Turo de la Peira 0-3 UE Sants: Muñoz goleja per partida doble i sentencia el partit\nEl Sants s’ha retrobat amb la victòria i s’ha fet amb els tres punts davant el Turo de la Peira en la seva visita al Municipal. Ho han fet, a més, els de Tito Lossio amb golejada en imposar-se per 0 a 3, en un partit que ja ha començat molt bé pels interessos verd-i-blancs després del gol al minut tres de Marc Urrutia. Una de les principals preocupacions del conjunt santsenc eren les dimensions del camp de l’equip local, força petit, i que ha obligat al conjunt que entrena Tito Lossio a buscar, en ocasions, un joc més directe. Fruit d’això –i combinat amb la baixa d’Aleix per sanció- el tècnic ha optat per un mig del camp format per quatre homes; amb Fran i David Muñoz al centre; Peque i Sumarroca oberts a les bandes, i dos jugadors en punta; Sergio Navarro per buscar les jugades en profunditat, i Marc Urrutia per baixar totes les pilotes que li arribessin des de la zona defensiva.\nFins ara, només en dos partits havia aconseguit el Sants avançar-se en el marcador en els primers quinze minuts de partit. De fet, dels sis quarts d’hora en què es podria dividir el matx, aquest primer era, fins avui, el menys favorable al gol verd-i-blanc. Al Municipal del Turo de la Peira, però, el Sants s’ha trobat amb l’inici somiat. Just poc després que es complís el minut tres, Marc Urrutia –titular set jornades després- ha superat dos jugadors del Turo amb barret inclòs i cara a cara amb Omar no ha perdonat i ha enviat la pilota al fons de la xarxa.\nEl gol ha donat confiança a l’equip que no ha patit gaires ensurts al llarg de la primera part. A més, els de Tito Lossio han generat alguna oportunitat per fer el segon. Una cursa per l’esquerra ha acabat amb Albert Sumarroca pel terra i la groga pel jugador del Turo que ha fet caure l’extrem del Sants quan estava a punt de plantar-se sol davant Omar. La falta, ben ubicada al vèrtex esquerre de la frontal de l’àrea del rival l’ha picat Fran perfecte i ha forçat una bona intervenció del porter local.\nEl mateix Fran i, també, Sergio Navarro i Marc Urrutia han estat els més actius en atac a la primera part. Rematant serveis de cantonada i, en el cas d’Urrutia, baixant i fent-se amb el control de gairebé el 100% de les pilotes que han arribat a la seva zona. El partit complia amb el guió previst: pilota més temps per l’aire que pel terra i continues anades i vingudes d’una àrea a l’altra. I és que qualsevol passada des de la zona defensiva arribava a la frontal de l’altre equip ràpidament. El Turo ha inquietat amb alguna jugada i posterior xut de Tomás i amb curses per l’esquerra d’un actiu Cañellas però el descans ha arribat amb el 0 a 1 favorable a un Sants que en cap moment ha vist perillar el seu avantatge en el marcador.\nEl Turo desperta i espanta\nHa començat la segona part amb la graderia del Municipal del Turo de la Peira plena de nou amb aficionats de tots dos equips. I des del primer segon s’ha intuït que la tranquil·litat amb què el Sants havia gestionat el primer temps estava a prop de desaparèixer. El Turo ha sortit com un tro a per l’empat i ha fet recular els de Tito Lossio. Primer ho ha provat Domínguez des de la frontal, després Cañellas amb una centrada xut on ha posat bé la maneta Blanco i, més tard, Tomás per la dreta ha entrant fins l’àrea petita però s’ha quedat sense forces i ha enviat un xut molt tou. S’olorava l’empat del Turo perquè el Sants no aconseguia avançar línies però ha arribat una oportunitat i l’efectivitat ha estat màxima. Conduint la pilota per la dreta Sergio Navarro l’ha cedit per Muñoz que ha avançat metres i ha creuat un xut que després de tocar en algun jugador ha entrat fins el fons de la xara. Quan pitjor ho estava passant el Sants ha arribat un 0 a 2 que ha canviat per complet el partit. El Sants ha tornat a ser el de la primera part i ha començat a generar més oportunitats: Un xut des de la dreta de Peque que s’ha passejat per l’àrea petita i on no ha arribat per poc Navarro i, només cinc minuts després del segon, Muñoz ha posat el tercer. Urrutia s’ha escapat per l’esquerra i la seva centrada l’ha refusat un defensa local però la pilota ha quedat morta a la frontal i el migcampista del Sants ho ha aprofitat per sentenciar el partit i enfonsar encara més el rival.\nAmb el 0 a 3 en el marcador el Sants ha pogut ampliar encara més la renta. Un córner servit des de l’esquerra l’ha rematat Fran i la pilota ha acabat al peu d’un Navarro que dins l’àrea petita l’ha enviat al travesser. Uns segons més tard, el mateix Fran ha rematat un servei de banda i Omar s’ha hagut d’estirar per refusar la pilota. El “capi” del Sants s’ha fet mal en l’acció però ha seguit jugant fins el final per no minvar la força per alt de l’equip de Tito Lossio. Ja a prop del minut 90, Sumarroca l’ha tingut de nou en plantar-se sol davant Omar després d’una cursa per l’esquerra. L’extrem, però, ha volgut sorprendre’l col·lant-l’hi la pilota per sota les cames al porter del Turo que li ha endevinat la intenció i l’ha aturat amb els genolls.\nEl partit s’ha acabat amb el 0 a 3 lluint en el electrònic després d’una segona part on, a l’inici, el Sants ha patit un pèl però els dos gols en cinc minuts de Muñoz han permès a l’equip recuperar el control del partit. Al final, tres punts en un camp on l’equip ha hagut d’adaptar-se a un altre tipus de joc i on ha estat més efectiu que mai per sumar i no despenjar-se de la part alta de la taula.\nAmb 22 punts l’equip puja fins la cinquena posició, supera el Ripollet i s’acosta a Carmelo i Mataró que han empatat. La propera jornada, el rival serà el Badia del Vallès, el setzè classificat, que visitarà l’Energia després d’haver-se imposat al cuer, la Grama B.\nTuro de la Peira: Omar; Ignasi, Piacentille, Jorge, Cabrera (Raúl Paredes, 57’); Dani Cabo, Alex Domínguez (Max Escuriet, 60’), David Ruiz (Pierre Comas, 76’); Cañellas, Tomás i Víctor (Sergi Beltrán, 76’).\nUE Sants: Carlos Blanco; Freixenet, Picolo, Castillo, Arbulu; Fran Avilés (Adrián Guerrero, 82’), David Muñoz, Albert Sumarroca (Marcos Hernández, 82’), Peque; Marc Urrutia (Dani Juan Pardo, 87’) i Sergio Navarro (Samuel, 74’).\nGols: 0-1, Marc Urrutia (min. 3); 0-2, David Muñoz (min. 53); David Muñoz (min. 58’).\nTargetes: Pel Turo de la Peira han vist la groga David Ruiz (31’); Tomás Garcia (35’), i Alejandro Piacentile (67’). Pel Sants ha vist la groga Jordi Freixenet (34’).


TORRALBA D’EN SALORD A CANAL 4 – Fundació Illes Balears\nGràcies al programa “Coneix les illes” de Canal 4, us podem oferir la classe magistral impartida per Cristina Rita, Cap de Servei de Patrimoni Històric del Consell de Menorca, sobre la Cultura Talaiòtica. La majoria dels monuments que formen la Menorca Talaiòtica són únics al món. Malgrat tenir, molts d’ells, més de 3.000 anys, el seu estat de conservació permet encara aprendre molt sobre les vivències d’aquests avantpassats.\nCom podreu observar en el vídeo a partir del minut 6’41, la “taula” de Torralba d’en Salord (propietat de la Fundació Illes Balears), visitada per Cristina, s’erigeix en tota la seva esplendor.\nAprofitem per recordar que la Menorca Talayótica, motiu d’orgull, no només per a Menorca, sinó per a tots els veïns de Balears, opta a ser designada per la UNESCO, Patrimoni de la Humanitat.


Castellfollit renovarà la xarxa actual d'abastament d'aigua potable - Olot TelevisióOlot Televisió\nLa xarxa actual d’abastament d’aigua potable de Castellfollit de la Roca té els dies comptats: l’Ajuntament ha decidit renovar-la a causa dels nombrosos problemes que genera, perquè és molt antiga i està construïda amb un material que provoca fuites de forma contínua. Les obres, aprovades per la Comissió d’Urbanisme de Girona, començaran a la primavera i es preveu que durin dos mesos.\nEl dipòsit municipal d’aigua potable de Castellfollit de la Roca té una capacitat de mig milió de metres cúbics, i connecta amb l’inici de la part urbanitzada del poble per la zona del cementiri. Però aquesta xarxa, que abasteix el municipi, té més de quaranta anys, i està construïda amb fibrociment. Això fa que sovint hi hagi fuites, que provoquen perjudicis als camps dels agricultors per on passen les canonades, i l’Ajuntament ha de pagar l’aigua perduda. Per aquest motiu es renovarà la xarxa actual, que comptarà amb nous materials i variarà el seu traçat.\nLa Comissió d’Urbanisme de Girona ja ha donat el vistiplau a la renovació de la xarxa; aquesta es construirà un cop s’hagi reunit tot el pressupost de l’obra, que té un cost de 74.000 euros: la Generalitat aportarà 65.000 euros mitjançant el Pla Únic d’Obres i Serveis de Catalunya. Està previst que les obres comencin a la primavera, i tindran una durada aproximada de dos mesos.


Últims programes - El suplement d'estiu - Pàgina 2\nErnest Crusats a 'El suplement d'estiu'!\nErnest Crusats ha complert un dels somnis de la seva vida: visitar el programa que té com a seccionista l'Arnau Tordera. El cantant de La Iaia es declara un fan absolut de 'Les pitjors cançons de la història de la música'.\nEn Jonathan García es converteix en Rafa Nadal!\nEn Jonathan ha acceptat viure la gran aventura d'"El suplement d'estiu" sota la pell del tenista Rafa Nadal. Quines peripècies li tocarà viure?\nPaco Castillo, del celler Clos Dominic: "Fer vi és fàcil"\nL'especialista d''El suplement d'estiu' del 26 és Paco Castillo, del celler Clos Dominic (Porrera, el Priorat), un home que no està per floritures.\nCom és el públic de Mishima?\nNil Via baixa de l'escenari per parlar amb el públic que va a veure els concerts de Mishima. Qui són? Què opinen sobre la banda? Tots idolatren en Carabén i companyia?\nEl suplement d'estiu, de 12 a 13 h - 26/08/2017\nL'examen d''Els homes clàssics'\nDesprés de les classes de repàs de tot l'estiu, Albert Galceran i Pedro Pardo posen a prova els coneixements dels oients i d'en Roger Escapa sobre la clàssica.\nSílvia Bel i la seva mare, la Fina, es demostren el seu 'Amor de mare'!\nSílvia Bel és una actriu filla d'una mestressa de casa i d'un vidrier de Molins de Rei. Dona de cau i d'escenaris, és una enamorada de la poesia, la cultura i de l'illa italiana de Stromboli.\nEl suplement d'estiu, de 11 a 12 h - 26/08/2017\nLa televenda en català, una estructura d'estat!\nAntonio Baños repassa els millors productes de televenda que s'han anunciat en català\nLa vida és un poema. Capítol 10\nRaïm, verema i vi al "Poema de la vinya", d'Estel Solé\nEl suplement d'estiu, de 10 a 11 h - 26/08/2017\nParlem amb algunes de les persones que encapçalaran la manifestació #NoTincPor de Barcelona. Són Judith Sánchez, metgessa i directora d'operacions del SEM; Chelo Álvarez, adjunta d'infermeria de l'Hospital de Traumatologia de la Vall d'Hebron; l'agent Enrique, de la Guàrdia Urbana de Barcelona, i Maritza Abendaño, de l'Associació d'Amics, Veïns i Comerciants de la Rambla, que ha denunciat que se'ls ha tret de la capçalera de la manifestació per la presència del rei\nJoaquim Forn: "Exigirem que els Mossos puguin participar en organismes internacionals com l'Europol"\nEntrevistem el conseller d'Interior, Joaquim Forn, per parlar sobre la seguretat de la manifestació #NoTincPor, la presència del Rei i l'accés dels Mossos d'Esquadra a òrgans internacionals com l'Europol per intercanviar informació.


Lydia Lozano contradiu 'Socialité' i assegura que Albert Rivera i Malú no han trencat\nHO EXPLICA A 'SÁLVAME'\nLa periodista ha afirmat que el líder de Ciutadans i la cantant estan "bojos d'amor"\nMadrid - Dimecres, 10/07/2019 - 13:11\n'Socialité' deixava anar la bomba diumenge passat: Albert Rivera i Malú han trencat la seva relació. El programa presentat per María Patiño va assegurar que el líder de Ciutadans i la cantant han decidit emprendre camins per separat; no obstant, la informació que té Lydia Lozano és molt diferent.\nLa col·laboradora de 'Sálvame' va afirmar durant la tarda d’aquest dimarts que la relació entre Rivera i Malú va vent en popa. "Ho sento pels meus companys de ‘Socialité’", va començar dient la Lydia a l’espai vespertí de Telecinco abans de desmentir les dades proporcionades pel programa de cap de setmana amb les seves.\n"Les persones que a mi em van posar sobre la pista d’aquesta relació es van posar en contacte amb mi ahir. Estan bojos d’amor, sobretot l’Albert. Ell i la seva família ho estan passant molt malament per la pressió de la premsa", va assegurar la periodista, que va apuntar també a un possible viatge que faran aquest estiu a un destí mediterrani dins d’Espanya.\n"Estaran reunits amb gent i la Malú li ha dit a l’Albert que a l’agost li donaran naturalitat a la relació", va afegir la Lydia abans que Kiko Hernández recolzés la informació de la seva companya.\n"Ell té un pis a Valdebebas i es veuen cada dia. Si la premsa no els vol enxampar és perquè no els dona la gana", va comentar el col·laborador a 'Sálvame', on també va afirmar que Rivera "no vol ficar la pota" amb la Malú.


Hyatt Place Raleigh West Raleigh (NC) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Hyatt Place Raleigh West\n710 Corporate Drive, Southwest Raleigh, Raleigh (NC), Estats Units, 27607 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hyatt Place Raleigh West?\nHabitació amb Llit Gran - Planta Superior (Queen Room - High Floor)\nBarri Southwest Raleigh Brentwood / Milkbrook Brookhaven / Crabtree Forest\nMés informació sobre Hyatt Place Raleigh West\nHyatt Place Raleigh West, ubicat a Raleigh Suburbs, Raleigh (NC), és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Centre Rbc, Museu d'Art, N C State/Galeria d'Art i Disseny.\nEl Hyatt Place Raleigh West, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets .\nL'ambient de Hyatt Place Raleigh West es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hyatt Place Raleigh West.\nComentaris d'Agoda (3)Comentaris de Booking.com (329)


Pastís de poma | Centre Cívic Casa Golferichs\nHome Notícies Pastís de poma\nEls ingredients (Crema pastissera):\n– La pell 1 llimona\nIngredients (Pastís de poma):\n– 1 làmina de pasta de full (hojaldre)\nPassos (Crema pastissera):\n1. Posar a escalfar la llet (reservar una mica) amb la maizena i la pell de la llimona durant uns 10 minuts. Que no bulli és només per infusionar.\n2. Mentrestant, barregem la resta de la llet (millor freda o a temperatura ambient) amb la maizena i remenem.\n3. Incorporem a la barreja el sucre i remenem (amb varetes).\n4. Incorporem els rovells d’ou i tornem a remenar.\n5. Colar la llet infusionada sobre la barreja i posar-ho tot dins de l’olleta.\n6. Escalfar tota la barreja sense deixar de remenar fins que s’espesseixi.\n7. Treure del foc i posar la massa a un recipient allargat per tal que es refredi més de pressa.\nPassos (Pastís de poma):\n1. Pelar i tallar les pomes en làmines primes. Reservar les peles.\n2. Tallar la làmina de pasta de full en quadrats més petits (6 quadrats aproximadament).\n3. Posar la crema pastissera sense arribar a les vores.\n4. Posar els trossos de poma a sobre de la crema pastissera.\n5. Batre l’ou i pintar la part de la pasta de full que no té crema ni poma.\n6. Posar al forn a 180° (dalt i baix) durant uns 30 minuts aproximadament.\n7. Mentre els pastissos estan al forn farem l’almívar de poma.\n8. Pesem les peles de poma i posem, a una olleta, la mateixa quantitat de sucre que de peles, incorporem una mica d’aigua.\n9. Deixem coure durant 20 minuts.\n10. Retirem del foc l’olleta i triturem el contingut. Després el passem per un colador i reservem.\n11. Una vegada trets els pastissos del forn i refredats els pintem amb l’almívar tenint cura de no humitejat la pasta de full.\nVídeo de la recepta de crema pastissera:\nVídeo de la recepta del pastís de poma:


Peg doll animals – Figuretes d'animals de fusta |Jugaia\nJoc d'imitació i simbòlic\nLes comandes que ens arriben abans de la 13h surten el mateix dia (si és laborable) amb missatgeria de 24/48h per península*.\nSi la comanda arriba després de la 13h, surt el proper dia laborable també amb missatgeria 24/48h\nBalears: 12€ independentment del valor de la comanda.\nDe 3 a 8 anys Tot sobre l'enviament aquí\nAquest pack de peg animals està compost per deu animals fets de fusta de faig i pell sintètica, i petits detalls decoratius pintats a mà. Vénen acompanyats d'una bossa de cotó per a transportar-los.\nUn mussol sorprès, un cérvol, un gosset despistat, un simpàtic rinoceront, un porquet, un pingüí divertit, una girafa, un gall rialler, un elefant i una ovella entranyable amb els quals gaudir del joc.\nDeu figuretes d'animals que representen una fauna d'allò més peculiar!\nAnimals de fusta divertits!\nQuè són els peg animals?\nEls peg animals són figures d'animals fetes de fusta, amb un disseny simple i ergonòmic. Són com les peg dolls, però amb formes d'animals.\nAmb una estructura senzilla, es caracteritzen per ser d'una sola peça i tenir una base plana que li aporta estabilitat sobre diferents espais.\nEn tenir una superfície llisa, poden ser una invitació a l'art perquè el nen o la nena experimenti amb les textures i els colors, fins a crear una cosa totalment personalitzada i al seu gust, i que utilitzi després a l'hora de jugar.\nAquest tipus de figures d'animals van des del disseny més elemental, que consta d'una estructura bàsica de fusta, fins a models amb siluetes tallades, que aporten personalitat a la joguina.\nPeg doll animals, tot un món de possibilitats!\nEls peg animals són un material de joc molt versàtil, amb una infinitat d'alternatives de joc i imaginació.\nGràcies al seu senzill disseny de fusta llisa, són perfectes per a que flueixi la nostra creativitat i pintar-los de diferents colors, afegir altres materials…\nEls peg doll animals ens conviden a viure un munt d'aventures. De tacte agradable i pes lleuger, són perfectes per a la creació de mini mons: una expedició a la selva, un passeig pel bosc, un planeta habitat per una fauna ben curiosa... Els peg animals són magnífics per al joc lliure i desestructurat, deixant volar la nostra imaginació. Fins i tot poden convertir-se en els protagonistes de contes i històries.\nA més, són unes figures tan delicades i boniques que pot ser un element decoratiu ideal per al dormitori o l'habitació de jocs de les nenes i els nens.\nPer jugar sol/a\nFigures de 4 a 7 cm


R Coronae Australis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n10,5361 mil·lisegons d'arc\nHBC 288 (Second catalog of emission-line stars of the Orion population (en) )\nR Coronae Australis (R CrA / HIP 93449 / GCRV 11457)  és un estel variable de magnitud aparent +9,7 en la constel·lació de Corona Austral. Està situada al nord de la constel·lació, al nord-oest de Rukbat (α Sagittarii) i al sud-est de Kaus Australis (ε Sagittarii).\nR Coronae Australis es troba en el complex molecular de Corona Australis, una de les regions de formació estel·lar més propera al Sistema solar visiblement aïllada del plànol galàctic. L'estel, enfosquit per pols interestel·lar, està a uns 500 anys llum de distància de la Terra. Està catalogat com un estel Herbig Ae/Be, tipus d'estels embrionaris de major massa que les estrelles T Tauri, i està contraient-se per entrar en la seqüència principal. El seu tipus espectral és B8II i la seva massa s'estima entre 2 i 10 masses solars. Encara que la seva lluminositat és 40 vegades la del Sol, la seva lluentor està enfosquida per un enorme núvol de gas i pols que l'envolta.\nR Coronae Australis és un estel variable irregular amb esclats més freqüents durant les èpoques de major lluentor mitjana, però també té una variació periòdica de llarga durada —d'uns 1500 dies i 0,5 magnituds— que pot estar relacionada amb canvis en el seu embolcall circumestelar.\n↑ V* R CrA -- Herbig Ae/Be star (SIMBAD)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=R_Coronae_Australis&oldid=25395400»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 nov 2020 a les 22:28.


En el sector de la seguretat pública i privada, l'exigència i l'orientació al servei estan en augment, evolució que requereix una professionalització del sector i elevar el nivell formatiu actual de la mitjana dels empleats.\nFormar professionals de la gestió i la planificació estratègica de la seguretat pública i privada.\nAportar els coneixements pràctics i teòrics i les eines i estratègies per a una direcció i gestió eficient dels serveis i per a la presa de decisions en matèria de seguretat dins del marc normatiu espanyol, que garanteixin els drets dels ciutadans.\nConèixer els mecanismes de canvi i adaptar les actuacions de les organitzacions de seguretat pública i privada a les noves formes d'entendre la professió davant les realitats socials i normatives.\nLlicenciats, diplomats o graduats en àmbits relacionats amb la seguretat pública i privada.\nMembres de les administracions i organitzacions que tenen competències en la matèria.\nGestors responsables i altres professionals de les organitzacions de seguretat privada o pública.


FC Barcelona Lassa – Divina Seguros Joventut: Suat triomf en el derbi (79-77)\nEls de Bartzokas han hagut de treballar de valent per sumar els punts contra els de Badalona en un partit emocionant que no s’ha decidit fins a l’últim minut i en què Tomic ha tingut els millors registres, amb un 27 de valoració i 15 punts anotats\n01:40PM diumenge 18 de des.\nUn derbi sempre és un derbi. I així ha quedat clar amb el partit que s’ha viscut al Palau Blaugrana. La diferència a la classificació entre el FC Barcelona Lassa de bàsquet i el Divina Seguros Joventut no s’ha fet palesa sobre el parquet de la pista barcelonista i, en un partit emocionant fins al final, el Barça s’ha pogut endur el triomf (79-77), no abans sense fer una gran feina i lluitar de valent per doblegar els de Diego Ocampo, amb vida fins als darrers segons. Ante Tomic, amb 15 punts anotats i 27 de valoració, i Aleksandar Vezenkov, amb 18 punts i 17 de valoració, han estat els més destacats del duel, peces importants per fer que el Barça es col·loqui amb nou victòries i tres derrotes.\nColpeja la Penya\nNo han començat bé les coses per al Barça, que no ha pogut marxar al descans amb avantatge. El bon inici dels verd-i-negres, consistents en defensa, ha fet que l’electrònic del Palau reflectís un 31-39 a l’inici de la represa. I això que, durant la primera part d’aquest derbi, els de Bartzokas han mantingut la igualtat (18-18, min 10). De fet, a l’inici els blaugranes han pogut capgirar un parcial contundent de 0-7 a favor de la Penya, amb un triple de Claver i dos més de Vezenkov (9-7, min 6), mentre que al segon quart una esmaixada de Dorsey ha posat el +6 (31-25, min 16).\nPerò quatre minuts blaugrana sense encistellar han estat aprofitats pels d’Ocampo, que han transformat quatre triples en quatre minuts –Bogdanovic (x2), Vidal i Sàbat– i dos tirs lliures per enviar el partit al descans amb un +8 a favor de la Penya (31-39).\nReacció del Barça\nUn molt bon parcial blaugrana de 19-6, en què han destacat els vuit punts de Vezenkov i els cinc de Rice, ha tornat a posar per davant el Barça (50-45, min 26). Els de Bartzokas, amb un bon tercer període en què pràcticament sempre han anat per davant (51-45, min 26), han pogut mantenir la Penya per sota i arribar a l’inici del quart i definitiu període amb un 61-58 (min 30).\nLa balança, del cantó blaugrana\nPerò els verd-i-negres no s’han rendit i han tornar a pressionar, amb uns minuts de domini del rebot ofensiu i defensiu i un triple de Sàbat (65-68, min 36). Finalment, però, un minut espectacular del Barça, amb un triple de Vezenkov (70-70, min 38), una cistella de Tomic (72-70, min 38) i dos rebots defensius –un de Rice i un altre de Oleson–, ha permès que el Barça tornés a posar-se al capdavant, ja de manera definitiva, per endur-se un derbi apassionant fins al final.\nPerquè, en menys d’un minut, Bogdanovic ha errat un triple (73-70), Rice ha transformat dos tirs lliures (75-70) i Sàbat ha clavat un llançament de tres a falta de 25 segons (75-73). Però el Barça no ha badat i ha aprofitat les faltes personals per tancar l’electrònic de manera ajustada, però amb un 79-77 molt suat i treballat.\nBarça Lassa – Fernerbahçe Istanbul: Superats per l’efectivitat turca (65-84)\nEls blaugranes cauen de forma clara en un duel en què el conjunt visitant ha estat superior en tot moment


atenció la candidata de PXC d'Esplugues, es pot ser més lamentable? - Indymedia Barcelona\natenció la candidata de PXC d'Esplugues, es pot ser més lamentable?\nper antifa\t 18 mai 2011\nQuin fàstic de cani, quina cosa tan curta. atenció al vídeo:\nLa alcaldable de Plataforma per Catalunya a l'Espluga de Francolí, Sara Valencia, es retrata en un vídeo de presentació de la seva candidatura. Amb moltíssimes dificultats intenta explicar què vol i què és el seu partit, però l'espifia. I és que en les primeres de canvi diu: "Molts ens diuen que som un partit xenòfob, però també som més que això", cosa que no li haurà fet massa gràcia al seu president, Josep Anglada, que sempre nega les acusacions de racisme.\nPer altra banda, Valencia afirma que pot oferir "sinceritat i honestitat" a l'ajuntament, i en moltes ocasions es queda trabada perquè no recorda el text que hauria d'haver memoritzat. "Necessitem una miqueta bastant més de responsabilitat", i "no podem passar de tot", són les grans promeses.\nPodeu veure el vídeo de Sara Valencia a continuació:\nRe: atenció la candidata de PXC d'Esplugues, es pot ser més lamentable?\nper correct\t 18 mai 2011\nEsplugues no, l'Espluga de Francolí\nFora Racistes i xenofobs dels Paisos Catalans i d'arreu\nper ali bei\t 18 mai 2011\nA MAR LLIGATS AMB UNA PEDRA AMB ELLS\nCatalunya continuara sent un pais de mestissatge o no serà\nPuta llastima l'oxigen que es malgasta per donar vida a gent com aquesta.\nper Pepet\t 18 mai 2011\nAl míting de Badalona els va aclamar la flor i nata del mercadeig de drogues de Sant Roc. El dia que arribin al poder, hauran de començar per afusellar el seu propi electorat per delinqüents i per sub-humans.\nper PEP\t 18 mai 2011\nPer que coi havem de ser un pais de mestissatge? Cumbaias aneu amb els vostres nouvinguts a mestissar-vos al Bhutan. Aqui sobren immigrants, qui no vulgui veure-ho es cec.\nper josepet\t 19 mai 2011\nrealment s'ha de ser molt ignorant per acabar votant una cosa així.\nus animo a que aneu al pou més fons del poble i, primer els de casa, us hi aneu tirant.\nper la xoni també és forània\t 19 mai 2011\njosepet, aquesta no és "de casa" precisament, no fotem.\nA mi el que m'extranya és haver vist una xoni així sense menjar pipes. Primer cop. Ho juro.\nper pipero català\t 20 mai 2011\nQuè c. passa amb les pipes?¿


L'herència de José Mourinho (Carles Fité)\nÉs una evidència que el Reial Madrid no ha començat amb bon peu la temporada. A la Lliga ja és a cinc punts dels líders i el seu joc deixa molts interrogants. L'ambient ha quedat enrarit, i els jugadors, viciats a entrar en polèmiques, protestes i queixes. I molts han aprofitat per dir que això és el que passa sempre que José Mourinho deixa un club. I no és ben bé així.\nDe fet, el que ha passat entre el portuguès i el Madrid és un cas únic a la seva carrera. Del Chelsea en va marxar amb una plantilla i una afició que l'adoraven, i poc després aquell equip va acabar guanyant la Lliga de Campions. Va deixar l'Inter després d'haver guanyat el triplet, estimat per tots els estaments: directius, vestidor i aficionats. I és cert que el club italià va passar una època dolenta, però més per culpa d'una plantilla ja molt gran i gastada i que s'havia de renovar que no pas pel llegat que Mourinho havia deixat.\nPerò al Madrid per primera vegada ha vist com es trencava aquesta unanimitat. Ha deixat el club dividit entre els defensors i els detractors: directius, vestidor i aficionats. Els tres estaments tenen veus divergents sobre Mourinho. I ara que les coses no han començat del tot correctes, uns el culpen a ell i d'altres desitgen que torni. ¿És realment Mourinho el culpable del que passa? Segurament Florentino Pérez n'és molt més responsable. Li va donar al portuguès tot el poder, i amb la seva marxa no l'ha restablert. Quan van fer fora Valdano, l'entrenador de Setúbal es va convertir en secretari tècnic i portaveu. Va marxar Mou i Florentino ha heretat aquestes funcions: ell va fitxar Carlo Ancelotti i Gareth Bale, i s'ha encarregat de parlar en diverses entrevistes quan feia molt temps que estava callat.\nUn Ancelotti que s'ha trobat un president amb ganes de prendre decisions després de tres anys de cedir les funcions a un Mourinho que servia per parar els cops i que feia que alguns periodistes el fustiguessin a ell en lloc de fer-ho amb Florentino. I ara, sense el portuguès, hi ha foc obert contra el president, fins al punt que Florentino Pérez ha entrat a la guerra i ha retirat les promocions oficials del club a un grup editorial.\nEs preveu un hivern llarg i dur a l'entorn madridista, perquè ara ja no només el Barça el supera, sinó també el seu rival de la ciutat. A Florentino, tal com van les coses, només el pot salvar que la piloteta entri sobretot a Europa. I ja no té Mourinho perquè culpi els àrbitres dels fracassos...


L'extècnic de la CIA publica un comunicat en què afirma que no busca vendre secrets dels Estats Units\n2 min. Barcelona 12/07/2013 19:27\nEdward Snowden ha publicat un comunicat aquest divendres en el qual explica la seva situació actual. L'extècnic de la CIA, perseguit pels Estats Units , ha expressat aquest divendres el seu desig de demanar asil polític a Rússia per quedar-s'hi fins que pugui volar a l'Amèrica Llatina , on diversos països li han ofert asil polític .\nEn un comunicat fet públic, Snowden ha analitzat la seva situació i demana que el deixin anar a l'Amèrica Llatina per gaudir de la seva condició d'asil polític.\n1. Moralitat: "Mentre la Constitució nord-americana detalla aquests programes com a il·legals, el meu govern argumenta que ordres judicials secretes, que el món no permet veure, legitimen, d'alguna manera, un afer il·legal. L'immoral no pot fer-se moral a través d'una legislació secreta".\n2. Responsabilitat: "Crec en els principis de Nüremberg del 1945, en què les persones tenen la responsabilitat de violar les lleis domèstiques per prevenir crims contra la pau i contra la humanitat".\n3. Desinteressat: "No busco enriquir-me ni vendre secrets dels Estats Units".\n4. No se'n penedeix: "Aquesta decisió moral de dir-ho [...] ha tingut un preu, però va ser la decisió correcta i no me'n penedeixo".\n6. Agraït: "Rússia, Veneçuela, Bolívia, Nicaragua i l'Equador tenen la meva gratitud i respecte per ser els primers a estar en contra de les violacions de drets humans comesos per poderosos en lloc dels que no tenen poder".\n7. Asil: "Accepto totes les ofertes de suport i d'asil, com la proporcionada pel president Maduro i Veneçuela. La meva condició d'asil és formal i cap estat pot limitar o interferir amb aquest dret.\n8. Incomplidors: "Alguns governs de l'Europa Occidental i de l'Amèrica del Nord ham demostrat la seva voluntat d'actuar al marge de la llei. Aquesta amenaça il·legal impedeix que pugui viatjar a l'Amèrica Llatina i gaudir de l'asil polític d'acord amb els nostres drets".\n9. Amenaça: "La voluntat dels estats poderosos per actuar fora de la llei representa una amenaça per a tots nosaltres i no hem de permetre que tingui èxit".\n10. L'avió d'Evo Morales: " Fins i tot s'ha fet el pas sense precedents d'ordenar aliats militars per connectar a terra l'avió d'un president llatinoamericà a la recerca d'un refugiat polític . Aquestes escalades perilloses representen una amenaça, no només per a la dignitat de l'Amèrica Llatina , sinó també per als drets fonamentals compartits per totes les persones , totes les nacions , a viure lliures de la persecució , i de buscar i rebre asil .


Anem a pams: La Sala de Comalats\nCatell de La Sala de Comalats\nEl 1182 Ramon de Cervera deixà el castell de la Sala, juntament amb els altres de Comalats, al seu fill Guillem de Guardiolada, el qual el 1210 obtingué la donació específica del lloc per part de Pere el Catòlic. L’esmentat noble, en el seu testament del 1234, el deixà a Arnau de Comalats amb la condició que el tingués en feu del posseïdor de Passanant.\nMarquesa, vídua del dit Guillem, el 1266 donà el terme i castell a l’orde de l’Hospital i al segle XIV passà a la família montblanquina dels Gener, que el 1342 compraren a Pere el Cerimoniós la jurisdicció civil i criminal, alta i baixa damunt el lloc.\nEl 1383 Guillem Gener vengué la Sala al barceloní Jaume Galliners, el qual el mateix any el permutà, amb el monestir de Santes Creus, per altres drets que el cenobi posseïa dispersos a diversos llocs. El 1386 Santes Creus canvià amb el Cerimoniós el mer imperi del castell de Ferran (Tarragonès) pel de la Sala; el monestir posseí el lloc fins als decrets desamortitzadors del segle XIX.\nPublicat per Pere Folch a 0:57\nEtiquetes de comentaris: Arquitectura, Castells, Conca de Barberà, Hospitalers, La Sala de Comalats


Tombem la xacra de l'"operació biquini" i els estereotips de les dietes - Teleponent\nInici Societat Tombem la xacra de l'”operació biquini” i els estereotips de les dietes\nTombem la xacra de l'”operació biquini” i els estereotips de les dietes\nL'arribada d'estiu s'associa a tenir una un cos perfecte per lluir-lo a les platges. Un mite, el de l'"operació biquini" que no ens beneficia gens\nL’estiu està tocant a la porta i malgrat la crisi del coronavirus, ja estem a punt de deixar enrere l’estat d’alarma i començar la “nova normalitat”. També, amb la proximitat de l’estiu hi ha una expressió que copsa la televisió, xarxes socials i en el nostre propi entorn: l'”operació biquini”.\nEs diu que l'”operació biquini” és la combinació de la dieta i exercici que uns mesos o setmanes abans de l’estiu comencem per poder lluir el nostre cos a la platja o la piscina. Una “obligació” que generalment es centra en les dones, però que en els darrers anys ja s’associa als homes.\nEn tot cas, sigui a qui sigui a qui va dirigida, resulta una expressió molt passada de moda, sexista i que ens esclavitza a complir uns estereotips físics, fruit del bombardeig que durant anys hem rebut del que ha de ser un cos perfecte.\nA l'”operació biquini” també s’hi uneixen les dietes miracle i altres formes fàcils, que no efectives, per perdre pes. Generalment, o no funcionen o poden tenir un efecte rebot en el nostre cos. I és que al final, el més important és tenir una alimentació i vida saludable, acceptar-se com un és i, sobretot, ser feliç.\nPerò per desmuntar definitivament la xacra de l'”operació biquini”, la nutricionista Cristina Moreno ens explicarà d’on sorgeix aquesta moda i les recomanacions per lluir el nostre cos tot l’any (siguem com siguem).\nArticle anteriorCatalunya no registra cap mort amb coronavirus\nArticle següentEls Bombers atenen 709 avisos durant la revetlla de Sant Joan


Associació TRENCA » ‘Trasgu’, un exemplar de voltor negre apareix mort de tret\nEl voltor negre “Trasgu”, fotografiat al PAS de Boumort pocs dies abans de ser tirotejat. © Equip de treball Boumort-Alinyà.\nI, desgraciadament per al projecte de reintroducció del voltor negre als Pirineus, no és la primera vegada; dos altres exemplars del projecte han rebut trets a la zona d’Organyà com és el cas de l’ ‘Orri’, amb resultat de mort i d ‘Alinyà’, que va quedar inhabilitat per a la vida en llibertat.\n‘Trasgu’ al moment de ser trobat pels tècnics del projecte. © Equip de treball Boumort-Alinyà.\nImatge del “Trasgu” en vol, una vegada alliberat. © Equip de treball Boumort-Alinyà.


Alcohol i volant, fatal binomi | Consumer\nAlcohol i volant, fatal binomi\nMés d'un terç dels conductors morts en accident supera la taxa d'alcohol permesa.\nEl delegat del Govern per al Pla Nacional sobre Drogues va presentar aquestes dades amb motiu del Dia Sense Alcohol, que se celebra el 15 de novembre: si apliquem el percentatge (37%) al total de morts en carretera durant 2002 obtenim la xifra de gairebé dues mil morts amb l’alcohol i el volant com a fatal binomi. Una altra dada important és la proporció “molt alta” d’accidents amb els joves com a protagonistes i en el cap de setmana. Concretament, 670 dels morts amb taxa positiva tenien entre 21 i 30 anys, un 89 per cent d’ells homes.\nEl mateix estudi va detectar la presència d’altres drogues encara que en menor mesura: cocaïna en el 5,3 per cent dels casos, cànnabis en el 3,9, ansiolítics 2,8, opiacis 1,3, amfetamines 0,5, èxtasis 0,4 i antidepressius 0,3 per cent. Les despeses a causa de l’alcohol suposen a l’estat més de 4.400 milions d’euros a l’any. Una tercera part és despesa directa en sanitat i la resta costos indirectes per absentisme laboral i pèrdues de productivitat.\nL’estudi de l’Institut de Toxicologia revela a més que el 40 per cent dels vianants atropellats també es trobaven sota els efectes de l’alcohol.\nalcohol alcoholèmia conduir


Reus Transport licita el contracte per renovar la flota d'autobusos\nReus Transport licita el contracte per renovar la flota d'autobusos (02/11/2017)\nL'empresa municipal Reus Transport ha publicat aquest dimarts, 31 d’octubre al Butlletí Oficial de la Província de Tarragona, la licitació del contracte per a la renovació complerta de la flota de vehicles del servei de transport públic urbà. El consell d'administració de l'empresa va aprovar el plec de condicions el passat 10 d’octubre; i en el mateix acord, se soŀlicitava a l’Ajuntament el finançament necessari per fer front a la despesa plurianual de renovació de la flota.\nLa previsió és adquirir 13 vehicles nous –de 12 metres– i el plec de condicions preveu diverses opcions: l’arrendament dels vehicles durant 10 anys, amb manteniment i la cobertura de riscos inclosos; i la compra, també amb mateniment i cobertura de riscos durant 10 anys. Quan finalitzi el procés de licitació, segons les ofertes presentades i les possibilitats de finançament, s’escollirà l’opció més adient.\nEl pressupost de licitació del contracte, que inclou el subministrament, el manteniment i l’assegurança dels vehicles durant 10 anys és de 8.408.344 euros en cas d’arrendament i de 7.426.584 euros en cas de compravenda.\nEl procés de renovació de la flota planteja el lliurament d'unitats de forma esglaonada, per permetre que l'aportació municipal no s'hagi de fer de cop. Està previst que l'adjudicació es faci entre final d’any i principis de 2018. El lliurament de les noves unitats s'ha programat amb el calendari següent:\n5 unitats el novembre de 2018\n5 unitats el febrer de 2019\n3 unitats el juny de 2020\nCaracterístiques de la flota actual\nActualment la flota de Reus Transport consta de 13 autobusos i 2 microbusos, amb una antiguitat mitjana de 9 anys. El servei actual obliga a realitzar aproximadament 65.000 km/any per vehicle. Si s'extrapola el quilometratge realitzat pels vehicles respecte al quilometratge òptim, determina una antiguitat superior a la real, amb una mitjana de 10,74 anys, edat resultant després de tenir en compte l'ús de cada autobús.\nL'informe tècnic d'anàlisi de la flota actual conclou que l'envelliment dels vehicles comporta un increment important d'incidències del servei per avaries mecàniques i elèctriques de totes les unitats, i aquest fet pot tenir conseqüències en l'eficiència del servei per un major temps de manteniment. Tècnicament es considera que ara és un moment òptim per renovar flotar amb l'objectiu de reduir el consum de combustible, estalviar en la partida de manteniment durant els primers anys de vida dels nous vehicles i reduir considerablement el temps d'immobilització al taller.\n2,5 milions de viatgers el 2016\nA 31 de desembre de 2016 han utilitzat el servei de transport urbà de viatgers un total de 2.495.555 usuaris, xifra que suposa un increment del 3,87% en relació a l’exercici anterior. Això equival a un volum diari de més de 6.800 viatgers, el segon millor registre de passatge des de l’inici del servei l’any 1998.


La Gueriniere Gujan-Mestras França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n18, cours de Verdun, Gujan-Mestras City Center, Gujan-Mestras, França, 33470 - Veure al mapa\nAl visitar Gujan-Mestras, vosté es sentirà com a casa a La Gueriniere, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA La Gueriniere, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa, servei de bugaderia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a La Gueriniere.\nTots els tipus de viatgers (167) Parelles (124) Viatgers en solitari (10) Famílies amb infants petits (17) Famílies amb infants grans (5) Grups (13)\nBon week end”\nTrès agréable moment avec un personnel très pro et sympathique. Le cadre autour de la piscine est extraordinaire. Je n'ai juste pas accroché avec la deco des chambres.


Extraescolars | Larrodé Valencià\nLes extraescolars són un conjunt d’activitats que es realitzen tant dins com fora de l’entorn escolar. Aquestes activitats es realitzen fora de l’horari acadèmic i serveixen per a ensenyar i aprenendre d’una forma més creativa i pràctica, diferent a la rutinària.\nLes activitats extraescolars permeten als xiquets desenvolupar el seu enginy, així com divertir-se i aprendre més sobre el que han après en l’escola. Poden ser tallers, jocs, esports, eixides i excursions, etc.\nEn el nostre centre treballem una gran quantitat d’activitats, unes de caràcter més esportiu i físic, altres més centrades en el reforç educatiu com els idiomes o la robòtica.\nEn els següents documents estan les activitats extraescolars oferides pel centre en l’any 2018/2019:\nActivitats extraescolars deportives curs 2018 – 2019\nActivitats extraescolars migdia curs 2018 – 2019\nActivitats extraescolars vesprada curs 2018 – 2019\nEn cas de tenir qualsevol problema o suggeriment poden contactar amb Ana Giménez a través de Educamos.\nEn cas que un alumne/a solament puga assistir un dels dies a l’activitat, s’abonarà mensualment el 60% del preu total. En el cas que requerisca matrícula, aquesta s’abonarà al complet el primer mes.


El tren petit de l’Alt Vallespir. - Página 3\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 5:53 am\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 5:59 am\nsi i tan!!! cada cop venen mes ganes d'anar-hi amb aquestes explicacions..llastima que poc trobarem del tren...\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 6:00 am\nDe tren poc que en trobarem pas.\nPerò la descoberta de l'antic recorregut, alguna obra de fàbrica, algun edifici... pot ser apassionant.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 6:04 am\nfins i tot es pot trobar alguna imatge que no està pas a internet o que algun vellet expliqui alguna anecdota del antic ferrocarril..\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 6:40 am\nHem afegit una nova postal antiga de la estació d'Arles a on es veu amb més detall la instal·lació de les vagonetes penjades de les mines de Vetera i una foto del 1983 de la mateixa estació que suposo que encara existeix, ho he verificat al Street View de Google Maps, la foto és del 2008, si voleu buscar "Avenue de les Indis Arles-sur-Tech.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:09 am\nTrastejant per Google Maps, em sembla que el dipòsit dels automotors encara existeix!\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:16 am\nperò no en deu haver cap dins!!!\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:31 am\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:44 am\nLes fàbriques de Sant Llorenç al Street View de Google Maps encara hi son.\nEditat per darrera vegada per fve el Ds Mar 19, 2016 7:51 am, editat 1 cop en total\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:47 am\nDe quin any deu ser l'horari que has posat, Eduard?\nUf! si es va tancar el 1937, vol dir que ara fa gairebé 80 anys. Això vol dir que una criatura de 5 o 10 anys, una edat mínima per a recordar-lo, tindria ara entre 85 i 90 anys... Tota persona més "jove" ja no l'hauria conegut.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:55 am\ndoncs per tenir tans anys..veig per el que diu en fve que encara hi han edificis en peus i que encara s'utilitzen...\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 7:57 am\nL'horari està tret de:\nNo diu de quin any és.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 19, 2016 8:58 am\nSembla que aquí les institucions franceses han guardat els vells edificis per usos públics. El dipòsit d'Arles té un rètol del "Conseil General", o sigui que és possible que l'usin de cotxera per vehicles d'obra pública o alguna cosa semblant.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 1:18 am\nHem començat a canviar l'apartat de material motor i mòbil, de moment: automotors, remolcs automotors i cotxes de passatgers. A la pàgina 1\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 1:50 am\nHe estat observant això dels remolcs automotors i els cotxes de passatgers. Tu dius que eren més curts aquests últims, però si mires les fotos veuràs que tenen el mateix número de finestres i sembla que amb la mateixa forma. La forma trapezoidal o quadrada per distingir-los amb la imatge de molt baixa qualitat que tenim..... és difícil de dir que no són lo mateix.... Només és una opinió, potser caldria observar-ho millor i mirar de trobar més fotos.\nNo sé si una possibilitat és que aquests remolcs fossin automotors reconvertits.\nGràcies per la feina!!!!\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 2:49 am\nGràcies Narcís per les teves observacions, estic totalment d’acord amb tu que tenim imatges de baixa qualitat i sobretot ens falten més imatges o documentació.\nAl preàmbul ja exposo els meus dubtes i que el que escric son afirmacions interpretables.\nForça dies he estat pensant el mateix que tu, que el que jo anomeno remolcs d’automotors i el cotxes de passatgers son la mateixa cosa. Però després de donar-hi moltes voltes penso que son diferents, potser la diferència més gran son les finestres del frontal que en el cotxe de passatgers es veu clarament que en son tres, mentre que a la única postal a on hi ha el que jo anomeno remolc, al frontal esquerra només sembla que hi hagi una finestra, no hi veig espai per tres finestres.\nTambé vaig pensar que el que jo anomenava remolc fos un automotor desmotoritzat i reconvertit, però no te la porta central corredora del compartiment d’equipatges dels automotors, i aquesta transformació implicaria canvis estructurals més seriosos.\nEl més probable és que no tinguem raó ni tu ni jo, i et confesso que m’agradaria molt aclarir-ho doncs això voldria dir que hem trobat més documentació sobre la línia.\nQuè en penseu el altres?\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 3:02 am\nBona tarda altre cop,\nJa hem modificat del tot l’apartat de material motor i mòbil. Com a mínim fins a que es trobi quelcom que ens ho faci canviar o que força de vosaltres pensi que el remolc i el cotxe de passatgers siguin el mateix vehicle.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 6:25 am\nPodria ser perfectament qualsevol de les dues coses, uns automotors des-motoritzats o uns remolcs d'origen. Probablement no ho sabrem mai.\nNo m'atreveixo a fer cap teoria amb tant poc de material. De fet ni tan sols sabem el nom del constructor.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 7:35 am\nHi havia dues possibilitats fer una teoria o no fer-la. He optar per fer-la doncs així deixem assenyalades les diferencies, (reals o intuides).\nSer o no ser aquesta és la qüestió. (Shakespeare).\nFa dies que estic buscant automotors similars per altres línies franceses i res de res cap similitud.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dt Mar 22, 2016 7:41 am\nNo s'assemblen a res que conegui. En tot cas, si hi ha alguna cosa que pugui assemblar-hi, hauria de ser en alguna companyia de tramvies.\nHi ha un fòrum sobre la via estreta francesa. No sé pas si allà en sabrien alguna cosa:\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Dc Mar 23, 2016 2:55 am\nAmadeu a Passion-metrique, si el buscador funciona, no hi ha res penjat sobre aquesta línia.\nNo hi estic registrat i per tant no hi puc penjar res. He sol·licitat el registre, però aixó sembla que va per llarg.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 26, 2016 9:06 am\nAvui en Narcís i jo hem estat coneguen aquest tren, el que era, la línia per a on passava i veient tot el que encara queda d'ell. Hem trobat i reconegut totes les estacions de les que s'ha parlat en aquest fil. Fa molta llàstima veure-les sense vies, però per altra banda és una alegria veure el que es conserva després de gairebé 80 anys de la desaparició del tren.\nEl pont sobre el Tech, de la línia de Sant Llorenç és una passada. Una obra impressionant per un tren tan modest.\nDemà, potser, en posaré alguna foto.\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 26, 2016 10:54 am\nHo espero amb dentetes!!\nAssumpte: Re: El tren petit de l’Alt Vallespir. Ds Mar 26, 2016 8:42 pm\nBe, dons comencem per la primera tongada.\nVàrem arribar a Arles-sur-Tech de bon mati, des d'El Voló. Per el camí varem poder constatar que la línia de via normal arriba fins a el Voló com a servei regular de mercaderies, ja que allà hi ha un gran carregador de remolcs (trailers). La via, però, continua fins a una zona industrial que hi ha entre Sant Joan de Pladecorts i Ceret. Sembla que només hi ha trens de mercaderies ocasionalment. Després la via continua però està inutilitzada per una grossa topera de ciment a la sortida d'aquesta zona industrial.\nEls edificis i són tots (estacions, casetes de guardaagulles... ) els ponts són molt bonics i aparatosos. La via ha estat aixecada l'últim tros abans d'arribar a Arles, perquè la carretera utilitza l'explanació per a entrar a aquesta població. O sigui que hi vàrem entrar per la via.\nAquesta és la primera imatge que varem tenir de l'estació, l'esplanada de vies i el carregador, un cop varem deixar el cotxe a les agulles d'entrada (ara hi ha un aparcament):\nAquí vaig procurar fer unes fotos com les que tu vares posar\n(per aquesta corba pujava el tramvia segons el plànol de l'estació que tu vares posar)\nAqui hi havia les vies que venien de les cotxeres i la parada del tramvia\nCamí d'allà a on eren les cotxeres vàrem poder trobar l'única pilona que queda del pont per el que les vagonetes de les mines accedien al carregador\nMalauradament va ser impossible veure el traçat de les mines més enllà de on acabava el pont degut a que han edificat i és inaccessible, ni tampoc es pot veure.\nTambé varem fer una inspecció a tot el que queda del complex del carregador\nSeguint el traçat per dins d'Arles vàrem poder reconèixer l'indret a on varen ser preses aquestes fotografies:


Gronxadors ‘casolans’ creats pels veïns en plena natura es converteixen en atractiu turístic al Bages - Benvinguts al Món Rural\nGronxadors ‘casolans’ creats pels veïns en plena natura es converteixen en atractiu turístic al Bages\nPla general dels pares, en Lluís Ortega i la Mome Garcia, gronxant al seu fill Nael Ortega al gronxador que van construir al turó de la Granada, a Castellnou de Bages. Imatge publicada el 18 d'abril del 2021. (Horitzontal)\nLa família Ortega-Garcia va construir l’1 de gener del 2019 un gronxador ‘casolà’ al turó de la Granada, a Castellnou de Bages. Va ser idea dels fills, l’Arnau i el Nael, captivats per la panoràmica que oferia un indret que tenen a tocar de casa. Amb uns troncs i unes cordes, els seus pares, la Mome i el Lluís, van construir el gronxador ‘casolà’. Dos anys després, diverses famílies bagenques han seguit les seves passes. En el darrers mesos s’han arribat a posar mitja dotzena de punts entre els municipis de Santpedor, Castellnou, Sant Fruitós i Sallent. La ruta s’ha convertit “en un reclam turístic”, explica el regidor de turisme de Santpedor Antoni Puiggròs. Fins i tot, es pot seguir l’itinerari a través d’una ‘app’ de natura.\nDavant l’auge de l’interès pels gronxadors, l’Ajuntament de Santpedor i el centre excursionista 2×2 han introduït a l’app de rutes Natura local un itinerari que enllaça cadascun dels gronxadors i, al mateix temps, posa en valor diferents elements patrimonials de la zona. I és que tot i tractar-se d’una iniciativa ciutadana, el regidor de Turisme de l’Ajuntament de Santpedor, Antoni Puiggrós, explica que l’itinerari és un “atractiu més pel poble, com poden ser els aiguamolls o el casc antic”. La ruta, a més, “és viva”. “N’apareixen de nous i en desapareixen, fet que encara l’ha fa més especial”, assegura Puiggròs.\nLes captures de peix blau a Tarragona, sota mínims: "Les tonyines s'ho mengen tot"


Biblioteca Joan Vinyoli - Santa Coloma de Farners - Dossier de premsa - Cau un gihadista que finançava l'Estat Islàmic des de Santa Coloma de Farners\n16 de març de 2017 | Diari de Girona\nLa Guàrdia Civil va detenir-lo ahir a casa seva i se´n van emportar documentació i ordinadors · Es tracta d´un germà dels dos detinguts per terrorisme l´estiu passat a Arbúcies · L´objectiu de la família era fer arribar els fons a combatents a Síria\nUn gihadista finançava l´Estat Islàmic des de Santa Coloma de Farners. Mohamad El Jelaly, de 43 anys i nacionalitat marroquina, formava part, presumptament, d´una trama organitzada que feia arribar diners a combatents desplaçats a la zona del conflicte bèl·lic de Síria. La Guàrdia Civil el va detenir ahir durant la matinada, a casa seva.\nEl Jelay és germà d´un combatent, Bashar, que va morir el 2015 a Palmira (Síria) mentre lluitava amb els gihadistes. Bashar, juntament amb dos germans més, que van ser arrestats a Arbúcies aquest estiu passat, feia arribar diners als administradors econòmics del grup terrorista Estat Islàmic utilitzant la intermediació d´identitats falses atribuïdes als...


El delegat del Govern al Penedès referma l'aposta per fer Idiada 2 als terrenys del Logis\nEl delegat del Govern al Penedès referma l’aposta per fer Idiada 2 als terrenys del Logis\n15/02/2022 - 20:00h\nEl projecte d’Idiada 2 és un dels 27 que la Generalitat va presentar per beneficiar-se dels fons de recuperació Next Generation\nEl delegat del Govern al Penedès, David Alquézar, ha refermat aquest dimarts l’aposta de la Generalitat per tirar endavant el projecte d’Idiada 2 als terrenys reservats per al Logis Penedès. Com ja va avançar a l’estiu en una entrevista amb l’ACN, Alquézar considera que la firma de desenvolupament automobilístic “ha de créixer” a l’espai pensat fins ara per al Centre d’Intercanvi de Mercaderies (CIM), de manera que s’ha mostrat partidari a “deixar de banda” el projecte inicial previst en uns terrenys que queden a cavall de l’Arboç, Banyeres del Penedès, Sant Jaume dels Domenys i Castellet i la Gornal.\nAlquézar ha destacat el pes i activitat que té actualment el centre de desenvolupament automobilístic d’Idiada, ubicat a Santa Oliva, i que està valorada en 1.000 MEUR. Això, sumat al fet que Idiada 2 està enfocat cap al desplegament del vehicle elèctric, fan que el delegat es decanti per situar aquest nou centre a l’espai previst pel Logis. “Hem d’avançar en aquesta línia”, ha refermat Alquézar en una trobada amb la premsa aquest dimarts.\nEl delegat considera que juga a favor d’Idiada 2 el PERTE-VEC (Projecte Estratègic per a la Recuperació i Transformació Econòmica del Vehicle Elèctric i Connectat) aprovat pel govern espanyol, i ha recordat que la firma confia en rebre fons Next Generation. El projecte d’Idiada 2 és un dels 27 que la Generalitat va presentar per beneficiar-se d’aquests fons de recuperació. La proposta, batejada com a ‘Mobilitat del futur: connectada, intel·ligent i autònoma’, està quantificada en 1.237,4 milions d’euros. Per al primer any, el pressupost és de 317,3 milions.\nAlquézar ha situat aquest projecte en el marc de la reindustrialització global del Penedès, i ha assenyalat que Idiada 2 pot anar lligat a l’impuls del Campus Motor de l’Anoia. “Cal una mirada penedesenca en tota la reindustrialització que Catalunya viurà els propers anys”, ha afirmat el delegat, tot defensant que el territori “ha de fer aflorar els seus potencials” per tirar endavant noves indústries, com el vehicle elèctric.\nMalgrat l’aposta passa per construir un segon centre de desenvolupament automobilístic als terrenys històricament reservats per al Logis Penedès, Alquézar també precisa que ara mateix el projecte del centre d’intercanvi de mercaderies projectat per l’empresa pública CIMALSA no es pot donar per arxivat. Apunta que hi ha converses obertes amb el Departament de Territori per estudiar què fer definitivament amb els terrenys.\nDes del mateix Departament, confirmen a l’ACN que hi ha una negociació oberta, si bé puntualitzen que ara per ara “es treballa per fer compatibles els dos projectes”, tal com havia defensat l’anterior conseller, Damià Calvet. En aquest sentit, recorden que a l’estiu el Parlament va aprovar una proposta de resolució que instava el Govern a aprovar el nou pla director del Logis.


Bàrbara.CAT Presentació del llibre “Aix… Uix… ACE!”\nPer la nostra sorpresa, van assistir-hi 140 persones de públic (amics, familiars i coneguts), entre ells: el tennista Tommy Robredo, l’àrbitre de fubol Sergi Albert i el senador Josep Maldonado.\nVam explicar coses del llibre i de temes relacionats, i entre explicació i explicació tocàvem algun tema de Trenkaband; aquest cop vam comptar amb la col·laboració de la Taïs a la flauta travessera, l’Aleix al baix elèctric i els ja habituals Jordi (guitarra i veus) i Carola (flauta travessera). Vaig estar molt contenta de cantar al costat del meu germà.\nVam vendre una seixantena de llibres i sembla que a la gent li va agradar molt l’acte!\nMoltes gràcies a tots per compartir aquesta estona amb nosaltres!\nFa uns dies vaig rebre un correu electrònic molt formal, on se’m deia que el Sr. Ivan Tibau m’havia proposat per formar part de la Comissió d’Antidopatge de Catalunya, degut a la meva condició d’esportista d’alt nivell i a la meva formació acadèmica. Buf! Que em ruboritzo! (però de moment ja he de faltar a la primera reunió…)\nEtiquetes: aix-uix, presentació Arxivat a Música, Trenkalòs


Aplicacions – El Paneret\nCoixí amb aplicació de flors\nDe funda de coixí anodina a petita joia en només tres hores… És tan fàcil de fer i el resultat tan espectacular, que estic segura que no trigaré a tornar-hi! Ja feia mesos que tenia guardades quatre imatges a l’escriptori amb versions d’aquest mateix coixí però no m’hi posava per manca de patró. I ahir a la tarda, finalment, em vaig decidir. Després d’haver teixit … Continua la lectura de Coixí amb aplicació de flors\nbriseida Setembre 26, 2015 Novembre 27, 2015 Deixa un comentari\nBossa multicolor de cotó\nSis mesos sense escriure al bloc i gairebé els mateixos sense tocar el ganxet, però aquest cop tinc una bona excusa: a principis de març em vaig trencar un lligament del colze esquerra i la recuperació ha estat (i és encara) lenta. Per acabar-ho d’adobar, a l’octubre em vaig embarcar en un màster que m’ha mantingut entretinguda tot l’any.,, En fi, torno a córrer per … Continua la lectura de Bossa multicolor de cotó\nbriseida Juny 25, 2015 Juny 25, 2015 Deixa un comentari\nContinua la lectura de Gorra amb visera i conillet


LLEI 9/2010, de 7 de juliol, de la Generalitat, de Designació de Senadors o Senadores en Representació De la Comunitat Valenciana. [2010/7869]\nLLEI 9/2010, de 7 de juliol, de la Generalitat, de Designació de Senadors o Senadores en Representació De la Comunitat Valenciana.\nPublicat en: DOGV núm. 6307 de 09.07.2010\nNúmero identificador: 2010/7869\nReferència Base de Dades: 007792/2010\nData d'entrada en vigor: 10.07.2010\nLlei de la Generalitat Valenciana 3/1988, de 23 de maig, de designació de Senadors en representació de la Comunitat Valenciana. (DOGV núm. 834 de 27.05.1988) Ref. Base de dades 0788/1988\nLLEI 10/2016, de 28 d'octubre, de Modificació de la Llei 9/2010, de 7 de juliol, de la Generalitat, de Designació de Senadors o Senadores en Representació de la Comunitat Valenciana. [2016/8741] (DOGV núm. 7911 de 07.11.2016) Ref. Base de dades 008299/2016\nLLEI 8/2019, de 29 de novembre, de la Generalitat, de modificació de la Llei 9/2010, de 7 de juliol, de la Generalitat, de designació de senadors o senadores en representació de la Comunitat Valenciana [2019/11607] (DOGV núm. 8694 de 10.12.2019) Ref. Base de dades 010425/2019\nTemàtics: parlamentari, Cambra Alta, Parlament regional, incompatibilitat, mandat electoral, votació, votació parlamentària, procediment parlamentari , Corts Valencianes, monografies\nDes de la seua entrada en vigor, fa ja més d'una dècada, la Llei 3/1988, de 23 maig, de la Generalitat, de Designació de Senadors en Representació de la Comunitat Valenciana, ha sigut aplicada als cinc processos de designació de senadors o senadores duts a terme per Les Corts a l'empara del que preveu l'article 69.5 de la Constitució, amb ocasió i immediatament després de les successives renovacions de Les Corts verificades arran de les eleccions autonòmiques celebrades en 1991, 1995, 1999, 2003 i 2007, així com als processos de designació verificats cada vegada que, mediada la legislatura, ha sigut menester cobrir una plaça vacant al Senat.\nLa modificació de la norma introduïx, com a punt essencial, un tràmit de compareixença davant de Les Corts de les persones candidates al Senat que permeta constatar els seus mèrits i conéixer de primera mà la seua trajectòria. Així mateix, s'establix una nova regulació de la seua compareixença, davant de Les Corts.\nL'entrada en vigor en 2006 del nou Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana aconsella introduir en la llei vigent canvis menors referits a la denominació de les institucions autonòmiques, així com qüestions de tècnica normativa.\nÉs per això que, per raó de totes estes consideracions, i a l'empara del que preveu l'article 26.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, el Consell va presentar el Projecte de llei de designació de senadors o senadores en representació de la Comunitat Valenciana.\nDe la determinació del nombre de senadores i senadors que hagen\nde ser designats en representació de la Comunitat Valenciana, i de la seua distribució entre els grups parlamentaris\nLa present llei regula el procediment per a la determinació del nombre de representants en el Senat per la Comunitat Valenciana, la seua atribució als grups parlamentaris, forma de presentació i la resta de tràmits per a la designació pel Ple de Les Corts, d'acord amb el que establix la Constitució Espanyola i l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.\nArticle 2. Determinació del nombre de senadors o senadores\n1. Dins dels trenta dies següents a la data de constitució de Les Corts, la Mesa de la Cambra determinarà el nombre de senadores o senadors que hagen de ser designats en representació de la Comunitat Valenciana, prenent com a referència el cens de població de dret vigent en el moment de celebrar-se les últimes eleccions generals al Senat.\n2. D'acord amb la Junta de Síndics, la Mesa de Les Corts distribuirà proporcionalment entre els grups parlamentaris de la Cambra el nombre de senadors o senadores que resulte del que disposa el punt 1 d'este article; per a això aplicarà la regla d'Hondt al nombre de diputats i diputades que posseïsca cada grup.\n3. En el cas que els quocients de dos o més grups foren iguals, es resoldrà d'acord amb els criteris següents:\na) En favor del grup, entre els afectats, a què encara no se li haja fixat senador o senadora.\nb) Si persistira la igualtat, es resoldrà en favor del grup, entre els afectats, que haguera obtingut el nombre més gran de vots en les últimes eleccions autonòmiques celebrades en la Comunitat Valenciana.\n4. Una vegada efectuat el procediment establit en el present article, les modificacions que pogueren produir-se en l'adscripció dels diputats i diputades als grups parlamentaris no afectaran, en cap cas, a la distribució del nombre de senadors o senadores.\nDe les propostes dels grups parlamentaris\nArticle 3. Proposta de candidatures\n1. Una vegada fixat per la Mesa de Les Corts, d'acord amb la Junta de Síndics, el nombre de representants al Senat que corresponga designar a Les Corts, cada grup parlamentari proposarà per escrit davant de la Mesa de Les Corts les seues candidatures, en el mateix nombre al que els haguera correspost, així com els seus suplents, dins del termini establit per la Presidència i que mai excedirà de deu dies.\n2. En l'escrit de propostes figuraran els noms i els cognoms de les persones candidates, incloent-hi els suplents respectius, els documents que n'acrediten l'elegibilitat, i un currículum detallat de cadascuna d'elles, en el qual s'especificaran els mèrits professionals i la resta de circumstàncies que es consideren rellevants per a valorar la idoneïtat d'aquestes, i també una declaració de no estar immers en cap causa d'inelegibilitat o incompatibilitat, a més de l'acceptació expressa del càrrec.\nDe la inelegibilitat i incompatibilitat\nArticle 4. Requisits de les candidatures\n1. Podran ser designats o designades senadors o senadores en representació de la Comunitat Valenciana tots els ciutadans o ciutadanes que gaudeixen de la condició política de valencians, reuneixen els requisits establerts en la Llei orgànica del règim electoral general i no estan incursos en cap dels supòsits d'inelegibilitat prevists en aquella llei.\n2. Són inelegibles també:\n1. Els alts càrrecs de la presidència de la Generalitat, de les conselleries i dels organismes autònoms que en depenen, nomenats per decret del Consell.\n2. Els membres del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, excepte els que són membres nats i no hi estan incorporats.\n3. Els membres del Consell Valencià de Cultura.\n4. El Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana i els seus adjunts.\n5. Els síndics de Comptes de la Comunitat Valenciana.\n6. Els membres de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.\n7. Els membres del Comitè Econòmic i Social.\n8. El president, els vocals i el secretari de la Junta Electoral de la Comunitat Valenciana.\n9. Els presidents, els vocals i els secretaris de les juntes electorals que comprèn l'administració electoral valenciana.\n10. El director general de Radiotelevisió Valenciana i els directors de les societats d'aquest ens públic.\n11. Els parlamentaris de les assemblees legislatives de les altres comunitats autònomes.\n12. Els membres dels consells de govern de les altres comunitats autònomes, com també els càrrecs públics de lliure designació dels esmentats consells nomenats per decret.\n13. Membres del Parlament Europeu.\n14. Membres de la Comissió Europea.\n15. Els alts càrrecs designats per decret del Consell de Ministres.\n16. Aquells que exercesquen funcions o càrrecs conferits i remunerats per un estat estranger.\n3. Les causes d'inelegibilitat ho són també d'incompatibilitat.\n4. Igualment serà causa d'incompatibilitat ser membre del Consell o de la Mesa de Les Corts, a més de les causes previstes en la Llei electoral valenciana per a ser diputat o diputada.\nArticle 5. Examen de les candidatures\nLa Mesa de Les Corts, rebudes les propostes dels grups parlamentaris, convocarà reunió de la Comissió d'Estatut dels Diputats i les Diputades, a fi que esta determine si hi ha alguna causa d'inelegibilitat o incompatibilitat i sobre el compliment dels altres requisits que preveu la present llei.\nArticle 6. Dictamen sobre les candidatures\nLa Comissió d'Estatut dels Diputats i les Diputades emetrà dictamen sobre la situació de les persones candidates i dels seus suplents, podent demanar per a això, dels grups parlamentaris que els hagen proposat, els documents que estime convenients.\nArticle 7. Esmena de les causes d'inelegibilitat\nEn el cas que el dictamen motivat de la comissió determinara la concurrència de causa d'inelegibilitat d'alguna candidatura, la Mesa de Les Corts concedirà un termini de tres dies per a esmenar-la. Esgotat el dit termini sense haver-se procedit a l'esmena, el grup parlamentari proponent afectat disposarà d'un termini de quaranta huit hores per a la substitució del candidat o la candidata.\nArticle 8. Publicació de les candidatures\nElevat dictamen favorable de la Comissió d'Estatut dels Diputats i les Diputades a la Mesa de Les Corts, esta ordenarà la publicació en el Butlletí Oficial de Les Corts de les propostes de candidatura, junt amb el referit dictamen.\nDe la designació de senadors o senadores\nArticle 9. Compareixença prèvia\n1. Publicada la proposta de candidats i candidates, amb els seus respectius suplents, juntament amb el dictamen favorable de la Comissió de l'Estatut dels Diputats i Diputades, i amb el coneixement previ de la Junta de Síndics a la seua proclamació, la Mesa de Les Corts procedirà a convocar les persones proposades, en sessió pública, que haurà de celebrar-se en el termini màxim de cinc dies i davant la comissió que la Mesa de Les Corts determine.\n2. La compareixença té caràcter obligatori. En cas de no poder assistir el candidat o candidata per causa justificada, apreciada per la Mesa de Les Corts, es fixarà una nova data per a la compareixença.\nEls candidats o candidates degudament convocats a comparéixer en la sessió que no es presenten en el dia i hora indicats quedaran exclosos del procediment de designació. En este cas, el grup parlamentari proponent disposarà d'un termini de cinc dies per a la presentació d'una nova candidatura, que serà sotmesa als tràmits establits en el capítol anterior.\nEn cap cas l'incompliment d'aquest precepte per un candidat o candidata o pel suplent respectiu podrà comportar la paralització o el retard del procediment de designació de la resta de candidats o candidates.\n3. Durant la compareixença, els membres de la comissió podran sol·licitar dels candidats o candidates tots els aclariments i explicacions que necessiten sobre la seua formació acadèmica, la seua trajectòria professional o política, o els mèrits al·legats en el seu currículum, així com preguntar sobre els seus punts de vista sobre qüestions de rellevància per a la Comunitat Valenciana.\n4. La Presidència de la comissió vetlarà pels drets del o de la compareixent, i declararà inadmissibles les preguntes o observacions que pogueren vulnerar els seus drets fonamentals, especialment el dret a l'honor i a la intimitat.\n5. Els grups parlamentaris, en el termini de quaranta huit hores a comptar des la compareixença dels candidats o candidates al Senat podran formular davant de la Mesa de Les Corts les observacions que estimen necessàries sobre la seua idoneïtat per a l'exercici del càrrec. Els dits informes s'incorporaran al dictamen de la comissió que serà elevat a la Mesa de Les Corts, que en cap cas serà vinculant.\nArticle 10. Del Ple\nAl començament del Ple convocat per a la designació dels senadors o les senadores per la Mesa de Les Corts, es donarà lectura de la proposta conjunta de les candidatures, titulars i suplents, i del dictamen de la Comissió d'Estatut dels Diputats i les Diputades.\nArticle 11. Votació\n1. L'elecció s'efectuarà per mitjà de votació secreta per papereta. Estes contindran el nom de les candidates i candidats al Senat i dels seus respectius suplents presentats pels grups parlamentaris.\n2. Cada diputat o diputada podrà votar, com a màxim una candidatura de les presentades pels grups parlamentaris.\n3. Resultaran designats senadors o senadores en representació de la Comunitat Valenciana aquells candidats o candidates que hagen resultat votats.\n4. Si després de la votació esmentada no s'ha produït la designació de cap candidat o candidata, amb el suplent respectiu, es tramitarà una nova candidatura pel procediment establert en aquesta llei, sense que això puga implicar la paralització o el retard de l'acreditació dels que han estat designats.\nArticle 12. Proclamació\n1. Les candidates o els candidats que resulten triats seran proclamats, per la Presidència de Les Corts, senadors o senadores en representació de la Comunitat Valenciana.\n2. Efectuada la proclamació, la Presidència de Les Corts informarà de manera immediata a la Presidència del Senat de la designació de senadors o senadores, així com expedirà les corresponents credencials per a la seua acreditació davant d'aquella Cambra.\nDe la permanència en el càrrec de senador o senadora\nArticle 13. Mandat\n1. El mandat de les persones designades d'acord amb el que disposa la present llei ho serà fins a la finalització de la legislatura de Les Corts en la qual se'n va produir la designació. No obstant això, els senadors o les senadores en exercici continuaran en les seues funcions fins a la presa de possessió dels que hagueren de substituir-los. Tret del supòsit que coincidesca la dissolució del Senat i Les Corts.\n2. Si concloguera la legislatura del Senat abans que la legislatura de Les Corts que va designar les senadores o senadors, s'entendran confirmats en el càrrec pel temps que reste de la legislatura de Les Corts.\nDel cessament de senadors o senadores\nArticle 14. Cessament\nEls senadors o les senadores en representació de la Comunitat Valenciana cessen en el càrrec:\n1. Per dissolució de les Corts Valencianes, sense perjudici d'allò establert en l'article 13 d'aquesta llei.\n2. Per causa de mort, incapacitat, renúncia o qualsevol altre supòsit previst en la legislació electoral general.\n3. Per la pèrdua de les condicions específiques d'inelegibilitat establertes en aquesta llei o per causa d'inelegibilitat no apreciada per la comissió d'Estatut del Diputat i Diputada amb anterioritat a la designació.\n4. Com a conseqüència d'incompatibilitat apreciada i no esmenada de les previstes específicament en aquesta llei o en la Llei orgànica de règim electoral general.\nArticle 15. Vacants\n1. Les vacants de senadors o senadores que pogueren produir-se durant una mateixa legislatura de Les Corts es cobriran de manera automàtica pels corresponents suplents, esmenades que hagen sigut, si és el cas, les causes d'incompatibilitat.\nEn el cas de no hi haver suplents, les vacants seran cobertes mitjançant el procediment establert en la present llei, que haurà d'iniciar-se dins dels deu dies següents a la data en què la vacant es produïsca i conclourà com a màxim en trenta dies.\n2. Les vacants que es produïsquen seran cobertes amb la proposta prèvia del grup parlamentari que va proposar el senador o senadora la substitució del o de la qual es tracte.\nDe les compareixences\nArticle 16. Informes dels senadors o senadores\n1. A través de la Presidència de Les Corts i en la forma que determine el Reglament de la Cambra, les comissions podran sol·licitar la compareixença de les senadores o senadors designats en representació de la Comunitat Valenciana perquè informen sobre temes relacionats amb la seua activitat parlamentària d'interés per a la Comissió sol·licitant.\n2. De la mateixa manera, els grups parlamentaris podran sol·licitar compareixences davant de les comissions de la Cambra per a informar sobre temes relacionats amb la seua activitat parlamentària d'interés per a la Comunitat Valenciana, seguint el procediment que el Reglament de Les Corts establesca per a les compareixences dels membres del Consell.\n3. Les senadores o senadors designats en representació de la Comunitat Valenciana podran, a través de la Presidència de Les Corts, sol·licitar la seua compareixença davant de les comissions de la Cambra per a informar sobre temes relacionats amb la seua activitat parlamentària d'interés per a les dites comissions, tot això en la forma que determine el Reglament de la Cambra.\n4. En tots els supòsits, la compareixença requerirà l'acord previ de la Mesa de Les Corts i de la Junta de Síndics.\nArticle 17. Assistència en la Cambra\nEls senadors o les senadores designats en representació de la Comunitat Valenciana podran assistir al Ple i les comissions de la cambra en els termes establerts en el Reglament de Les Corts.\nQueda derogada la Llei 3/1988, de 23 de maig, de la Generalitat, de Designació de Senadors en Representació de la Comunitat Valenciana.\nLa present llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.\nValència, 7 de juliol de 2010


Platoniq LAB - Colaboratori Platoniq / Notícies / Empodera: e-STAS 2010\nCo-aprenentatgeComunitats / XarxesInnovació socialTICsEducació / FormacióWeb 2.0\nPlatoniq estarà a e-STAS 2010, el Simposi de les Tecnologies per a l'Acció Social i l'Empoderament Ciutadà. Del 10 a l'11 de març de 2010, al Teatro Echegaray de Màlaga. L'esdeveniment està organitzat per la Fundació Cibervoluntarios.\nCompartirem i coneixerem iniciatives desenvolupades per persones, col·lectius socials, ONGs, empreses, administracions públiques, universitats… En definitiva, tot tipus de realitats fruit de la innovació sòcio-tecnològica. Si tu en tens una, no ho dubtis, vine!\nLa Fundació Cibervoluntarios és una entitat sense ànim de lucre atípica formada per emprenedors sociales que, apassionats pel món de les Noves Tecnologies, la Comunicació i el Voluntariat, treballen dia a dia amb una visió: utilitzar les noves tecnologies per potenciar la innovació social i propiciar l'empoderament ciutadà.


Estratègia Digital de Centre… com hem arribat fins aquí? – Espai TAC – Estratègia Digital\ncoordinacioTAC 6 de febrer de 2021 Estratègia Digital de Centre… com hem arribat fins aquí?2021-02-08T18:35:54+02:00 ComissióDigital, CoordinacióDigital, DelegatsDigitals, desTACats, Divulgació, EstratègiaDigital, Projectes Innovació, Vilaniuada\nL’Institut Narcís Oller ja fa molts anys que s’adapta als canvis tecnològics que van apareixent. Si ho mirem des del punt de vista de transformació digital del centre, a mitjans del 3r trimestre del curs 2016/17, vam poder estrenar la nova xarxa transformada amb línies de fibra òptica noves, equipaments i antenes i optimització dels racks. Aquesta transformació era molt necessària, però no va ser casual. Un seguit d’actuacions prèvies van propiciar-ho davant la necessitat d’una millora de la xarxa i de la connectivitat, ja que el “passat” informàtic del centre s’inicià molt abans, amb l’arribada dels primers ordinadors Bull. Aquesta etapa va ser impulsada pels coordinadors informàtics del centre: el Jaume Bartolí i el Pep Ollé, que durant tot aquest temps van vetllar pels equipaments, aules d’informàtica, programa de gestió i d’incidència de l’alumnat (amb el programa propi Quiró creat per en Jaume, que va estar actiu durant 10 anys al centre), etc.\nEl curs 2010/11 l’Institut va ser centre pilot en la implementació del pla educat1x1 gràcies a l’esforç i dedicació del professorat que hi va apostar. No obstant, els problemes amb la xarxa, feien difícil la continuïtat d’aquest pla i va faltar també més cohesió per part del centre per impulsar-ho. Les infraestructures, com que la tecnologia durant aquells anys evolucionava molt ràpid. El material informàtic quedava molt aviat desactualitzat i la renovació necessària en tant poc temps era complicada, amb tots els sentits. Tot això dificultava l’adaptació a les\nnoves necessitats tant de programari com de maquinari.\nEl curs 2015/16, davant la necessitat i demanda de crear el pla TAC de centre i una comissió que hi treballés, el Jaume Bartolí crea un petit equip de treball amb gent interessada en temes digitals. L’Anna Casamitjana assumeix la corresponsabilitat d’aquest equip. A finals de juny de 2016 es crea oficialment la comissió TAC del nostre institut, més endavant anomenada Comissió Digital (a partir del curs 2018/19). El juny de 2016 es va poder crear la primera versió del pla TAC de centre. Un petit grup de treball de la comissió digital treballava en aquest document, altres en la seqüenciació de la competència digital, altres en el manteniment d’infraestructures, coordinació dels delegats digitals de centre (que inicien la seva activitat a finals de juny del 2017), etc. Des de finals del curs 2015/2016 , doncs, la comissió i coordinació informàtica, van impulsar la formació digital al centre. Això va ser la base per iniciar els nostres tres projectes d’innovació digital: el centre digital, la Vilaniuada (projecte inclòs en el WMCProject – Barcelonada, Manresada…) i el pla mòbils.\nA la comissió, avui dia, encara hi segueix participant professorat del centre que ja s’ha jubilat, personal d’administració i serveis, professorat que ha marxat del centre… ahir, 5 de febrer, el Pep, el nostre Pep, va fer 65 anys. Tenim la sort de poder-nos seguir veient encara en la mesura del possible, i seguirem fent-ho mentre puguem. Hem après molt amb ell i des d’aquest petit raconet volem desitjar-li una altra nova feliç etapa. Per molts anys, Pep! 😊\nJaume Bartolí i Pep Ollé – Ordinadors antics del centre – Racó “museu” Gener 2019\n60 anys de l’Institut Narcís Oller: 6 0anys d’ensenyament, 25 anys amb la Tecnologia\nJaume Bartolí (2013)\nAlumnat, ComissióDigital, CoordinacióDigital, DelegatsDigitals, EspaiTAC, EstratègiaDigital, Institut, PlaTAC, Vilaniuada\n« Ordinadors portàtils per a l’alumnat\nDia de la Internet Segura »


> Complements Alimentaris>Sistema Nerviós>Relaxant Natural>Ashwa Gold - Serpens - 90 càpsules\nComplement alimentari basat en la planta bufera Dunal i establert en la medicina ayurvèdica.\nQuè és Ashwa Gold (Ashwagandha)?\nÉs un complement resultant d'un comerç respectuós amb els homes i el medi ambient, produït a Índia, que ajuda a millorar de forma saludable l'estrès quotidià, així com l'excés de treball i fatiga.\nPols d'extracte pur de Ashwagandha estandarditzada amb el més alt percentatge de withanólidos al món, superior al 5% i el menor contingut de witaferina A, inferior al 0,1%, tots dos mesurats per HPLC.\nCom es pren Ashwa Gold (Ashwagandha)?\nPrendre 2 càpsules amb un got d'aigua abans dels àpats.


Secció Sindical CCOO Fundació Pere Tarrés: Plataforma de propostes presentades per CCOO\nPlataforma de propostes presentades per CCOO\nEn el marc de negociació del 41 la representació unitària de CCOO ha fet arribar a l'Entitat un seguit de propostes amb l'objectiu de mitigar les conseqüencies de la retallada d'hores. A continuació passem a exposar les principals mesures:\n•Un traspàs de la informació per part de l'Entitat prou trasnparent com per poder saber el conjunt d'hores que es perden i es guanyen a l'inici del 41 i al llarg del curs respecte de l'any anterior.\n•En el cas que una treballadora durant el trimestre posterior a l'aplicació del 41 sigui afectada per una nova reducció d'hores(tot pensant que els serveis territorials compten amb una bossa d'hores que reparteixen al llarg del curs i pot afectar incrementant o disminuint les hores de la treballadora) pugui acollir-se al següent:\n•En cas de reducció d'hores a 0 accedir a una indemnització màxima de 33 dies per 12 mensualitats.\n•En cas de ser una disminució de més del 50% poguin rescindir contracte amb 33 dies per 9 mensualitats Poguent-se acollir en ambdós casos a l'atur.\n• Indemnització directa de 20 dies a cada treballadora afectada per una pèrdua d'hores.\n•Considerar com a jornada laboral els desplaçaments entre centres.\n•Curs de monitor via Permís Individual de Formació.\n•Que les persones de més de 55 anys no se'ls hi apliqui el 41 o que les despeses en pèrdua d'hores del mateix vagi a càrrec de l'Entitat.\n•Formació de 40h d'algun curs lligat a l'oferta formativa de la FPT i que tingui relació amb\nl'ambit laboral d'aquestes treballadores.\n•Escalat de despeses pel curs de formació que fos presencial (en relació als quilometres que la treballadora tingui que fer per desplaçar-se fins al lloc de formació)\n• Fer extensiva la millora del 100% de l'IT durant els 90 primers dies a totes les treballadores afectades per aquest 41.


Acord Ciutadà d’Esquerres per la Renovació de Tavernes: PARLAMENT DEL DIA DE LA CONSTITUCIÓ 2014 DE NEUS SÀNCHEZ (REGIDORA DE L'A.C.E.R.T.)\nAcord Ciutadà d’Esquerres per la Renovació de Tavernes\nUn nou espai d'opinió sobre els problemes i esdeveniments que afecten al poble de Tavernes Blanques\nEstatus Del Partit Polític: A.C.E.R.T.\nPARLAMENT DEL DIA DE LA CONSTITUCIÓ 2014 DE NEUS SÀNCHEZ (REGIDORA DE L'A.C.E.R.T.)\nLa Carta Magna que regula els nostres drets i deures com a ciutadans i ciutadanes ha estat fortament colpejada per les polítiques econòmiques i socials neoliberals portades a terme els darrers anys. Si fa un temps centràvem el nostre discurs en la necessitat d’actualitzar la Constitució Espanyola, evitant la possibilitat d’interpretacions tant restrictives com la negativa a la consulta sobre el dret a decidir a Catalunya, avui en dia trobem necessari, a més, denunciar l’incompliment constant d’alguns dels seus articles, per part de les diferents administracions públiques.\nEnguany s’ha produït un canvi en la figura del Cap d’Estat. La decisió de l’abdicació del Rei com a intent de recuperar el prestigi de la monarquia, afectada pel cas NOÓS-Urdangarin i qüestions com el viatge a Botswana de l’anterior rei sense notificar-ho al Govern de l’Estat han estat fets decisius per a aquest canvi. Encara que l’article 57 de la Constitució estableix el caràcter hereditari de la corona, no diu res en relació a la possibilitat d’abdicació en favor d’aquesta o una altra persona ni quant a la possibilitat de transmissió prèvia a la defunció i consagra l’herència com l’únic mecanisme, el qual sols pot donar-se per mortis causa. Així doncs, allò que haguera estat democràtic i constitucional haguera sigut, a falta de regulació, oferir a la ciutadania la possibilitat de manifestar-se mitjançant referèndum sobre la possibilitat que tots els càrrecs públics i representatius de l’Estat espanyol, inclòs el Cap d’Estat, siguen designats mitjançant l’elecció ciutadana, tal com estableix l’article 23 de la CE i prenent en consideració l’article1.2. que afirma que “La sobirania nacional resideix en el poble espanyol, del qual emanen els poders de l’Estat”.\nAmb 1.900 polítics imputats en 130 causes obertes, de les que sols 170 persones han sigut condemnades per aquest tipus de delicte, una de les qüestions més greus en aquests moments són els casos de corrupció política. I això que l’art. 103.1. de la CE diu que “L’adminsitració pública serveix amb objectivitat els interessos generals i actua d’acord amb els principis d’eficàcia, jerarquia, (…)[entre d’altres]”.\nPerò què dir del conjunt de retallades en educació i sanitat? L’art. 43.2. diu que “Correspon als poders públics organitzar i tutelar la salut pública a través de mesures preventives i a través de les prestacions i dels serveis necessaris”. En canvi, ens hem trobat amb l’incompliment de la llei de dependència i amb la baixada dels graus de dependència en “centenars de casos de curacions miraculoses”. És més, el senyor Rodríguez Zapatero fa quatre anys amb la col·laboració del Partit Popular, ens va obsequiar amb una reforma de l’article 135 de la Constitució Espanyola, no sotmesa a referèndum, que va permetre tota una cadena de retallades en els serveis públics, com l’educació, la sanitat, l’assistència social i l’atenció a la dependència. Aquella reforma no va servir per a controlar el dèficit però sí va estimular la privatització dels esmentats serveis públics.\nEn relació al rescat a la banca hem de dir que xoca amb l’article 128.1. “Tota la riquesa del país en les seues diverses formes, i siga quina siga la seua titularitat, resta subordinada a l’interès general.” I no sols no ha estat així, sinó que trobem continues desqualificacions a la Iniciativa Legislativa Popular sobre la Renda Bàsica, considerant-lo quelcom utòpic. Ara bé, cal recordar que el nostre fonament democràtic és la Constitució Espanyola i aquesta ho diu clarament a l’article 41. “Els poders públics mantindran un règim públic de Seguretat Social per a tots els ciutadans, que garantisca l’assistència i les prestacions socials suficients en les situacions de necessitat, especialment en cas de falta de feina.”\nI seguim sumant, l’art. 35.1. diu “Tots els espanyols tenen el deure de treballar i el dret al treball, a la lliure elecció de professió o ofici, a la promoció a través del treball i a una remuneració suficient per tal de satisfer les seues necessitats i les de la seua família sense que en cap cas es puga fer discriminació per raó de sexe.” I no sols ens trobem que a l’Estat espanyol la xifra de persones desempleades el passat mes d’octubre és de 4.526.804´, sinó que a Tavernes Blanques tenim 1.119 persones inscrites com a aturades, la majoria amb més d’1 any en aquesta situació. Per a fer front es destinen 50.000€, sense desenvolupar un Pla d’Ocupació. Hem de recordar que al 2013 aquest pla consistia amb una única mesura que sols va beneficiar a una persona del poble.\nSegons l’art.47 de la CE “Tots els espanyols tenen dret a un habitatge digne i adequat. Els poders públics promouran les condicions necessàries i establiran les normes pertinents per tal de fer efectiu aquest dret.” En canvi, ens trobem amb 184 desnonaments diaris i un conveni entre la FEMP i algunes entitats bancàries, signat també per aquest ajuntament, conegut com el “Fons social d’habitatge per a famílies en dificultats” que sols ha enregistrat 750 sol·licituds en tot l’Estat per la seua deficient aplicació. Quan des de l’ACERT demanem instar a que es millore la seua aplicació, ens quedem sols.\nL’article 39.2 estableix que els poders públics asseguren la protecció integral dels fills i al 39.4. es diu que “Els infants gaudiran de la protecció prevista en els acords internacionals que vetlen pels seus drets.” i a l’Estat Espanyol tenim al voltant de 700.000 famílies sense cap ingrés mensual i el 29.9% dels espanyols menors de 18 anys viuen en risc d’exclusió social. I per això, per a fer front a aquesta situació, l’ACERT proposarem obrir els menjadors escolars durant les vacances de nadal, oposant-se frontalment el PP i abstenint-se el PSOE.\nTambé s’afirma en la CE, en l’art. 3.3. “La riquesa de les diferents modalitats lingüístiques d’Espanya és patrimoni cultural que serà objecte d’especial respecte i protecció.” La realitat també dista molt del mandat constitucional, perquè quan en aquest ajuntament hem plantejat un reglament de normalització del valencià, va i després de manifestar una voluntat a la negociació pel PP local, ens vàrem trobar amb el seu definitiu vot en contra.\nNo podem deixar de mencionar, en aquest discurs que a l’Ajuntament de Tavernes Blanques se l’ha condemnat en la sentència nº000287/2014 del Jutjat contenciós-administratiu nº5 de València, per apreciar la vulneració de l’article 14 de la Constitució Espanyola que afirma que tots els espanyols són iguals davant la llei sense que puga existir discriminació, donant la raó a l’ACERT en relació a la negativa de l’ús dels espais municipals per a realitzar actes públics.\nAmb aquest llarg etcétera, resulta anecdòtic fer actes commemoratius del Dia de la Constitució Espanyola. Cal ser coherents i conseqüents i acompanyar els nostres discursos amb accions efectives que garantisquen el seu compliment.\nNeus Sánchez i Expósito\nPublicat per @cert a 5:43\nPARLAMENT DEL DIA DE LA CONSTITUCIÓ 2014 DE NEUS S...


Surt a licitació el contracte d’adequació i explotació de la Piscina de Benicarló | 7 DIES ACTUALITAT\nInici BENICARLÓ Surt a licitació el contracte d’adequació i explotació de la Piscina de...\nSurt a licitació el contracte d’adequació i explotació de la Piscina de Benicarló\nEl contracte preveu l’explotació durant 25 anys i inclou l’adequació de les instal·lacions per un import d’1,2 milions d’euros. El valor estimat del contracte és de 10.739.070,52 euros i les ofertes es podran presentar fins al 9 de desembre (inclòs).\nLa Plataforma de Contractació de l’Estat ha publicat la licitació del contracte de gestió de serveis per a la redacció, finançament i execució de les obres d’adequació de la Piscina Municipal i la posterior explotació en la modalitat de concessió administrativa.\nA banda de concretar els termes de la concessió del servei, la licitació inclou també els treballs d’adequació de les instal·lacions, que es podran allargar un màxim de 2,5 anys, amb la condició que l’activitat esportiva quede afectada el mínim durant el període que duren les obres. El valor estimat del contracte és de 10.739.070,52 euros i es preveu un període d’explotació de 25 anys.\n«Amb la publicació de la licitació —ha dit l’alcaldessa, Xaro Miralles— comencem a veure la llum per a obrir la Piscina amb totes les garanties legals i posem fi a un problema que no hem creat l’actual equip de govern, sinó que ve de molts anys enrere». «Una vegada adjudicat el contracte —ha assegurat Xaro Miralles— tindrem el problema de la Piscina solucionat durant 25 anys».\nLa problemàtica amb la gestió de la Piscina Municipal es remunta al 2008, quan l’Ajuntament va firmar un contracte amb la UTE FCC NitramPool per a la gestió de la Piscina mentre es licitava el servei, després de resoldre el contracte amb l’anterior empresa concessionària per incompliment.\nAquell contracte ha estat vigent fins ara, 12 anys després, quan els serveis jurídics de l’Ajuntament van determinar que el contracte amb l’empresa gestora era nul de ple dret. I va ser aleshores quan l’Ajuntament va decidir tancar les instal·lacions fins que no hi hagués una adjudicació definitiva.\n«Des del dia que vaig anunciar el tancament de la Piscina —ha remarcat l’alcaldessa—, aquest ha estat un tema prioritari, i ara, un mes i mig després, el meu compromís s’ha vist culminat amb la publicació de la licitació».\nArticle anteriorCàlig dóna 5.700 euros procedents de la recaptació de les Festes Patronals\nArticle següentLa Diputació de Castelló subvenciona amb 120.000 euros l’obertura de botigues multiservei en 13 pobles de menys de 200 habitants