ES VAN REVELAR LES PATATES FREGIDES MÉS DIETÈTIQUES DELS ESTATS UNITS (I MCDONALD'S ÉS L'OPCIÓ SALUDABLE!) - FEMAIL\nInvestigadors de Eat This, Not That! 2013: La solució de pèrdua de pes sense dieta va trobar que una porció pot diferir fins a 1.200 calories.\nTàctiques d'aperitiu: saber on demanar les patates fregides pot marcar la diferència a la vostra cintura\nTant si està carregat amb xili i formatge, com si es serveix simplement amb un cop de sal, l'humil patates fregides és, sens dubte, la delicia fregida preferida dels Estats Units.\nPerò saber on demanar el popular berenar pot marcar la diferència a la teva cintura, ja que un nou llibre revela que les porcions poden variar molt en termes de contingut de greixos i calories.\nInvestigadors per Menja això, no això! 2013: La solució de pèrdua de pes sense dieta va trobar que una porció pot diferir fins a 1.200 calories.\nLes patates fregides de McDonald's es trobaven sorprenentment entre les més saludables que s'ofereixen amb 230 calories i 11 g de greix per porció petita, però un plat de Chili's Texas Cheese Fries amb Xili i Ranch és una dieta seriosa amb 2.150 calories, amb un sorprenent 144 g de greix i 6.080 mg de sodi.\nLes patates fregides carregades no són del tot dolentes, però, si les vostres no estan completes sense una capa de formatge fos, dirigiu-vos a Steak 'n' Shake, on una petita patates fregides amb formatge bacon té 360 calories i 20 g. greix.\nLes patates fregides de bistec de tall més gruixut són la manera més segura de reproduir-les al menú d'un restaurant Menja això, no això L'equip revela, ja que la proporció més alta de patata a oli redueix significativament el contingut de greix.\nAixò no sembla ser el cas a TGI Friday's, ja que les patates fregides de parmesà de la cadena tenen gairebé el doble de greix que les seves patates fregides habituals amb 49 g i 660 calories.\nMida de la porció: les patates fregides de McDonald's (esquerra) es trobaven sorprenentment entre les més saludables que s'ofereixen amb 230 calories i 11 g de greix per porció petita, mentre que les grans porcions de Five Guys (dreta) signifiquen que hi ha 1.474 calories en una gran quantitat.\nEn lloc d'això, trieu les falques de patata de KFC, amb 290 calories i 15 g de greix, dels quals només 2,5 g estan saturats.\nValor de novetat: Jack in the Box serveix les patates fregides arrissades amb menys calories\nL'editor en cap de Men's Health, David Zinczenko, que està darrere de la sèrie Eat This Not That, va dir a MailOnline que el truc per tenir les teves patates fregides i menjar-les és exercir la moderació.\n'La comanda ocasional de patates fregides no és tan dolenta, però la majoria de la gent tracta les patates fregides com un grup d'aliments', va dir.\n'Una de cada sis comandes de restaurant ve amb patates fregides, i més del 50% de les patates americanes passen per una fregidora abans de ser venudes. Quan els investigadors miren l'efecte d'això, queda clar que hi ha una connexió directa entre les patates fregides i l'augment de pes'.\nLa nova guia també va comparar patates fregides de moniato, que molts podrien creure que és una alternativa més saludable.\nTot el contrari és el cas de la Cheesecake Factory, però, on una porció de patates fregides és de 400 calories més que les patates fregides habituals.\nEL MENJA AQUESTA NO ÉS AQUESTA GUIA DE LES FREGITES FRANCESES D'AMÈRICA\nFREGITES DE FAST FOOD\nMcDonald's està molt orgullós de les seves patates fregides. Tan orgullós, de fet, que la cadena va comprar els drets per ser el proveïdor exclusiu de alevins als Jocs Olímpics de Londres. I potser hauria d'estar orgullós: els patates tenen un bon gust i tenen menys calories que qualsevol altra cadena de menjar ràpid. Five Guys també està orgullós de les seves patates fregides, però aquest orgull es manifesta en porcions d'elefantina que amenacen de fer decantar la taula i, sens dubte, faran penjar la bàscula del bany. Fes la teva elecció en conseqüència.\nMILLOR:Patates fregides de McDonald's (petites)\n11 g de greix (1,5 g saturat)\n160 mg de sodi\nPITJOR:Five Guys Fries (gran)\n71 g de greix (14 g saturat)\n213 mg de sodi\nSiguem sincers: emplatar les patates fregides amb formatge, ranxo, cansalada, salsa, crema agra o qualsevol altre complement semblant ric en greixos és el tipus d'innovació que fa que les persones prims siguin grassoses. Però si tens un anhel que no pots controlar, només recorda mantenir la porció sota control. Afortunadament, Steak 'n Shake us ofereix aquesta opció: demaneu la cadena petita sobre les patates fregides carregades a Chili's i eliminareu 1.790 calories.\nMILLOR: Steak 'n Shake Bacon Formatge Patates fregides (petites)\n20 g de greix (6 g saturat)\n710 mg de sodi\nPITJOR:Chili's Texas Cheese Fries amb Xili i Ranxo\n144 g de greix (62 g saturat)\n6.080 mg de sodi\nLes falques acostumen a ser una opció més intel·ligent: envaseu més patata tova dins de cada exterior greixós, cosa que en última instància condueix a menys calories per a la mateixa quantitat d'aliment. Però això no vol dir que encara no hagis de tenir en compte la mida de la porció. Opteu per KFC en comptes de TGI i reduireu les calories a més de la meitat.\nMILLOR: Falcons de patata KFC\n15 g de greix (2,5 g saturat)\n810 mg de sodi\nPITJOR:Patates fregides de filet de parmesà TGI divendres\n49 g de greix (10 g saturat)\n630 mg de sodi\nFREGITES DE PATATA DOLÇA\nCreus que t'estàs estalviant calories optant per moniatos en lloc de patates estàndard? Pensa de nou.\nUna part de les patates fregides de The Cheesecake Factory us farà servir 400 calories més que les patates fregides habituals i us donarà gairebé un 50 per cent més d'hidrats de carboni que una llauna de Pringles.\nCanvia a les patates fregides de Burger King i reduiràs més de dos terços de les calories.\nMILLOR: Patates fregides Burger King (petites)\n16 g de greix (2,5 g saturat)\n530 mg de sodi\nPITJOR:Fàbrica de pastís de formatge Patates fregides\nN/A (3 g saturat)\n1.521 mg de sodi\nJack in the Box, el seu menú una vegada coagulat amb greixos trans, ha fet un esforç concertat en els últims anys per reduir els olis perillosos. El que queda és una línia de plats d'acompanyament millorada dràsticament, inclosa la vostra millor opció per a un fregit de novetat. Arby's, en canvi, condimenta cada comanda amb més de mitja culleradeta de sal.\nMILLOR:Patates fregides arrissades condimentades Jack in the Box (petites)\n16 g de greix (1 g saturat)\n614 mg de sodi\nPITJOR:Arby's Curly Fries (gran)\n35 g de greix (5 g saturat)\n1.420 mg de sodi\nFont: Menja això, no això


Escola i Centre Terapèutic Bellaire : Projecte educatiu\nProjecte Educatiu Escola Bellaire\nL’educació terapèutica és el model d’intervenció que uneix la proposta pedagògica amb la terapèutica dins un mateix eix vertebrador que permet, a les persones afectades, evolucionar i aprendre.\nTotes les activitats i serveis que ofereix l’escola pretenen ajudar els nostres alumnes a desenvolupar les seves capacitats de relació, comunicació i autonomia.\nBellaire es defineix com una escola per a la vida on els aprenentatges són vivencials i presentats de manera estructurada, progressiva, amb finalitats funcionals al mateix temps que adaptats a cada infant. Per donar resposta a les necessitats de cada alumne, les tasques proposades tindran en compte l’estructura física, temporal, de sistemes de treball i de suports visuals i manipulatius.\nEl suport a la família és un dels altres punts bàsics de la nostra tasca. En aquest sentit la institució no està pensada tan sols per ajudar a l’infant sinó també per ajudar els pares i mares, receptors d’una experiència difícil i sovint angoixant. Volem treballar molt a prop de les famílies per poder incidir més globalment en la millora del desenvolupament dels nostres alumnes.\nEl treball del centre recau sobre un Equip Multidisciplinari en el qual mestres, psicòlegs clínics i sanitaris, psicopedagogs, logopedes, educadors socials i d’altres especialistes treballem junts amb uns objectius comuns i amb una línia d’actuació coordinada i consensuada per donar un tracte educatiu i terapèutic global.\nL’educació especial, la compartida amb escoles ordinàries, els grups petits i flexibles, els tallers, les sortides i excursions, el treball en equip, el suport a les famílies, la supervisió i la coordinació són les nostres eines de treball principals.


Canvis en els accessos al Narcís Sala pel partit contra l'Atlético - UE Sant Andreu\nCanvis en els accessos al Narcís Sala pel partit contra l’Atlético\nLes portes de l’estadi s’obriran a les 14:30 perquè tothom pugui agafar lloc i evitar aglomeracions, per això serà molt important venir amb antelació. Hi haurà vuit portes d’accés, una d’elles exclusiva pels aficionats de l’Atlético per questions de seguretat.\nEls socis de Tribuna Coberta tindran la possibilitat d’entrar deu minuts abans que la resta per poder escollir el seu seient. Per poder fer-ho hauran d’ensenyar el seu carnet a més de l’entrada del partit. La resta d’aficionats d’altres sectors no cal que duguin el carnet, doncs amb l’entrada n’hi ha prou per accedir a l’hora en que s’obriran les portes per a tothom.\nHi haurà una de les vuit portes que serà doble. Els aficionats andreuencs que hagin d’accedir per la Porta 1 i els que ho hagin de fer per la 8, entraran pel pàrquing. Els seguidors que tinguin entrada de porta 8 però siguin de l’Atlético, ho faran per la Porta 8 del carrer Virgili amb Pare Manyanet.\nTambé és important recordar als aficionats que han comprat l’entrada per internet que la portin impresa sencera, doncs els servirà per accedir al camp. El Narcís Sala estrenarà aquest dissabte un nou sistema informàtic d’accés que impedirà l’entrada amb qualsevol còpia o falsificació.\nEnllaç: Descarregar el croquis de les portes d’accés en format PDF


Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques\n4 p, 2.3 MB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n4 p, 60.0 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Farré, Mercè (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n5 p, 98.4 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Marin, David ; Farré, Mercè (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n5 p, 98.4 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Marín, David ; Farré, Mercè (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n3 p, 836.5 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Fairè, Mercè ; Porti, Joan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Mora, Xavier ; Solé, Jaume ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n2 p, 789.4 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Farré, Mercè (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n5 p, 72.4 KB Fonaments Matemàtics i Estadístics per a les Ciències Socials i Polítiques  / Bardina i Simorra, Xavier (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Matemàtiques) ; Castellana, Natalia ; Farré, MercéPorti, Joan ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia


la vida és això - Diari de Girona\nquim curbet 12.03.2011 | 01:00\n"Ningú ens diu com hem de ser feliços i encara que algú ho fes, probablement no acceptaríem mai aquesta mena de lliçons"\nLa mare d'en Forrest Gump deia que "la vida és com una capsa de bombons, mai saps quin et tocarà". Però potser la millor definició de la vida és la del metge francès Xavier Bichat, quan afirmava que "La vida és el conjunt de funcions que resisteixen a la mort". Viure, sobretot, és aquest desig de continuar vivint i la mort simplement és un dels seus extrems, l'objectiu de la vida és la recerca continuada i irrefrenable de la felicitat.\nNingú ens ensenya a viure, les coses més simples les donem per sabudes, només ens preocupem pels grans conceptes abstractes i per les complexitats tecnològiques que ens envolten. Ningú ens diu com hem de ser feliços i encara que algú ho fes, probablement no acceptaríem mai aquesta mena de lliçons. Qui ens ha de dir com hem de viure? No n'han de fer res, es cosa nostra, de cadascú, a casa meva no hi entra ningú a posar lleis, només faltaria.\nPerò cada vegada vivim en una societat més complexa, el que fem en aquest costat del món retruny automàticament a les antípodes, els rebels libis disparen contra els avions de Gadafi mentre escolten amb la ràdio del seu mòbil els resultats de la lliga italiana de futbol i una nena d'Olot, que gaudeix d'un Erasmus a Roma, es pensa que la vida és la trama d'una pel·lícula americana, d'aquelles que acaben sempre amb final feliç.\nErasme de Rotterdam, a més de donar nom a unes beques, també va deixar dit que "L'essència de la felicitat consisteix en acceptar ser el que ets". No hi ha res més difícil que mirar-nos al mirall i comprendre que aquella imatge no és la d'un estrany. Generalment per poder comprendre aquestes coses s'han de viure molts anys i, en conseqüència, és una llàstima que precisament quan comences just a albirar la llum del coneixement, t'arriba la cita amb la Parca. Mentrestant, si més no, faríem bé en seguir el consell que li donaven constantment al personatge que interpretava Tom Hanks: "Corre Forrest! Corre!".


Sostenibilitat dota als voluntaris d’Ontinyent contra el Foc d’equips de ràdio per evitar problemes de cobertura | L'Informador\nLa regidora Patricia Folgueras anima a la ciutadania “a dedicar un poc del seu temps a la protecció dels paratges del terme”\nLa Regidoria de Sostenibilitat dotarà als voluntaris d’Ontinyent contra el Foc d’equips de ràdio per evitar problemes de cobertura telefònica. Aquesta és una de les novetats de la segona edició de la campanya, que es presentava aquesta setmana, i que també inclou altra millora pel que fa a la coordinació, com serà comptar amb una persona per organitzar els horaris dels voluntaris, un llicenciat en ciències ambientals que està estudiant un màster en enginyeria ambiental i que prestarà el seu servei a través d’una de les beques de “La Dipu et Beca”.\nAixí ho explicava la regidora de l’àrea, Patrícia Folgueras, qui donava detalls de la campanya acompanyada per Sergio Gandia, un dels voluntaris que participaran enguany, i que ja va estar a la primera edició. “Sumar-se no és més que participar el que cadascú puga, els dies que puga, dedicar un poc del seu temps a la protecció dels paratges del nostre terme”, explicava la regidora, qui destacava que “quant mes sigam, més flexibles seran els torns”.\nEl dispositiu conjunt aprofitarà els passeigs eqüestres, en bicicleta o a peu que habitualment ja fan molts veïns i veïnes amb l’arribada de l’estiu, reforçant aquest voluntariat amb dos vehicles municipals. Els voluntaris comptaran de nou amb ajudes al quilometratge per als qui utilitzen vehicles motoritzats; dietes per als qui superen una quantitat d’hores de vigilància; cessió de telèfons mòbils, emissores de ràdio, prismàtics i equipament; o l’obsequi de samarretes amb el logotip de la campanya.\nSergio Gandia explicava que durant les setmanes que dure la campanya (inicialment del 1 de juliol al 31 d’agost, tot i que es pot perllongar), es faran tres torns, de 9 a 14 hores, de 16 a 20 i de 21 a 24 de dilluns a diumenge. Hi ha vàries rutes establertes, coordinant-se els voluntaris amb la Brigada Forestal d’Ontinyent i els diferents mitjans de la Generalitat Valenciana per fer vigilància del terme i dissuasió als veïns i veïnes per evitar actituds perilloses.\nFolgueras posava de relleu que “un dels trets diferencials del Govern d’Ontinyent és treballar conjuntament amb la ciutadania, perquè la ciutat la fem entre tots i totes, i esta iniciativa és una bona mostra d’aquest treball conjunt”, agraint als voluntaris “la seua participació i col·laboració”. Els interessats poden apuntar-se descarregant-se el fullet accessible al web municipal i lliurant-lo al departament de Medi Ambient, podent assistir a la reunió prevista a les 20 hores del proper dimarts al Centre Cultural Caixa Ontinyent.\nRebeca Torró, coordinadora de l’Àrea de Territori, Sostenibilitat i Serveis Municipals\n“Volem animar a la ciutadania a que es facen voluntaris i ajuden a la conservació dels nostres espais verds”\nEn què consisteix aquesta iniciativa d’Ontinyent contra el Foc?\nEs tracta d’un projecte que va nàixer ja en la legislatura anterior on voluntaris de la ciutat realitzen tasques de vigilància en els boscos del terme d’Ontinyent. Va eixir molt bé en anteriors edicions, sense tenir cap incident de ningú tipus l’any passat. En canvi, malauradament, teníem les zones del voltant en flames, però gràcies al treball de prevenció vam tenir un estiu molt tranquil a Ontinyent.\nLa prevenció també és clau.\nClar, ja que la seua tasca no és sols vigilar que no passe res, sinó preventiva. En aquest sentit, l’Ajuntament els dota de tots els recursos necessaris: vehicles, ràdio… per poder desenvolupar la seua tasca el millor possible. Des del Consistori volem animar a la ciutadania a que es facen voluntaris i ajuden a la conservació dels nostres espais verds.\nCom deies, és una iniciativa que ja encetareu fa un temps. Per què vau engegar aquest projecte innovador?\nSorgeix perquè tenim uns veïns bolcats en aquest sentit i sols vam tenir que arreplegar aquesta intenció i fer que funcionara el millor possible, dotant-los de recursos. És una molt bona iniciativa, ja que crea una alarma ciutadana i inculca els valors de respectar el medi ambient.\nAquesta setmana coneixíem les novetats per a aquesta edició, com dotar-los d’equipaments de ràdio.\nÉs la novetat més destacada ja que, en determinats punts de muntanya, els voluntaris es quedaven sense cobertura. Aleshores, un equip de ràdio facilitarà moltíssim el seu treball de comunicació i coordinació. A més, hem reforçat el material de treball, com la vestimenta, els vehicles, les dietes… Cal recordar que són voluntaris i treballen desinteressadament per la cura dels boscos, una tasca que hi ha que valorar com cal.


Lo forner de Ponent... a Anglaterra!: Barres i rodons de quart\nBarres i rodons de quart\nCom ja sabeu, estic molt i molt animat a fer pans. Aquest cop he triat un clàssic, que són les barres de pa i els rodons de quart. Tenia moltes ganes de fer pa blanc de tota la vida (almenys de la vida aquí a Catalunya, on altres tipus de pans just comencen a popularitzar-se). També tenia moltes ganes de pastar "à la Bertinet" un altre cop. Ja ho he fet unes quatre o cinc vegades. Haig de dir que no sempre puc fer-ho perquè molts cops les receptes porten una quantitat de farina que no et permet pastar com ho fa en Bertinet perquè la massa no és gens humida. Amb això no vull dir que les receptes no estiguin bé, sinó que veig que només puc amassar amb aquest mètode quan la hidratació de la massa és com a mínim d'un 70% o 75%. En fi, m'encanta. Igualment, m'he adonat que molts cops, després de pastar, la massa que queda està maca i tot el que vulgueu i després puja molt i és fantàstica però... la massa no està ben formada. Crec que la típica frase d'"amasseu fins que la massa no s'enganxi" és d'una imprecisió brutal. De quant de temps parlem? Ara dedico molt més temps pastant i és increïble veure com la massa va canviant de textura i d'aspecte fins ser molt llisa i suau; i suposo que sempre hauria de quedar així, o almenys sempre que necessitem una massa molt formada.\n350g d'aigua (grams!)\nDissoleu el llevat amb l'aigua a temperatura ambient. En Bertinet l'esmicola dins la farina i després hi posa la sal amb compte però jo no ho faig perquè no seria la primera vegada que tinc una mala experiència amb el duet llevat-sal. Així doncs, barregeu la sal i la farina en un bol. Feu-hi un forat al centre i aboqueu-hi l'aigua amb el llevat. Pasteu-ho una bona estona fins que obtingueu una massa molt llisa, tova i suau. Si ho feu com el Bertinet, no hi poseu més farina ni als marbres ni enlloc més. Deixeu tovar la pasta durant una hora i mitja dins un bol net, tapat amb un drap i fora de corrents d'aire.\nPer donar forma de barra o de pa rodó: Amb cura de no desfer tot el que la massa ha fet per si sola, aboqueu-la sobre els marbres lleugerament enfarinats. Sense estiraganyar-la gaire, feu que tingui forma de rectangle (aquest procés ja està explicat al pa de llavors) i porteu la primera meitat del rectangle cap al mig i feu una pressió lleugera amb els tous dels dits. Amb la segona meitat feu el mateix. Plegueu la massa sobre el seu centre un altre cop. Tindreu un cilindre de massa allargat. Talleu-ne tres trossos del mateix pes aproximadament (uns 250grams o un xic més). Si voleu fer barres, repetiu el procés anterior tot portant les vores per on heu tallat cap al centre (així evitem que es vegi el tall). Un cop tingueu feta el cilindre pressioneu-lo i feu-lo voltar fins que tingui la llargada que vulgueu. Si voleu un pa rodó, porteu les puntes cap al centre bo i plegant la massa sobre ella mateixa fins que es vagi arrodonint. Capgireu-la i ja teniu la forma rodona. Amb el pa de sègol també ho vaig fer.\nDeixeu tovar les barres i els pans rodons sobre un drap de cuina i tapats amb un altre drap durant una horeta. Recordeu encendre el forn uns 20 minuts abans que acabi el procés de llevat. Abans d'enfornar-los, empolseu-hi farina per sobre i feu-hi talls poc profunds en diagonal. Jo els he cuit a 250ºC fins que eren rossos (al meu gust). Aquest cop, he posat una palangana amb aigua a la part inferior del forn per produir vapor durant l'escalfament i la cocció. El pa ha quedat maquíssim. Això es fa, entre altre raons, perquè tingui una crosta molt cruixent. La veritat és que és més cruixent que altres cops però continua estovant-se molt quan el pa està completament fred. Potser hauria de coure'ls a menys temperatura i que així la crosta trigués més a fer-se? Si algú en sap la resposta, em farà un favor! El pa, de gust i textura és fantàstic. Proveu de fer-lo! He vist que la Sandra i el Xavi també el van fer. Us va quedar cruixent? Bé, aprofito per recomanar-vos el seu bloc, que és una delícia en molts sentits Els fogons de la Bordeta.\nPublicat per Lo forner de Ponent a 20:09\nDoctor Coll 14 d’abril de 2012 a les 20:36\nArribarà el dia... que jo també faré aquestes coses (o almenys, les menjaré)\nLa cuina de l'Eri 14 d’abril de 2012 a les 21:15\nDoncs jo no crec que arribi mai el dia que pugui fer això.... però m'imagino mentre, com de bo ha d'estar! Felicitats!\nAnònim 14 d’abril de 2012 a les 22:47\nRogeretttt!!!! Les fotografies són teves, vull dir, del pa que has fet tu??? Nen, quina pinta!! Renoi, no ho comencis a fer per Anglaterra que et faràs d'or i t'hi quedaràs! Amb la mè de pa que tenen per allà...\nXavi (lo forner de Muntaner)\nEls fogons de la Bordeta 15 d’abril de 2012 a les 9:20\nAis el Bertinet, des de que ha entrat a les nostres vides que fer pa s'ha convertit en una experiència impressionant! El que dius del cruixent també ens passa, quan surt del forn és espectacular... però quan es refreda per el toc! Pensàvem que era la alguna mena d'humitat estranya de la Bordeta! jajaja Moltes gràcies per anomenar-nos, maco!\nCristina 15 d’abril de 2012 a les 20:15\nEstàs fet un crack panarre!! M' imagino un tall d'aquest pa amb un tros de fuet...brutal!\nDolça 21 d’abril de 2012 a les 9:57\nQuin pa ens has fet més cruixent!\nNo sé si mai podré aconseguir unes barres com les teves, però ho vull intentar!\nLaMirandolina 24 d’abril de 2012 a les 13:04\nEi! Jo també em vaig animar a fer aquest pa seguint Bertinet i he de dir que també vaig tenir els problemes que comentes amb la crosta. Com que era el primer pa que coïa al forn i el primer que pastava ho vaig atribuir a la meva inexperiència, però veig no em passa a mi sola... De tota manera, els meus resultats van ser menys vistosos que els teus, tot i que el pa era bo.\nPel que fa a com pastar a la manera Bertinet, vaig descobrir aquest vídeo de La cocina de Babette (http://vimeo.com/31204943) que explica molt clarament com fer-ho i com evitar errors. Espero que serveixi!\nLaura 3 de juny de 2012 a les 13:59


Una família d'Alboraia ha animat als seus veïns i veïnes amb un concert quasi diari - Nou Horta\nDimarts, 19 Mai 2020 12:59\tEscrit per Redacció Publicat en Alboraia-VAL Vist 123 vegades\nAquesta família d'Alboraia ha animat a les persones que viuen en Avinguda de l'Orxata, fent un concert cada dia, després de l'aplaudiment de les 20:00h.\nMaría Suñen és auxiliar d'infermeria, pel que unir-se a l'aplaudiment de les huit era molt especial per a la seua família. La seua dona, Regina, va decidir un dia traure el seu violoncel de forma improvisada, i es va unir tocant el “Cant dels ocells” en acabar els aplaudiments.\nRegina Fuentes Gimeno és professora del mètode Suzuki d'ensenyament musical, i coordinadora de la Escola de Música Voluta, un projecte pedagògic de recent creació a Alboraia. També l’alumnat d’esta escola ha participat desde les seues cases en els concerts.\nEn aquesta família sobra el talent musical: Irene toca el chelo als seus 7 anys, Laura toca el violí en Voluta, Pau també és músic i forma part del Conservatori de Catarroja i de Voluta, i María - la major – toca la flauta en la Societat Musical d’Alboraia.\nMaría afirma que “la música és capaç d'unir a tots”, per la qual cosa li va semblar una gran idea perquè els seus fills practiquen i estiguen units en aquests dies. Així que Regina va compaginar les seues classes telemàtiques en Voluta Escola de Música amb la cerca i adaptació d'arranjaments per a la seua particular orquestra.\nAmb aquesta rutina la família ha delectat al veïnat d'Alboraia, a més de servir com una pràctica i experiència davant el públic sense igual. Cada dia han llegit i assajat peces noves, fins i tot alguns concerts els han organitzats ells assoles.\n“Hem tingut l'oportunitat de conéixer als veïns, saludar-los, fins i tot xarrar.” A més, també han retransmés els seus concerts per les xarxes socials, han atés a peticions musicals i promogut nits temàtiques per al veïnat.\nGràcies a persones com elles, la quarantena a Alboraia ha sigut molt més suportable, especialment per als veïns i veïnes d'Avinguda de l'Orxata.\nModificat el Dimarts, 19 Mai 2020 12:59\nMés en esta categoria: « La Policia Local d'Alboraia denuncia a 8 joves que s'han saltat el confinament\tEl Mercat Ambulant torna a Alboraia amb mesures especials de seguretat »


Feghouli torna a València - Blanquinegres.com | Blanquinegres.com\nFeghouli torna a València\nAlgèria diu adéu a la Copa d’Àfrica i el capità de les sorres del desert ha de regressar a la Capital del Túria.\nSofiane Feghouli regressarà durant esta setmana cap a València. L’extrem dret i el seu equip nacional han dit adéu a la Copa d’Àfrica després de caure als quarts de finals del torneu continental davant Costa de Marfil per 3 gols a 1 a la vesprada d’ahir.\nD’esta forma Nuno recuperarà, quasi amb tota seguretat, a les 3 absències amb les que el tècnic blanquinegre, els dos lesionats (Barragán-Piatti) i el propi algerià. Per tant, de cara al duel de diumenge pròxim a Cornellà davant l’Espanyol, el VCF tornarà a comptar amb tot el planter en perfectes condicions, sempre que a falta de 7 dies no succeïsca cap contratemps.\nDes de l’entitat blanquinegra s’espera que este esforç extra del ‘8’ del VCF no torne a ser un problema, com ja va passar a l’última edició de la Copa del continent africà. L’equip físic valencianista va idear un pla específic per a l’algerià per cuidar-lo i no esgotar-lo.


Dinar solidari contra el malbaratament d’aliments\nEts conscient de la quantitat d’aliments totalment comestibles que es llencen cada dia perquè es consideren que no estan en condicions de ser comercialitzats?\nLa Fundació Autònoma Solidària (FAS), entitat que contribueix a la construcció d’una universitat més solidària i compromesa amb la realitat social, juntament amb l’Oficina de Medi Ambient i els col·lectius de l’Assemblea ecologista de la UAB i l’Hortet ha organitzat un Dinar Solidari amb l’objectiu de conscienciar i sensibilitzar a la comunitat universitària sobre el malbaratament alimentari.\nEl dinar tindrà lloc el dia 23 d’abril de 13 h a 15 h a la Plaça Cívica durant la celebració de Sant Jordi a la UAB, en la qual es tenen programades un gran nombre d’activitats. Aprofitant que aquesta diada es tracta d’una jornada compromesa amb la cultura, s’ha cregut convenient realitzar altres accions, com aquesta, vinculades a la solidaritat. Així doncs, enmig de la Fira de Sant Jordi que hi haurà a la Plaça Cívica, tothom qui vulgui podrà adquirir de manera gratuïta el seu àpat realitzat amb aliments totalment òptims però que s’anaven a llençar. Tot i això, si vols col·laborar amb aquesta iniciativa, pots realitzar una donació voluntària de menjar que es destinarà al Banc d’Aliments.\nPer fer possible aquest esdeveniment, s’ha comptat amb la participació d’alguns membres que formen part de l’Hortet de la UAB i l’Assemblea Ecologista, col·lectius del teixit associatiu de la UAB que comparteixen i defensen aspectes similars per aconseguir una transformació social reforçant la importància de l’ecologisme. Aquests col·lectius, juntament amb membres de la FAS, han recollit una gran quantitat d’aliments de Mercavallès per ser portats a l’Hotel del Campus, on allà els alumnes del Grau de Direcció Hotelera de l’Escola de Turisme i Direcció Hotelera (EUTDH) els cuinaran sota supervisió dels seus professors i professores i elaboraran els principals plats del dinar.\nSi vols conèixer més informació sobre aquest esdeveniment, podeu visitar el següent enllaç: Dinar Solidari.\nPosted in Assemblea ecologista, L'Hortet de l'Autònoma\nPrev Llibres, roses i molt més al Sant Jordi de la UAB\nNext Gran èxit de les “Olimpíades Ganàpies”\nRetroping: L’Hortet de la UAB a la nova exposició del Centre de Recursos per a Col·lectius


ELIT 93.2 , La nova línia de finestres ROI , presentada el passat mes de maig a la fira Construmat, a Barcelona, millora l'actual perfileria ELIT de la prestigiosa marca lleidatana, la qual ja posseïa les màximes prestacions tècniques i una gran versatilitat.\nLa nova perfileria ROI, fabricada amb un nou grup d'eines LEITZ, destaca per les següents prestacions:\nGruix de fulla de 93 mm., Que pot acollir un vidre de 52 mm. de gruix. D'aquesta manera es poden adaptar gairebé totes les composicions de vidres possibles.\nDiferents dissenys en el motllurat del llistó de vidre.\nNou disseny exclusiu de ROI «coplanar», el qual fa que el full i el marc quedin al mateix pla, el que dóna una imatge innovadora, neta i llisa a la façana.\nCanal de ferramenta ampliat, per afavorir les resistències i les càrregues.


Comprar Gramona Celler Batlle 2009 | Preu i opinions a Uvinum\n54,21€ + 4,95€ Enviament (6 díes)\n325,26€ + 4,95€ Enviament (6 díes)\n779,40€ 707,40€ + 9,95€ Enviament (3 - 4 díes)\nEstalvia 6,00€! (-9%)\nEnviament: My Secret Wine\nNOTA DE TAST: Vista: Color vermell intens. Nas: Aroma intens amb notes de fruites blanques, poma, albercocs, lleugers tocs d'herbes aromàtiques, pell de llimona, torrat i llevat fresc. Boca: Sabor intens, sedós amb bombolla fina i un final llarg i fresc. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Catalunya (Espanya). VINYA: Gramona. RAÏMS: Macabeu i Xarel·lo. ENVELLIMENT: Envelleix per 120 mesos a l'ampolla. Després es realitza el desgorjat manual i se li afegeix licor d'expedició de la solera amb 7 gr / litre de sucre. ELABORACIÓ: Els raïms són collits en caixes de 20kg, després són seleccionades acuradament i es premsen suaument. Es realitza la primera fermentació en bótes de fusta i la segona a l'ampolla amb una criança de 120 mesos en rima i amb tap de suro. MARIDATGE DEL VI: Perfecte per acompanyar carns vermelles, graelles, estofats, guisats i llegums. TEMPERATURA DE SERVEI RECOMANADA: 8 ° C GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 12%\nFitxa tècnica · Gramona Celler Batlle\n2010,\t2007,\t2006,\t2005,\t2004,\t2002,\t2001,\t2000,\t1999,\t1998 i\tN/A\nXarel·lo (75%), Macabeo (25%)\nSi et va agradar Gramona Celler Batlle 2009, també pots gaudir de ...\nSabaté I Coca Mosset Brut Nature 2014\nCastellroig Sabaté i Coca (Vi Escumós)\nRecaredo (Vi Escumós)\nNadal (Vi Escumós)\nNadal Brut Nature 2012\nGramona Celler Batlle 2009 (Xarel·lo i Macabeo)\nNas: Aroma intens amb notes de fruites blanques, poma, albercocs, lleugers tocs d'herbes aromàtiques, pell de llimona, torrat i llevat fresc.\nBoca: Sabor intens, sedós amb bombolla fina i un final llarg i fresc.\nDENOMINACIÓ D'ORIGEN: Catalunya (Espanya).\nRAÏMS: Macabeu i Xarel·lo.\nENVELLIMENT: Envelleix per 120 mesos a l'ampolla. Després es realitza el desgorjat manual i se li afegeix licor d'expedició de la solera amb 7 gr / litre de sucre.\nELABORACIÓ: Els raïms són collits en caixes de 20kg, després són seleccionades acuradament i es premsen suaument. Es realitza la primera fermentació en bótes de fusta i la segona a l'ampolla amb una criança de 120 mesos en rima i amb tap de suro.\nMARIDATGE DEL VI: Perfecte per acompanyar carns vermelles, graelles, estofats, guisats i llegums.\nTEMPERATURA DE SERVEI RECOMANADA: 8 ° C\nVeure els millors Vins de Corpinnat segons les opinions sobre vi a Uvinum\nVeure totes les anyades del vi Gramona Celler Batlle\nMés comentaris sobre Gramona Celler Batlle 2009\nPublicat el 19/06/19 a les 04.01\nVarietat el 65% Xarel·lo. el, 35% Macabeu\nGRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 12º\nPublicat el 06/05/19 a les 15.03\n- Gramona Celler Batlle és un vi escumós gran reserva, produït al celler Gramona a partir de raïms Xarel•lo lo i Macabeu.\n- Aquest cava pertany a la D. O. Cava.\n- Atesa presenta un color groc palla amb reflexos daurats.\n- Les fines bombolles formen una fina i delicada corona.\n- Té aromes de fruita blanca i notes herbàcies barrejades amb notes de criança.\n- És un cava sec, amb una bona entrada en boca, el seu recorregut és delicat i saborós, amb una textura cremosa i untuosa.\n- Es percep una excel·lent acidesa i un post gust llarg.\n- Reposa en ampolla amb tap de suro durant més de 8 anys.\n- Aquest cava combina amb tot tipus de plats.\nPublicat el 14/03/19 a les 04.29\nCava de llarga criança amb domini de la varietat xarel·lo. Sorprèn la integració perfecta de l'carbònic així com les aromes cremosos de la seva criança. Ideal per ser consumit en moments de meditació, si pot ser jen companyia. També és molt gastronòmic.\nOpinions sobre Gramona Celler Batlle 2007\nNespra, fullaraca, menta, voluminós, intens, llarg. 93 punts\nOpinions sobre Gramona Celler Batlle 2006\nFruita confitada, fullaraca, madur, anís, saborós, balsàmic. 94 punts\nOpinions sobre Gramona Celler Batlle 2004\nOrellanes, toffe, final amarg, saborós, potent.\nTop Vendes Corpinnat\nCerques relacionades sobre Gramona Celler Batlle 2009\ncomprar Vi escumós Corpinnat\nmillors Vins de Corpinnat\nVins de Corpinnat barats\nVins de Corpinnat més venuts\nSi vols comprar Gramona Celler Batlle 2009, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi escumós Corpinnat.


El feixisme vist pel cinema\nInici Temes Actualitat El feixisme vist pel cinema\nUn curs de la Universitat de Barcelona proposa fer un recorregut pels totalitarismes del segle XX a través del setè art\nDetall de la filmació de 'Reichsparteitag 1934' - Bundesarchiv Bild 2004-0312-503\nLa Universitat de Barcelona, en el marc del programa GaudirUB, ofereix el curs ‘Dictadures i cinema. Una mirada cinematogràfica al terror polític del segle XX', que relaciona els grans feixismes del segle passat des dels ulls del cinema. Es tracta d'un recorregut històric per les dictadures i règims autoritaris del segle XX, des del nazisme alemany fins a la dictadura de Franco, el genocidi cambodjà, la repressió argentina o l'apartheid sud-africà.\nEl curs pretén repassar alguns dels moments clau de la història del segle XX i també contextos polítics i socials d'arreu del món: l'Espanya de Franco, el règim stalinista de l'URSS, algunes de les dictadures més ferotges de l'Amèrica Llatina, o els casos de Cambodja i Sud-àfrica.\nÉs, doncs, un curs d'anàlisi històrica, social i política, que utilitza fragments de pel·lícules, actuals o antigues, per apropar-se a algunes de les grans qüestions del segle XX que han acabat configurant el món actual.\nLes deu sessions seran les següents:\n1. El nazisme alemany\n2. La dictadura franquista\n3. L'URSS i el règim de Stalin\n4. França i el règim de Vichy\n6. L'Iran i la revolució dels aiatol·làs\n7. La guerra freda i el militarisme a l'Amèrica Llatina: el cas de Xile\n8. Sud-àfrica i l'apartheid\n9. Cambodja: dictadura i genocidi\n10. L'Argentina i la repressió desbordada


Via Vallès: CAL ESTUDIAR A FONS L’OPCIÓ DEL CORREDOR DE LA C155 ABANS DE DECIDIR EL TRAÇAT DEFINITIU DE RONDA DEL VALLÈS\nCAL ESTUDIAR A FONS L’OPCIÓ DEL CORREDOR DE LA C155 ABANS DE DECIDIR EL TRAÇAT DEFINITIU DE RONDA DEL VALLÈS\nVia Vallès ha presentat al·legacions a l’Estudi Informatiu del Quart Cinturó\nReclamem un diàleg obert amb les parts afectades, per tal d’aconseguir un ampli consens sobre el traçat.\nValorem positivament les millores que el projecte presenta respecte d’anteriors propostes; però la idea de “cierre de la autovia orbital” condiciona tot l’estudi i exclou altres possibilitats que també cal considerar.\nÉs imprescindible estudiar a fons l’opció que ressegueix l’actual carretera C155.\nAquesta opció dóna una millor solució al problema real del trànsit intracomarcal, i és molt més respectuosa amb els espais naturals del Vallès.\nÉs també l’opció que reuneix un acord social més ampli i que, en les actuals circumstàncies d’austeritat, fa molt més factible la construcció de la via a curt termini.\nVia Vallès ha presentat una extensa al·legació a l’estudi informatiu del Quart Cinturó anomenat oficialment com a “Cierre de la autovía orbital de Barcelona".\nPartint de la base que és urgent donar una solució viària que faciliti el trànsit local per la part urbana del Vallès, Via Vallès valora positivament alguns canvis respecte d’anteriors propostes que es recullen en l’estudi informatiu. No obstant, lamenta que l’estudi presentat no hagi estat fruit d’un consens ni d’un diàleg aprofundit amb el territori i que, per tant, no valori altres opcions que segurament donarien una millor resposta a les necessitats reals plantejades.\nLa demanda existent per al Quart Cinturó és intracomarcal i no de llarga distància\nSegons posa de manifest el mateix Estudi Informatiu, el trànsit de llarga distància previst per aquesta nova via és del 6%, essent el 94% restant el trànsit amb origen o destí dins la pròpia regió metropolitana. Com que aquests valors parteixen d'enquestes fetes als dos peatges de Martorell i la Roca, el volum de trànsit intern metropolità encara és molt més alt, ja que només una petita part d'ell travessa els dos peatges referits. Per a aquesta necessitat més local, l’opció de Ronda del Vallés pel corredor de l’actual carretera C155 és una solució més adequada, més curta, més barata, amb menys impacte i, per tant, amb més possibilitats de ser construïda en un termini més curt. Molt clarament, portaria molt més trànsit una opció centrada a la plana del Vallès que una opció de cornisa allunyada dels nuclis de població i seus industrials.\nL’opció C155 és una alternativa molt més respectuosa amb els espais naturals\nL’opció que fa passar la Ronda del Vallès pel corredor de la C155 preserva completament els espais naturals de Sant Julià, Togores, Torre Marimon, Llerona i Marata en la totalitat del seu recorregut.\nPer tal de protegir adequadament Gallecs, fóra imprescindible preveure una solució neta per travessar la part superior d’aquest espai, la qual caldria que fos en viaducte. Es guanyaria en connectivitat al fer desaparèixer la traça actual de la carretera C155, que divideix Gallecs. Aquesta és una oportunitat per a unificar l'espai de Gallecs avui dividit.\nActualment només Gallecs ostenta la categoria d'espai protegit a la plana del Vallès al màxim nivell legal i compta amb un òrgan de gestió. La inclusió al Vallès d'una nova infraestructura hauria de coincidir amb la preservació dels grans espais de la plana encara pendents d'una definició en similars condicions a la de Gallecs. Espais com són: Sant Julià a Terrassa i Sabadell; Togores a Castellar del Vallès, Sabadell i Sentmenat; Torre Marimon a Caldes de Montbui, Palau-solità i Plegamans i Sentmenat; Palaudàries a Lliçà d’Amunt; Santa Justa a Canovelles, Lliçà d’Amunt i Santa Eulàlia de Ronçana; Llerona i Marata a les Franqueses del Vallès i la Roca.\nLa ronda i el tren es complementen\nEl corredor de la C155 caldria que fos en bona mesura un únic corredor intermodal –viari i ferroviari- que configurés la interconnexió central dels dos Vallès, entre Terrassa, Sabadell i Granollers.\nUna opció de consens, que permetria avançar ràpidament\nL’opció del corredor de la C155 es configura com a una opció que aporta una millor resposta a les necessitats reals del territori al ser directament accessible per un seguit d’àrees urbanes i polígons industrials que actualment pateixen importants dèficits viaris. Al mateix temps, aquesta opció obtindria un molt més ampli consens entre totes les parts interessades i, per tant, permetria una tramitació més sòlida.\nMoltes al·legacions municipals de nuclis situats al llarg de la traça orbital coincideixen o apunten a l'opció de reforçar el corredor de la C155 en contraposició a l'obertura d'una nova façana intensament urbana a la cota alta del Vallès.\nL'opció de fer servir el corredor de la C155 és una opció prevista al Pla Territorial Parcial de la Regió metropolitana de Barcelona (PTMB), opció que deixaria sempre oberta per al futur, en cas que un dia calgui, l'opció d'una via orbital superior. Per un principi de precaució el manteniment d'una reserva és sempre millor opció que la seva eliminació amb un obra que no serà ni realment orbital ni serviria el més directament possible a la major part de nuclis urbans i industrials.\nA nivell local de Terrassa, Sabadell i Granollers\nCoincidim amb el plantejament de l’Ajuntament de Sabadell en reclamar el traçat de la via més al sud per tal de preservar tot l’espai natural de Togores, tot i que caldria ser més resolutiu en aquesta opció en direcció a la C155. Reclamem també una millor solució pel traçat entre Terrassa i Sabadell, per tal de que transcorri arran de les zones urbanes i la via del tren, sense alterar el torrents de la Grípia i de la Betzuca i el bosc de Can Bonvilar, en el terme de Terrassa.\nA nivell de Granollers, sembla del tot excessiu el fet de configurar dues rondes orbitals paral·leles al nord i est de la ciutat (l'existent i la projectada), al temps que es generen greus afectacions als termes municipals de Lliçà d’Amunt i de les Franqueses del Vallès. L’opció sud, al llarg de l'AP7, com a laterals, és més fàcil i dóna sortida als nombrosos polígons industrials de la zona.\nEn temps de pocs recursos econòmics, calen solucions racionals\nL’eliminació d’aquesta doble ronda orbital de Granollers, la reducció del recorregut, així com el fer coincidir una part important del traçat amb la Ronda Est de Sabadell, fan possible un rellevant estalvi econòmic. En els temps que corren, ens calen solucions realistes i austeres que es puguin dur a terme en un termini relativament curt de temps.\nLa Generalitat ha d’entrar seriosament en el debat\nAtès que la demanda principal que aquesta via ha de satisfer és interna de Catalunya i sobretot regional, cal que la Generalitat entri decididament en el debat, proposant opcions que donin solucions reals i que, a la vegada, siguin econòmicament viables.\nEn la presentació dels pressupostos del 2011, el Ministerio de Fomento defineix el possible projecte de la B40 amb el caràcter de metropolità. Aquest fet és coherent amb el PEIT (Plan Estratégico de Infraestructuras de Transporte, 2005-2020) que preveu tres grans capítols d'obres: ferrocarril, autovies i intervencions urbanes. La coherència amb aquesta classificació hauria de portar a un finançament del Ministerio de Fomento i a una gestió i construcció per part de la Generalitat de Catalunya.\nLes previsions de corredors al llarg de la C155 ja formaven part dels traçats previstos en l'aprovació del PTMB, amb al qual cosa la coherència de les administracions hauria de portar a estudiar adequadament aquest corredor en l'estudi informatiu en curs.\nURGIM, doncs, al Ministerio que estudiï amb igual aprofundiment, l’opció del corredor de la C155 com a una alternativa seriosa al traçat proposat i que, en tot cas, proporcioni una solució adequada a la problemàtica plantejada que és essencialment de tràfic intracomarcal i de respecte a les àrees naturals del Vallès.\nVia Vallès, 14 d’octubre de 2010\nPublicat per Via Vallès a 9:08\nCAL ESTUDIAR A FONS L’OPCIÓ DEL CORREDOR DE LA C15...


Programa Electoral del Partit Popular de Catalunya 25N 2012\nPrograma Electoral Manuel Recuero R...\nAralar 2011 - Programa municipal pa...\nby ARALAR Araba\nPrograma Electoral 2011 - PSOE La G...\nby Socialistas La Gr...\nEl programa electoral per a les eleccions catalanes d'aquesta formació política.\nFont: Partit Popular de Catalunya (PPC).\nData: Novembre 2012.\nCatalunya sí,Espanya també. 2.\nPrograma Electoral del Partit Popular CatalàEleccions al Parlament de Catalunya 2012 Junts sumem 3.\nUn gran projecte de futurper a tots els catalansEl proper 25 de novembre els catalans estem davant d’una oportunitat històrica. Tenimla possibilitat de dir alt i clar, amb el nostre vot, que volem seguir convivint amb la restad’Espanya, que apostem clarament per seguir sent part de la Unió Europea i que el mésimportant és, avui, treballar i dedicar tots els nostres esforços a sortir de la crisi.Estem patint una de les pitjors crisis econòmiques de la història, la qual exigeix quetots, però molt especialment els responsables polítics, donem el millor de nosaltres ma-teixos per retornar a la societat catalana al camí de la prosperitat, la llibertat i el desen-volupament que mai hauria d’haver abandonat.Aquest esforç compartit, però, tindrà majors probabilitats d’èxit si estem units ijunts treballem per donar solució als problemes, perquè units som més forts. Alllarg de la història hem demostrat que quan anem plegats som capaços d’arribar méslluny, de fer les coses millor i d’aconseguir fites que actuant per separat haurien estatinassolibles.Per això és una gran irresponsabilitat intentar dividir la societat, impulsant des de lesinstitucions una ruptura del nostre marc de convivència. És un greu error voler trencaramb la resta d’Espanya, perquè aquesta ruptura comportaria trencar amb la Unió Eu-ropea i, alhora, una fractura social a Catalunya. No volem que ens facin escollir entreser catalans o ser espanyols, volem poder viure lliurement amb aquest doble senti-ment de pertinença que no és contradictori entre si sinó complementari.Enfront del projecte rupturista d’alguns, des del Partit Popular Català volem una Ca-talunya de tots i per a tots. Volem que les nostres institucions es posin al servei delscatalans, resolent els seus problemes i no creant-ne de nous. Volem una Catalunya cen-trada en sortir de la crisi. Endinsar-se ara en altres camins que no sabem on ens porten,perjudicaria greument la recuperació econòmica i la creació de llocs de treball. Catalunya sí, Espanya també. 5.\nCatalunya sí, Espanya també.Des del Partit Popular Català treballarem per aconseguir un nou model de finança-ment singular per a Catalunya, basat en el principi d’ordinalitat i una solidaritat finalis-ta. Més recursos però també més responsabilitat en la gestió. Volem que es presenti alscatalans un projecte transparent en la despesa i en la gestió dels recursos públics.La Generalitat gestiona un pressupost de 40.000 milions d’euros i ha estat una opció deCiU no destinar més diners a polítiques socials mentre es continuen gastant diners enambaixades, en subvencions identitàries o en canals de televisió pública. Un quarta partd’aquest pressupost el gasten empreses de titularitat pública. Som la Comunitat Au-tònoma amb més administracions públiques i també amb més fundacions i empresespúbliques ineficients.Alguns, de manera irresponsable, diuen que hem d’avançar per un camí desconegut,plantejant preguntes sense resposta. Nosaltres, des del Partit Popular Català, propo-sem a tots els catalans i catalanes un camí segur, de llibertat i progrés. És el camí dela creació de llocs de treball i de garantia del nostre Estat del Benestar. El nostre projecteés comú i compartit.És per això que, a Catalunya, hem d’obrir un nou cicle polític amb un Govern que donigaranteixi l’estabilitat institucional, canviï les seves prioritats i se centri en sortir de lacrisi i en respondre amb eficàcia a les necessitats i problemes dels catalans. A Catalunyahem de guanyar el futur i utilitzar la capacitat d’autogovern per estar presents iamb força en el context econòmic internacional, amb propostes capaces de ge-nerar llocs de treball i riquesa. Hem de centrar-nos en les nostres capacitats, sensecomplexos. Fer-ho només depèn de nosaltres.Alicia Sánchez-CamachoCandidata a la Presidència de la Generalitat de Catalunya 6 6.\nCatalunya sí, Espanya també.Sortir de la crisi, la nostra prioritat1.\tImpulsarem una política econòmica que combini austeritat i equilibri amb re- formes que afavoreixin el creixement econòmic, la creació i manteniment de llocs de treball i el suport als treballadors autònoms, a les petites i mitjanes em- preses i als comerços.2.\tTreballarem per aconseguir un nou sistema de finançament singular per a Catalunya, que respongui a l’objectiu de resoldre el problema sistèmic d’insufi- ciència financera de la Generalitat per atendre les seves competències. Això ho farem mitjançant l’increment dels impostos cedits i de la participació en la ciste- lla d’impostos, en el marc d’un model propi, amb capacitat normativa, dins del règim comú de la LOFCA. Aquest model permetrà, mitjançant l’establiment de fórmules de col·laboració entre l’Agència Tributària de Catalunya i l’Agència Estatal de l’Administració Tributària, la gestió, la recaptació, la liquidació i la inspecció de la totalitat dels impostos propis, cedits i transferits.3.\tAssegurarem que el nou model de finançament respecta el principi d’ordi- nalitat, el qual garanteix el manteniment de la posició catalana respecte la seva pròpia renda per càpita, per tal que no s’alteri la posició relativa de Catalunya respecte la resta de Comunitats Autònomes després d’aplicar els mecanismes d’anivellament. I també el principi de solidaritat, entenent que aquesta ha de ser finalista per tal de no perjudicar la capacitat de créixer i competir de l’eco- nomia catalana.4.\tDestinarem els nous recursos que generi el nou model de finançament, a su- fragar les polítiques bàsiques de l’estat del benestar per garantir drets bàsics i complir amb l’Estatut, a polítiques de foment del creixement econòmic o de creació d’ocupació, així com al compliment de la legislació catalana en matèria de limitació de dèficit i reducció d’endeutament. Atenent a la lleialtat institu- cional entre l’administració autonòmica i les corporacions locals, farem partícips als ens locals catalans d’una part substancial d’aquests nous recursos. 8 8.\n5.\tEndegarem polítiques d’equilibri, estabilitat i austeritat en els comptes de la Generalitat de Catalunya, exigint responsabilitats als gestors de les desviacions pressupostàries i facilitant una major transparència i informació de la gestió del Pressupost.6.\tImpulsarem mesures per reduir la morositat del sector públic català, agilit- zant el pagament dels deutes amb empreses i autònoms.7.\tElaborarem la Llei d’emprenedors, del treball autònom i de l’autoocupació per aconseguir agilitzar els processos de creació d’empreses i noves activitats de negoci, amb menys burocràcia, més suport tècnic i més i millor finançament.8.\tElaborarem un Pla de suport extensiu a les iniciatives de creació d’empreses per estimular l’emprenedoria.9.\tRealitzarem accions concertades amb l’Institut Català de Finances, el Banc Euro- peu d’Inversions i les entitats creditícies privades, per tal de posar a disposició de les PIMES noves línies de finançament.10.\tPotenciarem a escoles i instituts programes de simulació d’empreses i d’em- prenedoria.11.\tReformarem, de forma substancial, el Servei d’Ocupació de Catalunya per tal convertir-lo en una eina més eficaç i eficient.12.\tDesplegarem el Pla Director d’Indústria a Catalunya per tal d’actuar en favor de la reindustrialització i la transformació del nostre teixit productiu per guanyar competitivitat.13.\tEstablirem un mapa de polígons i zones industrials de Catalunya garantint l’harmonització dels seus serveis en relació a les empreses.14.\tPromourem els clústers d’innovació basats en iniciatives conjuntes de les em- preses, que aprofitin la relació client-proveïdor per potenciar els avantatges competitius, i promourem plataformes tecnològiques de col·laboració publi- co-privada.15.\tReformarem l’Institut Català de Finances per tal que sigui una eina al servei de la productivitat i la competitivitat de les empreses catalanes. 9 9.\nCatalunya sí, Espanya també.16.\tPotenciarem la cultura científica, enfocada a la generació de coneixement, i alho- ra fomentarem la innovació, tot garantint que el resultat científic esdevingui PIB.17.\tIncrementarem, de manera substancial, els recursos destinats a estimular la recerca, el desenvolupament i la innovació (R+D+I) en les empreses, facilitant l’accés de les PIMES a aquests estímuls.18.\tAplicarem polítiques actives de captació de talent, agilitzant els tràmits per fomentar la seva incorporació i donar facilitats per al moviment d’entrada i sorti- da de les persones que, amb capacitat en l’àmbit del coneixement, reforçarien la competitivitat del sistema educatiu.19.\tElaborarem un Pla de suport a la internacionalització de les PIMES que inclo- gui, entre altres, l’impuls de la cooperació entre empreses, sistemes d’informació de mercats, empreses potencials i àrees d’aterratge a l’exterior.20.\tRevisarem els programes i el finançament d’ACC1Ó per tal de rebaixar els costos a les nostres empreses per accions d’internacionalització dels seus productes.21.\tArribarem a acords amb el Govern de l’Estat per col·laborar estretament en les accions d’internacionalització de les nostres empreses, cercant la reducció dels costos d’aquestes accions i un major marc d’actuació fruit de la suma d’es- forços.22.\tMillorarem les infraestructures viàries, ferroviàries, portuàries i energèti- ques, com a factor essencial per al desenvolupament econòmic i la millora de la competitivitat de les empreses catalanes.23.\tImpulsarem la construcció de la B-500 entre Mollet i Badalona; la Ronda Nord de Figueres i la prolongació de la C-31; l’adopció de les mesures de seguretat necessàries per tal de garantir que l’ús de la C-55, entre Abrera i Manresa, no su- posi posar en perill les persones que l’utilitzen i mantindrem el calendari previst per a l’execució del desdoblament de l’eix transversal C-25, entre d’altres.24.\tPrioritzarem la inversió de l’Estat en les obres necessàries de la N-II al seu pas per a les comarques de Girona, de la N-340 i la variant de Vallirana i de l’A-27 entre Tarragona i Montblanc. 10 10.\n25.\tReplantejarem el sistema de bonificacions dels peatges de la Generalitat, per tal de reduir l’afectació als usuaris per mobilitat obligada. Entre aquests, els peat- ges de Les Fonts a Terrassa, de Mollet, d’Alella i dels túnels del Garraf.26.\tImpulsarem l’execució pendent del metro del Vallès, tant a Sabadell com a Terrassa; periodificarem d’acord amb les circumstàncies actuals l’execució de la línia 9 del metro, implantarem el servei de Rodalies ferroviàries a Tarragona i preveure’m el de Girona i Lleida, i garantirem i potenciarem la connexió de les Rodalies a les terminals aeroportuàries.27.\tEns refermem en l’aposta pel desenvolupament prioritari del corredor me- diterrani de mercaderies i per continuar incidint sobre el Govern d’Espanya en les inversions en aquesta infraestructura; potenciarem nous equipaments lo- gístics, com ara el Logis Penedès; prioritzarem, conjuntament amb el Govern de l’Estat, l’execució dels accessos viaris als Ports de Barcelona i Tarragona i impulsarem la sortida ferroviària d’ample internacional de les mercaderies del Port de Tarragona.28.\tPromourem l’accés de la població a les xarxes de banda ampla amb criteris de velocitat i qualitat. Continuarem impulsant la implantació de xarxes de fibra òptica arreu del territori, cercant les aliances necessàries amb agents privats per possibilitar l’accés a banda ampla ràpida i ultraràpida en compliment dels objec- tius 2020 de l’Agenda Digital Europea.29.\tApostem per la rehabilitació com a mesura per a promoure la reincorporació en el mercat d’habitatges en desús i de dinamització del sector de la construcció.30.\tTornarem a convocar els ajuts de la llei de barris, que fomenten la rehabilitació urbana d’espais degradats, i de les d’urbanitzacions.31.\tElaborarem una nova llei del dret a l’habitatge i un nou pla català d’habitatge, adaptat als temps de crisi, que faciliti l’accés i detecti les autèntiques necessitats d’accedir a l’habitatge que té la població -a curt, mitjà i llarg termini- per imple- mentar una política ordenada que doni respostes als reptes del futur. La promo- ció d’habitatges de protecció oficial la destinarem, principalment, a habitatges de lloguer a un preu assequible. També agilitzarem els tràmits administratius per al seu accés. 11 11.\nCatalunya sí, Espanya també.32.\tFomentarem l’ocupació parcial per part dels estudiants universitaris a través de la creació de la “Beca Universitària Compatible” (BUC), per la qual s’establiran convenis entre la Generalitat i empreses privades amb l’objectiu d’afavorir la in- serció laboral dels estudiants en la seva etapa acadèmica.33.\tDesenvoluparem un model turístic propi familiar i cultural que ofereixi pro- ductes de qualitat, desplegats de forma ordenada i sostenible per tal de comple- mentar el turisme de “sol i platja”. I potenciarem el turisme de congressos, fires i trobades professionals.34.\tSuprimirem la taxa turística i simplificarem i reduirem la normativa catalana que afecta els diferents sectors vinculats a l’activitat turística i que frena i dificul- ta la seva activitat.35.\tEstablirem deduccions fiscals en el tram autonòmic de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques adreçats als emprenedors que iniciïn un projecte em- presarial.36.\tEn els impostos cedits al 100% i propis de la Generalitat de Catalunya, establirem el mecanisme de compte tributari entre el subjecte passiu i l’administració de la Generalitat de Catalunya.37.\tPotenciarem el comerç de proximitat per consolidar i millorar l’oferta comercial de la ciutat i reforçarem el comerç urbà, tot afavorint la instal·lació de comerços a la trama urbana, mitjançant l’establiment d’una línia específica d’incentius eco- nòmics.38.\tElaborarem plans específics de seguretat contra els robatoris a comerços i re- forçarem el suport a les administracions locals per tal d’evitar la venda no auto- ritzada a la via pública, així com la venda de productes falsificats.39.\tModificarem la Llei de Consum per suprimir les imposicions i sancions lin- güístiques i per protegir els consumidors quan contracten productes financers. En l’àmbit dels préstecs hipotecaris, exigirem a les empreses que donin tota la informació dels productes que ofereixen. 12 12.\n40.\tTreballarem per millorar la protecció dels propietaris i l’actual regulació dels deutes hipotecaris per adquisició de l’habitatge habitual.41.\tDonarem compliment a les resolucions adoptades en el Ple Monogràfic sobre el sector agrari que va tenir lloc el passat 14 d’abril de 2010 al Parlament de Cata- lunya. Revisarem la gestió i el plantejament del Canal Segarra-Garrigues.42.\tRevisarem el Pla d’Energia i el Canvi Climàtic de Catalunya 2012-2020.Regeneració democràtica43.\tReduirem el cost de l’estructura política a Catalunya reduint en un 20% el nombre de diputats al Parlament de Catalunya i suprimint 782 consellers comar- cals.44.\tSuprimirem el 20% dels càrrecs de confiança existents actualment al Govern de la Generalitat i reduirem, de manera substancial, la despesa destinada a les oficines dels expresidents de la Generalitat.45.\tRedactarem i aprovarem, amb el màxim consens possible, una Llei Electoral Ca- talana.46.\tAprovarem una llei de transparència i de bon govern de la Generalitat, del sec- tor públic català i d’entitats privades que rebin fons públics que permeti conèi- xer clarament com es gestionen els diners de tots.47.\tElaborarem una nova Llei de Publicitat Institucional perquè les campanyes de comunicació del Govern català estiguin subjectes a més control i a una autorit- zació parlamentària.Una administració més eficaç i menys costosa48.\tCol·laborarem amb totes les administracions per impulsar un procés de revisió de les competències que tenen assignades cada una d’elles i, si s’escau, a una reassignació d’aquestes amb l’objectiu d’evitar duplicitats i garantir-ne el fi- nançament necessari per al seu exercici. 13 13.\nCatalunya sí, Espanya també.49.\tImpulsarem un procés de descentralització de competències de la Generalitat cap als ajuntaments en aquells casos que comporti una major eficàcia i un millor servei als catalans.50.\tSuprimirem aquelles empreses, entitats públiques, consorcis o fundacions que no justifiquen la rendibilitat social dels serveis que presten als catalans, i unificarem ens per aconseguir un estalvi en la prestació dels seus serveis.51.\tAplicarem la finestreta única empresarial per tal de facilitar als emprenedors i els empresaris la seva relació amb la Generalitat i les administracions locals.52.\tAjustarem les retribucions dels directius de les empreses públiques i elimina- rem les clàusules indemnitzatòries dels seus contractes.53.\tPresentarem una nova estructura territorial de la Generalitat on s’integrin les delegacions territorials del Govern i els serveis territorials de tots els Departa- ments en una única estructura més eficaç, reduint així la seva dimensió i el seu cost.54.\tReduirem la dimensió dels mitjans de comunicació públics, exigirem que ga- ranteixin la pluralitat i ens oposarem a l’establiment de cap nou impost o taxa per al seu finançament.55.\tEliminarem les delegacions de la Generalitat a l’exterior de Londres, París, Berlin i Nova York i acordarem amb el Ministeri d’Afers Exteriors que es puguin prestar aquests serveis des de les ambaixades i els consolats espanyols. Suprimi- rem la Casa de la Generalitat a Perpinyà i avaluarem la continuïtat de les Oficines a l’exterior de l’Institut Ramon Llull.56.\tAprovarem la Llei de Governs Locals de Catalunya i la Llei de Finançament Local de Catalunya, però no plantejant-les com una contrareforma a la legisla- ció bàsica de l’Estat, sinó com a un instrument per dotar a les administracions lo- cals del finançament necessari per exercir les competències que se li atribueixin.57.\tPotenciarem el reconeixement dels municipis de poca població, aprovarem la Llei de l’Aran i la Llei de simplificació administrativa de l’àmbit local.58.\tImpulsarem un nou marc normatiu de la funció pública a Catalunya mitjançant l’aprovació d’una Llei de la Funció Pública. 14 14.\n59.\tImpulsarem el desenvolupament de l’administració oberta com a eina fona- mental per a la difusió de les possibilitats que ofereixen les tecnologies actuals, no només per a la interrelació amb les administracions, sinó també per a la in- terrelació social.Una societat oberta i amb dues llengües60.\tGarantirem a tots els catalans el seu dret a ser atesos per les administraci- ons públiques en la llengua oficial que prefereixin.61.\tAprovarem una nova llei de política lingüística que reculli la realitat bilingüe de Catalunya, promocioni l’ús del català en positiu i fomenti un bilingüisme in- tegrador.62.\tSuprimirem les quotes lingüístiques i les sancions que preveu la legislació vigent sobre l’exhibició de pel·lícules als cinemes i en l’àmbit dels mitjans de comunicació. Així com les sancions lingüístiques previstes en l’àmbit de consum.63.\tNo donarem subvencions que tinguin per finalitat l’anomenada “construcció nacional” o per a activitats de foment del nacionalisme fora de Catalunya i revisarem que el nivell lingüístic que s’ha acreditar per l’accés a la funció pública es determini en funció de les necessitats d’atenció al ciutadà de cada lloc de treball.64.\tAdequarem les lleis del Parlament de Catalunya a les sentències judicials i en garantirem el seu compliment.Un model de seguretat més eficaç i eficient65.\tImpulsarem i potenciarem la coordinació dels diferents cossos policials -Mossos d’Esquadra, Cos Nacional de Policia, Guardia Civil i Policies Locals-, per garantir la seguretat dels catalans. Rebutgem qualsevol intent de politització en aquest àmbit, i acceptarem els mitjans humans i materials que l’Administració General de l’Estat o altres administracions posin a disposició de la Generalitat en qualsevol cas d’emergència o necessitat sobrevinguda. 15 15.\nCatalunya sí, Espanya també.66.\tAprovarem una llei de civisme i seguretat de Catalunya que reguli la utilitza- ció de l’espai públic, donant així més instruments a la policia i als ajuntaments per poder actuar de forma contundent contra les persones incíviques.67.\tIniciarem un procés de diàleg institucional que permeti aprovar una llei del sis- tema de policia de Catalunya que garanteixi una coordinació òptima entre els diferents cossos policials.68.\tCompletarem, quan la situació econòmica ho permeti, la dotació de la plantilla del Cos de Mossos d’Esquadra fins arribar els 18.300 efectius, convocant de forma progressiva les promocions que resten per incorporar 1.400 agents nous. I completarem la dotació de la plantilla del Cos de Bombers i de l’estructura de comandament, essent la primera prioritat en aquest sentit la incorporació de 100 nous bombers.69.\tAprovarem una llei de regulació dels serveis de prevenció, extinció d’incen- dis i de salvament i una llei sobre Protecció Civil.Una societat més justa70.\tImpulsarem, a les escoles catalanes, l’ensenyament trilingüe, introduint pro- gressivament l’anglès com a llengua vehicular conjuntament amb el català i el castellà.71.\tApostem per la Formació Professional Dual que asseguri una formació integral entre el centre de formació i l’empresa.72.\tEstablirem per llei el reconeixement dels professors com a autoritat pública, per reforçar la seva autoritat a l’aula i per augmentar el reconeixement social de la seva tasca educativa. Elaborarem un nou Estatut de la Funció Pública Docent en la qual s’estableixi un pla de carrera i incentius coherents amb l’esforç que es demana als professors.73.\tIncrementarem els centres d’educació especial per a alumnes amb necessitats educatives específiques que, per les seves característiques, necessiten una aten- ció especialitzada. 16 16.\n74.\tLluitarem contra el fracàs escolar avançant les actuacions en aquest àmbit a l’educació primària, establint uns majors controls en el procés d’aprenentatge de l’alumne amb especial èmfasi en les assignatures instrumentals bàsiques.75.\tPromourem al Parlament de Catalunya la constitució d’una nova comissió d’in- vestigació per esclarir les irregularitats en la contractació i en la gestió de determinats consorcis sanitaris i de l’Institut Català de la Salut amb empreses del sector privat, ja que les eleccions anticipades han dissolt totes les comissions d’investigació.76.\tDerogarem la taxa coneguda com a “euro per recepta” que paguen els cata- lans en els seus medicaments, donat que amb aquesta taxa els medicaments a Catalunya tenen una doble tributació.77.\tTreballarem per evitar la utilització abusiva i fraudulenta del nostre sistema de salut per part de persones estrangeres que practiquen el “turisme sanitari” i altres abusos.78.\tIntroduirem, en el marc del Pla de Salut de Catalunya 2011-2015, noves mesures que millorin la vinculació dels equips d’atenció primària amb els especia- listes i professionals de la salut i l’atenció social amb l’objectiu d’assegurar una atenció sanitària eficaç.79.\tPosarem en marxa una plataforma de compres i de distribució dels medica- ments finançats a càrrec de l’Institut Català de la Salut en l’àmbit hospitalari.80.\tRevisarem la reordenació dels serveis d’atenció urgent portada a terme per cada àmbit territorial de salut com a conseqüència de la contenció de la despesa i reduirem l’impacte de l’ajust pressupostari que afecta els centres d’atenció pri- mària i els consultoris locals.81.\tModificarem el decret de garantia de llistes d’espera d’acord amb criteris mèdics, tot prioritzant els procediments quirúrgics en espera al sistema sanitari públic segons l’impacte en la qualitat de vida del pacient, el risc de complicació durant l’espera, el temps d’espera dels pacients a la llista i l’efectivitat mèdica de la intervenció. 17 17.\nCatalunya sí, Espanya també.82.\tRevisarem i modificarem, si s’escau, els horaris dels centres d’atenció primà- ria, els centres d’urgències i la utilització de determinades zones dels centres hospitalaris, per tal d’oferir la millor atenció als usuaris del sistema sanitari pú- blic, en funció de l’avaluació dels resultats i de les necessitats de servei.83.\tElaborarem un nou pla integral de salut mental aconseguint la plena equipa- ració dels serveis sanitaris i socials de salut mental segons un model integral i transversal que desenvolupi la coordinació efectiva de tots els serveis i depar- taments en aquest àmbit i que promogui la millora professional i la continuïtat assistencial en el territori.84.\tEstablirem un nou model de concertació de serveis d’atenció a les persones que s’adapti a les necessitats del tercer sector i que no les penalitzi mitjançant el canvi del sistema de contractació per comprar les ofertes amb l’IVA inclòs i la in- troducció d’un sistema de clàusules socials en tots els processos de contractació pública de serveis d’atenció a les persones.85.\tCrearem un pla per a la millora de la tresoreria del tercer sector que estengui el sistema d’avançaments i de confirming, la generalització del model plurianual i de la concertació de serveis, i el compromís de pagament amb interessos de demora si l’administració no compleix.86.\tPosarem en marxa un pla de suport al voluntariat que se centri en els volun- taris, mitjançant un reconeixement de la seva feina, el treball en xarxa, el desen- volupament de plans de formació específics i la creació del carnet solidari per avoluntaris i entitats de voluntariat. En les associacions, ajudant-les a cobrir les despeses de lloguer de locals, de transport, les assegurances dels voluntaris i les despeses d’organització.87.\tElaborarem un Pla Integral de Suport a les Famílies, d’acord amb les entitats familiars, que haurà de tenir caràcter interdepartamental i establirà l’obligatori- etat que tota normativa de la Generalitat estableixi un estudi d’impacte familiar.88.\tCrearem centres de suport familiar amb equips professionals multidisciplinaris per a l’assessorament, orientació i suport de tots els conflictes que es puguin produir en una família, convertint-se en un lloc de trobada familiar –espai neu- tral- per possibilitar la relació dels membres de la unitat familiar en situacions de crisi especialment, l’intercanvi en el règim de visites dels pares i avis als fills menors, sense cap risc. 18 18.\n89.\tTornarem a presentar una Llei de protecció de les famílies nombroses que completi la legislació estatal, tot concretant els beneficis i les mesures de suport en els àmbits competencials del Govern de la Generalitat.90.\tRealitzarem una política d’igualtat transversal, que coordini, des de Presidèn- cia, les polítiques d’igualtat de cada departament de la Generalitat i elaborarem un nou Pla de polítiques de Dones que integri totes les accions adreçades a posar en valor el paper de la dona dins la nostra societat.91.\tImpulsarem -conjuntament amb els agents socials, educatius, sanitaris i de l’ad- ministració local- un pla integral de lluita contra la pobresa infantil.92.\tImpulsarem les bases d’un nou model de Renda Mínima d’Inserció (RMI) per tal d’obtenir un model sostenible que doni resposta a l’actual situació de crisi econòmica de moltes famílies catalanes amb infants a càrrec.93.\tElaborarem un Programa per a les persones grans 2013-2017, que contempli models d’atenció integral amb polítiques d’actuació i carteres de serveis adap- tats a les seves necessitats i característiques amb la participació de les entitats de persones grans.94.\tImpulsarem el programa “talonari de serveis”, perquè les persones grans i les seves famílies puguin escollir, amb total llibertat, la residència o servei social que millor s’adapti a les seves necessitats i per ajudar les famílies a cobrir les despeses de contractació d’assistència personal per col·laborar en la cura de les persones grans. I prioritzarem el pagament dels concerts de l’àmbit social per a que no es produeixin retards com passa actualment amb el govern de CiU.95.\tUniversalitzarem la cobertura assistencial d’atenció domiciliària per a perso- nes majors de 65 anys, per arribar a tota la població que ho necessiti.96.\tElaborarem una cartera integral de Serveis socials, sanitaris i educatius per a les persones amb discapacitats físiques, psíquiques i sensorials adaptada a les seves necessitats canviants al llarg de la vida a través d’una sectorització territo- rial i introduirem la concertació amb els proveïdors de serveis.97.\tPrioritzarem, en la definició i delimitació dels contingents, la immigració que prové de països hispanoamericans. 19 19.\nCatalunya sí, Espanya també.98.\tImpulsarem la integració de les persones immigrants a Catalunya fomentant el coneixement del català i del castellà, de les nostres institucions i dels principis i valors de la Constitució i de l’Estatut, i crearem un doble compromís d’integra- ció i convivència perquè els catalans tinguin la garantia que una major immi- gració no perjudicarà, en cap cas, la seva qualitat de vida.99.\tIncrementarem els controls per detectar i prevenir els guetos i els amuntega- ments en els pisos pastera i prioritzarem les expulsions d’aquelles persones immigrants que hagin comès delictes o tinguin acumulació de faltes.100.\tEstablirem com a requisit per accedir a determinats ajuts socials, a excepció dels serveis bàsics, la residència de llarga duració. 20 Recommended\nPrograma Electoral Manuel Recuero Rector UDC\nAralar 2011 - Programa municipal para Vitoria-Gasteiz\nPrograma Electoral 2011 - PSOE La Granja y Valsaín\nSocialistas La Granja y Valsaín\nPrograma electoral psoe maó 2011\nPrograma Electoral PP Majadahonda\nPrograma Electoral PP Arganda\nPrograma Electoral PP Valdemoro


La Vila Joiosa - Notícies: La Vila Joiosa celebra el Nou d’Octubre reconeixent la solidaritat del poble viler durant la pandèmia\nLa Vila Joiosa celebra el Nou d’Octubre reconeixent la solidaritat del poble viler durant la pandèmia\nEn un acte institucional celebrat a l'Auditori de la Barbera, l'Ajuntament de la Vila Joiosa ha distingit la tasca de la seua ciutadania, diferents entitats i col•lectius en la lluita contra la COVID-19 com a exemple de la germanor de poble valencià\nLa Vila Joiosa ha celebrat hui el Dia de la Comunitat Valenciana amb l’acte institucional tradicional en el qual han participat autoritats, entitats culturals i diferents col·lectius de la ciutat. Després de la no-celebració de la tradicional processó cívica per motius de seguretat sanitària, l'Ajuntament ha realitzat un acte institucional a l'Auditori de la Barbera dels Aragonés, on s'ha commemorat aquest emblemàtic dia de tots els valencians i valencianes, i reconegut l'esforç i la solidaritat del personal municipal de diferents àrees de l'Ajuntament, entitats i personalitats de la Vila Joiosa.\nLa celebració ha començat a les 11.00 hores amb la intervenció de Miguel Escrig que va presentar i va dirigir l'acte que va comptar amb la presència de l'alcalde de la Vila Joiosa, Andreu Verdú, la regidora de Cultura, Isabel Perona, i diversos membres de l'Equip de Govern i de l’oposició que, al costat d'altres autoritats, forces i cossos de seguretat i associacions de la Vila Joiosa, han celebrat aquest Nou d’Octubre.\nDesprés d'unes paraules d'introducció a la festivitat del Nou d’Octubre i al poble de la Vila Joiosa per part del mestre de cerimònies, es va donar pas a fer lliurament de mans de l'alcalde, Andreu Verdú, i l'edila de Cultura, Isabel Perona, als reconeixements que ha atorgat l'Ajuntament de la Vila a la tasca de la seua ciutadania, diferents entitats i col·lectius en la lluita contra la COVID-19, com a exemple de la germanor del poble valencià.\n“El poble valencià, i particularment el poble de la Vila Joiosa, és un poble fort i dinàmic, capaç d'afrontar les dificultats que se'ns presenten. Han sigut moltes les persones i institucions que han cooperat de manera altruista perquè les conseqüències hagen sigut les menys possibles”, deia l'alcalde de la Vila durant el seu discurs. “Vull donar les gràcies a tots/es i cadascun dels/de les reconeguts/udes, i fer extensos els meus agraïments a tota la ciutadania de la Vila, que ha tingut en tot moment un comportament exemplar"\nVerdú destacava així la tasca de la ciutadania de la Vila Joiosa, als qui ha qualificat com a “fills d'un poble amable, treballador i orgullós de la seua història, del seu present i del futur que li espera”. Un futur prometedor segons Verdú, que ha fet esment la notable recuperació de l'activitat econòmica, social i turística que ha experimentat la Vila Joiosa aquest estiu, que ha recuperat “una anhelada normalitat que ens permeta tornar a celebrar els nostres costums culturals tan arrelades entre nosaltres”.\nA més, el primer edil ha volgut reivindicar durant el seu discurs la lluita dels valencians per aconseguir un finançament autonòmic més just en virtut del que són i aporta el poble valencià a la resta del conjunt de l'Estat. “Hem de continuar lluitant per aconseguir els objectius que com a autonomia ens hem marcat, des de la concòrdia i la cooperació”, exposava Verdú.\nVerdú ha finalitzat la seua intervenció amb vista a un futur esperançador per a la Vila Joiosa. “El nostre objectiu no pot ser un altre que avançar i progressar per a continuar sent un poble que lluita pel seu benestar. Els nostres esforços han de centrar-se en intentar millorar el que hem rebut perquè les noves generacions gaudisquen d'un futur esperançador, positiu i atractiu”.\nL'acte ha conclòs amb la interpretació d'una sèrie peces musicals a càrrec del Quartet Camerata Aitana i l'actuació de la Muixeranga d'Alacant, per a posteriorment finalitzar amb els concordes de l'himne de la Comunitat Valenciana i una mascletà que ha posat punt i final a la celebració.


L’objectivitat mèdica, ¿des d’on venim i cap a on anem? – La Burxa\n28 maig 2018 Maialen Urbistondo i Susanna Ruiz\nSota el lema de la neutralitat i la racionalitat científica, el model mèdic actual està plasmat com un constructe científic i objectiu, lliure d’implicacions polítiques, socials i culturals. Mitjançant una petita mirada retrospectiva, podem observar que el desenvolupament històric de les interpretacions mèdiques sobre els processos de salut/malaltia/atenció van lligats a diferents canvis sociopolítics, econòmics i culturals.\nLa medicina clàssica es va començar a construir a l’antiga Grècia i va ser transmesa i enriquida fins al renaixement. Aquesta medicina concebia que el cos estava format per quatre humors (sang, pituïta, bilis groga i bilis negra), el desequilibri dels quals donava lloc a les diverses malalties. A més, les causes dels desequilibris podien ser tres, i una d’elles era l’ambiental. Així, es reconeixia el context de la persona com a possible causa.\nEntre els segles XVIII i XIX, es va anant construint i desenvolupant la cultura professional contemporània dels metges. Aquesta cultura, associada a l’expansió de la governamentalitat de l’estat modern, va qüestionar les teories de casualitat ambientalistes i el valor de l’observació etnogràfica de la medicina clàssica. A partir d’aquest moment, el coneixement es va anar allunyant de l’experiència clínica quotidiana i de la subjectivitat del pacient, posant el focus en els òrgans i l’exploració dels cossos, sota la construcció del paradigma de medicina científica i objectiva. Podríem dir que aquest és un punt d’inflexió en la història de la medicina, ja que aquesta nova interpretació de les malalties ha anat situant aquesta ciència com quelcom sagrat, construint un discurs vertader fins a aconseguir identificar-se com l’única manera d’abordar la malaltia, legitimada tant per criteris científics com per l’estat.\nLa construcció de la ciència mèdica va comportar canvis substancials, com la reproducció de relacions de poder entre metge i pacient, l’estatus socials dels metges i el significat de les institucions sanitàries en la societat actual. Aquesta transició des de la medicina com a pràctica local fins a la biomedicina científica i experimental, no és un canvi sobtat, sinó un llarg i complicat procés construït dins del desenvolupament de l’estat liberal i el procés històric de la medicalització.\nSituant-nos en el context actual, sota el paradigma de la veritat absoluta, la neutralitat, la racionalitat i l’objectivitat, la medicina s’ha convertit en una eina de control social. D’una banda, aspectes cada vegada més amplis són fruit de preocupació; l’estudi i el control dels nostres cossos està present al llarg de la vida, començant abans del naixement fins a la mort. Això comporta estar immerses en la medicalització de la vida quotidiana, convertint processos físics i emocionals intrínsecs de l’ésser humà en problemes mèdics. D’altra banda, actualment el manteniment de la salut s’ha convertit en un producte de venda; dins d’una lògica econòmica del sistema capitalista i la necessitat de controlar el risc de possibles malestars o malalties, cada cop més s’utilitzen mitjans institucionals per difondre hàbits saludables establint uns criteris de comportament i normalitat, i regular així les conductes de la població. Podríem dir que aquesta ideologia neoliberal d’autodisciplina perpetua l’statu quo estructural que ajuda a mantenir algunes malalties.\nMitjançant aquest petit anàlisis històric retrospectiu, podem observar que el discurs hegemònic de la medicina moderna ha anat obviant la subjectivitat i el context del pacient per centrar-se en l’exploració dels cossos, i l’anàlisi de cèl·lules i molècules. Tota aquesta concepció del cos humà està instaurat dins d’una estructura política capitalista, i seguint la lògica del rendiment, se l’arriba abordar com si d’una màquina es tractés. Dins d’aquesta ideologia que s’encarna a les nostres vides com una manera de ser i estar al món, no hi ha espai per l’expressió de les vulnerabilitats i emocions, ni per posar de manifest les conseqüències que té l’entorn en el nostre propi cos.\nConsiderem que és necessari observar la cultura mèdica com una estructura sociocultural, econòmica i política: una estructura que ha sigut construïda i que exerceix poder i control cap als nostres cossos. Dins d’aquest joc de paraules, considerem necessari posar al centre de la pràctica clínica i de la quotidianitat la subjectivitat de les persones, escoltar les seves narratives i observar els cossos com agents polítics amb capacitat de subversió i transformació.\nVaga feminista del 8M\n9 març 2018 Sara Medina Peris\nLa dictadura de la norma i la creació de la discapacitat\n30 gen. 2018 Ana Manzano Novoa\nLlibre “Descentrar la mirada para ampliar la visión”, de Florencia Brizuela i Uriel López


nicolas gàbia pagant suport infantil per als seus néts en el divorci turbulent dels fills i fills -->\nNicolas Cage s'està ocupant de les responsabilitats com a pare i avi, perquè està ajudant econòmicament el seu fill a cobrir els pagaments per al fill després d'una desagradable crisi.\nSegons documents, obtinguts per The Blast, el fill de l'estrella del Tresor Nacional, Weston, va establir el seu divorci continu amb la seva dona estranya, Danielle.\nWeston i Danielle tenen dos fills, Lucian de 4 anys i Sorin de 2 anys, i mentre que Danielle ha rebut la custòdia física i legal exclusiva dels nens, Weston ha estat visitada.\nCom a part de la liquidació, Weston havia rebut l'ordre de pagar 8.000 dòlars mensuals en suport de la família, la qual cosa suposa la meitat d'un regal de 16.000 dòlars que rep del seu pare, Nic. El suport familiar consistia en ajudar amb els pagaments de cotxes, lloguer i assegurança mèdica per a la seva dona estranya i els dos fills.\nEls documents diuen que l’obligació de Weston de «suport familiar» finalitzarà a principis de Cap d’Any, però després s’encarregarà de l’assistència infantil a partir del gener del 2019. El tribunal explica que el suport provindrà directament del pagament que Weston rep del seu famós. pare.\nTant Weston com Danielle van declarar que entenen que l'estrella 'Con Air' no té 'cap obligació legal' de fer un regal mensual al seu fill, i que podria canviar l'import o deixar de pagar, en qualsevol moment que triï.\nEl divorci entre Weston i Danielle ha estat volàtil, i va incloure a Danielle obtenir una ordre de protecció durant els processos que va mantenir al fill de l'estrella del cinema a almenys 100 metres de distància, tret que fos durant una visita amb els nens.\n21 Advocats de Savage lluiten pel seu alliberament, argumenten que no és un risc de vol\nPer què la estrella de 'NCIS: Nova Orleans' Riann Steele no se sent acceptada a Showbiz


Actualitzada 14/01/2017 a les 17:35\nLa víctima és un veí del municipi de 45 anys\n© La bassa d'Artesa de Lleida on es va ofegar l'home.\nUn veí d'Artesa de Lleida va morir ofegat dijous en una bassa del poble a l'intentar salvar el seu gos.\nL'home, de 45 anys, va sortir a passejar l'animal al migdia com feia altres dies pel camí del cementiri, on hi ha una bassa que subministra aigua a una empresa. L'home es va ofegar al voltant de les 12 a l'intentar rescatar el gos, que hauria caigut a l’aigua.\nLa mare de la víctima, al trobar-lo a faltar, va alertar un treballador de la brigada municipal, que va poder localitzar i treure el cos de l’aigua, tot i que els serveis d'emergències mèdiques no van poder reanimar-lo. Sí que van poder traure al gos de la bassa amb vida.\nL'home tenia una lleu discapacitat psíquica i vivia amb la seva mare al poble des de feia 10 anys.\nAquesta informació, ampliada, al diari SEGRE d'aquest dissabte.\nLa Diputació destina 300.000 euros per acollir el Mundial de Piragüisme\nÓssos a la carretera de la Bonaigua? La 'fake new' que recorre les xarxes\nRevoquen el tercer grau que la Generalitat va concedir a Oriol Pujol\n7.Caçat un motorista a 180 km/h i sense permís per la C-12\n8.Jaume Puy pren possessió com a nou rector de la Universitat de Lleida\n10.La Guàrdia Civil denuncia una acampada il·legal en el Parc Natural de l'Alt Pirineu\n1. La Diputació destina 300.000 euros per acollir el Mundial de Piragüisme\n2. Óssos a la carretera de la Bonaigua? La 'fake new' que recorre les xarxes\n3. Revoquen el tercer grau que la Generalitat va concedir a Oriol Pujol\n4. El Centre d'Observació de l'Univers porta amb èxit el Pint of Science a la Noguera\n5. El Consell Comarcal de la Noguera organitza el curs "Com demanar subvencions"\n6. Balaguer organitza una nova edició dels premis Ziryab\n7. Caçat un motorista a 180 km/h i sense permís per la C-12\n8. La segona cursa solidària StargardtGo d'Agramunt amplia dorsals\n9. Sortida de primavera de la gent gran de Torrefeta i Florejacs\n10. Una falsa fuita de gas obliga a desallotjar 25 veïns a Mollerussa


Les empreses europees pugen al núvol - Tecsens\nLes empreses europees pugen al núvol\nDins dels processos de transformació digitalque aborden la gran majoria d’empreses europees estan pujant al núvol, un dels punts clau.\nPer què cloud computing?\nInicialment, les solucions en el núvol van despertar moltes reticències en qüestions de seguretat i privacitat. Moltes empreses van entendre l’enorme estalvi de costos i la millora dels cicles de desenvolupament i operació, però van percebre riscos en l’àmbit més sensible: la protecció de les seves dades.\nDes dels inicis fins avui, la maduresa de la tecnologia cloudha estat tal que avui molt poques empreses encara no utilitzen aquesta opció.\nLes solucions híbridesque combinen núvols privats i públics són capaces de combinar l’estalvi de costos i la millora dels cicles esmentats anteriorment amb la màxima seguretat.\nEls casos d’èxit de transformació digital provenen de solucions en el núvol que permeten a la resta d’accions necessàries per abordar-la.\nEl cas potser més representatiu és el del gegant financer, BBVA. Aquest banc s’ha convertit en el vaixell insígnia de la transformació digital en el sector financer i és un usuari intensiu del núvol híbrid.\nAmb això ens indiquem que una institució financera de primer nivell mundial, on la seguretat de les dades és extremadament crítica, ha adoptat solucions en el núvol per al funcionament del seu negoci.\nAltres casos d’èxit en el núvol\nBBVA és potser l’exemple més espectacular, però no és l’únic.\nEl líder a Espanya del negoci de plantes i flors a mida, Interflora,ha aconseguit amb el pas al núvol una optimització diferencial de la seva gestió.\nEn aquest cas, es tracta d’una xarxa de més de 2.000 centres col·laboradors que, no obstant això, a l’hora d’utilitzar el núvol, permeten a l’empresa tenir una visió única de comandes, factures, incidències, contacte amb proveïdors, etc.\nA més, el teu negoci pot quintriar el volum en períodes punta. En aquest escenari, les solucions IaaS(sota demanda) proporcionadespel núvol proporcionen un estalvi de costos sense precedents.\nMultiòptics ha aconseguit expandir-se amb l’objectiu de cobrir tot el territori espanyol atraient més de 200 socis i integrant-los en els seus 550 establiments existents.\nL’onboarding dels socis sota el paraigua d’una cooperativa professional i la seva posterior gestió es basa en no, en el núvol. Multiòptics té les seves solucions CRM i ERP en el núvol que li permet tenir una visió única de tot el negoci si es tracta de les seves pròpies botigues o els seus socis.\nCom fer front a la migració?\nEmpreses clau de tots els sectors d’Europa aposten per la migració a sistemes cloud, ja siguin públics, privats o híbrids.\nEls conceptes clau són la ubiqüitat, la seguretat, la infraestructura sota demanda i l’estalvi de costos entre molts altres.\nÉs estratègicament necessari migrar sistemes clau al núvol. Afrontar una possible refactorització i començar a sentir els beneficis de la transformació digital.\nMigrar a la computació en el núvol tan aviat com s’executa, millor. Sempre amb l’ajuda d’experts experimentats. És hora de posar-se en contacte amb nosaltres i llançar.


Un vaixell de paper navega enmig de l’oceà. Durant el seu llarg viatge es troba amb els éssers més estranys, passa entre manglars i s’enfronta a una tempesta devastadora. Solca, impassible, el mar, veu aurores boreals, timoneja al davant d’una enorme plataforma petroliera, juga amb foques, se salva de l’enfonsament d’un submarí i acaba a una ciutat. Finalment, l’únic passatger del vaixell baixa a un embarcador. Peter Van den Ende debuta com a autor amb aquesta novel·la gràfica, un espectacle sense paraules, en què dona vida a un univers estrany i meravellós en blanc i negre, un món poblat per plantes exuberants i criatures altament improbables: el misteriós hàbitat submarí, font inesgotable d’inspiració per a la ciència-ficció més clàssica, com la de Jules Verne. Aquest viatge mític és una meravellosa al·legoria de la vida. La convicció que, com un vaixell de paper, qualsevol persona, tot i la seva insignificança davant la natura i la gran escala històrica humana, encara pot recórrer un camí ben llarg. Arguments de venda · Un llibre impressionant, completament dibuixat a mà, que narra el vertiginós viatge pel mar d’un fràgil però valent vaixell de paper. · Precioses i sofisticades imatges en la línia del virtuosisme tècnic d’Einar Turkowski. · Un llibre amb il·lustracions cada vegada més imaginatives per ap...\nOtros títulos de Peter Van Den Ende\nVan Den Ende, Peter Travessia 17,96 €\nVan Den Ende, Peter The Wanderer 23,37 €\nOtros lectores que han leído Travessia, han escogido


OBERTES LES INSCRIPCIONS PER A LA MARATÓ I LA NIT PIRINEU – Cerdanya, 20-02-18 – Pirineus TV\nOBERTES LES INSCRIPCIONS PER A LA MARATÓ I LA NIT PIRINEU – Cerdanya, 20-02-18\nUn any més, la desena edició de la Salomon Ultra Pirineu ha superat els 1.000 dorsals disponibles. Després del sorteig realitzat fa només uns dies ja es coneixen els afortunats que correran els 110km amb 6.800m de desnivell positiu pel Parc Natural del Cadí Moixeró.\nPer la seva banda, la Marató Pirineu i la Nit Pirineu, germanes de la prova reina, ja han obert inscripcions. La Marató Pirineu, que disposa de 1.000 dorsals, recorre 45km i 2.400m de desnivell positiu de la part cerdana del Parc Natural del Cadí Moixeró, amb inici i final a Bellver de Cerdanya i que condueix els atletes a coronar un dels punts més emblemàtics de la Serralada del Cadí, el pas dels Gosolans. En l'última edició Kilian Jornet va establir un nou rècord de la prova amb 3:44:28. Al podi femení, Ruth Croft també va marcar un nou rècord de la cursa amb 4:19, per davant de Laura Orgué, que va arribar segona en el seu debut en marató.\nLa Nit Pirineu, que disposa de 200 dorsals, tornarà a il·luminar amb els frontals dels corredors la pujada des de l'estació d'esquí de la Molina fins Niu de l'Àliga. Consta de 860m de desnivell positiu en només 5 quilòmetres, o n en les dues últimes edicions s'ha imposat el jove Jan Margarit i, l'any passat, va arribar primera Clàudia Sabata.\nEs tracta de la cinquena edició de les dues carreres, que van néixer el 2014 a causa del èxit de l'Ultra, que compleix 10 anys. Les inscripcions a les dues curses es poden fer a la web de l'ultra Pirineu fins que s'exhaureixin les places.\nAl mes d'abril s'obriran les inscripcions per a la nova modalitat de mitja marató, que encara no se'n coneixen els detalls.\nRecordem que les curses tindran lloc el 28, 29 i 30 de setembre.


Denunciat per maltractament animal en caçar una guineu amb mètodes il·legals\nLa guineu estava atrapada en un cep il·legal.\nUna de les trampes trobades a la finca.\nVeïns de la finca van trucar el 112 en veure l'animal atrapat en un dels paranys\nActualitzada 03/02/2017 a les 14:10\nUna home ha estat denunciat per maltractament animal al Catllar pels Agents Rurals aquesta setmana. Els fets es remunten al passat dimecres, quan una guineu va resultar atrapada en un parany de caça il·legal en una finca ubicada al terme municipal d'aquesta localitat del Tarragonès. A causa d'aquests fets, veïns de la finca van trucar al 112 per denunciar la situació. Els Agents Rurals ja tenien constància dels paranys que s'ubicaven a la zona, i en rebre la nova alerta, van personar-se al lloc dels fets. Segons informa el mateix cos, els agents van poder parlar amb el propietari de la finca, que va revelar que ell mateix havia posat les trampes perquè volia caçar la guineu, ja que «el molestava».\nUn cop identificat l'autor dels fets, els Agents Rurals van aixecar una denúncia per maltractament il·legal i van obrir diligències penals. Els agents van comissar tots els paranys de caça prohibits que van trobar al terreny. A més de dos ceps, en un dels quals hi havia atrapada la guineu, també van endur-se cinc llaços sense topall. La guineu capturada tenia la pota dreta de davant seccionada. L'animal va ser traslladat a un veterinari per tal que avalués els danys, però finalment va haver de ser sacrificat a causa de la gravetat de les ferides.


Molí de Can Norat – Patrimoni de la Garrotxa\nPatrimoni de la Garrotxa > Sant Feliu de Pallerols > Molí de Can Norat\nMolí de Can Norat\nA partir de l’Edat Mitjana, els molins varen començar a formar part del paisatge de Sant Feliu, al costat del riu Brugent, de la riera de la Fàbrega o de la riera de Sant Iscle. Segons la documentació, la majoria de molins s’estableixen entre els segles XII i el XIV, si bé podrien ser molt més antics. Els molins juguen un paper clau dins l’economia almenys fins ben entrat el segle XX, quan deixen de funcionar en haver de competir amb les farineres elèctriques.\nAl veïnat de la Fàbrega s’hi concentra la majoria de molins de la vall: el molí vell de Riubrugent, Can Matas, Can Saderra, Can Norat (restaurat recentment), Can Campaneta, el Noc, Can Manyà i el molí Espatllat. També tenim notícies del molí de Pallerols o de la Teularia (1174).\nDins el nucli urbà, més avall del molí Gros, hi ha el molí Petit (amb maquinària del s. XIX) i al veïnat de la Torra, hi ha força ben conservats el molí de la Rovira i el molí de la Torra.\nVeïnat de la Fàbrega\nMolí de Can Norat 42.078389, 2.494022 Descripció:A partir de l'Edat Mitjana, els molins varen començar a formar part del paisatge de Sant Feliu, al costat del riu Brugent, de la riera de la Fàbrega o de la riera de Sant Iscle.Adreça:Veïnat de la FàbregaPoblació:Sant Feliu de PallerolsCodi Postal:17174Web: www.santfeliudepallerols.catTelèfon: 972 444 011


La muntanya és meravellosa! El sorollet de les abelles, les aigües transparents dels rierols, el sol de la tarda rere les muntanes... Ooooh, que bonic, oi? Doncs no!!!, la muntanya és un infern! I...\nUna mansió abandonada, una professora afi cionada a les ciències ocultes i tres alumnes nous d allò més excèntrics. El curs promet ser molt entretingut per a la Banda, encara que Mr. Plomí s entesti...\nTot per l esport, i si es tracta de guanyar una competició, molt millor. Els primers jocs esportius organitzats per Mr. Plomí només poden ser... un veritable desastre. Però als membres de la Banda,...\nPer formar part de la Banda de la Zoè només cal dominar el Manual de l Agent Secret per a Principiants. Bé, i ser un superamic. I no tenir por dels trucs de l Amanda! Vivim aventures increïbles i,...