira que acabaren amb nota el curs en què es va declarar la pandèmia added by Ribera Televisió on 21 octubre, 2021


Vols barats a Amèrica des de 831 € a Iberia\tUtilitzem cookies pròpies i de tercers per millorar la teva experiència i els nostres serveis. Si continues navegant considerem que n’acceptes l’ús. Pots obtenir més informació a la Política de cookies.\nVols barats Amèrica\nVols barats a Amèrica Amèrica Amèrica Vols barats a Amèrica\nOfertes de vols a Amèrica Vols a Argentina\tTrobat fa + 100 h\nConsulta l’oferta de vols a Amèrica i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats a Amèrica. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a a Amèrica fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


:: Centre de Control del Canal d'Isabel II (Espanya) ::\nSectors d'Actuació: Xarxes d’Abastament\nEl Canal de Isabel II (CYII) disposa d’un centre de control on es centralitzen les dades de multitud de remotes repartides per la Comunitat de Madrid pertanyent a diversos tipus d’estacions (preses, potabilitzadores, depuradores, bombaments, etc.)\nEs recull la informació corresponent de 4.500 captadors de senyals analògiques (pressió, cabal, nivell d’aigua, paràmetres de qualitat d’aigua, etc.) i de senyals digitals (estat de vàlvules i comportes, detectors de nivell, etc.).\nAixí mateix l’abast del projecte engloba la modernització i millora del sistema de comunicacions. Inicialment el sistema de comunicacions de CYII estava basat en SINAUT de Siemens i s’ha procedit al canvi de protocol: SIEMENS ha llançat un nou SINAUT IP, el qual proporciona una major potencialitat.\nA més s’ha inclòs un nou SCADA en WinCC amb la gestió de les comunicacions SINAUT executada en S7CC. Això incrementa la capacitat del sistema, sobretot a l’hora de detectar i solucionar errors a la xarxa. El sistema ha estat dissenyat per poder conviure amb tots els autòmats i protocols existents.


Els investigadors de la Guàrdia Civil vinculen en un informe un dels documents trobats a la trituradora de paper de l'extresorer de CDC, Andreu Viloca, al registre al seu despatx amb una adjudicació d'una escola de Roses (Girona) a la qual va optar 01:00 dels empresaris investigats en el cas del 3%.\nEn un informe de l'Àrea de Delictes Econòmics de la Policia Judicial que consta en el sumari, els investigadors descriuen aquest document, que va ser reconstruït pel Departament de Grafística de la Guàrdia Civil, que té anotacions a llapis amb les paraules 'Escola' - escola--, 'Romero', 'Polo', 'Aval', '130' '31 / 10 'i' 900- '.\nAquest document va aparèixer durant el registre del despatx de Viloca a la seu de CDC al carrer Còrsega el 28 d'agost de 2015, dins de la trituradora de paper, i en total s'han aconseguit reconstruir 11 papers destruïts.\nA partir de les anotacions del document citat, els investigadors van rastrejar fins a trobar una adjudicació en curs d'Infraestructures de la Generalitat de Catalunya (GISA) --la actual Infraestructures.cat--, la de l'Escola Montserrat Vayreda de Roses, per 4 , 3 milions d'euros, que segons ells té elements coincidents amb aquest document.\nUna de les empreses licitadores era Romero Gamero SAU, i el president de la mesa de contractació i adjudicació al director general d'Infraestructures, Josep Antoni Rosell i Pol, investigat en la causa.\nConsideren que les anotacions 'Aval' i '130' poden estar relacionades amb la garantia provisional que s'exigia en el plec -130.862,21 euros- i que correspon al 3% del total de l'adjudicació, i sobre el '900- 'creuen que pot referir-se a que l'oferta de Romero Gamero va ser de 900.000 euros menys que el pressupost màxim de la licitació.\nSEGUIMENTS A VILOCA\nTotes aquestes pistes les vinculen els investigadors a un dels seguiments que agents de la Guàrdia Civil van realitzar a Viloca en el marc de la investigació.\nConcretament a una reunió del 25 d'agost en una cafeteria d'un centre esportiu de Barcelona amb el mateix Rosell, que situen temporalment dins el termini atorgat per a la presentació d'ofertes i just un mes abans de l'obertura d'ofertes tècniques presentades pels licitadors.\nPer tot això, els investigadors "estableixen una intervenció" d'Viloca, Rosell i Romero Gamero durant el transcurs del procés d'adjudicació d'aquesta escola, tot i que admeten que aquestes afirmacions han de ser reforçades amb l'estudi del propi procés d'adjudicació.\nALTRES DOCUMENTS TRITURATS\nA la trituradora van aparèixer altres deu documents destruïts i que posteriorment van reconstruir des Grafística, entre elles les targetes de visita del conseller delegat de Teyco, Jordi Sumarroca, investigat en aquest cas per presumptes pagaments a canvi d'adjudicacions de l'Ajuntament de Torredembarra (Tarragona).\nTambé va ser recuperada la targeta de visita de la constructora OHL, dos plans de Llinars del Vallès (Barcelona), un full amb la capçalera de CDC i l'anotació 'traspàs efectiu' i alguns rebuts.


Maresme, indrets sorprenents de mar i muntanya Maresme, indrets sorprenents de mar i muntanya\nPàgina d'inici\tRevista\tMaresme, indrets sorprenents de mar i muntanya\nVall d'Aran, intimitats d'un Pirineu diferent\nNúmero 128 - Gener 2009\nMaresme, indrets sorprenents de mar i muntanya\nUn paisatge fet a mida\nViatjant cap al nord, la muntanya queda a l'esquerra i el mar a la dreta. Entre aquests dos pols, hi ha la Sinera d'Espriu, les cases dels indianos, les vinyes d'Alella i la Tiana natal del periodista Josep Cuní, que ens guia pels seus records i sensacions. Josep Cuní (text), Josep Cano (fotografia)\nCinc punts cardinals\nEls indrets de refèrencia per conèixer l'essència de la comarca\tNo hi ha un Maresme, n'hi ha molts. Comarca polièdrica i mutant, al sud obre les portes de la capital catalana i al nord acaba convertint-se en el paradigma de platja i turisme. És una zona de contrastos. I entre el vell i el nou, cinc llocs conserven encara la seva autenticitat. Albert Calls (text), Josep Cano (fotografia)\nEl Gaudí més experimental\nL'arquitecte va construir a Mataró una nau industrial visionària\tQuan encara era estudiant, Gaudí va construir la nau d'una cooperativa tèxtil. El projecte no només li va servir per assajar tècniques, a Mataró també va experimentar les pessigolles de l'únic amor que se li coneix. Manel Cuyàs (text), Josep Cano (fotografia)\nEls antics camins del mig\nViatge inèdit per la columna vertebral del Maresme\tEntre la muntanya i el mar hi ha un Maresme insòlit, agrícola, ple d'ermites i masos, que es deixa descobrir pels camins del mig. Recuperem aquests vials per recòrrer la comarca de cap a cap. Jordi Avellaneda (text), Josep Cano (fotografia)\nLa cuina del paisatge\nSobre com l'horta i la pesca acaben als millors fogons\tCamps llaurats de pèsols, muntanyes cobertes de maduixots, valls que veuen créixer cireres úniques i sèpies que 'volen' de les llotges. Entreu i descobriu com la muntanya i el mar del Maresme es fonen, també, a l'art culinari. Judith Vives (text), Josep Cano (fotografia)\nLes millors perspectives d'una comarca que fa olor de sal i de bosc\tArran de costa, els habitants d'aquesta comarca havien de prevenir-se dels pirates, mentre els veïns de la muntanya treien profit del fred i de la solitud entre els arbres. No es viu igual al blau que al verd i per això perseguim la petjada humana pels espais més representatius d'aquesta dualitat. Xavier Amat (text), Josep Cano (fotografia)\nEls de dalt i els de mar\nPassat, present i futur d'una comarca rica en història\tEn un territori on mar i muntanya són a tocar, hi ha pobles de dalt i de baix. No sempre ha estat així. Aquest és un viatge al passat per entendre l'actual realitat de la comarca. Teresa Vallbona (text), Josep Cano (fotografia)\nCamins de carboners\nPassejada de patrimoni\tDe passeig entre el nucli d'Hortasavinyà fins a l'ermita de l'Erola, recorrem vells camins de bosquerols i voregem antigues carboneres. Mentre gaudim de la natura aprenem sobre costums ja perduts. Oriol Gracià (text)\nParal·lels a la mar\nPassejada de natura\tDescobrim camins que recorren els turons suaus de la serralada Litoral. A peu del Montnegre, resseguim carenes que ens aboquen a la plana i a la mar. Oriol Gracià (text)\nPassejada per fer gana\tAmb vistes sobre la costa del Maresme, el Montseny i la plana del Vallès, el petit santuari del Corredor és un racó tranquil on passejar i gaudir de la natura. Oriol Gracià (text)\n48 hores a Palma de Mallorca\nTomb històric per la capital mallorquina\nLa Ciutat de Mallorca amaga sota les pedres sorprenents bocins d'història. Passejar-hi és resseguir les petges de romans, àrabs, jueus, catalans... Magda Rosselló (text)\nL'ofici del cuir: adobar pells a Igualada\nDe la vaca a la sabata, la pell recorre un llar camí. Les mans i la tècnica de l'adober fan agradable a la pell humana el rebuig brut i greixós dels escorxadors. Aquest primitiu reciclatge ha donat fama i personalitat a la capital de l'Anoia. Carme Escales (text), Oriol Clavera (fotografia)\nL'Empordà de Ponent\nViles i paisatges secrets al peu del massís de les salines\tDisset pobles i un paisatge de boscos i camins per explorar formen la zona de Salines-Bassegoda, un tros d'Empordà entre muntanyes. Cristina Masanés (text), Òscar Rodbag (fotografia)\nMontanyana, pedres que resisteixen\nA la riba occidental de la Noguera Ribagorçana hi ha un poble on el temps ha passat poc a poc. Montanyana, oblidat durant segles, recupera l'esplendor de cases i esglésies medievals gràcies a una curosa restauració. Lurdes Rego (text), Jordi Bas (fotografia)\nUn petit tresor de la Noguera\nTot enfilant-se al discret puig de Meià, pedalarem entre les majestuoses parets del Montsec, coneixerem la història d'un poble que es va haver de refer de la pesta i gaudirem d'unes vistes de vertigen. Joan Raventós (text i fotografia)\nTàrreco va ser molts anys la capital romana de la Península i n'han quedat molts vestigis que es deixen descobrir inesperadament pels carrers i les places de la ciutat. Rafa López (text i fotografia)\nTravessia per la serra de Collserola\nConegueu el ponent de Collserola, entre Molins de Rei i Sant Just Desvern, passejant pel passat i present agrícola. Aquesta ruta és ideal per als qui no tenen cotxe o no els agrada conduir, ja que tant a l'inici de l'itinerari com al final, hi arriba el transport públic. Marta Montmany (text i fotografia)


Política de Privacitat | ondinauto\nProauto ha adoptat les mesures tècniques i organitzatives necessàries. Les Dades de caràcter personal que recull són objecte de tractament automatitzat i s’incorporen en el fitxer corresponent, denominat “Proauto”, degudament registrats a l’Agència Espanyola de Protecció de Dades.\nLa recollida i tractament automatitzat de les Dades de Caràcter Personal té com a finalitat el manteniment de la relació contractual que en el seu cas s’estableixi amb Proauto per a campanyes publicitàries.\nLes Dades de caràcter personal tractades en el fitxer “Proauto” únicament seran cedides a aquelles entitats que siguin necessàries amb l’únic objectiu de donar compliment a la / les finalitat / s anteriorment exposada / es. En aquells casos en què Proauto figuri com a encarregat del tractament assumeix les obligacions establertes a la LOPD a l’efecte i manifesta que únicament tractarà les dades conforme a les instruccions del responsable del tractament i que no les aplicarà o utilitzarà amb fins diferents dels que figurin en el contracte celebrat a l’efecte.\nL’usuari podrà, en tot moment, exercitar els drets reconeguts a la LOPD, d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició. L’exercici d’aquests drets pot realitzar-lo per correu electrònic a comunicacion@proautoseat.com .


els raves per les fulles: Banc d'Aliments de València - Segueix sent imprescindible\nBanc d'Aliments de València - Segueix sent imprescindible\nEl Banc d'Aliments de València manté la seva tasca tot i perdre la subvenció a l'espera la llei d'inclusió amb el nou model d'ajudes personalitzades anunciat per l'alcalde Joan Ribó fa ja mes de sis mesos. Però la fam no té espera.\nValència, 24 de gener de 2017. Són les vuit del vespre i centenars de persones guarden una cua de dues hores de forma ordenada al carrer Quart, a escassos metres del lloc en el qual els líders del PSPV, Compromís i Podem signar la renovació de l'Acord del Botànic dues setmanes abans. Un pacte que inclou l'aprovació d'una llei de Renda Valenciana d'Inclusió que, un any i mig després de la formació del Govern de la Generalitat, no ha passat de la fase d'esborrany.\nNo obstant això, les set-centes persones que no poden esperar van acudir aquest dimarts al repartiment mensual de queviures que realitza el Banc d'Aliments de València, des del 30 de juny de 2016 que es va haver de tancar les instal·lacions per decisió de l'alcalde Joan Ribó mitjançant el projecte Solidaris de la Nit,\nD'acord amb les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE), el vint per cent de les famílies de la Comunitat Valenciana pateixen «moltes dificultats» econòmiques per arribar a final de mes.\nAquest dimarts era dia 24 i les que van acudir al repartiment de queviures ja no tenien res. Els responsables del Banc d'Aliments expliquen que, a més, el perfil dels demandants ha canviat en els últims anys. Els immigrants han donat pas a espanyols. Famílies senceres, gent gran, joves sense ocupació. Tots ells guardaven cua per recollir una bossa amb productes bàsics, com iogurts o pa de motlle a l'espera que els polítics arribin a posar-se d'acord.\nL'entitat va repartir 8.000 quilos de menjar traslladada en dos camions estacionats al mig del carrer entre famílies en risc o exclusió social, persones sense sostre i transeünts. Dues hores en total de repartiment a l'espera del proper mes.\nEl Banc d'Aliments de València ha seguit endavant amb la seva tasca tot i que l'Ajuntament governat per Joan Ribó va decidir no renovar la subvenció que percebia l'entitat. El dirigent de Compromís va apel·lar a un model personalitzat gestionat pels serveis socials del consistori per evitar la imatge de les cues al mig del carrer per recollir menjar.\nNo obstant això, 2017 ha començat igual que va acabar 2016: amb més de set-centes famílies valencianes en risc d'exclusió al carrer Quart a la recerca d'uns queviures que els permetin menjar fins que acabi el mes.\nSegons l'última enquesta sobre condicions de vida de l'INE, el percentatge de valencians en situació de risc de pobresa s'ha situat en un 25,3 per cent, fet que suposa 3,2 punts per sobre de la mitjana nacional que se situa en el 22,1 per cent, mentre que l'ingrés mitjà anual net per persona es xifra a la Comunitat Valenciana en 9.098 euros, davant la mitjana nacional de 10.419 euros.\nPublicado por veintidos3 en 21:17\nEtiquetas: Banco de Alimentos, Compromís, INE, Joan Ribó, Podemos, Proyecto Solidarios de la Noche, PSPV


O reformes o eleccions, no n�hi ha d�altre\nPendents del que digui avui el president del govern en el debat “sobre el estado de la Nación” al Congrés que avui comença, queda clar que Zapatero continua sense fer els deures pensant que deixar passar el temps afavorirà algú, el seu partit -i també en això s’equivoca. Seguir perdent el temps el fa perdre a tothom. Cal actuar d’una vegada sense dilacions ni pedaços i la urgència passa ara per entomar la reforma de la negociació col·lectiva i donar-li la flexibilitat que mai ha tingut i que tant lesiva ha estat pel país.\nEl govern es va comprometre quan es va aprovar la reforma laboral a reformar també la negociació col·lectiva. Per això va donar un marge més que suficient a sindicats i empresaris perquè arribessin a un acord -amb el compromís que si no ho aconseguien seria el govern qui prengués la...


Sant tornem-hi! Les entrades per a la Copa, a partir del dimecres 11 de desembre\nLa Copa del Rei torna el pròxim dijous 19 de desembre del 2019 (19.00 hores) al Camp d’Esports. El Lleida Esportiu s’enfronta al RCD Espanyol, equip de Primera Divisió, en aquesta primera eliminatòria del torneig i les entrades podran ser retirades a partir del pròxim dimecres 11 de desembre.\nEntrada a cost zero pels de “Pedra Picada”\nTots els abonats de “Pedra Picada” tenen el partit inclòs dins del seu abonament de temporada. La seva entrada –corresponent a la seva ubicació– l’hauran de recollir a les taquilles del Camp d’Esports a partir del dimecres 11 i fins al dissabte 14 de desembre.\nPer poder retirar aquesta entrada, caldrà la presentació de l’original del DNI i de l’original del carnet d’abonament de la present temporada 2019-20.\nLes entrades dels socis que no es recullin dins del termini establert (de l’11 al 14 de desembre) es posaran a la venda el dilluns dia 16 pel públic en general.\nEntrades pels nous socis\nPer la seva banda, aquells que s’hagin donat d’alta aquesta mateixa temporada 2019-20 tindran a la seva disposició la seva entrada pel partit, corresponent a la seva ubicació. Podran adquirir-la, a les taquilles del Camp d’Esports, entre el dimecres 11 i el dissabte 14 de desembre amb els següents preus:\nGol i Grada d’Animació: 5€\nInfantil (0-10 anys): Entrada lliure (Cal presentar el DNI a l’accés de l’estadi)\nLes entrades dels socis que no la comprin dins del termini establert (de l’11 al 14 de desembre) es posaran a la venda el dilluns dia 16 pel públic en general.\nEntrades addicionals anticipades pels socis\nEl termini per adquirir aquestes entrades addicionals anticipades és el següent:\n- Del dimecres 11 al dissabte 14 de desembre\nCada soci podrà retirar tantes entrades addicionals anticipades com desitgi amb els següents preus:\nDies i horaris de recollida i de venda anticipada pels socis\nEls dies 11, 12 i 13 dedesembre, l’horari de venda serà el següent:\n- De 16.30 hores a 20.00 hores\nEl dissabte 14 de desembre, l’horari de venda serà el següent:\n- De 10.00 hores a 14.00 hores\nEntrades anticipades pel públic en general\nPer la seva banda, el públic en general podrà adquirir entrades anticipades a partir del dilluns 16 amb els següents preus:\nDies i horaris de venda anticipada pel públic en general\nLes entrades anticipades pel públic en general podran retirar-se a les taquilles del Camp d’Esports el dilluns 16, el dimarts 17 i el dimecres 18 de desembre amb el següent horari de venda:\nEl mateix dia de partit\nEl mateix dia de partit, a les taquilles del Camp d’Esports –que romandran obertes des de dues hores abans de l’inici– també hi haurà la possibilitat d’adquirir entrades amb els següents preus:\nPer aquest partit de Copa del Rei no s’acreditaran passis federatius. Els carnets d’abonament i les credencials d’empresa i premsa tampoc seran vàlids per accedir al recinte.\nPer qualsevol incidència o aclariment cal adreçar-se a la següent adreça de correu electrònic: administracio@lleidaesportiu.cat.\nEntrades per a l’afició de l’Espanyol\nAquells aficionats i penyes del RCD Espanyol que vulguin assistir al partit, han d’adreçar-se a la següent adreça de correu electrònic (administracio@lleidaesportiu.cat). Les entrades –600 en total– corresponen a l’espai destinat a l’afició visitant al Camp d’Esports, el Gol Sud.


'Perseguint cognoms' descobreix l'origen dels Franquesa\nL'origen dels Franquesa, aquesta setmana a 'Perseguint cognoms'\nEl setè capítol descobreix l'origen dels Franquesa, un cognom que ens durà a les Franqueses del Vallès i a parlar amb Txabi Franquesa\nDimarts, 2 de març a les 18:15h i dissabte 6 a les 14:10h a La 2 de RTVE Catalunya\n01.03.2021 | 12:45 hores\nCarla Lladó i Txabi Franquesa, a 'Perseguint cognoms' RTVE CATALUNYA\nRTVE Catalunya estrena dimarts un nou capítol de 'Perseguint cognoms'. La conductora del programa, Carla Lladó, recorre tota Catalunya per descobrir l'origen i les curiositats dels nostres cognoms. Aquesta setmana descobrirà l'origen del cognom Franquesa.\nLa Carla Lladó recorda una de les primeres investigacions amb en Tom, la que van dedicar al cognom Franquesa. La ruta va començar a les Franqueses del Vallès, va tenir una parada gastronòmica a Perafita i va acabar amb un dels emblemes ja desapareguts de la ciutat de Barcelona, el teatre Club Capitol, on va poder xerrar animadament amb l'humorista Txabi Franquesa.


Queda un únic partit a la temporada MLS: la Copa MLS –el Seattle Sounders FC davant el Toronto FC. Si esteu als Estats Units o al Canadà, esteu fent un regal, però si no és possible, no podreu veure aquest enfocament del campionat MLS.\nLes restriccions geogràfiques impedeixen veure el partit i veure qui sortirà amb la glòria de la MLS Cup. Tanmateix, hi ha una manera d’evitar aquestes restriccions. Amb una VPN i la guia ràpida a continuació, podeu veure aquest partit final i presenciar el campió de MLS.\n1 Guia ràpida: mira la emissió dels EUA a ABC a través de Hulu\n2 Guia ràpida: mira la emissió dels EUA a ABC mitjançant AT&T TV Ara\n4 Per què necessita una VPN per veure la MLS Cup\n5 3 millors VPN per veure la MLS Cup\nGuia ràpida: mira la emissió dels EUA a ABC a través de Hulu\nPodeu veure la MLS Cup a Hulu per veure l’emissió ABC. Per veure la Copa MLS sobre Hulu, seguiu aquestes instruccions:\nSeleccioneu una VPN amb alta velocitat i servidors nord-americans. La meva recomanació és NordVPN per streaming de partits de futbol.\nRegistreu-vos a la VPN i instal·leu l’aplicació, inicieu-la i inicieu la sessió i, després, connecteu-vos a un servidor dels EUA.\nVés a Hulu i compra una subscripció. Podeu utilitzar PayPal.\nInicieu la sessió a Hulu, cerqueu el flux ABC de la MLS Cup i gaudiu-ne!\nMireu ara la Copa MLS!\nGuia ràpida: mira la emissió dels EUA a ABC mitjançant AT&T TV Ara\nAT&T TV Ara ofereix accés a ABC. Per veure la MLS Cup a ABC mitjançant AT&T TV ara:\nSeleccioneu un proveïdor de VPN amb alta velocitat i servidors nord-americans. La funció SmartPlay proporcionada per NordVPN us ajuda a connectar-vos a la MLS Cup aconseguint restriccions geogràfiques anteriors i us permetrà reproduir el joc.\nRegistreu-vos a la VPN escollida, descarregueu l’aplicació, inicieu la sessió i, a continuació, trieu una VPN situada als Estats Units.\nVés a www.atttvnow.com i subscriu-te. Necessiteu una targeta de crèdit o de dèbit nord-americana.\nInicieu la sessió a AT&T TV Ara i gaudeix del joc!\nTSN emetrà la MLS Cup en anglès al Canadà. Per veure la MLS Cup a TSN, seguiu aquests passos senzills:\nSeleccioneu una VPN d’alta velocitat amb servidors al Canadà. suggereixo NordVPN per la seva característica SmartPlay, que el fa ideal per passar pels geoblocs i veure la MLS Cup. Registreu-vos a la vostra VPN i descarregueu-la.\nInicieu l’aplicació, inicieu la sessió i, a continuació, trieu un servidor al Canadà.\nVés a www.tsn.ca i registra’t al vapor directe de TSN Direct. Heu d’utilitzar una targeta de crèdit del Canadà.\nEl dia del joc, inicieu la sessió a TSN Direct i gaudiu de la MLS Cup!\nPer què necessita una VPN per veure la MLS Cup\nLa Copa MLS presenta el Seattle Sounders FC i el Toronto FC en un partit per a la glòria futbolística. Però si no esteu als Estats Units o al Canadà, és possible que perdreu el partit. Segons la vostra ubicació física, les geo-restriccions impedeixen que us connecteu al vostre flux de fora del país.\nUna VPN pot solucionar-ho. Vostè escolliu la vostra ubicació virtual quan us connecteu a una VPN. Us connecteu a un servidor en aquesta ubicació. Aquest servidor actua com si fos la vostra ubicació real. Aleshores, quan el lloc de reproducció vegi el servidor, pensa que esteu on esteu i on el servidor desbloqueja el contingut.\nAmb una VPN, podeu fer-ho veure el partit de futbol del campionat no importa on estiguis. Això és molt. Però no tot això és una VPN per vosaltres.\nLes VPN també us protegeixen mentre esteu en línia! Una VPN xifra el trànsit de xarxa entre el dispositiu i el servidor VPN. Això manté les vostres dades segures de qualsevol que intenti robar-lo o veure la seva activitat en línia.\nQuan trieu un servei, assegureu-vos d’estar segur seleccioneu una VPN premium. Els llocs en streaming normalment poden reconèixer VPN de baixa qualitat, la qual cosa té com a resultat bloquejar el contingut. Una VPN premium es disfressa de manera més eficaç, ajudant a desbloquejar el joc del campionat i obtenir la tecnologia anti-VPN.\nAmb una VPN, obté les dues coses llibertat d’internet i seguretat d’internet. Doneu un cop d’ull a les meves 3 recomanacions més importants per utilitzar les VPNs per poder agafar tota l’acció de la Copa MLS.\n3 millors VPN per veure la MLS Cup\nNordVPN és la meva millor opció per VPN. Us ofereix moltes opcions de servidor als EUA i Canadà, alhora que us ofereix un servei ric en funcions. Trieu entre més de 1.500 servidors als Estats Units i més de 300 a Canadà per reproduir la MLS Cup.\nL’SmartPlay la funció millora la vostra experiència en streaming. T’ajuda ometre les restriccions geogràfiques i mantenir una connexió ràpida i sòlida a llocs com Netflix.\nEl NordVPN la interfície d’usuari és fàcil d’usar, fent més senzill trobar la connexió que desitgeu.\nNordVPN utilitza Xifratge AES de 256 bits per protegir les vostres dades mentre publiqueu o navegueu per Internet. Si voleu protecció addicional, la doble VPN afegeix una altra capa de xifrat a les vostres dades.\nCyberSec defensa els teus dispositius contra anuncis i programari maliciós, afegint les funcions de seguretat de la VPN premium.\nSi teniu problemes o teniu preguntes, podeu contactar amb NordVPN per correu electrònic o fer servir l’opció de xat en directe 24/7. NordVPN ofereix una garantia de devolució de 30 dies, permetent-te molta experiència personal abans de fer un compromís a llarg termini.\nAmb un sol compte, podeu utilitzar tots els vostres dispositius, ja que NordVPN us permet utilitzar-los fins a sis dispositius alhora.\nVoleu saber més sobre les funcions de seguretat de NordVPN i per què és la vostra elecció adequada? Mireu el nostre revisió en profunditat.\nAT&T TV Now, TSN, ESPN, Netflix, HBO, Hulu, Showtime, Amazon Prime Video i Sling TV.\nWindows, macOS, Android, iOS, Android TV, Linux, Chrome i Firefox. També és compatible amb alguns encaminadors.\nMireu la Copa MLS amb NordVPN Now!\nExpressVPN en té alguns les millors velocitats de connexió disponible, pel que és ideal per veure esports d’acció en directe com la MLS Cup. Ofereix a tot el món més de 3.000 servidors en més de 160 ubicacions.\nGràcies a l’amplada de banda superior de ExpressVPN, no us haureu de preocupar per les marques caigudes ni els problemes de memòria intermèdia. No us perdeu mai més un objectiu emocionant. ExpressVPN té la velocitat que necessita per estar al dia del flux d’HD en llocs com DAZN.\nNecessiteu mantenir-vos connectat a dispositius locals? ExpressVPN us permet fer-ho dividiu el trànsit entre els llocs VPN i llocs locals, mantenint les connexions locals intactes. Pot fins i tot escolliu el vostre protocol de xarxa.\nAmb Xifratge AES de 256 bits, ExpressVPN manté les vostres dades segures enviant-ho a través d’un túnel xifrat. La política estricta de zero registres garanteix que sempre sigueu anònims estant en línia.\nExpressVPN Suport de xat en viu 24 hores al dia està disponible en qualsevol moment que ho necessiti. Tu pots cancel·leu la vostra subscripció durant els primers 30 dies per obtenir un reemborsament complet.\nNecessiteu connectar-vos a casa i fora de casa? ExpressVPN us permet fer-ho utilitzeu fins a cinc dispositius simultàniament, oferint flexibilitat amb diversos dispositius.\nObteniu més informació sobre el motiu pel qual ExpressVPN ocupa el nostre alt nivell revisió detallada.\nAT&T TV Now, TSN, DAZN, Netflix, Hulu, HBO, Amazon Prime Video, Showtime, Sling TV i BBC iPlayer.\nMireu la Copa MLS amb ExpressVPN ara!\nCyberGhost és una excel·lent VPN amb servidors d’alta velocitat. L’excel·lent opció per veure la MLS Cup.\nSi necessiteu connexions en molts països, CyberGhost és una elecció fantàstica. Amb més de 5.500 servidors triar i 80 països que allotgen servidors CyberGhost, trobareu una connexió a gairebé qualsevol part del món, inclosa la Xina.\nPer a qualsevol persona nova que transmeti en una VPN, CyberGhost ho facilita servidors dedicats al streaming. Aquests servidors estan optimitzats per a trencant-se amb les restriccions geogràfiques en emissores com FOX o NBC.\nXifrat AES de grau militar, de 256 bits manté les vostres dades segures als servidors CyberGhost, fins i tot si us connecteu a xarxes wi-fi no segures.\nCyberGhost ofereix una opció HTTPS forçada que automàticament envia totes les vostres sol·licituds web a un protocol HTTPS segur.\nLa xarxa CyberGhost bloqueja els seguidors en línia, anuncis i contingut maliciós, mantenint el dispositiu segur de contingut nociu i indiscutible.\nSi teniu preguntes sobre la vostra connexió, CyberGhost ofereix xat en directe amb representants de suport tècnic.\nTu pots utilitzeu la xarxa CyberGhost durant un dia per veure si és per vosaltres abans de realitzar una compra. Quan compres el servei, rebràs un reemborsament quan cancel·les en un termini de 14 dies després de comprar un pla a curt termini o 45 dies amb un pla de sis mesos o més llarg.\nUtilitzeu CyberGhost per reproduir partits de futbol i altres continguts fins a set dispositius alhora.\nSi voleu obtenir més informació sobre CyberGhost i les seves funcions, mireu la nostra revisió d’experts.\nProva gratuïta: Prova d’un dia per ordinadors de sobretaula o dispositius mòbils.\nPerfil de transmissió dedicat amb servidors optimitzats per a AT&T TV Now, TSN, Eurosport, ESPN, FOX, NBC, Netflix, Hulu i altres.\nMireu la Copa MLS amb CyberGhost Now!\nQueden dos equips, però només hi pot haver un campió. La Copa MLS està a punt per coronar el millor equip del Futbol de la Lliga Major. Inscriviu-vos a una VPN premium avui i aprofiteu tot el que us ofereix!\nNo puc saber quina VPN és adequada per a vostè? Us recomano per les seves opcions, velocitats i llista de funcions de seguretat NordVPN per veure la MLS Cup.\nNo oblideu visitar la nostra ofertes i pàgina de cupons per veure com podeu estalviar en la vostra subscripció!\nConsulteu les pàgines següents per obtenir més informació sobre les VPN i les seves funcions:\nMillors VPNs GRATU forTS per a Mac: Quina és la vostra adequada?