No digues mai ‘mai (no) ho faré’ | Felip Gumbau Morera\nLa notícia cinematogràfica de la setmana és que l’última pel·lícula d’Isabel Coixet, titulada Nobody Wants the Night, ha sigut l’encarregada d’inaugurar el Festival Internacional de Cinema de Berlín. Però no és la meua intenció parlar ací del film, com ja es pot intuir pel títol, més que res perquè no l’he vist i, sobretot, perquè no sóc crític literari, sinó filòleg. És per això que la intenció de l’article és comentar una qüestió purament lingüística: ¿com convé traduir el títol d’eixa pel·lícula? La major part dels mitjans l’han traduïda com a Ningú no vol la nit, encara que alguns l’han titulada també com a Ningú vol la nit. ¿Quin títol és millor?\n‘Nobody wants the night’, d’Isabel Coixet | Foto: elledriver.fr\nEl debat sempre s’ha centrat en justificar la conveniència o no d’usar la partícula no. Pompeu Fabra ja declarava fa quasi un segle la necessitat de no ometre la partícula no quan paraules com ningú s’anteposen al verb. Però potser el problema és que s’ha focalitzat malament la qüestió, i quasi tot el món s’ha fixat en la partícula no, quan realment el debat està en saber quina és la posició en l’oració de paraules com ningú, cap, res, gens, mai i en cap lloc (o enlloc). Pel que es veu, s’accepta amb naturalitat (Fabra mateix ja ho feia) que eixes paraules puguen anar indistintament tant davant del verb com darrere; així, es diu que les oracions No t’ha cridat ningú i Ningú (no) t’ha cridat són equivalents, idèntiques. Però la qüestió principal és esta, no ens enganyem: ¿en quina posició van les paraules com ningú: davant del verb o darrere?\nPer a poder contestar esta pregunta, hem de saber que l’ordenació dels constituents de les oracions es deu a dos conceptes: el tema i el rema. El tema és la part de l’oració que conté una informació que el receptor ja coneix o que l’emissor considera secundària; per contra, el rema és la part de l’oració que aporta informació que és nova per al receptor o que l’emissor considera més important. Així, quan construïm oracions enunciatives, seguim un principi elemental: anem de les coses conegudes (tema) a les desconegudes (rema). Per exemple, fixem-nos en estes dos oracions enunciatives:\n(a) Ton germà ha cridat. (b) Ha cridat ton germà.\nEn l’oració (a), el subjecte (ton germà) apareix al principi de l’oració perquè aporta una informació secundària (és el tema), vist que l’emissor vol destacar l’acció que ha fet el subjecte (ha cridat). Per contra, en l’oració (b), el subjecte apareix al final de l’oració perquè aporta la informació interessant (és el rema), ja que ací l’emissor vol destacar quina persona és la que ha fet l’acció (ton germà). En altres paraules, el rema de l’oració (a) és ha cridat perquè la informació que es demana és ¿Què ha fet ton germà?, mentres que el rema de l’oració (b) és ton germà perquè la informació que es demana és ¿Qui ha cridat?.\nJa podem reprendre la qüestió: ¿què és millor dir: No t’ha cridat ningú o Ningú (no) t’ha cridat? La clau està en saber quina és la informació més interessant. Com que l’emissor vol informar qui ha fet l’acció (i no què ha fet algú), és predictible que el qui, és a dir, el subjecte (en este cas, ningú), siga la informació remàtica i aparega al final de l’oració (No t’ha cridat ningú); de fet, la informació que es demana és ¿Qui m’ha cridat?. En canvi, si una persona diu Ningú (no) t’ha cridat, interpretem que l’emissor vol destacar l’acció que ha fet el subjecte, cosa que no té gens ni mica de sentit en este cas; en efecte, no se li acudiria a cap parlant fer una pregunta tan il·lògica com esta: *¿Què ha fet ningú?. (Fixeu-vos que he dit «no se li acudiria a cap parlant», i no «a cap parlant (no) se li acudiria»). Per tant, no només és fals que les dos oracions siguen idèntiques, sinó que, a més, l’anteposició del pronom ningú no respon a l’ordenació lògica de les oracions enunciatives en la nostra llengua, ja que el rema, en estes oracions, apareix sempre al final.\nI ¿les paraules cap, res, gens, mai i en cap lloc (o enlloc) van en la mateixa posició que ningú? En efecte: totes estes paraules tenen una cosa en comú, i és que, a més d’aparéixer en contextos negatius, són indefinides, és a dir, aporten una informació imprecisa i, per tant, desconeguda. Així que és esperable que l’interlocutor pregunte per elles i siga la informació que més interessa; en conseqüència, apareixen al final de l’oració. Per exemple, en l’oració No l’espanta res, el pronom res apareix darrere perquè és el rema, o siga, aporta la informació que interessa a l’interlocutor (vol saber què l’espanta). Dir Res (no) l’espanta implica passar el rema al principi d’una oració enunciativa de forma innecessària i injustificada.\nEncara hi haurà qui defensarà l’anteposició de res al verb perquè considera que es vol ressaltar eixe terme, però la veritat és que, quan volem ressaltar-lo, no diem espontàniament Res (no) l’espanta, sinó simplement No hi ha res que l’espante (amb el pronom res posposat al verb). Per cert, que m’ha vingut al cap la traducció desafortunada d’un eslògan famós en anglés: oficialment, Impossible is nothing s’ha traduït per *Res és impossible, que és una oració gramaticalment desconcertant. Qualsevol parlant hauria dit espontàniament No hi ha res impossible, però acaba fent fortuna una oració que no només es supedita innecessàriament a la llengua anglesa, sinó que, a més, s’aparta injustificadament de l’estructura oracional de la nostra llengua.\nPerò bé. Reprenent el títol del film d’Isabel Coixet, ja podem entendre que la traducció Ningú no vol la nit és tan literal de l’anglés que traïx l’estructura lògica que fem de les oracions enunciatives en la nostra llengua. En la pel·lícula, els personatges intenten sobreviure a les extremes condicions de l’eterna i gèlida nit de l’hivern polar; llavors, interpretem que el missatge que vol transmetre el títol és que no hi ha cap persona que vulga eixa nit tan dura ni cap altra nit (la nit en general), o dit d’una altra manera: que la nit no la vol ningú. Hem fet diana: sense voler-ho, hem descobert l’oració que diríem espontàniament, que és La nit no la vol ningú (o encara millor: La nit no agrada a ningú). Si l’analitzem, ens adonem que al principi de l’oració presentem el tema (la nit), que és la informació coneguda, mentres que la informació que interessa (¿la vol algú?) apareix al final, tal com correspon al rema. Esta distribució és la mateixa que hi ha en l’oració No t’ha cridat ningú, que ja hem comentat, però amb una particularitat: ara el verb és transitiu (voler) i l’oració conté l’objecte (la nit). En eixos casos especials en què el tema és l’objecte i el rema és el subjecte, hi ha un efecte secundari, i és que recuperem l’objecte amb un pronom feble (la) per a advertir que el primer constituent de l’oració no és el subjecte, com seria predictible, sinó l’objecte.\nEn definitiva, les paraules ningú, cap, res, gens, mai i en cap lloc (o enlloc) aporten sempre una informació remàtica i, per tant, han d’aparéixer cap al final de l’oració, fins i tot quan combinem dos d’estes paraules en una oració (No sabia ningú res, No sabia res ningú) o, encara més, fins i tot quan en combinem tres (Això no ho diria mai ningú enlloc). ¡És un tema ben interessant, el rema! Per cert, esperem que la pel·lícula d’Isabel Coixet no decepcione a ningú (¿diria algú «esperem que a ningú (no) decepcione»?).\nJordi Vilaró Berdusan el 14 febrer 2015 a les 13:15 ha dit:\nBravo, Felip. Aquest tema (o el rema) no es podia explicar millor. Enhorabona!\nJordi Miralda el 16 febrer 2015 a les 17:27 ha dit:\nMolt bé. El que no sé és si la traducció “Res és impossible” per “Impossible is nothing” no és també una altra supeditació al castellà, llengua en la qual la traducció “Nada es imposible” probablement resulta més natural. En tot cas, si es volia preservar l’ordre de la frase anglesa, en català també podríem dir, “D’impossible no hi ha res”, oi?\nÒscar Alegret i Teijeiro el 16 febrer 2015 a les 17:37 ha dit:\nBen d’acord amb l’autor d’aquest article. Fa molts anys, en un curs de correcció l’Albert Jané ens deia una cosa similar amb referència a la frase “Ell mai no ho faria”, que era l’eslògan d’una campanya que en aquella època havia engegat –em sembla– l’Ajuntament de Barcelona per conscienciar la gent del crim que suposa deixar un gos abandonat. En Jané ens explicava que, per a ell, l’estructura natural del català comportava posar “mai” al final de la frase: “Ell no ho faria mai”.\nJes Llastra el 16 febrer 2015 a les 21:48 ha dit:\nVeure els films de la Coixet em fa tant de fàstic com llegir “centrat en justificar”, “en eixos casos especials” ( si la dixi no és clara diríem “en els casos especials” ) o un gavadal de “per a” usats a tort.\nMarc el 17 febrer 2015 a les 4:33 ha dit:\nPerò “per a”, també davant infinitiu, és una forma genuïna. Una genuïnitat que des de l’IEC es retrinxa sistematicament a favor del castellà i del parlar bàrbar de Barcelona…\nJes Llastra el 18 febrer 2015 a les 11:37 ha dit:\n“Per a” s’hauria d’haver abolit en català fa anys. Sona tan castellà com “pel.lícula”; en bon català digueu sempre “film”.\nCisco el 2 març 2015 a les 14:48 ha dit:\nSí, perquè ‘film’ sona més català que el pa amb tomàquet.\nJes Llastra el 5 març 2015 a les 23:15 ha dit:\n“Film” és tan català com “xip”, “pizza” o “flaix”.\nFelip Gumbau Morera el 20 febrer 2015 a les 18:49 ha dit:\nHi han coses que fan més fàstic que eixes. Ho sento: no volia ser fastigós.\nvigilant el 18 febrer 2015 a les 14:16 ha dit:\nParlem d’una obra d’art, no d’un rètol publicitari de l’estil d’aquell “Ell mai no ho faria”, que evidentment s’havia d’escriure “Ell no ho faria mai”.\nEn aquest context artístic del títol de les pel·lícules, que Coixet sol voler poètic (“Another me”, “Ayer no termina nunca”), un títol com “Ningú no vol la nit” per traduir “Nobody Wants the Night” em sembla perfecte. Alto! Si s’ha buscat fer-ho així, que no ho sé, no sé qui ho ha traduït ni amb quina intenció. Si no s’ha fet amb aquesta intenció que dic, llavors tens raó. Però jo diria que la intenció hi és, com hi és també, em sembla, en el títol anglès.\nDavid Arnau el 2 març 2015 a les 10:39 ha dit:\nPuc confirmar que la intenció hi és de totes totes. I que, a més, la frase és dita en boca de la Juliette Binoche en un dels moments més poètics de la pel·lícula. S’agraeixen totes les opinions, però de vegades les coses no es poden jutjar només des de la fredor de la gramàtica pura.\nXavier Borràs el 2 març 2015 a les 11:04 ha dit:\nVaja, quin embolic. Llavors, si seguim la tesi de l’autor de l’article, el gran Salvat-Papasseit hauria hagut d’escriure “Mesquí no és res”, en comptes del gran poema “Res no és mesquí…?”\nSenyor Esteve el 2 març 2015 a les 6:29 ha dit:\nM’ha cridat l’atenció l’última paraula de l’article: “decepcione”\nEl verb “decepcionar” no es troba ni al DIEC, ni al GDLC. Sí que hi és al DCVB (“Causar decepció”) i al DNV (“Decebre”).\nEn canvi, és clar, tots quatre tenen “decepció”.\nLa definició de “decepció” és igual a DIEC, GDLC i DCVB: “Desengany de qui ha estat decebut”. Però al DNV és: “Sentiment de contrarietat de qui no ha trobat resposta a les seues expectatives”\nLa pel·lícula (o el film) de la Coixet ens decepcionarà (o ens decebrà), doncs, segons les expectatives que cadascú en tingui. O no.\nLola el 2 març 2015 a les 10:57 ha dit:\nEn el cas de l’eslògan “Impossible is nothing”, jo diria que l’original anglesa també és una oració desconcertant (Google hi troba mig milionet de resultats, davant els més de 18 milions de “Nothing is impossible”). La publicitat, de vegades, coincideix amb la poesia i fan anar la gramàtica com volen. Com s’ha dit en alguns comentaris anteriors, penso que la intenció poètica és un element que cal tenir en compte.\nPau Vidal el 2 març 2015 a les 11:57 ha dit:\nFelip, constriccions poètiques i publicitàries a part, no puc estar més d’acord amb tu. Et recomano el llibre ‘Canvi d’agulles’, a cura d’Enric Gomà (RBA-LA Magrana), que surt aquesta mateixa setmana. Hi trobaràs un article al respecte que segur que t’interessarà.\nFelip el 25 abril 2015 a les 23:10 ha dit:\nAcabo de llegir ara mateix l’article, Pau, i m’ha alleujat saber que no sóc l’únic que s’adona de l’abús indiscriminat del negar clus. El llibre me l’han portat a Benicarló mos pares, que han estat a Barcelona per a visitar la fira de Sant Jordi. Tant de bo tinga incidència on n’hauria de tindre. Tot lo que he llegit fins ara és molt sensat. Enhorabona!\nAlberto Romano el 31 maig 2016 a les 18:51 ha dit:\nHola Felip. Estoy empezando a estudiar un poco el catalán y al ver el título “Ningú no vol la nit”, me ha surgido esta duda:\n¿Es correcto decir “ningú no…”, o es, como en español, una doble negativa, (por tanto una redundancia) que debería sustituirse por “ningú vol”?


Quatre corredors cecs participaran en la Marató de València\nLes seues guies seran els responsables d'acompanyar-los al llarg dels 42 quilòmetres de recorregut el pròxim diumenge\nAquest diumenge 1 de desembre se celebra la Marató València Trinidad Alfonso EDP, que comptarà amb la participació de quatre corredors amb discapacitat visual greu i els seus guies gràcies a compartetuenergia.com.\nLa plataforma creada per la companyia energètica EDP es va posar en marxa per a permetre que persones amb discapacitat visual greu puguen trobar guies per a eixir a córrer, i compta amb la col·laboració de l’ONCE i de la Federació Espanyola d’Esports per a Cecs.\nQUATRE HISTÒRIES DE SUPERACIÓ\nCarmen Soler, presidenta del Consell Territorial de l’ONCE a Balears, és un exemple de superació, la discapacitat visual greu no l’ha detinguda a l’hora de practicar l’esport que s’ha convertit en la seua passió. Germán Helling, guia amb el qual participa en diferents proves esportives, serà la persona amb la qual correrà els 42K d’aquesta carrera valenciana.\nPer part seua, Lidia Marta Baños és corredora amb resta de visió, una malaltia genètica que li ha fet perdre visió central, però no la seua passió per l’esport. Practica running i també natació, esport del qual ha sigut finalista paraolímpica dues vegades, a Atenes 2004 i Pequín 2008. Roberto Clemente, marit de Lídia, és cec total i practica running amb calçat minimalista (sandàlies de 5 mm de sola o descalç) des de fa quatre anys. També ha practicat diferents esports com el futbol sala per a cecs, goalball o trail running.\nEl dos corrien junts fins que van conèixer compartetuenergia.com. A través de la plataforma van trobar a Leticia Serrano i Fran Tenza, les seues actuals guies, amb els quals s’enfronten al repte de córrer els 10K a València. Totes dues parelles continuen entrenant juntes per a preparar nous reptes sempre que poden, malgrat viure en ciutats diferents.\nJohnny Menéndez és un runner amb discapacitat visual severa, concretament, té una malaltia degenerativa del nervi òptic. La falta d’agudesa i camp visual no li ha impedit practicar el seu esport favorit: el running. Enguany, començarà els 42K de la Marató València Trinidad Alfonso EDP amb Begoña Álvarez, la seua dona i primera guia, qui li assistirà en el cas de necessitar ajuda en aqueixos primers km i Mon Santurio, Josema Díaz i Gilberto Suárez, tres guies de compartetuenergia.com amb els quals entrena habitualment a Astúries.


Mor l'empresari lleidatà Santi Llusera després d'un accident\nNo va poder superar les ferides que es va fer al sortir de la via amb la moto a Àger\nEl conegut empresari lleidatà Santi Llusera Solsona, de 55 anys, va morir a primera hora d’ahir a l’hospital Parc Taulí de Sabadell com a conseqüència de les ferides que es va fer hores abans després de sortir de la via amb la moto que conduïa a la carretera C-12 a l’altura d’Àger. Els Mossos d’Esquadra van rebre l’avís que s’havia produït un sinistre al punt quilomètric 192 d’aquesta via a les 17.52 hores de diumenge i fins allà es van desplaçar agents de la policia autonòmica, bombers, una ambulància, així com un helicòpter del SEM, que el va traslladar fins a l’hospital de Sabadell davant de la gravetat de les ferides que es va fer i de les quals no es va poder recuperar.\nSanti Llusera, nascut a Bellpuig però resident a Alcoletge, era un dels responsables del grup empresarial GLS Prefabricados, l’origen de la qual es remunta al 1964 amb l’empresa Cafisol, dedicada a l’extracció d’àrids a la partida de Grenyana de la ciutat de Lleida i que va fundar el seu pare Tomàs Llusera Fortuny. GLS Prefabricados té diferents plantes de producció a Lleida, Tàrrega, Soses i Almenar i altres punts d’Espanya des d’on es distribueixen materials i productes relacionats amb la construcció, com el formigó, prefabricats per a obra pública i residencial, àrids i altres de vinculats a la fosa.\nLa notícia de la mort de Santi Llusera va causar consternació per la seua estreta vinculació amb el món empresarial, social i esportiu de les comarques de Lleida. Així, era membre de la Cambra de Comerç de Tàrrega i de la Confederació d’Organitzacions Empresarials de Lleida (Coell). Igualment tenia vincles amb el Raimat Golf Club, entitat en què GLS patrocina un torneig infantil, i amb l’ICG Força Lleida, conjunt que ahir va expressar consternació com també van fer moltes altres entitats.\nEl funeral per Santi Llusera, que estava casat amb la també molt coneguda empresària del món de l’hostaleria Montse Sainz de la Maza i amb qui tenia un fill de nou anys, Pepe, es farà demà dimecres, a les 19.00 hores de la tarda, als jardins del tanatori de Lleida. Aquell mateix dia també estaraà oberta la capella ardent a partir de les 9.00 del matí.


La Ràdio Social de la UEC La Clau ja és una realitat\nInici > La Ràdio Social de la UEC La Clau ja és una realitat\nLa UEC La Clau de Manresa començarà, a partir del gener, un taller de ràdio que permetrà als joves del centre aprendre a fer ràdio, gràcies al projecte de GediMedia, i que culminarà amb l’emissió de la Radio Social a Ivoox. La Ràdio Social s’ha pogut impulsar gràcies a una col·laboració de l'Obra Social de La Caixa  que també ha cregut en la proposta.\nEl projecte de la Radio Social és un dels projectes puntals de GediMedia, que pretén acostar la radio als joves de la UEC ‘La Clau’, un servei que gestiona Gedi. I ho farà d’una forma pràctica, divertida i enriquidora. Els alumnes aprendran a cercar, escriure i locutar notícies i esports, realitzar programes musicals, producció i edició de programes, edició d’àudios i creació d’una pàgina web de la Ràdio Social entre altres.\nEls tallers de la Ràdio Social aniran a càrrec de Norman López, periodista de GediMedia, peu de pista a les retransmisions del Bàsquet Manresa a Ràdio Manresa-La SER, produïdes per GediMedia, i corresponsal de RAC1 a la Catalunya Central.\nSource URL: https://gedi.org/article/la-radio-social-de-la-uec-la-clau-ja-es-una-realitat


Els hortolans reben les claus i els contractes dels Horts de Terres Primeres — Comú d'Encamp | Principat d'Andorra Comuencamp\nEsteu aquí: Inici / Notícies / Els hortolans reben les claus i els contractes dels Horts de Terres Primeres\nEls hortolans reben les claus i els contractes dels Horts de Terres Primeres\nLes parcel·les seran conreades d’abril a novembre\nLa sala de Consell de Comú d'Encamp ha estat l'escenari, aquest dijous, del lliurament de les claus i dels contractes de les parcel·les dels horts de la gent gran situats a Terres Primeres. L’acte ha estat encapçalat pels cònsols d’Encamp, Jordi Torres i Esther París, pel conseller Joan Sans i per la directora del projecte dels horts de la Fundació Julià Reig, Ester Segura.\nEnguany s’han concedit un total de 41 parcel·les (2 més que en l’edició anterior), havent resolt així 41 de les 46 demandes realitzades. Pel que fa als hortolans, aquesta edició n’hi ha 10 de nous.\nEl cònsol major, Jordi Torres, ha desitjat a tots els hortolans una bona collita i els ha encoratjat a retrobar-se l'any vinent amb les mateixes ganes que enguany. A més, el cònsol ha indicat que els hortolans podran començar a treballar a partir de l’1 de maig.\nTorres ha comentat que l’any vinent ‘la voluntat del Comú és poder ampliar les parcel·les per intentar donar servei a totes les demandes formulades, i no haver de deixar a cap padrí fora d’aquesta activitat’\nPer cloure l’acte s'ha ofert un berenar a tots els assistents.\nEls projecte dels horts\nL'any 2006 es va posar en marxar el projecte amb un total de 17 parcel·les i actualment es disposa de 41 horts, d'uns 50 metres quadrats, que són cedits per a l'ús personal.\nAquesta iniciativa va néixer de la mà de la Fundació Julià Reig i gràcies a la cessió de terreny per part de la senyora Maria Moles de Casa Sant Antoni, amb la finalitat de cedir un espai on la gent gran pogués realitzar una activitat a l’aire lliure que els permetés incentivar la comunicació i les relacions socials entre els hortolans i hortolanes, així com millorar la seva qualitat de vida guanyant en autonomia a través d’una activitat física senzilla i útil.\nEntrega claus hortolans-001.jpg\nEntrega claus hortolans-002.jpg\nEntrega claus hortolans-003.jpg\nEntrega claus hortolans-004.jpg\nEntrega claus hortolans-005.jpg\nEntrega claus hortolans-006.jpg\nEntrega claus hortolans-007.jpg\nEntrega claus hortolans-008.jpg\nEntrega claus hortolans-009.jpg\nEntrega claus hortolans-010.jpg\nEntrega claus hortolans-011.jpg\nEntrega claus hortolans-012.jpg\nEntrega claus hortolans-013.jpg\narxivat sota: Gent gran, Horts de Terres Primeres


La poesia de la paraula en psicoanàlisi. Obres completes de Pere Folch. Volum 3 - Monografies de Psicoteràpia, Psicoanàlisi i Salut Mental La poesia de la paraula en psicoanàlisi. Obres completes de Pere Folch. Volum 3 - Monografies de Psicoteràpia, Psicoanàlisi i Salut Mental\nAltres llibres disponibles a la botiga\nInici / Botiga / La poesia de la paraula en psicoanàlisi. Obres completes de Pere Folch. Volum 3\nquantitat de La poesia de la paraula en psicoanàlisi. Obres completes de Pere Folch. Volum 3\nEscalfament global, angoixa i indiferència (I)\nPresentació del llibre “l’Inconscient a la feina” a l’Institut INNOVA\n© 2019 Monografies de Psicoteràpia, Psicoanàlisi i Salut Mental


Potries impulsa la instal·lació de comptadors intel·ligents d’aigua a totes les llars – Ajuntament de Potries\nEts aquí: Inici / Potries impulsa la instal·lació de comptadors intel·ligents d’aigua a totes les llars / NOTICIES / Potries impulsa la instal·lació de comptadors intel·ligents d’aigua a to...\nPotries impulsa la instal·lació de comptadors intel·ligents d’aigua a totes les llars\nEls comptadors d’aigua intel·ligents estaran a totes les llars de Potries enguany\nL’Ajuntament de Potries ha començat el procés de substitució de tots els comptadors d’aigua convencionals per models que permeten la tele lectura i que possibiliten l’estalvi del 70% de l’aigua desaprofitada. S’invertiran 190.000 euros procedents de diverses línies de subvencions de la Diputació de València\nLa renovació del parc de comptadors d’aigua per aparells que fan possible la tele lectura culminarà al poble, amb la substitució d’un total de més de 800 unitats, al llarg del 2021. Els passos pel reemplaçament íntegre que permetrà un considerable estalvi en la compra d’aigua en alta ja han començat. El sistema permet a la ciutadania, entre tot un seguit d’avantatges, conéixer en temps real el seu consum i configurar alarmes que avisen en cas que se supere un consum determinat o detectar, fins i tot, una fuita. A través de l’accés a la plataforma de la Diputació els propietaris dels habitatges poden entrar al seu perfil de consum i saber amb exactitud quant gasten per períodes mensuals, setmanals, diaris o per hores.\nAmb aquesta nova tecnologia se suprimeix la lectura ordinària dels dispositius que havien de fer els operaris de manteniment i per tant s’ajusten als consums en temps reals.\nLa substitució de comptadors ordinaris per qui possibiliten la tele lectura la porta a terme el servei municipal com a part de la línia d’inversions del cicle integral de l’aigua destinada a «disposar d’unes infraestructures modernes i oferir als abonats un millor servei el dia a dia», tal com s’informa des de l’Ajuntament.\nAlhora que es canvien els aparells, s’instal·len en llocs estratègics uns concentradors que permeten recollir tots els senyals que emeten i fer-los arribar als servidors de les oficines centrals. Aquestes dades, una vegada, el sistema estiga operatiu, es gestionaran centralitzadament i permetran un gir al servei de facturació als clients. En un primer moment, el desplegament dels comptadors s’ha començat a implementar a les zones perifèriques del poble, entre les quals hi ha la zona industrial i els àmbits residencials amb estructura de finques.\nEn total s’invertiran 190.000 euros procedents de tres línies de finançament de la Diputació de València. El programa Smart City, impulsat pel departament de Modernització, el pla Reacciona de l’àrea de Medi Ambient i els ODS (Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides) del pla d’Inversions de l’entitat provincial. Els informes elaborats pels tècnics municipals avalen la importància d’aquesta inversió atés que l’ajuntament assolirà un estalvi del 70% de l’aigua desaprofitada, és a dir 45.000 m³.\nL’alcaldessa, Assumpta Domínguez, ha assenyalat que «volem avançar en l’estalvi econòmic, l’eficiència energètica i la transparència en la gestió quotidiana del servei municipal de l’aigua. La implementació de noves tecnologies mitjançant comptadors a distància facilita al veïnat el seu consum d’aigua en tot moment i, per tant, en potencia la informació i afavoreix l’estalvi d’aigua i un ús encara més responsable».\nLa primera edil ha fet valdre la iniciativa per què ”ens permetrà seguir caminant cap a la consolidació d’un model de bon govern i de poble sostenible”.\n16/03/2021 /by CULTURA\nhttps://potries.org/wp-content/uploads/2021/03/Comptadors-daigua-Potries-1200x600-c-default.jpg 600 1200 CULTURA https://potries.org/wp-content/uploads/2020/06/ajuntament-potries.png CULTURA2021-03-16 19:56:012021-03-16 19:56:01Potries impulsa la instal·lació de comptadors intel·ligents d’aigua a totes les llars\nBIBLIOTEQUES QUE ALIMENTEN: PLANIFICANT UN MENÚ SALUDABLE I SOSTENIBLE Guia d’Actuació davant de la Violència de Gènere


El TC admet a tràmit un recurs de Mireia Boya i Anna Gabriel | ACN | Política | El Punt Avui\n19 setembre 2018 13.05 h\nEl TC admet a tràmit un recurs de Mireia Boya i Anna Gabriel\nDemanen que la causa del procés es traslladi del Suprem al TSJC\nLes dues exdiputades de la CUP van demanar empara al tribunal al·legant vulneració de drets fonamentals\nEl TC admet a tràmit un recurs de Mireia Boya i Anna Gabriel Arxiu.\nEl Tribunal Constitucional ha admès a tràmit un recurs d’empara presentat per la defensa d’Anna Gabriel i Mireia Boya el passat mes de març on demanava que sigui el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) qui es faci càrrec de la causa per rebel·lió oberta al Tribunal Suprem. Fonts de la CUP han confirmat la decisió del tribunal, que encara no s’ha notificat. L’admissió a tràmit suposa només un tràmit previ per tal que els magistrats del TC entrin a debatre el fons de la qüestió i determinin si s’ha vulnerat algun dret fonamental. Fins que no es resolgui el recurs, però, la defensa de les dues cupaires no podrà portar el cas fins als tribunals europeus.\nLa defensa de les dues exdiputades de la CUP va presentar el recurs d’empara davant del TC un cop que el Suprem va tancar la porta a plantejar un trasllat de la causa al TSJC. La Sala Penal ja va rebutjar la qüestió de competència plantejada per la CUP al gener.\nAra, el TC admet a tràmit el recurs d’empara i estudiarà si realment és el TSJC qui s’hauria d’haver fet càrrec de la causa i si hi ha hagut vulneració de drets fonamentals. A l’escrit de la CUP, es citen drets del Conveni Europeu de Drets Humans, com el de ser jutjades “per un tribunal independent, imparcial i prefixat per la llei” o el de tenir una “tutela judicial efectiva”.\nEl TC ha anat admetent diversos recursos d’empara plantejats per les defenses dels encausats del procés. Ho fan perquè formalment estan ben plantejats i perquè no hi ha jurisprudència anterior dels casos que plantegen. Ara bé, fins que el TC no resolgui (ja sigui donant-los la raó o desestimant els recursos), les defenses no podran portar el cas a la justícia europea.\nUn dels últims va ser la setmana passada, quan el TC va admetre a tràmit per unanimitat un recurs d’empara presentat per la defensa de l’expresidenta del Parlament, Carme Forcadell, contra la decisió del Suprem de rebutjar la recusació del jutge instructor Pablo Llarena.\nGabriel està processada per desobediència i no es va presentar al Suprem a declarar quan Llarena la va citar. Actualment viu a Suïssa i Llarena mai va emetre ordre europea de detenció sobre ella. Ara bé, sí que seria detinguda en cas de tornar a l’Estat. En el cas de Boya està també processada per desobediència i sobre ella no pesen mesures cautelars.


Venda a l'engròs d'aranya PC-8221 Aranya de planeta rodó aranya personalitat aranya aranya simple Fabricant i proveïdor | Langsheng\nAranya PC-8221 Aranya rodona planeta aranya personalitat aranya aranya senzilla\nMida: 80/110/160 * 10 cm de diàmetre\nProcés: polit, pintura al forn\nColor: bronze, metall, negre sorra\nFont de llum: G9 * 8\nAplicació: sala d'estar, dormitori, menjador, negoci\nSuport: personalització del color i la mida\nDesperta el sostre i deixa ballar la llum en entorns moderns. Aquest conjunt de dissenys d’il·luminació de la col·lecció Skyler us ofereix múltiples opcions per decorar la vostra llar dolça. Aquest llum d'aranya de llautó geomètric d'or de 5 llums Uolfin està dissenyat amb un marc geomètric modern i un elegant acabat daurat profund per afegir l'atractiu minimalista a la vostra habitació. Si voleu una sala d'estar moderna o busqueu idees de llum d'aranya descarades per afegir-les a un menjador, un dormitori o un vestíbul / entrada, aquest llum d'aranya geomètric d'or profund i lineal de 5 llums de la col·lecció Skyler és una opció versàtil.\nCONTEMPORÀNIA MODERNA: Cerqueu una aranya geomètrica moderna i descarada per substituir la llum del sostre obsoleta o qualsevol altre aparell penjat? Aquest llum d'aranya modern, penjoll d'or de 5 llums de llautó, penjat per Uolfin, ofereix un acabat daurat modern i modern amb un estil de vela clàssic\nAnterior: Aranya PC-209 Aranyes residencials de ferro forjat, aranyes de personalitat, aranyes de menjador senzilles\nPròxim: Aranya PC-8293 Cristall llum de luxe llum d'aranya personalitat aranya aranya simple aranya\nLàmpada de sobretaula Night Rod amb acabat en bronze xapat SP-10014\nLlum de paret 33770 Court retro simple modern Europ ...


Gran pastor australià pirinenc barrejat - Gossos\nThe Great Pyrenees Australian Shepherd Mix, és un gos de raça mixta resultant de la cria del pastor australià i el Gran Pirineu. El pastor australià té un fons i un instint ramaders molt forts i el Gran Pirineu té més fons de protecció. Això probablement farà que sigui un gos gran que ho faci millor en temps fred. Com és i com actua aquesta raça mixta? És més com el pastor australià o el Gran Pirineu? Aquestes són les preguntes que intentarem respondre a continuació. Continueu llegint a continuació per veure imatges, vídeos i obtenir més informació sobre la preciosa pastora australiana Mix. Tot i que realment us recomanem que adquireu tots els animals mitjançant un rescat, entenem que algunes persones poden passar per un criador per aconseguir el seu cadell de pastor australià del Gran Pirineu. És a dir, si tenen a la venda algun cadell de pastor australià del Gran Pirineu. Si esteu interessats en ajudar els rescat d’animals a recaptar diners, feu el nostre qüestionari. Cada resposta correcta es dóna per ajudar a alimentar els animals del refugi.\nThe Great Pyrenees Australian Shepherd Mix, és un gos de raça mixta resultant de la cria del pastor australià i el Gran Pirineu. El pastor australià té un fons i un instint ramaders molt forts i el Gran Pirineu té més fons de protecció. Això probablement farà que sigui un gos gran que ho faci millor en temps fred. Com és i com actua aquesta raça mixta? És més com el pastor australià o el Gran Pirineu? Aquestes són les preguntes que intentarem respondre a continuació. Continueu llegint a continuació per veure imatges, vídeos i obtenir més informació sobre la preciosa pastora australiana Mix.\nTot i que us recomanem que adquiriu tots els animals mitjançant un rescat ,entenem que algunes persones poden passar per un criador per aconseguir el seu cadell de pastor australià del Gran Pirineu. És a dir, si tenen a la venda algun cadell de pastor australià del Gran Pirineu.\nAquí teniu algunes imatges del pastor australià del Gran Pirineu\nHistòria de la barreja de pastors australians del Gran Pirineu\nEl pastor australià té un passat i un llinatge bastant vagos. Per aquest motiu, el seu nom és una mica enganyós. En realitat, l’Aussie es deia el següent abans del seu nom actual: pastor espanyol, gos pastor, Bob-Tail, pastor nou mexicà, pastor de Califòrnia i pastor australià. Hi ha molta gent que creu que la raça es va originar a la regió bascaEspanyaon eren utilitzats pels pastors. La idea és que aquells pastors van emigrar a la costa oest dels Estats Units a través d’Austràlia i van portar els seus gossos amb ells. Tot i que els orígens no estan totalment consensuats, hi ha un acord que es va desenvolupar a l’oest d’Amèrica del Nord al segle XIX i principis del XX. Una teoria sobre on van obtenir el seu nom és que van rebre el nom de les ovelles importades que pasturaven.\nQuan es van utilitzar gossos com aquest principalment com a material de treball,pastorsestaven molt més interessats en les habilitats laborals dels gossos que en la seva aparença. Com a resultat, amb el pas del temps, els pastors van entrellaçar gossos que creien que produirien millors treballadors per al clima i el paisatge donats. El paisatge va tenir un paper important en l’aspecte dels gossos.terrai les condicions meteorològiques eren similars a les d’Europa. Europa és d’on provenien la majoria d’aquestes races, de manera que les races existents i la seva descendència van funcionar bé allà.\nTanmateix, es necessitaven diferents gossosOest americà, ja que les condicions eren molt diferents de les de l'Est. Ramats d 'ovelles espanyoles, coneguts com elChurraes van introduir per al menjar. Els pastors van portar gossos espanyols que es van demostrar capaços de treballar en un territori salvatge i perillós. Aquests gossos eren molt apreciats per la seva capacitat de ramat i protecció dels depredadors a la zona oberta.Cria selectivadurant moltes generacions es van centrar en aspectes del gos que el van permetre funcionar com un gos de cria eficaç a l'Oest americà. Havia de suportar el clima sever; tenir molta velocitat, atletisme, energia i resistència; i ser intel·ligent, flexible i independent; mentre es manté obedient.\nIncreïbles vídeos de cadells de pastors australians del Gran Pirineu\nMida i pes de la gran barreja de pastors australians dels Pirineus\nGran pastor australià dels Pirineus, personalitat de la barreja\nCom tots els híbrids, heu de mirar als pares per obtenir una bona lectura sobre com es comportaran probablement. L'Aussie és un dels gossos més dolços que mai us trobareu i el Gran Pirineu és més protector. Tel Gran Pirineu és un excel·lent gos guardià simplement per la seva mida i és el que es va fer per fer-ho. Va ser criat per ser vigilant de ramats d’ovelles. No obstant això, el seu temperament real no és propici per a la protecció. És només un gos gran.S’haurien de portar bé amb altres animals si també s’exposen i es socialitzen correctament. Són una mica capaços d’independitzar-se, o sols, quan la casa és sorollosa o plena. Respon bé al reforç positiu, com tots els gossos. Ha de ser bastant afectuosa i gaudir de passar molt de temps amb tu. No planifiqueu deixar-la sola durant llargs períodes, ja que ell no anirà bé sol. Vol estar amb el grup.\nGran pastor australià barreja salut dels Pirineus\nGreat Pirineus Australian Shepherd Mix Care\nAquest serà un gos amb molt de vessament.Però dependrà molt de quin d'aquests gossos agafi després. El Pirineu té els cabells extremadament llargs i deixarà anar com un boig.Estigueu preparats per pintar-los unes quantes vegades a la setmana. Sigui com sigui, prepareu-vos per invertir en un bon buit si voleu mantenir els terres nets. Doneu-los banys segons calgui, però no tant que us ressequi la pell. No lligueu mai el vostre gos fora; això és inhumà i no és just per a ell.\nPlanifiqueu portar-los a caminar i fer excursions extremadament llargues per mantenir el nivell d’energia baix. Aquesta barreja tindrà molt probablement un alt nivell d’energia, ja que tots dos gossos tenen una energia superior. Aquest exercici evitarà que siguin destructius. Un gos cansat és un bon gos.\nGran pastor australià barrejat pastor australià\njack russell beagle mix cadell\nshar pei lab mix cadell


NOU CATÁLEG NEWS KARMAN 2022 - Vila Import % %\nNOU CATÁLEG NEWS KARMAN 2022\nPosted on 31 març 2022\nPresentem el nou catàleg de la firma d´il·luminació italiana Karman.\nAquesta nova col·lecció 2022 explica la veritat del nostre temps: Karman la titula com un planeta orientat al progrés, però encara pres en el malbaratament i ús de materials que omplen els pulmons i apaga la seva aura vital.\nLeda, Pois, Abachina i Agua són els llums que ens guien al viatge.\nQuatre noves làmpades de disseny que uneixen innovació, rendiment i eficiència sense renunciar a aquest inconfusible toc de creativitat i dinamisme.\nLlums originals amb dissenys moderns que trenquen amb la il·luminació tradicional


Agence France-Presse - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: AFP)\nL'Agence France-Presse (AFP) és l'agència de notícies més antiga del món i una de les majors, juntament amb Reuters i Associated Press. AFP té seu a París, amb centres regionals a Washington DC, Hong Kong, Nicòsia, Montevideo i oficines en 110 països. Transmet notícies en francès, anglès, castellà, àrab, alemany, portuguès i rus.\nPremsa, indústria mediàtica i mitjà de comunicació de massa\n1835 , París\nFabrice Fries (–)\nL'agència es va fundar el 1835 per un traductor i publicista parisenc, Charles-Louis Havas, com a Agència Havas. Dos dels seus empleats, Paul Reuter i Bernhard Wolff després van instal·lar agències de notícies rivals a Londres i Berlín respectivament. A fi de reduir despeses i desenvolupar una àrea en el negoci, els fills de Havas, qui els van succeir el 1852, van signar acords amb Reuter i Wolff, atorgant a cada agència de notícies una zona de reportatge exclusiva en diferents parts d'Europa.\nAquest acord va durar fins als anys 1930, quan la invenció de la comunicació sense fil a ona va millorar i va reduir els costos. Per a millorar l'abast de Havas en els seus reportatges en un moment de gran tensió nacional, el govern francès va finançar fins a 47% de les seves inversions. Quan Alemanya va envair França el 1940, l'agència va ser presa per les autoritats i reanomenada Agence Française d'Information (AFI, Agència Francesa d'Informació), encara que la companyia de publicitat mantenia el nom de Havas. El 20 d'agost de 1944, mentre els aliats es traslladaven a Paris, un grup de periodistes de la Resistència Francesa va prendre les oficines de l'AFI i van publicar el primer informe de la ciutat alliberada sota el nom d'Agence France-Presse.\nEstablerta com una empresa estatal, l'AFP es va encarregar en els anys post-guerra a desenvolupar la seva pròpia xarxa internacional de corresponsals. Un d'ells va ser el primer periodista a reportar la mort de Ióssif Stalin, el 6 de març de 1953. El 10 de gener de 1957, el Parlament de França va establir la independència de l'agència. Des de llavors, la proporció dels ingressos de l'agència per subscripcions de departaments del govern ha disminuït. En 1982, l'agència va començar a descentralitzar les seves decisions i va construir a Hong Kong un dels seus quatre centres regionals autònoms. Cada regió té el seu propi pressupost, director administratiu i cap de redacció.\nEl setembre de 2007, la Fundació AFP va ser llançada a fi de promoure majors estàndards de periodisme a nivell mundial.\nSeu de l'AFP a París. Mateixa d'abans, vista de més lluny.\nL'AFP disposa d'un estat particular definit per la llei del 10 de gener de 1958. Per això és "un organisme autònom dotat de la personalitat civil i el funcionament de la qual està assegurat seguint les regles comercials". La seva missió és llavors la d'"investigar tant a França com a l'estranger els elements d'informació completa i objectiva" i de "posar-la a la disposició de l'usuari". El Consell d'Estat la va qualificar d'òrgan de dret privat en una opinió d'assemblea del 10 de juny de 2004 relativa a l'estatut jurídic del seient de l'Agència.\nGlobalment, els especialistes de dret públic s'atenen, no obstant això, a fer-lo una persona de dret públic sui generis o innominada (Jean Waline). L'AFP és administrada per un consell d'administració de 16 membres:\n8 representants dels directors d'empreses franceses de publicació periodística quotidiana\n2 representants del personal de l'AFP\n2 representants de la radiodifusió-televisió francesa\n3 representants de serveis públics: el Primer Ministre, el ministre d'economia, de finances i de la indústria i el ministre d'afers exteriors nomenant cadascun a un representant\nel president director general (PDG), triat per un consell d'administració a part dels seus membres, triat almenys per 12 veus per a un mandat d'una durada renovable de 3 anys.\nLa llei de 1957 va instituir igualment un consell superior de 8 membres, qui vetllen pel compliment de l'AFP en la missió que li és concedida pels seus estatuts; aquest és susceptible a rebre les queixes dels usuaris o de professionals, i de sancionar al PDG. Està qualificat com a jurisdicció administrativa especial (Jean Waline) o d'una autoritat administrativa independent (Informe 2001 del Consell d'Estat).\nEl seu estatut particular l'autoritza a no tenir director de publicació. Escapa doncs del sistema clàssic de la responsabilitat penal en cascada prevista per la llei de 1881 sobre la llibertat de premsa. Per això, el PDG de l'AFP no és responsable d'escrits de la seva agència.\nL'AFP no disposa de capital ni accionistes, solament de dotacions de fons propis. El seu estatut li prohibeix ser directament subvencionat per l'Estat. Depèn dels seus recursos comercials, però el 40% del volum de negocis en 2004 prové d'abonaments de serveis públics dependents del govern francès. El primer client i el membre important del consell d'administració, de fet l'Estat mateix, fixa el preu del seu abonament segons els mitjans que requereixi atribuir a l'Agència. Cada any, en el moment de la discussió del pressupost, els representants de l'Estat tenen en efecte un vot preponderant.\nA pesar d'aquest pes financer de l'Estat, els periodistes reivindiquen la independència absoluta de la línia editorial de l'agència. El novembre de 2003, l'empresa va signar un contracte d'objectius i de mitjans amb l'Estat per a restablir des de 2007 una situació financera preocupant. Aquesta va involucrar per altra banda la venda del seient històric de l'Agència (lloc de la Borsa a París) per arrendament financer.\n2005 – present: Pierre Louette\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Agence France-Presse\nWeb oficial de l'AFP\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Agence_France-Presse&oldid=23662062»\nDarrera modificació: 28 maig 2020 a les 09:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 maig 2020 a les 09:53.


Dia Internacional de la Joventut | català\nSeleccciona un mes juliol 2020 juny 2020 maig 2020 abril 2020 març 2020 gener 2020 desembre 2019 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 agost 2019 juliol 2019\nSignatura del conveni de col·laboració amb el CIPDH de la UNESCO\nL'Associació Internacional de Ciutats Educadores vol celebrar el Dia Internacional de la Joventut, el 12 d'agost, compartint algunes publicacions i algunes experiències de les ciutats associades.\n18-07-2017 Dia Internacional\nSegons dades de les Nacions Unides, els joves representen el 18% de la població mundial, és a dir, 1.200 milions de persones. El 87% d’aquests viu en països en vies de desenvolupament. Els seus ideals, la seva energia i la seva visió són, doncs, essencials per al desenvolupament de les seves societats. Al mateix temps, la població jove s’enfronta en el seu dia a dia a problemes d’accés limitat a l’educació, a la salut, l’ocupació, a l’habitatge.\nEls governs locals tenen un paper destacat a l’hora de donar resposta a aquests reptes. Els presentem una selecció de bones pràctiques de ciutats membre de l’AICE que aborden algunes temàtiques rellevants per a la joventut com ara l’autonomia, la participació, l’educació per la pau, la transició escola-treball, l’economia cooperativa, etc.\nBrussel·les – Israel –Palestina: per a una millor comprensió\nLeón – Promotors ciutadans\nÉvora – Nosaltres proposem!\nGeneral Alvear – Cooperativa escolar Alternativa jove\nArgamasilla de Calatrava – Programa Estudi-Treball\nTrobareu més experiències aquí\nVolem compartir també algunes publicacions que ha editat l’Associació on els joves són els protagonistes principals.\nQuadern de debat de la Delegació per a Amèrica Llatina: Políticas de Juventud en América Latina\nQuadern de debat de la Delegació per a Amèrica Llatina: Ciudad, infancias e inclusión\nProgrames de les Nacions Unides per a la Joventut\nObservatori de la joventut per a Amèrica Llatina i el Carib\nUnitat temàtica de Joventut de Mercociudades\nCapital Europea de la Joventut\nFòrum Europeu de la Joventut\nFons Europeu per a la Joventut


El projecte s'emmarca en l'estratègia de reducció de la pobresa establerta pels municipis de Telpaneca i Yalagüina, i pretén millorar les condicions d'accés a una feina digna i estable a través d'iniciatives de desenvolupament econòmic local. Es donarà suport a iniciatives productives de 42 famílies i s’enfortiran els processos de concertació local per a la governabilitat democràtica. Per assolir aquests objectius es preveu actuar en tres àrees d'intervenció: 1) Formació per a petits emprenedors sobre planificació empresarial, plans de negocis, comercialització, control financer, etc.; 2) Creació d'un fons de rehabilitació de l'economia local per oferir microcrèdits; i 3) Enfortiment de capacitats municipals per al seguiment de les activitats productives del projecte.\nEn primer lloc es va realitzar el diagnòstic participatiu de les iniciatives de desenvolupament seleccionades, que corresponen a la Cooperativa de servicios agropecuarios fuente de bendición Los Lirios de Telpaneca, la Cooperativa de producción y comercialización de fresas y productos no tradicionales y hortícolas de Las Sabanas, i a la Cooperativa de producción y comercialización de artesanías de bambú de Yalagüina. Aquest procés va permetre identificar com es va constituir l’entitat, l’estatus legal, la composició i els punts forts i febles que tenen. La selecció de les famílies beneficiàries es va dur a terme sobre la base dels següents criteris: participació activa en els col•lectius i en activitats productives; pràctiques respectuoses amb el medi ambient; disposició a fer feina amb metodologies de grups solidaris. També s’aplica l’equitat de sexes. D’aquesta manera, els beneficiaris corresponen a: cCooperativa de Telpaneca: 11 dones; cooperativa de Las Sabanas: 15 homes i 4 dones; i cooperativa de Yalagüina: 13 homes i 2 dones. Es varen impartir dos tallers sobre gestió de petits negocis i administració dels crèdits, amb la participació de 29 i 15 cooperativistes respectivament, i un sobre comptabilitat i pla de negocis, en què participaren 60 membres de les cooperatives. D’altra banda, es varen elaborar els plans de negoci de les tres iniciatives: a la cooperativa de Telpaneca: reforç de l’avantatge de la bona qualitat, el baix nivell de químics i el fàcil accés al mercat, mitjançant un rigorós control de la qualitat i seguretat alimentària. La cooperativa preveu integrar a la seva oferta comercial a mig termini gelats i iogurts de diferents gustos. A Yalagüina millora de l’estructura organitzativa per al bon funcionament de la cooperativa. A la cooperativa de Las Sabanas: gestió a mig termini d’un centre d’emmagatzemament amb equipament complet que permeti als productors consolidar volums de producció i reduir les pèrdues. A més es proposa introduir el processament de les maduixes menys atractives a la venda directa com a polpa, confitures, licors, etc. Es va constituir el fons rotatori, que es crea a partir dels fons aportats pel donant, els quals són adscrits com a propietat del municipi respectiu i són administrats per la UCOM a través del fons de rehabilitació de l’economia local (FREL). Es va dur a terme el procés de promoció dels crèdits, les entrevistes amb els sol·licitants i la verificació del compliment de les condicions. L’equip tècnic responsable analitzà les dades i elaborà una proposta, que el comitè de crèdit local aprova o rebutja. D’aquesta manera es varen atorgar quatre crèdits per a l’elaboració de productes làctics a Telpaneca; cinc per a la producció de bambú i comercialització d’artesania a Yalagüina; i nou per al conreu de fraula i patata a Las Sabanas, Corresponen a 12 homes i 6 dones. El seguiment es fa a través del FREL, amb nou tècnics municipals que participen en l’assessorament en la gestió i seguiment dels petits negocis que han rebut els crèdits.


3 min. Barcelona 07/02/2017 11:51\nEl ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, té dubtes sobre qui va ser el responsable de gravar la conversa que van mantenir el 2014 el seu antecessor, Jorge Fernández Díaz, i el llavors responsable de l' Oficina Antifrau de Catalunya, Daniel de Alfonso, al despatx del ministre. "Si s'hagués sabut", ha dit sobre qui va gravar Fernández Díaz, "hauria tingut unes conseqüències jurídiques, però és que sembla que no es va saber qui va ser".\nEn una entrevista a Onda Cero recollida per Europa Press, Zoido ha assegurat que ara no existeix cap sistema d'enregistrament al despatx oficial del ministre de l'Interior, però que "no sap si n'hi ha hagut o no n'hi ha hagut" en el passat.\nCom ja va dir la setmana passada, Zoido ha insistit que l'enregistrament "no existeix" a Interior. "Desconec què va passar. Si hi ha dues versions, em quedo amb la de Fernández Díaz", ha comentat abans d'afegir que no "ha tingut ni la curiositat de veure què deia" la recerca interna que es va enviar a la Fiscalia. Amb el seu antecessor, ha dit, hi parla sobretot per interessar-se pel seu estat de salut, després d'haver superat un càncer.\n"Aquí no existeix cap Fiscalia que afini"\nEn aquest sentit, ha sostingut que "no ha conegut i que li estranya molt" que hi hagués una sèrie d'agents de la Policia encarregats d'allò que s'ha conegut com a operació Catalunya, amb l'objectiu de contrarestar els plans independentistes. "Aquí no existeix cap Fiscalia que afini", ha precisat, abans de subratllar que "la Policia no està al servei de cap partit".\n"Davant la notícia d'un diari digital, jo també he llegit que l'aleshores ministre de l'Interior negava els fets", ha comentat Zoido en ser preguntat per la informació del diari 'El Independendiente' que assenyala que va ser Fernández Díaz qui va autoritzar que es gravés la seva entrevista amb Daniel de Alfonso.\nPer això, l'exdirector adjunt operatiu (DAO) de la Policia Eugenio Pino va encarregar al responsable de la Unitat Central de Suport Operatiu (UCAO), Enrique García Castaño, que li facilités una minigravadora.\nZoido ha repetit diversos cops que "creu en la paraula" de Fernández Díaz i ha recordat que aquest cas va ser arxivat tant per la Fiscalia com pel Tribunal Suprem. "Convé mirar cap endavant perquè res del que s'ha denunciat s'ha tingut en compte. Deixem-ho en un capítol molt desagradable", ha demanat el ministre.\nJuan Ignacio Zoido creu que els independentistes catalans van cometre l'"error" de no entendre que la consulta sobiranista del 9 de novembre del 2014 no va reflectir el resultat que ells haurien volgut inicialment.\nAssegura que no va ser un error permetre aquella consulta, sinó que van ser els independentistes els que, a més de convocar una consulta prohibida pel Tribunal Constitucional, van cometre aquest error d'interpretació. "Van fer en el seu moment un referèndum que estava prohibit pel Tribunal Constitucional i haurem de seguir emparant-nos en la llei perquè no segueixi aquesta deriva d'incompliment de la llei", ha assenyalat.\nI és que Zoido ha resumit el pla del govern espanyol per a Catalunya en un " diàleg per fer entrar en raó qui vol abandonar la llei" i "aplicar amb fermesa la llei en el supòsit d'aquells que mitjançant el diàleg no recapacitin i s'obstinin a dur a terme mesures clarament il·legals, com ara un referèndum".\nEn aquesta línia, ha insistit que un referèndum no pot ser autoritzat pel president del govern espanyol, Mariano Rajoy, sinó que ha d'"autoritzar-lo el poble espanyol" i aquest no l'autoritza. Així, ha apostat per dialogar i treballar i ha destacat que així ho fa l' administració central en l'àmbit de les seves competències i amb diàleg amb la Generalitat.


Inny River Lodge Moate Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nInny River LodgeBallycorkey, Ballynacarrigy, Mullingar, Co. Westmeath, Moate, Moate, Irlanda - Veure al mapaExcepcional9,4Basada en80comentarisInny River LodgeVeure més fotos"Very friendly welcome by Anne. She is a delight. The room wa..."MFranceVeure més fotosVeure totes les 18 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Moate, vosté es sentirà com a casa a Inny River Lodge, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Inny River Lodge també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Moate. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei de cangur, servei de bugaderia, àrea de TV/saló compartit. L'ambient de Inny River Lodge es reflexa en cada habitació. calefacció, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Inny River Lodge.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Despedida en Barco a Playa de Aro - D-aventura.com\nLANDING / Platja d'Aro / Despedida en Barco a Playa de Aro\nDespedida en Barco a Playa de Aro\nSens dubte, la Despedida en Barco a Playa de Aro és una de les activitats més divertides, originals i inoblidables per poder gaudir amb els amics.\nA D-Aventura et proposem l’activitat Despedida en Barco a Playa de Aro, on et podràs relaxar, refrescar en una cala espectacular, practicar l’snorkel, jugar al mar amb els matalassos, trampolí flotant... A més, tindreu a la vostre disposició un DJ a bord per animar la Despedida en Barco a Playa de Aro des del primer moment.\nL’activitat Despedida en Barco a Playa de Aro inclou menjar a bord (amb una variada selecció d’ensalades, fruita, hamburgueses i botifarres). A més, a D-Aventura, podem organitzar-te el cap de setmana complet amb activitats, sopar, espectacle, allotjament, bars i discoteques complementàries a la Despedida en Barco a Playa de Aro.\nUs convidem a seguir l’enllaç i conèixer totes les propostes que D-aventura pot oferir-vos per la Despedida en Barco a Playa de Aro.\nPer més informació, també podeu contactar directament als telèfons: 935160928 / 972105911 / 628641890 / 619488495. D-aventura, l’especialista en Festa Catamarà a Despedida en Barco a Playa de Aro, la Costa Brava.


CONCURS DE DIBUIX FIRA I FIRÓ VIRTUALS 2020 | Ajuntament de Soller\nconcurs de dibuix fira i firo virtuals 2020\nCONCURS DE DIBUIX FIRA I FIRÓ VIRTUALS 2020\nRegidoria de Presidència i Festes\nT’agradaria fer un dibuix per pintar?\nTema del dibuix: fira i firó virtuals.\nParticipants: tots els infants de Sóller fins a 14 anys.\nColor: blanc i negre. El dibuix s’ha de poder imprimir i pintar.\nAdreça on enviar: en format jpg o png a l’adreça jove.ajsoller@gmail.com. En el mail han de posar nom i llinatges de l’artista, edat, telèfon i adreça. I autoritzar a l’Ajuntament a publicar el dibuix a les xarxes socials\nData: Els dibuixos es podran enviar de dia 4 a dia 8 de maig\nEn dibuixos presentats formaran part del concurs “Dibuix Fira i Firó i virtuals 2020”\nBASES CONCURS DE DIBUIX FIRA I FIRÓ VIRTUALS 2020.\nAquest és un concurs especial per una fira i un firó virtual. Està dirigit a infants de Sóller que vulguin participar fent un dibuix per pintar. Els dibuixos es publicaran a la pàgina som joves (xarxa social facebook)\nTema: Sa Fira i es Firó de Sóller.\nAquest concurs està obert a tots els infants de Sóller.\nEn blanc i negre. El dibuix una vegada imprès s’ha de poder pintar\nEn el dibuix ha de figurar obligatòriament el següent text: «Sa Fira i es Firó Virtuals 2020».\nEl termini de presentació dels dibuixos serà fins dia 8 de maig de 2020 a les 13 hores. Els dibuixos s’han d’enviar per correu electrònic, en arxiu adjunt format jpg o png a l’adreça jove.ajsoller@gmail.com. En el mail ha de constar nom i llinatges de l’artista, edat, telèfon i adreça. I especificar que autoritzen a l’Ajuntament a publicar el dibuix a les xarxes socials.\nEl Jurat estarà format pels col.lectius del Firó i el grup de feina creat especial per aquest Firó virtual 2020. El Jurat triarà el millor dibuix, essent premiat amb 100€.\nBASES CONCURS DE DIBUIX FIRA VIRTUAL


Alacant, 28 de gener de 2008\nM'agradaria iniciar la meua intervenció agraint expressament a tots vostès la presència en aquesta solemne festivitat de Sant Tomás d’Aquino.\nUna universitat que està compromesa amb el futur ha de ser també coneixedora i respectuosa amb el seu passat. L'acte que celebrem hui és una tradició universitària que es remunta a l’any 1880, data en què el Papa León XIII va proclamar Sant Tomás d’Aquino patró de les universitats catòliques. Des d’aleshores, totes les universitats han convertit aquesta festivitat en una jornada de celebració, on es procedeix al lliurament de distincions molt sentides i totalment arrelades en la institució universitària.\nEn aquest acte hem lliurat els premis extraordinaris corresponents al curs 2006-2007 als diplomats, llicenciats, arquitectes i enginyers que se n'han fet creditors. També han pujat a aquesta estrada els nous doctors de la Universitat d'Alacant per a rebre el birret que els hi acredita, i com a Rector he tingut també la particular satisfacció de lliurar la Medalla d'Or de la Universitat d'Alacant al nostre company el Doctor Andrés Pedreño Muñoz.\nAl significat d’aquesta Medalla d'Or em referiré més endavant, perquè, en primer lloc, vaig a dirigir-me als diplomats, llicenciats, arquitectes, arquitectes tècnics, enginyers tècnics o enginyers, lumnes titulats en el curs 2006-2007, i que hui es troben representats pels companys que han assolit els premis extraordinaris en les seues respectives especialitats.\nSé bé que per a tots vosaltres han estat anys particularment intensos, anys d'estudi, de qualificació professional, i també de formació humana.\nEls estudis que amb esforç heu realitzat a les aules de la nostra universitat us han enriquit com a professionals i com a persones, i en molts casos tan sols ha estat possibles gràcies al compromís i a l'esforç de les vostres famílies, al suport dels vostres amics i de les vostres persones més estimades. Estic segur que per a vosaltres i per a ells han implicat sacrificis, i per això, culminar-los amb èxit és una satisfacció compartida per tots.\nEn vosaltres, nous diplomats, llicenciats, arquitectes i enginyers, queda representada l'aspiració dels universitaris al coneixement científic i crític com a components que han de presidir els diferents camps del saber humà.\nEn aquesta que és la vostra Universitat, a més dels continguts teòrics, se us ha facilitat la utilització de les tecnologies de la informació i de la comunicació, s'ha promogut el treball en equip, s'ha animat a “aprendre a emprendre” i a posar en pràctica els vostres propis projectes i iniciatives.\nLa societat ha invertit en la vostra formació i en la vostra qualificació com a universitaris, i d'ara endavant, fora ja d'aquestes aules, heu de començar a reintegrar a la societat els recursos que ha invertit en vosaltres. És molt possible que alguns tingueu certa incertesa davant els nous horitzons que ara apareixen, davant els nous camins que aneu a emprendre. Per a recórrer-los serà necessari el vostre treball i uns renovats esforços, però si d'alguna cosa estem segurs és que tots disposeu de la formació adequada per a poder fer-ho, i que la Universitat d'Alacant estarà també compromesa en ajudar-vos en el perfeccionament dels vostres perfils professionals.\nUs felicite pel vostre èxit i us anime a què, amb la vostra capacitació i amb el vostre comportament ètic i solidari, sigueu sempre ambaixadors de la Universitat d'Alacant en la societat, ja que estic convençut que sempre guardareu en la memòria els anys que heu passat com a estudiants en aquest Campus.\nLa generació de coneixement és una de les funcions que la universitat ha de portar a terme; sense ella no podríem parlar pròpiament d'universitat. Per a ocupar adequadament aquesta funció, la nostra universitat ha de propiciar tots els anys l'aparició de nous grups d'investigadors que s'incorporen al procés de creació i d'ampliació del coneixement per mitjà de la investigació.\nVull felicitar, doncs, als doctors que heu rebut hui el birret que simbolitza la vostra nova condició. Després d’anys d'esforços heu aconseguit la col•lació del més alt grau acadèmic que concedeix la universitat: el títol de doctor.\nVosaltres sabeu bé que durant tot aquest temps heu tingut el suport de la institució i de moltes persones de la nostra comunitat universitària. Heu contat, en particular, amb l'orientació i l'ajuda dels vostres directors de tesis, als quals voldria agrair públicament la dedicació i l'obstinació que han posat perquè cadascun de vosaltres hàgeu contribuït amb les vostres tesis doctorals a generar nou coneixement, i també a obrir noves vies per a investigacions futures. Estic segur que per a cadascun dels vostres directors és un motiu de satisfacció i d'orgull veure-us hui reconeguts com doctors.\nAmb el vostre birret de doctors esteu assumint també noves responsabilitats. La vostra tesi doctoral representa l'inici d'una nova etapa. Ara heu d’aconseguir que els resultats de la vostra investigació es materialitzen en publicacions que acrediten la qualitat del vostre treball investigador. I, una vegada que aquest objectiu estiga cobert, hauríeu de demostrar la vostra autonomia investigadora i trobar noves línies d'investigació, perquè la generació de nous coneixements ha de ser per a vosaltres, com ho és per a la Universitat, un objectiu permanent.\nL'acte de hui ha tingut també un contingut molt singular, i especialment emotiu pel seu significat. El professor Andrés Pedreño ha rebut la més alta distinció honorífica que la universitat pot atorgar: la seua Medalla d'Or. Una alta distinció institucional que ha de recaure en persones que han contribuït de manera especialment rellevant a construir la realitat que és hui la nostra Universitat.\nEstimat Andrés, el passat 20 de juliol el Consell de Govern va acordar per unanimitat expressar-te el seu reconeixement mitjançant aquesta Medalla d'Or. Però no és soles el reconeixement de la teua universitat. Moltes persones que no hi pertanyen, però que, per les responsabilitats que han ocupat, són bones coneixedores del treball que has realitzat en pro d’aquesta casa també t'ho reconeixen.\nAlgunes d'elles estan presents en aquest Paranimf, i encara que no les citaré de manera expressa, les agraïsc públicament que ens acompanyen en aquest acte, també a tots aquells que per diverses raons no han pogut acompanyar-nos, però que ens han fet arribar testimoni de la seua satisfacció per aquest reconeixement públic.\nAmb aquesta Medalla d'Or el Consell de Govern ha reconegut el teu treball per la universitat d’Alacant, i de manera especial el desenvolupat entre els anys 1994 i 2000, en què hi fores Rector.\nHan passat, llavors, 7 anys i la Universitat d'Alacant recorda perfectament la important transformació que hem experimentat durant tot aquest període. Trobe un encert haver esperat tot aquest temps perquè la Universitat et concedisca la seua més alta distinció, ja que ara tenim suficient perspectiva per a poder valorar més reposadament l'abast de la transformació que va conèixer la nostra Universitat.\nJa que tots dos compartim la professió d'economistes, et diria, amic Andrés, que la Universitat d'Alacant hui en dia està reconeixent amb aquesta Medalla d'Or que la labor que vas portar a terme ens ha proporcionat un magnífic rendiment del qual ens hem beneficiat tots.\nSom una universitat jove, amb només 28 anys d'existència. Per això, el treball realitzat entre 1994 i 2000 és una part molt important de la nostra història. Durant eixe període, en què vas ser Rector d'aquesta Universitat, es va transformar profundament i es van realitzar moltes coses importants que han deixat una petjada que quedarà per a sempre.\nDiràs, amb raó, que el que es va fer i es va sembrar llavors va ser resultat d'un treball col•lectiu, en el qual va participar tota la comunitat universitària. Però, sent cert que el mèrit és de tots, no ho és de tots per igual. Les persones que et van acompanyar, que van hi estar treballant al teu costat, mereixen un especial reconeixement. Però, en tot cas, la responsabilitat fonamental del que aleshores es va fer, i del que ara ens beneficiem tots, recau indubtablement en la figura del seu Rector, recau en la teua persona, Andrés. I això és el que hui volem reconèixer-te.\nNo correspon fer en aquest acte una relació exhaustiva del realitzat durant els anys que vas ser Rector, ni és tampoc necessari, perquè ja forma part de la nostra història. Moltes d'aquelles iniciatives estan puntualment recollides en el llibre que conté la història de la Universitat d’Alacant en les seus primers 25 anys.\nNo obstant això, sí vull referir-me de manera expressa a un petit conjunt de decisions estratègiques que han tingut un impacte considerable.\nEn primer lloc, és de destacar l'aposta decidida per la incorporació de les tecnologies de la informació i la comunicació. Només proporcionaré uns pocs exemples en aquest àmbit. En 1997 es va crear la web de la universitat, dotada d'un conjunt d'eines electròniques de gran valor. No només hem estat la primera universitat espanyola que va fer aquesta aposta, sinó que la potència d'algunes eines, com ara el nostre Campus Virtual, ens situa en primer lloc a l'hora d'extreure la màxima utilitat docent als recursos electrònics disponibles. Gràcies a aquella decisió, la Universitat d’Alacant continua hui en l'avantguarda, posant a la disposició de la comunitat universitària aquestes eines tecnològiques.\nDintre d'aquest àmbit és imprescindible destacar la Biblioteca Virtual “Miguel de Cervantes”, la creació de la qual vas impulsar en 1999. Aquell projecte és ara una magnífica realitat, que s'ha convertit en la biblioteca de referència de les llengües hispàniques i que ha proporcionant a la Universitat d'Alacant la seua major projecció internacional.\nLa major part dels alacantins que van veure néixer la nostra universitat i que ara ens visiten afirmen que la major transformació de la nostra universitat la constituïx el nostre Campus. Per a ells, possiblement el major llegat que ens has deixat es troba en el disseny urbanístic del nostre Campus. I aquesta opinió la comparteixen, amb tota seguretat, tots els membres de la comunitat universitària.\nTenim un Campus amable, acollidor, que convida a la reflexió i al treball. Qui ens visita per primera vegada, siguen col•legues d'altres universitats espanyoles o siguen convidats europeus, nord-americans o d'altres procedències es queden sorpresos per la qualitat urbanística del Campus, que és, per tant, la nostra millor targeta de visita.\nPodria referir-me també a altre conjunt de transformacions que la universitat ha experimentat i que van tenir el seu origen en aquell període, però no ho faré.\nNo vaig a estendre'm més sobre allò realitzat durant aquells anys, encara que, sí faré dues afirmacions. La primera, Andrés, és que vas arribar a una universitat i ens vas deixar una altra molt distinta.\nI la segona és que, per descomptat, ens ho has posat molt difícil a qui ens ha tocat succeir-te!\nPermet-me Andrés, permeteu-me que les paraules finals d’aquest acte de la festivitat de Sant Tomás d’Aquino es dirigisquen una altra vegada als nous graduats, llicenciats, arquitectes, enginyers i doctors com a representants del conjunt dels nostres estudiants.\nVosaltres sou un exemple destacat de la labor que es desenvolupa a la nostra Universitat, i per això, en nom de tota la comunitat universitària, us reitere l'orgull i la felicitació per l'èxit que obtingut.\nPermeteu-me també que no m'acomiade de vosaltres, ja que, encara que les vostres destinacions discorreran des d'ara per camins diversos, mai deixareu de formar part de la Universitat d'Alacant.


De Gispert demana reactivar l'economia amb la mateixa majoria que cull el dret a decidir\nLa presidenta del Parlament català, Núria de Gispert, ha demanat que els partits catalans sumeixen almenys la mateixa majoria que han collit a favor del dret a decidir --104 diputats, el 77% de la càmera-- per acordar i impulsar mesures que reactivin l'economia.\nEn una entrevista d'Europa Press, ha assegurat que tant la celebració d'una consulta d'autodeterminació com la reactivació de l'economia catalana són qüestions clau de la legislatura i "igual d'importants", i ha emplaçat a tots els grups a ser generosos i aconseguir acords en matèria econòmica.\n"El mateix que aconseguim en l'últim ple del Parlament 104 diputats en comptes de 84 a favor del dret a decidir, tant de bo poguéssim aconseguir una majoria parlamentària que oblidés per uns segons que forma part d'un partit i donés respostes contra la crisi", ha afirmat.\nHo ha dit en referència al fet que la primera votació de la declaració de sobirania en el Parlament es va aprovar amb 84 vots a favor al gener, i en tornar-se a votar aquesta setmana, va obtenir 104.\n"Alè als grups a cedir a favor d'una unitat en un moment que econòmicament és molt complicat", ha agregat, després que el Govern suspengués el dijous el cim econòmic i social prevista per a aquest dissabte perquè veia interessos partidistes que dificultaven materialitzar acords.\nEn la seva opinió, hauria d'haver-hi en el Parlament una majoria de diputats que es posicioni a favor de "la reactivació econòmica, l'ocupació, l'Estat del benestar" i el manteniment de les prestacions socials.\nPer això, ha instat als partits a "no només defensar legítimament la seva ideologia i el seu programa de govern", sinó tenir generositat i respondre a la demanda que fa la ciutadania a la seva classe política de donar respostes davant la crisi.\nVOTARÀ EN UNA CONSULTA\nEn preguntar-se-li si participarà en la consulta d'autodeterminació que l'acord entre CiU i ERC fixa per 2014, ha assenyalat: "Si és una consulta promoguda pel Parlament o el Govern, és clar".\nSobre quin seria el seu vot, ha assegurat que primer cal saber la pregunta, però ha agregat: "Estic clarísimamente a favor del dret a decidir. Com a demòcrata, no puc entendre que hi hagi qui digui que no puguem preguntar al poble de Catalunya sobre el seu futur".\nSegons ella, una consulta d'autodeterminació no és inconstitucional i, a través de l'article 150.2 de la Constitució, l'Estat podria transferir a la Generalitat la competència exclusiva que ara té per convocar referèndums.\n"La mateixa llei espanyola de referèndums podria modificar-se, perquè no sigui tot el poble espanyol sinó el català el que pugui posicionar-se davant una consulta", ha agregat, després de recordar que la llei de consultes populars que es va impulsar durant el segon tripartit recalca que poden convocar-se sobre qualsevol tema amb l'aval de l'Estat.\nEn qualsevol cas, segons De Gispert, el Gobierno central ha de donar un gir en el seu posicionament davant les demandes de major autogovern per a Catalunya: "Han de replantejar-se el seu 'no' continuat a la voluntat del poble català de fer una consulta".\n"La voluntat de diàleg l'hem manifestat", ha assenyalat De Gispert, que considera molt important que en la redacció de la nova llei de consultes hi hagi un ampli consens que inclogui també al PSC.\n"Confio que la voluntat de consens estigui en tota la tramitació del projecte de llei de consultes. Ja s'ha retardat la seva aprovació en la ponència a després de Setmana Santa per poder acollir també en l'acord al PSC", ha assenyalat.\nNúria de Gispert també ha expressat la seva confiança que entre els grups hi hagi acords en la llei electoral i la de transparència, i en què tots dos textos siguin aprovats abans de finalització de 2013.


Paiporta és el municipi més transparent de la Comunitat, segons l’índex Dyntra\nInicio L'Horta Sud Paiporta Paiporta és el municipi més transparent de la Comunitat, segons l’índex Dyntra\nPaiporta és el municipi més transparent de la Comunitat, segons l’índex Dyntra\nL'Ajuntament de Paiporta ocupa el primer lloc entre els consistoris valencians en l'índex dinàmic de transparència Dyntra. Aquesta ferramenta col·laborativa i independent avalua la informació que es facilita a la ciutadania sobre la gestió municipal, dividida en diferents ítems que s'han de complir. Actualment, Paiporta és el municipi més transparent de la Comunitat Valenciana, ja que compleix 114 dels 151 indicadors, és a dir, un 75,5%. A escala estatal, Paiporta ocupa la posició número 16.\nLa situació contrasta amb la que es vivia en 2015, quan l'Ajuntament de Paiporta, baix l'anterior govern del Partit Popular, tan sols complia 44 dels 143, un 31% dels paràmetres, i ocupava el lloc 30 del ranking del País Valencià.\nEl passat mes d'abril es donava a conèixer que Paiporta havia avançat fins a la tercera posició a escala autonòmica, lloc que ha millorat “gràcies a la constant revisió i actualització dels continguts i la informació que s'ofereix a la ciutadania amb ferramentes com el Portal de Transparència Municipal”, segons ha explicat la regidora de Transparència, Modernització i Participació Ciutadana, Encarna Signes.\nArtículo anteriorEU de Paterna propone la creación de una Oficina de Memoria y pide al Ayuntamiento que apoye la querella argentina\nArtículo siguienteEl Ayuntamiento ha ofertado 354 actividades a los centros educativos durante este curso mediante el programa ‘Quart a l’escola’


Colla de Campaners de Bétera: d’octubre 2010\nPrograma de tocs, vols i repics de Tots Sants\nDiumenge dia 31 d'octubre: Vespra de Tots Sants\nTres vols menors d'avís a missa (12:00, 12:15 i 12:30)\nDilluns dia 1 de novembre: Tots Sants\nTres vols d'avís a missa (12:00, 12:15 i 12:30)\n- Glòria, sermó, elevació i vol general final\nDimarts dia 2 de novembre: Dia d´Ànimes.\nTres tocs amb el campanil repicat per al Rosari (18:30, 18:45 i 19:00)\nTres tocs a difunts (9 drangs) i mig vol de les sis campanes (19:00, 19:15 i 19:30)\n- elevació i mig vol final\nUna historia, tres campanes, tres pobles: Que va passar a l´any 1835?\nDesprés de quasi dos segles de silenci, a la fi podem conèixer la història de la campana més enigmàtica que volteja al campanar de la Parròquia de la Puríssima Concepció de Bétera, sobretot pel que fa al seu origen i a la seua data de foneria. Ens estem referint a la campana Santa Maria.\nLa principal resposta als nostres interrogants, es trobava escrita als denominats Annals de la Cartoixa de Porta-Coeli (De rebus monasterii Porta-Coeli), una espècie de compendi cronològic de diversos fets redactats breument a partir dels documents que hi havia a l’antic arxiu del monestir. La composició dels Annals se situa entre els segles XVII i XVIII, sent els seus autors frares de la mateixa cartoixa. En definitiva, tres són les referències que hi podem trobar en relació a les que al seu dia penjaven al campanar i a altres indrets de la Cartoixa. La primera, encara que no vinga al cas, informa que l’any 1491 s’havia adquirit una campana per a l’església, de la qual podem dir que era massa menuda: el preu pagat, que suposava únicament 147 sous, així ens ho fa creure. No de bades hauria de ser substituïda pocs anys després.\nL'any 1513, dues campanes són comprades i instal·lades en la Cartoixa. Una, que pesava 11 arroves i 8 lliures, amb la truja de fusta i tots els seus components, era hissada en el campanar desplaçant l’anterior al lloc destinat a la campana del Rellotge o, també anomenat, de les Hores. L'altra, molt més menuda però de característiques paregudes, passaria a ser instal·lada a l’espadanya de l’esglesieta de Sant Joan (primigènia església de la Cartoixa).\nNotícies posteriors parlen d’obres efectuades al campanar, com la del 1516, encaminada a una reparació molt intensa, i, sobre tot, la a qual es va sotmetre l’any 1647, quan es procedia a dotar-lo d’un rematat, col·locant-hi el cupulí i la bolla daurada que subjecta la creu-penell. Com a culminació d’aquesta darrera obra, el 18 de febrer el prior de la Cartoixa, davant la porta del Capítol, beneïa una gran campana, d’un pes de 28 arroves. Aquesta havia de substituir la del 1513, que era traslladada a l’espadanya (avui dia inexistent) del Rellotge.\nAixí va continuar les coses respecte les campanes fins que l’any 1835 va tenir lloc l’exclaustració del monestir. Eixe any, o tal vegada poc abans, les tres campanes varen ser despenjades i, junt amb altres objectes, serien repartides pels pobles veïns. Bétera va recollir una de les “germanes” de 1513, la d’11 arroves que havia sigut durant més d’un centenar d’anys la principal i que, com ja s’ha dit, desprès passaria a ser la de les Hores. Santa Maria, passat poc de temps, seria instal•lada al campanar de la Puríssima Concepció, amb la messió de tocar a totes les celebracions que es realitzaven a la parròquia. L’any 1965 junt amb la resta de campanes va ser electrificada canviant-li el contrapès de fusta per un de ferro. Dissortadament, l’any 1996 el seu prodigiós so va recaure; la campana s’havia badat i va estar quasi dos anys sonant a llanda. Així les coses, en el 1998, era baixada junt altra campana, començant la intriga en el moment de descobrir-se que es tractava d’una campana gòtica de gran valor. En principi, com si fora un homenatge, seria penjada a l’arc de la capella del Santíssim Crist de la Protecció per a que tot el poble de Bétera la poguera observar. L’any 2007 es dirigia cap Alemanya per a ser sotmesa a una restauració on la soldaren i li tornaren el so original que poesia. Un any més tard era hissada al seu nou destí, la sala alta de campanes, des d’on fa el seu treball donant avis de diferents tocs i vols amb un peculiar to.\nNo sols Bétera va ser el poble que es va quedar una campana, també Olocau i Llíria. La primera població, va recollir la campana menuda de 1513, que estava ubicada en l’espadanya de la capella de Sant Joan. Aquesta, amb la mateixa epigrafia i decoració que Santa Maria de Bétera, passà a ser nomenada Maria dels Albaets degut a la seua messió de tocar a mort d´Albat, és a dir, quan moria un xiquet abans de prendre la comunió. Al seu entorn s’ha forjat una llegenda amb la que popularment s’identifica:\n“Havia una xica, Agnés Pedrós i Alpicat, que vivia en una cova i es guanyava la vida venent al poble els productes d’espart que ella mateixa fabricava. Una nit, uns pastors van veure eixir llums de la cova, repetint-se el fenomen durant les nits següents. Avisats, uns frares entraren a la cova trobant a Agnés morta, duent-la al seu monestir per soterrar-la. Diuen, que en el moment de donar-li sepultura, la campana Maria dels Albaets, començà a donar voltes per si sola”\nAixí com va ocórrer amb la de Bétera, cap l’any 1981 la campana es va trencar. Un tros va caure dins la sala, fent impossible sentir la seua veu. Baixada a l’església per a conservar-la, va ser reemplaçada al seu lloc per altra nova de dimensions paregudes. L’any 2007, seria objecte d’una acurada restauració, tornant-li eixa veu tan característica que va marcar abans d’emmudir. A diferència de la Santa Maria, Olocau va tenir sempre present que la seua campana provenia de Porta-coeli.\nLlíria, que havia estat molt lligada a Porta-coeli per haver obtingut la Cartoixa la rectoria de l’església parroquial, seria la receptora de la tercera campana, exactament la que es va beneir l´any 1647. Així ho podem saber gràcies al llibre que sobre la Cartoixa publicà l´any 1897 Francesc Tarin i Juaneda, quan ens conta que:\nJunto a la sacristía y al muro exterior del templo, esta la cuadrada torre campanil; la sonora campana dedicada a San Bruno, que había en lo alto de la citada torre, fue llevada, al suprimirse la comunidad, a la parroquia de Liria, donde aun está en el campanario mayor.\nDesprès de llegir el text, ens assalta un dubte. La campana va estar, o bé en el campanar de la Sang o en el de Sant Francesc d´Asis d’aquesta ciutat, ja que al dia de hui eixos dos campanars contenen una campana anomenada Porta-Coeli. Les dos foren refoses, una en el 1971 i l’altra en el 1979. Analitzant el pes de cada una, hem pogut arribar a la conclusió següent: la campana de la Sang queda finalment descartada ja que té un pes de 729kg, mentre que la de Sant Francesc, que pesa 460kgr, s’acosta més a les 28 arroves (uns 300kg, aproximament) que tenia la major de la Cartoixa. Per sort les dos campanes de Bétera i Olocau, al trencar-se, foren guardades dins dels temples a l’espera d’una futura restauració, però la campana de Llíria, es suposa, que es va trencar i directament la refongueren, sense respectar, per tant, l’epigrafia anterior que ens haguera tret de dubtes. No obstant, encara conserva com a mer recordatori el nom de Porta-Coeli.\nVolem donar les gràcies a Joan Manuel Pons Campos, per haver ajudat a obtindre aquesta informació i tambe a realitzar aquest article.\nInformació sobre els escrits de la cartoixa: Joan Manuel Pons Campos\nInformació sobre la campana Santa Maria: Joan Manuel Pons Campos i Nacho Sánchez\nLlibre de la Parròquia de la Puríssima Concepció de Bétera: Joan Manuel Pons Campos\nPublicado por Campaners de bétera en 12:10 Cap comentari:\nUna historia, tres campanes, tres pobles: Que va p...


La XVII Bicicletada del Besòs #kmcontraelcàncer se celebrarà el 30 de juny — Ajuntament de Sant Adrià de Besòs\nSou a: Inici Sant Adrià per temes Alcaldia Notícies La XVII Bicicletada del Besòs #kmcontraelcàncer se celebrarà el 30 de juny\nLa prova, que es va haver d’ajornar per la pluja, recaptarà fons contra el càncer\nL’empresa multinacional catalana Grifols, especialitzada en el sector farmacèutic, apadrinarà els quilòmetres recorreguts pels participants. Cada quilòmetre equivaldrà a 0,20 euros, i l’objectiu fixat és arribar als 15.000. A més, l’empresa Sorea, especialitzada en la gestió dels serveis relacionats amb el cicle integral de l'aigua; l’empresa Derypol, dedicada a la fabricació de productes per al tractament de les aigües; Drenatges Urbans del Besòs (DUB), empresa mixta especialitzada en la gestió i manteniment dels claveguerams municipals; Merck, dedicada al sector químic i farmacèutic, i Velutex Flock, dedicada a la fabricació de flock, també faran diferents aportacions econòmiques per a la causa. Per últim, la marca de productes cosmètics per a pells sensibles La Roche-Posay oferirà obsequis als participants.\nLes inscripcions totalment gratuïtes ja es poden formalitzar a través del web www.besos-tordera.cat\nSant Adrià de Besòs, 3 de juny de 2019


www.pik-nik.es: 11/01/2012 - 12/01/2012\nPublicado por Jorge Catedra en 10:33 No hay comentarios:\nPublicado por Jorge Catedra en 9:56 No hay comentarios:\nPublicado por Jorge Catedra en 12:20 No hay comentarios:\nPublicado por Jorge Catedra en 13:41 No hay comentarios:\nInauguración de la sala Pik-Nik de Terrassa\nEl próximo sábado día 17 de noviembre se inaugura la sala Pik-Nik de Terrassa. Para celebrar este inicio se realizará un descuento del 20% sobre la tarifa de precios estándar en el alquiler de la sala a todas las reservas realizadas hasta el día 28 de febrero de 2013.\nPublicado por Jorge Catedra en 9:49 2 comentarios:\nEspai on infants de 0 a 3 anys i els seus pares poden venir a cantar, fer jocs, escoltar contes, fer treballs manuals i xerrar.\nPares i mares podran compartir moments d’aprenentatge amb altres famílies i aprofitar l’oportunitat per xerrar sobre la criança dels fills.\nLes sessions es programen d'octubre a juny, són sempre els dimecres, a les 18 h i van a càrrec de Marta Casas, Txell Pocino, Montse Regueira i personal de les biblioteques de Terrassa.\nCantem amb el Nico. Per a infants de 0 a 3 anys, acompanyats dels seus pares.\nJuguem amb el Nico. Per a infants d'1 a 3 anys, acompanyats dels seus pares.\nCantem amb el Nico : Especial Nadal\nTxell Pocino, Marta Casas\nWeb de l'acte: http://www.terrassa.cat/Front/final/_YJxQFCkYh8zBKLJNGyW7xyYiR4JCI5vV35sHkwd7kKZORzRYo-5iaQ\nHo organitza: Biblioteca Central de Terrassa - BCT\nCicle: L'aranyeta xica 2012-2013\nObservacions: Per a infants de 0 a 3 anys. Cal inscriure's per a participar. Les inscripcions començaran sempre el primer dia laborable del mes i es podran fer per telèfon (Tel. 93 789 45 89 ) o a la mateixa sala infantil de la biblioteca.\nPublicado por Jorge Catedra en 9:42 No hay comentarios:\nEtiquetas: Gratuito, Terrassa\nEl festival "El més petit de tots"\nEl proper dissabte dia 17 de novembre, coincident amb la inauguració de la Sala Pik-Nik de Terrassa, s’inaugura el 8è festival internacional d’arts escèniques per als més petits (0-5). Enguany la seva programació s’inicia el 17de novembre i finalitza el 25 novembre 2012.\n“Els nens i nenes petits, en els seus primers anys, estan descobrint el món i, encuriosits, ho observen tot. Ells disposen de la capacitat de viure intensament l’instant present, una percepció allunyada de prejudicis i gens condicionada per les experiències acumulades. Amb aquests espectacles propers, intimistes i delicats, volem estimular les seves descobertes artístiques.\nEl festival “El més petit de tots” va néixer a Sabadell el 2005 impulsat per LaSala Miguel Hernández, amb una clara vocació internacional. En aquestes 7 edicions, el festival ha estat un aparador que ha mostrat creacions artístiques de qualitat i de proximitat, essent doncs tot un referent per aquest sector artístic tan poc desenvolupat al nostre país. Una aventura que ha anat creixent: l’any 2010 s’hi va incorporar el Teatre de l’Aurora d’Igualada i en aquesta edició, el festival s’escampa per tot el territori.\nLaSala Miguel Hernández és un equipament teatral ubicat a Sabadell, dedicat a la creació, la producció i la difusió d’espectacles infantils, amb una programació innovadora i de qualitat, oberta a tots els gèneres i a totes les disciplines. Un ambiciós projecte de l'Ajuntament de Sabadell i el grup Rialles.\nLasala Miguel Hernández. Ronda de la Roureda, 24 — 93 723 28 33 — lasala@lasalateatre.cat\nPublicado por Jorge Catedra en 9:14 No hay comentarios:\nEtiquetas: De pago, Sabadell


COMARCAL MEDIA | Grup mediàtic Comarques Centrals | Desenes de famílies participen en "Comboi per la Natura" a Agullent\nUn “Comboi per la Natura” és l’activitat desenvolupada ahir al paratge de l’Ermita de Sant Vicent Ferrer d’Agullent, organitzada per la regidoria de Medi Ambient. Una gran matinal, on la participació de famílies fou massiva que arrancava a les 10 del matí a la replaça de la mateixa ermita amb una xocolatada amb mona i que va incloure diversos tallers i reforestació.\nAixí els assistents, amb els plantons en mà i els utensilis necessaris per a la reforestació com destrals se n’anaren a la muntanya per introduir noves espècies d’arbres i arbustos com carrasques, roures, arbocers o marfulls, en una zona on ja hi ha una pineda adulta per fomentar la diversitat d’espècies en aquest paratge. Una activitat que a Agullent ha impulsat l’acció ciutadana en defensa del medi ambient i que ha promogut l’educació ambiental.\nParal·lelament també es van celebrar diferents tallers, un de diorames i altre de caixes-niu.\nDeterminades aus insectívores d’interès forestal utilitzen els buits naturals que es produeixen al tron i branques grosses dels arbres per a nidificar i per a protegir-se de les inclemències atmosfèriques o de l’acció depredadora dels seus enemics naturals. Les caixes niu supleixen les carències d’aquests buits, aconseguint-se un increment generalitzat en les poblacions d’aquestes aus i la seus estabilitat i permanència en l’ecosistema forestal. El taller va incloure la construcció de les caixes, el pintat de vernís i com no la seua col·locació als arbres perquè puguen ser ocupades.\nLes activitats amb motiu de la commemoració del Dia de l’Arbre tindran continuïtat aquesta setmana. El diumenge 3 de febrer s’ha programat l’actuació de la companyia de teatre i telles el Ball de Sant vito que oferirà l’espectacle familiar “El rei Mides i les metamorfosis” amb un escenografia creada a partir de materials reutilitzats.


Voluntaris Tuga trail Castellolí 2015. Corre, camina o vine a fer de voluntari! – Ajuntament de Castellolí\nAra sí! ja tenim aquí la Tuga Trail Castellolí 2015!! I ja tením les inscripcions obertes!!\nAquesta edició, estrenarem el PAU Pla d’AUto protecció que hem estat redactant aquest últims mesos, i ens permetrà ser mes àgils i eficients en front de qualsevol emergència que es pugui produir.\nI és gràcies al granet de sorra que la gent com tu hi posa, que cada any ho fem funcionar.\nAquí tens el formulari d’inscripció, per recollir totes les teves dades.\nPer tant, novament et demanem la teva col·laboració, si comptem amb tu per aquesta edició omple aquest formulari.\nPer endavant, moltes gràcies per participar!!!\n## La reunió informativa la farem el dia 24 d’Abril a les 20:00 h al local de la Cooperativa de Castellolí. ##\nBy:samcercam cursa, Trail, Tuga Trail, Tuga Trail Castellolí, voluntaris 0 comment


TENIM TRES REGALS PER A TU... AQUEST ÉS EL PRIMER!\nJa fa uns quants dies que vam deixar de veure'ns a l'escola i us hem de dir que TOTS us trobem MOLT a faltar! Avui compartim amb vosaltres, nens i nenes i famílies de la Llar i Infantil, aquest vídeo que hem fet am...\nFINAL DE LA VII COPA CANGUR\nEl dijous 5 de març es va celebrar la Final de la VII Copa Cangur al centre Centre Cultural La Torreta, de Montmeló.\nL’equip representant de l’escola Vedruna Berga estava format pels alumnes següents:\n2n d’ESO: Joan An...\nPRIMER CLASSIFICAT EN MATEMÀTIQUES A SECUNDÀRIA\nUs volem fer partíceps de la bona posició en què han quedat un grup d'alumnes de 2n i 3r d'ESO en una competició de matemàtiques, la Copa Cangur, que va tenir lloc dijous passat a Berga. La Copa Cangur és un concurs semblant a ...\n2ª JORNADA D'AMPAs DE LES 36 ESCOLES VEDRUNA CATALUNYA\nAvui dissabte 25 de gener ha tingut lloc la 2ª jornada d'AMPAs de les 36 escoles de Vedruna Catalunya Educació, on hi han assistit alguns membres de l'AMPA del nostre centre. L'objectiu de la jornada era donar a conèixer el Pro...\n"DE HOLLYWOOD A BERGA"\nEn el projecte lingüístic, els alumnes de 2n d'ESO s'han endinsat en el món dels curtmetratges i n'han creat un (per grup) per a desenvolupar i potenciar la creativitat i l’expressió oral i escrita.\nEl dimarts 21 de gener, els...\nUN PROJECTE EDUCATIU AMB IDENTITAT DIGITAL\nEls nous contextos comunicatius i la irrupció de la tecnologia al món actual han canv...\nUs donem la benvinguda al nou curs escolar 2019-2020, alhora que us recordem algunes dades que són del vostre interès:\n- Recollida de llibres: dimecres 4 i dijous 5 de setembre, de 9 a 14 hores. En cas que alguna família no...\nCrèdit de Síntesi 2n d'ESO a Àger\nAhir els alumnes de 2n d'ESO van començar el crèdit de síntesi a Mas Portal d"Àger. Estan realizant diferents activitats d'ensenyament i aprenentatge per fomentar la convivència i el treball en equip.\nEs va començar amb escalada...\nEl dijous 29 d'octubre vam celebrar la Castanyada a l'escola!\nA l'hora de l'esbarjo del menjador, les monitores van preparar una gimcana relacionada amb La Castanyada, en la qual hi van poder participar tots els alumnes de 1r ...\nAquests dies estem treballant la Comarca del Berguedà i per ampliar els coneixements hem realitzat una sèrie d’activitats: creació d’un power point, visita al Consell Comarcal del Berguedà a càrrec de Queralt Cortina, una confe...\n16 DE JUNY: CAMINADA VEDRUNA-LA SALLE\nCom ja sabeu, la caminada de l'escola Vedruna i de l'escola La Salle es va haver de suspendre degut a la pluja. Finalment es farà el proper diumenge 16 de juny; esperem que aquesta vegada el temps ens ho permeti i puguem disfr...\nMANIFEST FUNDACIÓ PRIVADA EDUCATIVA VEDRUNA BARCELONA\nEl Patronat de la Fundació ha preparat un manifest davant la remissió a les Corts de la LOMCE i tenint en compte tot el què aquesta llei representa.\nCreiem que és important que tota l'escola estigui al corrent del contingut ...\nENTREVISTA A LA NÚRIA PICAS\nAquest matí, a la sala d'actes de l'escola, els alumnes de 5è han tingut l'oportunitat d'entrevistar a la campiona del món d'Ultratrail del 2012, la Núria Picas. Els alumnes de quart i sisè també han assistit a l'acte.\nSIGUES TOLERANT, RESPECTA ELS ALTRES\nAquest mes de març l'Eva la viatgera, la nostra companya i fil conductor del projecte de menjador, compartirà amb nosaltres el valor de la diferència amb els altres: el respecte a les persones d'altres països, races o lle...\nCONCURS INTERESCOLAR D’ANGLÈS FONIX 2013\nDues alumnes del centre participen en aquest concurs\nAquest dissabte, dia 2 de març, va tenir lloc a Barcelona la FASE TERRITORIAL del Concurs d'anglès Interescolar de Catalunya, THE FONIX.\nAquest concurs, organitzat amb el suport de la Secretaria General de Polítiques Educat...\nELS ALUMNES DE CICLE SUPERIOR VAN D'EXCURSIÓ\nEl passat 12 de febrer els alumnes de Cicle Superior de l'escola van anar d'excursió a Barcelona.\nEls de cinquè van anar al Poble Espanyol, on van anar a visitar uns artesans que feien figures amb vidre; després, ells mate...\nLa Pau al carrer i a l'escola\nEl dimecres 30 de novembre es va celebrar el Dia Escolar de la No-Violència i Pau. Els alumnes de la nostra escola, monitoritzats pels alumnes de La Salle, van realitzar una sèrie d'activitats relacionades amb la Pau.\nFELICITEM LA COMUNITAT VEDRUNA!\nEl 26 de febrer és el 186è aniversari de la Fundació de Germanes Carmelites de la Caritat\nJoaquima de Vedruna, el 26 de febrer de 1826 va començar, a Vic, amb un petit grup de noies, la tasca de "servir a les persones per a donar glòria a Déu". A Berga va venir fa més de 150 anys a ajudar els malalts de guerra i va ...\nCicle Superior va d'excursió a Barcelona\nEl dimarts 29 de novembre els alumnes de Cicle Superior van d'excursió a Barcelona\nEl dimarts dia 29 de novembre els alumnes de Cicle Superior van anar d'excursió a Barcelona.\nEls alumnes de 5è van anar a conèixer el Poble Espanyol on, després de visitar diversos tallers artesanals, van poder fer un taller d...\nSORTIDA A STA. Mª D'AVIÀ\nEl dijous dia 20 d'octubre els alumnes de cicle superior vam anar caminant a Sta. Mª d'Avià. Els nens i nenes de 5è vam fer un treball sobre l'alzinar, vam poder conèixer alguns animals que viuen a la zona i també algunes plant...\nELS ALUMNES DE CICLE SUPERIOR FEM ESPORT\nEls alumnes de Cicle Superior hem participat els dies 17 i 18 d'octubre en la trobada territorial d'esport al pavelló municipal. Es tracta de compartir una jornada amb alumnes de diferents centres de la comarca, tot gaudint de ...