El seu gos és camús i amb plecs en la cara? Extremi les cures a l'estiu | Consumer\nEl seu gos és camús i amb plecs en la cara? Extremi les cures a l’estiu\nEls cans camusos com el bulldog respiren pitjor i tenen més risc de sofrir un cop de calor durant l'estiu\nData de publicació: Divendres, 01 de Maig de 2015\nEls gossos camusos i amb plecs en la cara respiren pitjor, per la qual cosa tenen més risc de sofrir un cop de calor a l’estiu. És el cas de races com bulldog, carlino, bóxer i shi tzu, entre unes altres. Però, per què respiren pitjor? Quin és el motiu pel qual ronquen i saliven tant? Què és la síndrome braquicefálico i per què aquests cans tenen més risc de patir-ho? El següent article dona resposta a aquestes preguntes i ensenya a cuidar d’aquest tipus de mascotes durant l’estiu.\nPer què els gossos camusos respiren pitjor?\nEls gossos camusos, amb la cara aixafada i plecs facials necessiten certes cures especials, especialment durant l’estiu i amb la pujada de les temperatures. I és que els trets d’aquests animals poden implicar-los problemes per respirar que els fan més vulnerables a sofrir un cop de calor. L’anomenada síndrome braquicefálico agrupa al conjunt d’anomalies respiratòries que poden tenir els cans camusos.\nLes races més predisposades a problemes respiratoris són el bulldog, carlino, bóxer, pequinès, boston terrier i shi tzu. Però, per què respiren pitjor aquests gossos i estan més indefensos davant l’increment de les temperatures?\nLa raó és la seva peculiar anatomia: el seu hechura camusa i plecs en la cara impedeixen el flux normal d’aire a través del seu musell i laringe. Els ossos/ossos de la cara d’aquestes races estan molt comprimits, l’estructura òssia del musell també s’escurça i s’estreny. L’aire, en conseqüència, compta amb menys espai per accedir als pulmons del gos. L’estrenyiment dels orificis nasals no és l’única peculiaritat dels cans camusos. La seva tràquea, més estreta de l’habitual, agreuja els seus problemes respiratoris.\nImatge: Beverly & Pack\n“És igual que el gos respiri fort a causa de la calor, a l’exercici o motivat per la simple excitació. L’estrès resultant és el mateix”, subratlla per la seva banda el veterinari Marcelo Tanco amb clau. La majoria dels amos de cans camusos saben la tendència que té la seva mascota a sobrecalentarse. “No obstant això, pocs coneixen que quan el gos força la seva respiració és capaç de provocar el col·lapse progressiu de les seves vies respiratòries. Aquesta deterioració pot fins i tot matar a un ca amb problemes crònics d’aquest tipus”, afegeix aquest expert.\nPer què alguns gossos camusos tiren tanta saliva?\nEl fet que els ossos/ossos de la cara del gos camús s’estrenyin i escurcin no implica que tots els òrgans ho facin. El paladar tou, que separa la part posterior de la cavitat nasal i la boca, no sempre es redueix en la mateixa proporció que els ossos/ossos. I aquesta desproporció es converteix en un perill, ja que obstaculitza l’entrada d’aire. Per què? El paladar tou s’estén cap a la part posterior de la gola i pot bloquejar de manera parcial les vies respiratòries.\n“Encara que algunes races braquicéfalas tenen el paladar tou curt en proporció amb l’escurçament dels ossos/ossos del crani, moltes tenen el paladar tou elongado, desproporcionat, que destorba a la faringe“, diu Tanco amb clau. Quan el ca respira, l’aire fa vibrar al paladar elongado. Per al veterinari, aquest moviment repetit del paladar copejat per l’entrada de l’aire és comparable al que realitza una batedora, de manera que el paladar converteix la saliva del gos en un tipus de merenga, que ha de ser expulsada.\nLa presència d’escuma blanca en la saliva de l’animal pot ser un símptoma que el ca sofreix la síndrome braquicefálico; un motiu més que suficient per realitzar una visita al seu veterinari.\nPer què els gossos camusos ronquen?\nUna particularitat del gos braquicefálico és que fa sorolls estranys en respirar. El tust del paladar, en el cas de cans amb el paladar tou alongado, afegeix més varietat de sons a l’orquestra de ronquidos que caracteritza al gos braquicefálico. Els ronquidos desmesurats i els curts períodes sense prendre aire mentre dorm són altres avisos que cal tenir en compte. En casos extrems, l’animal pot perdre la consciència, sofrir desmais i l’interior dels seus llavis tornar-se d’un color azulado.\nEl veterinari Jan Gravi explica que la síndrome braquicefálico està també darrere d’algunes morts prematures que pateixen les races camuses. “Quantes vegades hem escoltat que un bulldog francès ha mort jove de manera sobtada?”, pregunta Gravi. “Les defuncions solen atribuir-se a un atac cardíac, però la causa és que les vies respiratòries han estat tancades massa temps”, agrega.\nCura amb la calor\nEl perill creix quan el ca està excitat, fa exercici o hi ha un excés de calor. La respiració dificultosa del gos braquicefálico implica que arribi menys aire als pulmons i, per tant, menys oxigen a la seva sang. L’anormal escassetat d’oxigen en la sang fa aconsellable alguns canvis d’hàbits, com frenar l’activitat física intensa.\nEls cans eliminen la major part de l’excés de calor a través dels pulmons. Però, en aquest cas, la capacitat pulmonar està reduïda i el seu mecanisme per perdre temperatura no és tan eficaç com en altres races. Això explica que les altes temperatures, l’estrès caní o la simple excitació causin una dificultat respiratòria, que s’agreuja amb l’obesitat.\nAlguns consells? És recomanable utilitzar un arnés, en lloc del collaret, evitar les hores de màxima calor i no permetre que l’animal faci exercici quan ja estigui sufocat. A més, una ràpida visita al veterinari pot ajudar a combatre la malaltia que, en ocasions, precisa una operació quirúrgica dels orificis nasals i del paladar blanc elongado.\nLlegeixi més sobre salut en gossos. Segueixi a la seva autora @evasanmartinf en Twitter.\nmascotes animals bulldogs cans perros chatos-ca perros con pliegues-ca protegir al gos de la calor síndrome braquicefálico


La tercera onada de l’ EGM - Dataplanning\nHome Sin categorizar La tercera onada de l’ EGM\nS’acaba de publicar la tercera onada de l’Estudi General de Mitjans (EGM) i els resultats són més que interessants. En general, l’ EGM ha confirmat que la SER posseeix actualment la posició més àmplia dins del grup d’emissores generalistes a Espanya, després d’haver guanyat 240.000 oïdors.\nEncara que cal tenir en compte que no s’han examinat els resultats des d’Abril (la primera onada), ja que la segona onada va ser cancel·lada a causa del coronavirus, els resultats de la SER l’han ajudat significativament a superar a la seva primera competidora, la COPE. La diferència entre ambdues és actualment d’1 milió d’oïdors.\nNo obstant això els augments de totes dues emissores generalistes, la SER i la COPE, han anat en detriment d’altres dues emissores, Onda Cero i RNE. Onda Cero ha perdut 7.000 oïdors i ara té 1.792 milions. Mentre que RNE ha deixat 189.000 oïdors entre la primera i la tercera onada.


pla d'acció tutorial (educació d'adults)\nPlan de acción tutorial de un centro de eduación de adultos.\nsaveSave pla d&#39;acció tutorial (educació d&#39;adults) For Later\nPLA DACCI TUTORIAL\nPROPOSTA DE PLA DACCI TUTORIAL.\n0. Introducci Entenem la tutoria com el procs datenci individual a cada estudiant amb lobjectiu de desenvolupar les seves habilitats personals, socials i daprenentatge; i oferir orientaci per a la seva presa de decisions acadmiques i professionals. Lacci tutorial, doncs, s un element inherent a lactivitat docent i suposa una relaci individualitzada amb lestudiant. Lorientaci i la tutoria a un CEPA t unes caracterstiques especials respecte a la de la daltres tipus de centres, i s, per tant, necessari establir un model adequat a la singularitat que li proporciona a un CEPA la seva funci, el seu alumnat i la seva organitzaci. Quines sn les caracterstiques de leducaci dadults que cal tenir en compte a lhora delaborar un PAT?: La diferncia en els estudis ofertats (annex 1), reglats i no reglats, anuals i quadrimestrals, o impartits per un o varis professors. No existeix legislaci especfica per a leducaci dadults que reguli les funcions i caracterstiques de la tutoria en els CEPA. En els estudis dESPA, lestudiant no cursa sempre un curs complet, amb el que cada un de les assignatures o camps de coneixement dun grup pot tenir diferents estudiants. Aix dificulta sobremanera la tasca del tutor que t assignada a la seva tutoria estudiants als quals no imparteix cap classe. La curta durada dels cursos de lESPA Els interessos de lalumnat sn sumament individuals, amb escs o nul inters per lassistncia a tutories de grup o pel fet de sentir-se integrat en un grup. Per ajudar a cada estudiant a desenvolupar tots els aspectes de la seva persona: identitat, sistema de valors, personalitat i sociabilitat. Per ajustar lensenyament a les necessitats individuals i prevenir o donar suport a les dificultats dels estudiants. Per millorar la socialitzaci i les relacions al si dels grups. Per assegurar que tot els estudiants tenguin accs a un millor desenvolupament social i personal. Per ajudar els estudiants en les seves necessitats professionals i personals i perqu puguin prendre bones decisions personals, acadmiques i personals. Per qu s un lloc on lalumnat pot expressar les seves dificultats amb algun professor i tenir en el tutor un mediador.\nPerqu s necessria la tutoria a un CEPA? -\n1. Caracterstiques de la tutoria: En funci de tot lanterior, lacci tutorial al nostre CEPA tendr les segents caracterstiques generals i diferenciadores respecte a lacci tutorial en altres mbits del sistema educatiu: Lacci tutorial ha de ser compartida per tot el professorat que imparteix classe als mateixos estudis. La tasca fonamental de la tutoria s el coneixement i atenci individual de cada un dels alumnes de la seva tutoria. Les tutories poden ser dorientaci (educativa, acadmica i professional o personal o de relacions interpersonals al si dels grups) o tutories didctiques (ajuda sobre la forma destudiar un tema determinat i els dubtes didctics de la matria teoria o activitats- que puguin anar sorgint). Les tutories collectives dorientaci es fan sols puntualment, per al tractament de temes generals, i en horari de classes del professor que s tutor del nivell. Aquestes tutories poden crrer a crrec del tutor o, puntualment i per temes especfics, de lorientadora. Les tutories individuals dorientaci crren a crrec del tutor que disposa dun horari a lefecte fora de la franja horria de classes. Aquestes tutories es realitzen a demanda del tutor o de lalumne. En casos de necessitats especials la tutoria individual pot crrer a crrec de lorientadora, a demanda del mateix alumne o del seu tutor. Les tutories didctiques sn realitzades pel professor de cada assignatura, sempre que el professor de lassignatura emplaci a un alumne o un petit grup per reforar o desenvolupar aspectes conceptuals o procedimentals de la seva assignatura, o sempre que lalumne les demandi.\n2. Funcions dels tutors: Cada un dels professors i professores t funcions tutorials en el sentit que la seva tasca no es limita a proporcionar informacions a lalumne sin que el seu objectiu fonamental s el de formaci dels seus alumnes en el sentit ms ampli. Aix vol dir que la tasca tutorial no queda sols en mans del tutors ni reflexada sols en el PAT, sin que sha de garantir tamb des dels Projectes Educatius i Curriculars del Centre. Aix les funcions del tutors seran: a) Participar en el desenvolupament del Pla d'Acci Tutorial i en les activitats d'orientaci en collaboraci amb el Departament d'Orientaci del Centre. b) Coordinar el procs d'avaluaci dels alumnes del seu curs. c) Coordinar les reunions de lequip educatiu del seu curs. d) Facilitar la integraci dels alumnes en el grup i fomentar la seva participaci a les activitats del Centre. e) Orientar i assessorar als alumnes sobre les seves possibilitats acadmiques i professionals, en collaboraci amb el DO.\nf) Orientar les demandes i inquietuds dels alumnes i mediar, en collaboraci amb el delegat del grup, davant la resta de professors i l'Equip Directiu en els problemes que es plantegin. g) Informar als professors i als alumnes del grup de tot all que els impliqui en relaci amb les activitats docents i el rendiment acadmic. h) Coordinar els alumnes que necessiten un refor com a resultat de les avaluacions inicials juntament amb el Departament dOrientaci i Cap dEstudis. La funci orientadora s aplicada de manera continuada, per ms en els moments que impliquen avaluaci i en els moments que impliquen canvi de centre, d'etapa, elecci d'optatives, incorporaci a la vida activa o decisi de l'itinerari acadmic o professional a seguir. 3. Tasques dels tutors: De informaci: A alumnat, a professorat i a pares, si aquests ho demanen. De coordinaci: Del professorat que t el mateix grup dalumnes. De seguiment acadmic: Donar suport al procs daprenentatge coordinant el procs davaluaci. Dorientaci i suport: assessorament personal, acadmic i professional per tal de millorar la integraci i el desenvolupament personal dels estudiants. 4. Implicats en laplicaci del PAT Equip Directiu: Garantir laplicaci i desenvolupament del PAT a travs del Cap dEstudis. Departament dOrientaci: Coordinaci dels processos delaboraci, desenvolupament i avaluaci del PAT / Assessorament i suport a les tasques tutorials/ Intervenci individual amb alumnes amb problemes especfics/ Intervenci collectiva en situacions determinades. Tutors: Amb les tasques assenyalades Professorat: A part de la tasca dorientaci i tutoria associada especificament a la seva assignatura, collaboraci amb el tutor en el que respecta al coneixement individual de lalumnat, sobretot del que no s alumne del tutor.\n5. Objectius del PAT 1. Afavorir lequilibri afectiu de lalumnat 2. Afavorir la seva integraci i participaci social 3. Realitzar el seguiment del procs daprenentatge de lalumne 4. Facilitar la presa de decisions acadmiques i professionals 5. Ser un lloc davaluaci i dintercanvis de relacions entre professor i alumnes\n6. Tipus dactivitats de tutoria. En funci de cada un dels objectius:\n6.1. Activitats tendents a afavorir lequilibri afectiu de lalumnat\nActivitats de coneixement individual de lalumnat: activitats dautoconeixement, entrevistes individuals, fitxes de registre daspectes individuals de lalumne. Desenvolupament dactituds positives cap a si mateix i cap a lestudi. Activitats de presa de decisions personals o en relaci a lestudi. Actuacions collectives en torn a aspectes de prevenci de riscos de salut. Actuacions individuals o collectives de presentaci de tcniques per a la millora de lestudi. Participaci de lalumnat en la resoluci de conflictes. Detecci de casos datenci individual Activitats dacollida inicial. Tcniques per el coneixement del grup Presentaci de serveis comunitaris: educatius, doci, de formaci... Elecci de delegat Participaci en rgans collegiats Celebraci de festes o actes culturals. Activitats intergrups Activitats dintercanvi de coneixements Tutories entre iguals\n6.2. Activitats tendents a afavorir la integraci i participaci social de lalumnat.\n6.3. Activitats tendents a facilitar el seguiment del procs daprenentatge de lalumne.\nInformacions inicials per poder triar litineraris destudis ms convenient al CEPA. Valoraci inicial de lalumne, a partir dentrevistes incials i/o VIA. - Avaluaci del procs daprenentatge: Avaluaci inicial, avaluacions de seguiment i avaluacions finals. - Seguiment de lassistncia i de les causes de labandonament - Informaci sobre habilitats acadmiques funcionals: us de la biblioteca, tcniques bsiques destudi i aprenentatge... - Control de lansietat en els exmens\n6.4. Activitats tendents a facilitar la presa de decisions acadmiques i professionals.\nConeixement de les opcions destudis tant reglats com no reglats. Estratgies i tcniques de recerca de feina Informacions sobre organismes i entitats de suport a la recerca de feina. Autoconeixement: caracterstiques personals, motivacions i interessos professionals. Aprenentatge de presa de decisions\n7. Avaluaci Per a la revisi anual A linici de cada curs escolar, lequip de tutors planificar les activitats collectives a desenvolupar amb el seu grup. Revisi del PAT a linici del curs escolar. Definici de la proposta anual. Detecci de necessitats de lalumnat (segons els diferents estudis ofertats, i a travs de qestionaris, converses, delegats... ) Coneixement dels interesos i opinions dels tutors. Consensuar les prioritats pel curs. Disseny dactuacions anuals. Procs de desenvolupament del PAT, realitzaci de les actuacions programades i dinmiques definides Avaluaci per part de lalumnat, pels tutors, el DO i la CCP i claustre. Inclusi de la valoraci i les propostes de millora en la memria anual de cada curs. Procediment per a lelaboraci i desenvolupament del PAT Per a lelaboraci inicial: Proposta del PAT (document previ elaborat pel DO) Discussi de la proposta amb els tutors. Presentaci del PAT consensuat amb els tutors, a la CCP Discussi en Departaments Proposta definitiva de la CCP Presentaci al Claustre per a la seva aprovaci. Inclusi de la proposta al PCC


Granollers reconeix la història comercial de la Fonda Europa, Montañà, Piguillem, Tomàs Colomer i Joan Sitjes - somGranollers\nGranollers reconeix la història comercial de la Fonda Europa, Montañà, Piguillem, Tomàs Colomer i Joan Sitjes\nEls Premis Porxada a la innovació han sigut per Calçats Miralles, 0% Gluten i Tasmània\nDivendres, 12 d'octubre de 2018 | 13:10h\nFoto la família de tots els guardonats als primers Premis Porxada | Toni Torrillas\nMés de 500 persones van assistir dijous a la nit a la Gala dels Premis Porxada, conduïda per l'actor Pep Plaza al Teatre Auditori de Granollers. La primera edició ha reconegut una vintena d'establiments de la ciutat de més de 50.000 habitants amb més densitat comercial, recordava l'alcalde, Josep Mayoral. Els premis "són un reconeixement a la gent que en temps difícils aixeca la persiana cada dia", afegia.\nEls premis –concretats visualment amb un guardó que dibuixa el sostre de la Porxada– van reconèixer les 5 famílies comercials més històriques de la ciutat de la quarantena de firmes centenàries que existeixen: Parellada, Montañà, Piguillem, Tomàs Colomer i Joan Sitjes.\nLa primera generació de Joan Sitjes va canviar el negoci de fusteria –nascut l 1864– per vendre tot tipus de teixits el 1874. A la compra i posterior venda de teixit a metres s’hi va afegir el servei de sastreria. Va ser cap el 1900, en què es van començar a confeccionar, a partir de patrons, els talls de teixits que es convertirien en vestits, el negoci centenari que posteriorment ampliaria Joan Sitjes Freixas, la tercera generació. Actualment, l'establiment és regentat per la cinquena generació. Joan Sitjes, Anna R. Capdevila i Joan Sitjes fill van recollir el guardó.\nAssun Bella va rebre el premi atorgat a joieria Tomàs Colomer, un negoci nascut el 1870 que han regentat sis generacions de la mateixa família que venen joies i rellotges d’arreu del món. També compten amb taller on fabriquen col·leccions pròpies d’anells i joies. Tomàs Colomer va estendre el negoci amb dues botigues a Barcelona, i no fa gaire anys va inaugurar el Museu Tomàs Colomer, on s’hi pot veure un rellotge del 1870 dissenyat i construït pel fundador, que encara funciona.\nAl 1850 Antonio Piguillem i Blanch ja feia venda ambulant a Granollers i no va ser fins més tard que va obrir botiga a la plaça de la Porxada on hi venia llums de carbur, olles i plats, alhora que feia de manyà. Posteriorment els llums de carbur van donar pas a les primeres neveres de gel, a les màquines de cosir Whertheim, i posteriorment a les cuines de butà, neveres elèctriques i televisors en blanc i negre. La botiga va estar a la Porxada fins al 1970 quan es va desplaçar al carrer Anselm Clavé on s’hi venien també llistes de noces, objectes de regal, i amb l’aparició de les noves tecnologies, telefonia mòbil. Actualment la botiga es troba a la plaça de la Corona. Josep Piguillem i els seus néts David i Josep va recollir el reconeixement.\nLa botiga Montañà data de1867 i de la qual ja se’n té constància el 1827 regentada per Esteban Montañà, ubicada a la que era abans la plaça de San Cristòfol, actual plaça de la Porxada. Al principi es tractava d’una merceria de sedes i cintes però als anys 20 venien la roba a metres i als anys 30 ja es venien vestits de senyora. Va ser Pere Montañà Cladellas, que després de la guerra, li va donar un caire més innovador i va ampliar la confecció amb un taller amb vàries cosidores on feien els seus propis vestits d’alta confecció mentre ell feia de viatjant venent la col·lecció. Mariola Montañà va rebre el guardó.\nLa Fonda Europa de Granollers, de la família Parellada, és actualment l’establiment hoteler més antic del país. Els orígens daten de 1771, quan la Cecília, aleshores vídua Parellada, una pagesa de Palou, va decidir anar-se’n amb tot el seu patrimoni –dues botes de vi– i establir-se a Granollers, on va obrir un taulell per despatxar el seu vi. Els gots de vi sobre el taulell s’acompanyaven amb platillos de menuts. Aquella taverna es va popularitzar amb el nom de Cala Sila, i va començar a tenir demanda d’allotjament de la gent de pas. L’hereu de la Sila, Bonaventura Parellada, es va casar amb la pubilla de Can Fidel, Margarita Vinyamata. La fusió entre les famílies hoteleres locals va provocar el trasllat a Can Fidel –conegut com l'Hostal del Vallès–, i al 1910 l’ampliació de l’establiment també va suposar l’ampliació del seu nom, que després del Vallès va passar a dir-se Espanya, per acabar definitivament com a Fonda Europa.\nRamon Parellada va recollir el Premi Porxada i va ironitzar sobre l'antiguitat dels establiments granollerins. "En realitat, el més antic és la parròquia, seguit de l'Ajuntament i després, la Fonda Europa. És presenta un repte de qui durarà més dels tres", deia sorneguer. Parellada posava en valor el teixit comercial i assegurava que "si no hi haguessin els botiguers, Granollers no existiria".\nLa categoria d'innovació, la més concorreguda\nLa categoria d’innovació ha estat la més concorreguda dels premis ja que s'hi han presentat 23 candidatures, de les quals el jurat ha guardonat Calçats Miralles, 0% Gluten, Tasmània i un accèssit per la seva implicació amb la ciutat a Pàrquings Blaus.\nCalçats Miralles, també centenari, fa poc va canviar la ubicació de la plaça de la Porxada al carrer de Santa Esperança. Ha obert botigues a altres ciutats i continua tenint el magatzem de venda al major. Actualment estan liderats per Carme Miralles, la quarta generació de l'empresa, que continuen venent les espardenyes tradicionals de vetes, que personalitzen a gust del client i que estan internacionalitzant, amb la venda per internet arreu del món, i s’estan preparant per entrar al mercat portuguès i francès amb la col·lecció Miralles1917 per a l'estiu 2019.\n0% Gluten és un nou establiment que ofereix una variada oferta de pa i brioxeria diària sense gluten, elaborada en el mateix local. A més d’una carta de dinars dissenyada pels xefs Pep Nogués i Raúl Gil, que garanteix que les persones celíaques puguin menjar fora de casa amb totes les garanties. Justament ara fa un any de la seva obertura a Granollers.\nEl Taller-galeria Tasmània dissenya joies de forma personalitzada. Un espai on s’organitzen formacions, tallers i exposicions d’art amb peces úniques. Aquest juliol el taller de joieria Tasmània ha rebut les acreditacions que atorga la Generalitat de Catalunya: el Distintiu de producte D’Artesania (D’A) i el Distintiu per als establiments de venda d’artesania catalana en matèria d’oficis artesans.\nReconeixement a la reforma de Calçats Nadal\nEn la categoria de reformes de gran format s'hi van presentar deu establiments, i el guanyador va ser Calçats Nadal, dedicat a la venda de calçat des de 1951. A principis d’aquest any ha fet una reforma integral, tot ampliant la superfície de venda, incloent-t’hi un nou aparador aprofitant l’antic accés a l’habitatge i ha conservat una reixa històrica del segle XIX reconvertida en porta corredissa.\nLa cerimònia també va incloure un petit records als comerços que han abaixat la persiana enguany: Sastreria Canal, Pastisseria Torres, Floristeria Les Flors, Ceràmiques Subirana, Ortopèdia Ribas, Font íntima llenceria i Forn de pa de Palou.\nRecord per a l'Enric Castelló\nEl lliurament del premi honorífic va ser per a Calçats Castelló en record d’Enric Castelló, que va morir el juny passat als 59 anys, i que rebre un aplaudiment de reconeixement per part dels assistents. Així ho ha designat el jurat d’aquesta edició, que està format per les associacions de comerciants de Comerç de Dalt, Del Rec al Roc, Sota el Camí Ral, Congost, Ramassar, Més que Comerç i Gran Centre i el Gremi d’Hostaleria del Vallès Oriental i l'Associació d'Hotels Vallès Oriental. Calçats Castelló, a més, és la sabateria més antiga de Granollers, amb 114 anys d'experiència.\nPer als 25 i 50 anys d'activitat\nD’altra banda, Anabel Lleonart de l'Hotel Granollers i Teresa Forés de Clàssic Cafè van rebre un reconeixement pels 25 anys dels seus establiments.\nTambé es van premiar les botigues que enguany han fet 50 anys. Ferreteria North, al barri Congost, va començar amb fent duplicat de claus amb una màquina que encara té. Josep Vilarrasa, que rebia el reconeixement, tenia només 13 anys quan va començar a treballar al negoci dels seus pares.\nMatias i Joan Roig de la firma Roig Mobel també van rebre el premi pel mig segle de trajectòria d'un establiment que ha anat creixent amb més de 40 botigues arreu de Catalunya.\nPerruqueria Margaret porta també una trajectòria de 50 anys amb una àmplia gamma de servei d'estètica i, fa 18 anys, que té un centre formació.\nFinalment, el Mercat de Sant Carles també ha rebut el reconeixement pels 50 anys d'aquest equipament que compta actualment amb 32 botigues –una desena de les quals també amb mig segle d'història– i 35 activitats, i que enguany ha reformat el soterrani.\nLa Gala va acabar amb una actuació de Pep Plaza, que va omplir la cerimònia d'imitacions de desenes de personatges; la intervenció de la cantant Txell Sust que va interpretar amb l'actor una cançó de Tomeu Penya. Boig per tu de Sau va tancar l'acte amb els cors i les llanternes dels mòbils enceses des del públic.


The Lost News - El tarannà de Lucia - Wattpad\nHavia parlat amb l'advocat i li havia dit que segurament el delicte està tipificat de 30000 euros, no creia que pogués rebaixar la condemna. La màfia com a petit escarment volia que passes les 24 hores a la garjola. Quina patotxada pensava, ella estava preocupada pel Bar. Era conscient que el bar era de la màfia, però això era quelcom que volia canviar. Si l'Andoni tenia el taller, ella tenia el bar. Aquell establiment de copes enmig del desert. Lucia era capaç de fer-ho valdre. Tenia contactes del Sud una bona parla comunicativa. Tenia els empleats necessaris i una amiga cantant que la podria contractar en cas que la necessites. Ahir a la nit va anar amb Katy i Diego i van treure les merdes de les drogues a un altre lloc. Armando, el capità de seguretat hi havia avisat a David que tenia les sospites que estaven espiant el local. Es fiava de la sang freda i\nl'intel·lecte de David i Armando. Miguelito era un bon jan com Carlos o Andoni, però Armando i David eren responsables de la logística de les armes. El seu Andoni, el seu bar anava repetint-se al cap. El Basc amb aquella barba ben arreglada que la tornava boja. Amb aquells llavis, els pits i el seu cul per no oblidar de la màgia que tenia ella amb els dits. Es va posar vermella i va fer un salt dels pensaments a la realitat. De sobte va donar un cop d'ull del qual tenia a la vora va fer un sospir. Lucia estava en la garjola amb una safata de menjar. Com havia canviat ella de voler ser cambrera a això. Fent memòria recordava el dia que varen conèixer la màfia.\nAquell dia estaven al taller ella, Juan, Katy i el Basc concretament en pati central. El taller era ampli, ocupava tota una calçada. Un pati central on hi cabien uns 6 cotxes. A la dreta del pati hi havia 2 garatges i esquerra del pati central un edifici que feia de vestuari pels treballadors i una habitació pel cap del taller. Estava tancat amb reixes metàl·liques que tenien una porta que en horari laboral estava oberta. Després d'haver parlat en privat amb la Katy i d'haver-se abraçat. La cantant i ella es van ajuntar al grup. Va veure com Katy va voler fer el moviment de començar a cantar, havien quedat que per contracte havia de cantar una cançó. De sobte a Katy se li va posar la cara pàl·lida. El líder va girar i Juan va posar-se al costat d'ell. La Lucia va reconèixer el cotxe és el mateix cotxe que entrava al pati central. Era el mateix cotxe que havia entrat una setmana abans que tanquessin el bar on treballava Lucia al Sud. Feia poc temps que havia conegut a Juan al nord ell coneixia una colla de nois que els hi agradaven els cotxes i al taller els hi vindria molt bé. Havien quedat amb Andoni de presentar-los. Els estava veient allà fent veure que eren clients. Era com si no estigués en la garjola. Una gota de suor li va passar per la cara de la propietària del bar mentre recordava i anava mossegant el menjar de pres. Va continuar recordant. Del cotxe van baixar dues figures amb una cadascun màscara d'una calavera. Una d'elles era baixeta i altre més alta. A dins del cotxe es podia entre veure que hi havia més gent. Es van anar acostant a poc a poc. Andoni va obrir la boca.\n- Com m'heu descobert, malparits.\nLa figura menuda es va moure ràpid i va donar una cop de puny a qui tenia més a la vora, a Juan. Andoni va fer un moviment però Lucia el va abraçar. El segon va treure el revòlver i va apuntar a la Katy i va començar a parlar.\n- El nostre cap no l'hi agraden els insults - va fer una pausa i va fer un moviment com si algú li estigués parlant per l'orella i va continuar - avui morirà algú - en moment de dir això va apuntar a Juan - de\nvosaltres perquè veieu que no anem de bromes.\nEl Basc va estrènyer el puny. No podia posar en perill la vida de la seva estimada, ni de la seva amiga Katy. No podia fer res per Juan, això l'emprenyava més. Va fer un crit.\n- Deixa en Juan, si us plau. No ha fet res.. Mata'm a mi heu guanyat.\nLa figura petita que havia retornat a la posició on estava el seu company, que encara estava apuntant a Juan. Va voler fer el gest de com voler aturar el tret. La figura gran no va fer cap moviment. Va continuar parlant.\n- A mi em diràs amb el sobrenom Esquelet i seré membre de la banda. Si aparec són males notícies per vosaltres com avui o poden ser bones- va aturar-se un moment- La vida d'aquest home ja no és teva ni seva, és nostre ens l'emportarem. Necessitem que vengueu carreguem nostre i - va passar-se la mà a l'abric va treure uns documents amb una clau i targetes - algú de vosaltres tindrà un regal d'un bar. Heu de donar-lo d'alta. En una de les targetes hi ha nom de gestor i advocats de la ciutat del nord. Ja ens hem encarregat perquè us ajudin.\n- Esquelet, d'acord - va dir el cap, mentre això succeïa la Katy tenia els ulls plorosos i mirava de reüll a la parella del Basc.\n- Aquest taller et servirà per reclutar gent per formar un club de motoristes com el que malauradament hi havia al Sud i va desaparèixer en circumstàncies misterioses. - Això és tot ja hem posaré jo amb contacte amb tu sigueu intel·ligents i tot anirà bé. Agafa 'l i porta'l al cotxe - va tornar apuntar a la Katy - Qualsevol ximpleria i a la cantant la mato.\nVan agafar al cos inconscient de Juan i el va muntar al cotxe. Setmanes després la policia del nord va trobar el cadàver de Juan ofegat en el llac. Va deixar de pensar. Necessitava dormir una mica oblidar-se una mica de tot.\nEn la garjola de Sammu ell estava rumiant també. Sabia que els germans l'apallissarien i també sabia que la policia sense voler li havia salvat la vida. Lucia i aquella mirada. Sempre havia entès, com els seus germans, que algun d'ells moria. La mort de Juan era com la mort d'un familiar i havien entrat a la banda per complir la venjança. Sammu pensava que era l'únic que recordava de venjança la resta de la banda estava molt trenqui-la. Un altre cop\naquells ulls de la Lucia li aparegueren. Va tenir por al cos.\n- Maleïda - va pensar i va agafar el son.\nEra de nit i el Basc estava en un turó. Ell venia d'una altra reunió en un altre turó de les 17 que havia quedat amb la màfia. Va sonar el seu mòbil. Posava:\n- Trigo 15 minuts.\nVa sospirar. Va agafar el mòbil i es va posar a jugar al Dc Battle Arena d'Android. A l'estona va veure uns llums de llanterna que s'acostaven a on estava ell.\n- Gabon, comissaria Lara quant de temps no sap que els mòbils ja tenen llanterna incorporada - va dir amb sorna\nLara va somriure i li va dir.\n- Si ja ho sé. És la mania - va continuar - Vaig avançar tot el procediment i tota la gresca perquè em vas dir que allà hi hauria cosa. L'únic que hem trobat és una pistola requisada un companyó teu i la teva xicota. No juguis amb mi.\n- Perdona Lara. No sabia que els meus homes s'ensumaven alguna cosa. La idea ha estat del meu capità de seguretat l'Armando que va parlar ahir amb uns quants - va esperar - Merda, merda. Si estava tot allà. L'han mogut en un magatzem, et puc donar les dades. Avui he parlat amb la màfia. Havia quedat en un turó a les 17 no és refien de la banda. Em pensava que me n'anava a matar. Al final no ha estat així per sort. M'han donat entendre que no tenen molt de poder i que estan intentant refugiar-se saps alguna cosa?\n- Sí. L'hospital està enterament vigilat, i un policia que sospitaven que era corrupte l'han trobat mort ...- el Basc li va matar discurs\n- Si l'han matat davant meu. L'han culpat de tot i estava emmordassat i amb els ulls tancats. En principi no anaven a matar a ningú, però l'Esquelet se li ha girat el cervell i ha disparat 10 tret. Crec que l'Esquelet l'han canviat. La veu no és la mateixa i la fisonomia del cos. Perdona\n- Tinc les dades de les màscares, còpia de papers sobre el bar. Però necessito la mercaderia. Sense això els caps meus no em donaran poder per prosseguir. La van cagar en el sud fent la matança que van fer. Suposo que van tenir cap opció el canvi d'alcalde i que agents especials estaven acostant-se. També suposo que havien de fer net. És una suposició.\n- Entenc - va concloure el Basc -. Per això volen motoristes i ens vàrem haver de barallar amb la banda rival d'aquí al nord.\n- Si -va aprovar la policia -. Donem la informació del magatzem i quan trobem la cosa estareu la majoria lliures. A tu et quedaran uns anys de presó però a la resta multes.\n- Te - li va entregar un paper - Ves amb compte i ves el ràpid possible. Cada cop la banda és més gran i cada un està evolucionant d'una manera.\n- Que vols dir? - li va preguntar la comissaria\n- Lucia ha canviat molt. Sé que m'estima, però això del bar l'està confonent. Després estan les petites batussades i que es prenguin tan seriosament lo dels motoristes i el repartiment de droga i...no sé ni perquè t'estic explicant això.\n- Eh que et va dir un cop Lucia - va pensar un moment, Lara sempre se sorprenia del tarannà del Basc - No els ports controlar a tots. A ella encara menys. No et preocupis, jo intentaré arreglar-ho. Falta poc i intenta aturar el que pugis - va posar la nota en la seva cartera 'personal.\n- D'acord gràcies i gabon de nou.\n- Gabon i digues-li a Esteban que faci bogeries - va despatxar també la policia, el motorista va fer un sí amb el cap i es va dirigir cap a la seva moto.


Carmelo Gómez i Ana Torrent representen "Todas las noches de un día" al Teatre de Roses - Empordà\nCarmelo Gómez i Ana Torrent representen "Todas las noches de un día" al Teatre de Roses\nSerà aquest diumenge 5 de maig\nL'obra és aquest diumenge 5 de maig EMPORDA.INFO\nL'obra és aquest diumenge 5 de maig\nDiumenge 5 de maig, el Teatre Municipal de Roses oferirà la representació de "Todas las noches de un día", una oportunitat per gaudir d'una de les obres més aclamades del panorama teatral del moment i de la interpretació de dos grans noms de l'escena espanyola, Carmelo Gómez i Ana Torrent.\n"Todas las noches de un dia" és una història intimista i poètica que ens parla de la incapacitat d'estimar, de l'amor i els seus fantasmes, de la vida i els records. Envoltat d'urbanitzacions, en algun lloc a prop nostre, sobreviu un vell jardí amb el seu hivernacle. Però ha passat molt de temps des que els veïns van veure per última vegada la Sílvia, la propietària de la casa. Allà només queda en Samuel, el jardiner, afanyat a preservar aquest racó oblidat. "Todas las noches de un día" comença quan la policia acudeix a la casa per intentar descobrir on és la Sílvia.\nLes entrades (15 €), es poden adquirir al web de Roses Cultura, o bé presencialment a les taquilles del teatre, de dijous i divendres, de 12 a 14 h.


Setembre | 2012 | La Cocota\nDesenterrant el Passat. Arqueologia i Paisatge a l’Alt Urgell.\nAquest 30 de setembre es dona inici a un nou cicle de xerrades i sortides que porta per títol: “Desenterrant el Passat. Arqueologia i Paisatge a l’Alt Urgell”.\nLa primera activitat serà una sortida guiada al jaciment del Goleró, aquest diumenge 30 de setembre, a càrrec d’en Carles Gascón. Podeu trobar-ne més informació al Consell Comarcal (973 353112 ).\nEn breu penjaré el programa.\nJornades de Patrimoni a Cerdanya\nAmb ocasió de la celebració de les Jornades Europees del Patrimoni, el proper cap de setmana 29-30 de setembre, el Grup de Recerca de Cerdanya ha preparat un conjunt d’activitats per posar en coneixement el ric patrimoni de la Cerdanya.\nDs, 29 de setembre, a les 17h, al Museu Cerdà, Conferència: “El bosc de Cerdanya. Patrimoni de moltes generacions de cerdans”, a càrrec de Paco Cano.\nDs, 29 de setembre, a les 18h, al Museu Cerdà, Conferència: “Els conjunts pictòrics de Santa Maria de Mosoll”, a càrrec d’Eva Bras i Sílvia Torres.\nDs, 29 de setembre, a les 19h, al Museu Cerdà, Conferència: “Resseguint la nostra història més antiga. Panorama del patrimoni arqueològic a Cerdanya”, a càrrec de Xavier Oller.\nDiu, 30 de setembre, a les 10h, des de la plaça de l’Estació de Puigcerdà, Sortida per anar a veure el patrimoni arquitectònic i arqueològic de la Cerdanya. Duració estimada: 3 hores. Cal vehicle propi. Si plou se suspèn.\nCategories : Activitats, Cerdanya, Jornades, Cursos, Congressos..., Patrimoni Cultural, Patrimoni Natural\ndss 22 set: Visita guiada al poble d’Éller\nAquest proper dissabte 22 a les 10h de setembre hi haurà una Visita guiada pel poble d’Éller. El tema serà la tradició oral, història i costums.\nDurada aproximada 2h.\nSortida: Hostal d’Éller\nInfo: 973 293 021 – 690 362 349\nJornades Europees de Patrimoni a Andorra\nUn any més Andorra s’afegeix els dies 12,15, 16 i 17 de setembre a la celebració de les Jornades europees del patrimoni,amb un programa interessant que permetrà descobrir el patrimoni que habitualmentno és accessible al públic, gràcies a l’estreta col·laboració entre institucionsgovernamentals, empreses, associacions, voluntaris i propietaris particulars.podeu trobar més informació en aquest díptic.\nRecordeu que avui és la Nargona, cursa en BTT\nRecordeu que avui es realitza la IX pedalada popular de BTT La Nargona, a Coll de Nargó, Memorial Gemma Bach.\nProgramació d’Activitats de Reviure Solanell\nReviure Solanell ja té pàgina web on presenta les diferents activitats previstes. La seva pàgina és:\nA partir d’ara espero poder-vos informar de tot el que facin!!\nUna bona oferta, benvinguts a la xarxa patrimonial!!


Art i creacióArt tèxtilCiènciaCos i movimentCuinaIdiomes\nActivitats Aula AmbientalActivitats divulgació científicaActivitats familiarsActivitats generalistesActivitats tèxtils & craftPetit Cineclub-Barcelona Districte Cultural\nFamília -- CategoriesArt i creacióArt tèxtilCiènciaCos i movimentCuinaIdiomes\n2.1 Ruta: Besàvies feministes\nDissabte de d'11 a 13.30 h\nLes lluites feministes a l’Anglaterra del segle dinou no foren un moviment aïllat i van tenir repercussió a altres indrets, com ara a casa nostra. Tant les burgeses benestants com les obreres patien sota el jou de la desigualtat de gènere i van buscar la manera de desfer-se’n, assenyalant el camí per a una segona i una tercera ona llurs conseqüències encara són en vigor. Dolors Monserdà, Carme Karr i Dorotea Chopitea, tres dones marcades per ideologies molt diferents però amb un objectiu comú: millorar la condició de les dones. Un itinerari per Sarrià que ens donarà una visió local de tres pioneres del sentiment feminista. Tres dones que han passat a la història gairebé sense monuments ni ofrenes, però sense les quals potser ens faltaria encara més camí per recórrer cap a la igualtat. A càrrec de Sonia Tres Dies abans s'enviarà el punt de trobada per correu electrònic Per aquesta activitat és necessari portar targeta de transport públic i calçat còmode.\nPodreu realitzar les inscripcions on-line a partir del 03/03/2021\nLa data d'inici per fer les inscripcions en línia als tallers de primavera serà el 29 de març. Per poder fer una inscripció t'has de registrar com a usuari/a. La inscripció és nominal, amb les teves dades no pots inscriure a una altra persona.\nEn cas de força major els tallers presencials poden ser modificats. Més inormació a aquí.\nTotes les activitats requereixen d'inscripció prèvia que es podrà fer en línia o presencialment a partir de 15 dies abans de l'activitat.\nRecorda que alguns tallers tenen un suplement que hauràs de pagar en efectiu el primer dia de classe.\nPer informar-te de la reducció de preus consulta les condicions al punt d'informació del Centre Cívic de 10 a 14 i de 16 a 20h. Per beneficiar-te de reduccions de tarifes caldrà que presentis la documentació necessària en cada cas i facis la inscripció presencialment al centre.\nLes inscripcions per l'Espai Familiar i el Casal Infantil no podran fer-se en línia, només presencialment.\nCal reservar entrada per cada persona que assisteixi podent fer fins a 2 reserves per nom. L'obertura de portes es farà 15 minuts abans de l'inici i serà necessari dur mascareta posada en tot moment. Per respecte als artistes, un cop començat l'espectacle no es podrà entrar a la sala i per tant la reserva quedarà anul·lada. No es permet menjar, beure ni l’ús de telèfons mòbils dins de la sala.\nTRANSIT PROJECTES S.L. (B59489351) | Av. Fabregada, 22 planta 3. 08907 L'Hospitalet de Llobretat\nCENTRE CIVIC VIL·LA URÀNIA\n93 706 12 95


01. Pere de la Cadireta\nPere de la Cadireta va néixer al mas del mateix nom que hi havia a Moià en la primera meitat del segle XIII. De molt jovenet va entrar en l’orde dels Frares Dominics. Pels voltants de 1250 va estar uns quants anys estudiant llengües àrabs a Tunis i en retornar fou nomenat un dels inquisidors generals del regne d’Aragó. Va residir els darrers anys de la seva vida a la Seu d’Urgell, des d’on actuà contra els càtars. Va morir apedregat l’any 1277. Des de llavors fou considerat sant, encara que mai no ha estat reconegut canònicament com a tal. Va ser un personatge amb fama de cruel i sanguinari, tant, que encara segles després a la zona de la Seu per espantar la canalla, en lloc d’esmentar “l’home del sac”, les mares deien: “Si no et portes bé vindrà fra Pere de la Cadireta i se t’emportarà…”\n02. Escultors Rubió\nLa nissaga dels escultors Rubió es pot considerar pionera en la introducció de les formes del barroc a la Catalunya Central. Joan Rubió era originari de França i va instal•lar-se a Moià pels voltants de 1570. Seguiren el seu taller el seu fill Francesc i el seu nét Jaume. Els seus descendents es traslladaren a Manresa, on també exerciren com a fusters i escultors. Construïren retaules per a diferents esglésies; entre ells cal destacar els de Castellbisbal i Rubí. També treballaren per a l’església de Moià, on construïren diverses peces. Són autors també de la traça i segurament de l’escultura de la portalada de l’antiga església de Sant Josep (1614).\n03. Joan d’Alòs i Serradora\nJoan d’Alòs i Serradora va néixer a Moià l’any 1617. Va estudiar medicina i en fou catedràtic a l’Estudi General de Barcelona. Escriví diversos tractats mèdics, entre ells un llibre de farmàcia: Pharmacopea cathalana sive Antidotarium Barcinonense (1686), i un tractat de cardiologia, De corde hominis disquisitio physiologico-anatomica (1694), considerat un dels més avançats d’Europa en aquell temps. També va tenir diferents intervencions en política, essent conseller tercer de Barcelona en dues ocasions (1657 i 1667) i protometge del Principat a partir de 1673. Va morir a Barcelona l’any 1695.\n04. Pere Abadal (ca. 1630 – 1684)\nPere Abadal era adroguer de Moià i segurament durant la seva estada a Barcelona per aprendre aquest ofici va aprendre també l’art del gravat i la tipografia. Juntament amb els seus fills Josep (1660-1749) i Pau (1663-1749) van produir un gran nombre de gravats xilogràfics (gravats sobre planxes de fusta), la gran majoria de temàtica religiosa, com també llibres i impresos de diferents tipus. Pau Abadal va obrir així mateix taller a Manresa, on juntament amb el seu fill Andreu van seguir l’ofici. Una gran part de les planxes originals es conserven actualment a la Biblioteca de Catalunya i constitueixen una de les més importants col•leccions de gravat xilogràfic que es conserven a Europa.\n05. Rafel Casanova i Comes\nRafel Casanova i Comes va néixer a Moià pels voltants de 1660. Era fill d’una família benestant i de ben jove va passar a Barcelona per estudiar-hi lleis. Amb la guerra de Successió s’inicià la seva carrera política: en 1706 fou proclamat conseller tercer de Barcelona; en 1707, ciutadà honrat, i en 1713, conseller en cap, càrrec que duia aparellat el comandament de la milícia ciutadana o “Coronela”. Durant el setge de Barcelona va formar part de la Junta de Guerra que dirigia la resistència. L’Onze de Setembre de 1714, el Duc de Berwick va llançar l’atac final contra la ciutat. En el transcurs de la batalla, Casanova i els prohoms ciutadans s’adreçaren al Portal Nou i, enarborant la bandera de santa Eulàlia, arrossegaren al contraatac diverses companyies de la Coronela, que disputaren un terrible combat cos a cos. Rafel Casanova rebé una bala a la cuixa i hagué de cedir la bandera. Fou hospitalitzat al col•legi de la Mercè, on només no pogué fer res més que acceptar la capitulació de la ciutat. Per temor a la repressió el van fer passar per mort, i més tard fou dut en secret a la casa del seu difunt sogre a Sant Boi de Llobregat. En 1719, aprofitant probablement una amnistia, reaparegué en públic i fins i tot tornà a exercir d’advocat. Posteriorment se’n tornà a Sant Boi, on morí en 1743.\n06. Francesc Viñas i Dordal\nFrancesc Viñas i Dordal va néixer a Moià l’any 1863 en el si d’una família molt humil i de molt petit ja va manifestar uns grans dots per a la música. A disset anys va anar a Barcelona per treballar en una cereria d’uns seus oncles i alhora prengué lliçons de cant i estudià en el conservatori de música. Va debutar l’any 1888 al Liceu de Barcelona amb l’òpera Lohengrin. A partir d’aquí va iniciar una carrera d’èxits que el va portar pels millors teatres del mon, especialitzant-se sobretot en la interpretació de les obres de Richard Wagner. El 31 de desembre de 1913 va estrenar al Liceu l’òpera Parsifal, essent el primer teatre que la interpretava fora d’Alemanya. Va retirar-se de l’escena l’any 1918. S’havia casat amb la cantant italiana Júlia Novelli, amb qui va tenir una única filla. Va morir a Barcelona el 14 de juliol de 1933. A judici dels experts fou un dels millors cantants de la seva època i destacava sobretot per la seva magnífica veu i la seva gran resistència, especialment en la interpretació de les obres wagnerianes, que reclamen una gran preparació tècnica per a la seva execució.\nPicanyol (Josep Lluís Martínez i Picanyol) va néixer a Moià el 1948. ja des de petit sempre va tenir gran passió pel dibuix, iniciant-se com a dibuixant durant la dècada de 1960. Realitza humor gràfic i entreteniments. El seu personatge més característic és Ot, el bruixot, protagonista de les pàgines que publica a Cavall Fort des de l’any 1971. Ha col•laborat en nombroses revistes, com ara l’Infantil, Oriflama, En Patufet (segona etapa), Matarratos, Penthouse, i diaris, l’Avui, el Diari de Barcelona i el Punt Diari, entre altres.\nEntre el 2005 i el 2006, Picanyol es va dedicar a escriure la seva autobiografia, que va publicar amb el títol Històries d’una pensió, on relata les experiències viscudes en els anys cinquanta, quan la seva mare va obrir una pensió a Moià\nEn el 2010 participà en un projecte de TV3 per a il·lustrar alguns grans temes de la música popular catalana i interpretà Puff, el drac màgic, de Falsterbo. Darrerament ha il·lustrat La Bíblia dels nens (2011) en còmic, que s’ha traduït a diversos idiomes i s’ha editat en països com Itàlia, Estats Units, França, Alemanya … Durant el 2012 ha dibuixat el còmic Francesc i Clara d’Assís i, més recentment, Ignasi de Loiola i Els Salms. El seu projecte actual és La Bíblia en jocs.\n08. Marcel·lí Antúnez i Roca\nMarcel·lí Antúnez i Roca va néixer a Moià el 13 de desembre de 1959. És un dels artistes catalans més reconeguts en l´ús de les tecnologies digitals en l’àmbit de la performance mecatrònica i la instal·lació. El 1979 va fundar juntament amb Carles Padrisa, Pere Tantinyà, Quico Palomar i Teresa Puig del grup “La Fura dels Baus” essent-ne membre fins el 1989.\nAmb Sergi Caballero i Pau Nubiola va fundar el col•lectiu Los Rinos (1985 – 1992), els primers objectius dels quals giraven entorn del graffiti. Més endavant la seva activitat es va estendre a d’altres formats, des de l’acció pictòrica fins a la vídeo performance, el concert i la instal·lació mural. Com a exemple d’aquesta última es pot esmentar Rinodigestió (1987), un sistema de caixes de fusta i vidre connectades entre si que contenien matèria orgànica en descomposició.\nDes de 1992 Marcel•lí Antúnez ha desenvolupat, en solitari, tota una sèrie d’obres en diferents formats. Hom hi aprecia l’interès de l’artista per la biologia, la tecnologia, la societat, la cultura. Tot emprant el dibuix i la pintura com a base de la seva obra per a la plasmació d’idees –ell mateix ho explica en diverses publicacions i al documental El Dibuixant- ha emprat tècniques tan diverses com l’escultura interactiva –de materials orgànics i artificials-, el cultiu de microorganismes i, sobretot, la fusió de la posada en escena –performance- amb la interactivitat i elements pròpiament cinematogràfics com l’animació i la projecció múltiple de pantalles i sistemes de so.\n09. La Fura dels Baus\nEl 1979 neixia a Moià el grup La Fura dels Baus, format inicialment pels moianesos Carlus Padrissa, Pera Tantinyà, Marcel•lí Antúnez i Quico Palomar i Teresa Puig. En els seus inicis feien teatre de carrer i d’animació. A partir de 1983 amb l’espectacle Accions, iniciaren un nou camí, creant un llenguatge teatral totalment rupturista i innovador que els portaria a convertir-se en la companyia d’espectacles catalana més universal. A començaments dels anys noranta es van introduir en altres àmbits artístics, com ara els macroespectacles, el millor exemple dels quals és la cerimònia d’obertura dels Jocs Olímpics de Barcelona (1992). Entre els seus espectacles destaquen: Suz o Suz (1985) Tiermon (1988) Noun (1990) MTM (1994) Origens (2010). Actualment un dels principals camps d’actuació de La Fura dels Baus és l’òpera posant en escena obres com El martiri de Sant Sebastià (1997), la flauta màgica (2003), el oro del Rhin (2007) el gran macabre (2009) o Turandot (2011). També han fet incursions en el mon del cinema o la música. El seu darrer gran espectacle ha estat la festa de cap d’any de Barcelona (2014).


CineBaix - CINEFÒRUM\namb motiu de la celebració del Dia Mundial contra la violència de gènere vers les dones\nOrganització: Dones amb Iniciativa del Baix Llobregat i Associació CineBaix\namb el director del documental Carles Bosch, sobre les vivències de Pasqual Maragall i el seu entorn en la lluita diària contra l'Alzheimer\namb la presencia del Sr.Antonio Doñate, exmagistrat i observador internacional de missions de Drets Humans a Llatinoamérica. EL DOCUMENTAL DEL MES\nPax americana i la conquesta de l'espai\namb la presencia José Luís Gordillo, professor de Filosofia del Dret de la Universitat de Barcelona i membre del Centre d'Estudis per la Pau JM Delàs, de Justícia i Pau.\nUn pais dempeus. Per una nova cultura democràtica\namb la presencia dels directors Mariela Acjia i Jordi Oriola.\n8-10-2010 22.30 h\namb la presencia del director, guionista i productor Carles Balagué i la productora executiva Marta Rañe\namb la presencia del director del documental de Francisco Hervé. EL DOCUMENTAL DEL MES\nOrganització:Programa de la Dona de l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat, dins de les activitats commemoratives del 8 de març\namb la participació del director del documental de Marc Navarro i Moratona.\nOrganització: Espeleo Grup Santfeliuenc i Associació CineBaix\namb la participació de Claudia Carrasco: Xerrada:La lley d’estrangeria i les dones immigrades a càrrec de Norma Falconi Fabra de papeles i derechos para todos\nGarbo, l'espia. "L'home que va salvar el món"\nPremi al millor documental i Premis al millor guió i al millor documental\nCinefòrum amb el director i guionista, Edmod Roch\nPresentació del documental d'Èrika Sánchez, directora del documental, i Jordi Calvo, guionista i membre del Centre Delàs.\n19-02-2010 22.00 h\nEn suport a la Caravana Solidària per al Sàhara. Presentació a càrrec de Dolores Ruiz, presidenta de l’associació de famílies acollidores de l’Hospitalet, i d’un representant del Front Polisari a Catalunya\namb Marcela Duarte de (MOVICE) Moviment de Víctimes de Crims d’Estat (MOVICE)\namb Sebastián Marroquín, fill del narcotraficant colombià Pablo Escobar.\n4-02-2010 19.00 h\nCol·loqui al voltant del sistema capitalista, amb Arcadi Oliveres, president de Justícia i Pau i professor d'Economia Aplicada de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nCol·loqui al voltant dels assassins en sèrie, una pers-pectiva clínica, conduït per Lluís Borrás,\nprofessor de Psicologia y Psiquiatria Forense de la Universitat de Barcelona i membre de l’equip artístic del film\nCol·loqui al voltant de la situació actual de les escoles i l'ensenyament, conduit per Jaume Funes, psicòleg i educador.\nCol·loqui entorn de la situació actual a Palestina amb Aritz Nafarroa de la Xarxa d'Enllaç\nuna comèdia amb consciència ecologista ambientada a Astúries. Col·loqui amb Manel Adelantado, membre d’Ecologistes en Acció.\nCol·loqui al voltant de la situació actual de les escoles i l'ensenyament, conduit per Rosario Calero, cap d'estudis de l'IES Martí Dot, Ana Argiles, professora de l'IES Olorda, i Jaume Funes, psicòleg i educador.\nDocumental sobre el comerç injust del cafè, el producte més valuós del món després del petroli, conduit per Joan Ribas de la Xarxa de Consum Solidari.\nCol·loqui al voltant del film i la revolució nicaragüenca, conduït per Joan Lopez Lloret, cineasta i director del film, i els cooperants Maria Mas i Jordi Mena.\nCol·loqui al voltant del film conduït per Xavier López Arnabat, historiador i director de la Fundació Solidaritat UB\nCol·loqui al voltant del film, conduït per Isaac Vila, director de fotografia del film.\nCol·loqui al voltant del film, conduït per Jesús Garay, cineasta i director del film.\nDocumental sobre la figura de Jordi Solé Tura en què intervenen Santiago Carrillo, Jorge Semprún i altres. Col·loqui conduït per Albert Solé, director del documental.\nCol·loqui al voltant del film, conduït per Cristina Martínez, de Drac Màgic.\nPersépolis, de Marjane Satrapi i Vincent Paronnaud\nCol·loqui al voltant de l’avortament, homenatge a les associacions de dones conduït per Dones de Mas Lluí, Grup de Dones XXI i Casal de la Dona.\nCol·loqui sobre Xina, a càrrec de Casa Àsia.\nCol·loqui conduït per Roger Lloret, físic i agrònom, membre del Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat.\nCol·loqui al voltant del film i del moviment okupa conduït per Joan Marimón, cineasta i director de Pactar amb el gat.\nCol·loqui al voltant de l'actual India i l'ONG Sonrisas de Bombay, conduït per Jaume Sanllorente, fundador de l'ONG Sonrisas de Bombay i autor del llibre �Sonrisas de Bombay. El viaje que cambió mi destino�\nCol·loqui al voltant de la malaltia de l'alzheimer, conduït per Cesar Barrachina, treballador social de l'Associació de Familiars de l'Alzheimer del Baix Llobregat.\nFòrum per a joves de 13 a 16 anys. Col·loqui sobre "Els nens i la guerra", conduït per Carme Sanmartí. Dins les VI Jornades de tardor dels infants i les seves famílies.\nCol·loqui al voltant de la conciliació de la vida laboral amb la personal, conduït per Sonia Guerra, de l'Oficina de Promoció de Polítiques d'Igualtat Dona-Home de la Diputació de Barcelona.\nCol·loqui al voltant de la pel·lícula, conduït per Julia Bel, autora i codirectora de l’obra teatral 13 rosas.\nCol·loqui entorn de l’esquizofrènia, conduït per Josep Ramos, psiquiatra, director de Planificació de Sant Joan de Déu, Serveis de Salut Mental. Presentat per Jaume Vidal, president de l’Associació de Familiars de Malalts Mentals del Baix Llobregat.\nCol·loqui entorn de la situació actual a Palestina, a càrrec d’un col·laborador palestí en estudis de recerca a Nablus (Palestina). Acte inclòs dintre de la marató cultural Benvinguda Palestina.\nCol·loqui conduït pel director de la pel·lícula, Josep M. Forn.\nPrimavera, Verano, Otoño, Invierno ...y Primavera\nCol·loqui entorn del budisme, conduït pel director de la Fundació Casa Tibet, Thubten Wangchen.\nLa pesadilla de Darwin, un escruixidor documental que ens apropa al continent africà.\nCol·loqui entorn del deute extern dels països en desenvolupament, conduït per Mònica Vargas, integrant de l’Observatori del Deute en la Globalització.\nOffside, dirigida per Jafar Panahi\nClara Dachs, agent per la igualtat del Programa de la dona de l’Ajuntament de Sant Feliu. Col·loqui posterior entorn de com viuen les dones islàmiques en la nostra societat, conduït per Meritxell Valls, agent ocupacional de desenvolupament local a Sant Feliu, i Saadia Aballouche, mediadora cultural i insertora laboral de l’Ajuntament de Sant Feliu.\nRéquiem, dirigida per Hans-Christian Schmid (Millor pel·lícula al Festival de Sitges 2006). Col·loqui al voltant de les malalties mentals, a càrrec de Jaume Vidal, president de l'Associació de Familiars de Malalts Mentals del Baix Llobregat i el Dr. José A. Larraz, director mèdic de l'Hospital Sagrat Cor i dels Serveis Mentals de Martorell.\nConduït pel bisbe de Sant Feliu de Llobregat.\nConduit per Susana Pascual, professora i membre de l'associació Donex x dones, col·lectiu nascut a Barcelona al 92 amb motiu de les agressions a les dones en el conflicte dels Balcans i Bosnia�Herzegovina.\nHomenatge als cineclubs, amb: Pere Vila (CineClub Hal 2002 - Molins de Rei), Josep Faura (CineClub Centre Parroquial), Antoni Kirchner (delegat de Cinematografia i Audiovisuals del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya [1984-2002] i director de la Filmoteca de Catalunya [1984-2001]), i Ferran López (CineClub La Finestra)\nEl perro mongol, dirigida per Byambasuren Davaa.\nCol·loqui al voltant de cultures tradicionals i modernitat, conduit per Carmen Arnau, antropòloga, especialista en pobles indígenes de Siberia .\nUna verdad incómoda, dirigida per Davis Guggenheim.\nCol·loqui al voltant de la salut del nostre planeta, conduit per Maria Comellas, directora general de Qualitat Ambiental de la Generalitat de Catalunya.\nCaos, dirigida per Coline Serreau.\nCol·loqui sobre la violència de gènere, conduit per Blanca Granera, membre de Drac Màgic.\nConduït per l'alcalde de Sant Feliu, Juan Antonio Vázquez.\nLa teva vida en 65 minuts (català)\nCol·loqui obert pel tinent d'alcalde delegat de Política Lingüística de l'Ajuntament de Sant Feliu, Carles Soriano, i conduït pel crític cinematogràfic i traductor Ignasi Juliachs, que parlarà de la salut actual del cinema a Catalunya i en català.\nConduït per Jaume Claret, historiador i membre del Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat\nCol·loqui conduït per Aurora Huerga, secretària general de CCOO al Baix Llobregat.\nCol·loqui conduit per Anna García-Arroyo, filòloga anglesa especialitzada en cultura hindú i autora del llibre Sexualidades alternativas en el arte y cultura hindú.\nAyurveda. El arte de vivir, de Pan Nalin.\nCol·loqui moderat per Javier Sánchez, consultor ayurvèdic.\nCol·loqui moderat per Pere Pons, director de la revista de jazz "Jaç".\nEscritores en la frontera: un viaje a Palestina\nAmb la presència del director Samir Abdallah\nConduït per Roger Subirachs, component de l'equip de direcció artística de la pel·lícula.\nConduït per Xavier Pedros, delegat d'assistència al menor de Departament de Justícia a Sant Boi i president de la fundació Marianao.\nKangchenjunga: historia de un superviviente\nConduït per Pep Aced, metge d'expedicions d'alta muntanya.\nConduït per Juanjo Caballero, professor d'història del cinema a l'Escola Superior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya (ESCAC).\nConduït per Jaume Botey, professor de la UAB, membre de la Plataforma per l'Alliberament i la Sobirania de l'Iraq (PASI).\nConduït per Juana Moreno, infermera pediatra, membre del Grup Interdisciplinari per a l’Estudi de les Pràctiques Tradicionals Perjudicials (GIPE/PTP)\nConduït pel periodista de TV3 especialitzat en el Pròxim Orient, Joan Roura\nConduït pel periodista i director del programa 30 minuts de TV3, Joan Salvat


Revisión salarial - Lleure Educatiu i Sociocultural, Cataluña - Convenios Colectivos - VLEX 211549089\nRevisión salarial - Lleure Educatiu i Sociocultural, Cataluña\nPublicado en: Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya nº 5661 de 01/07/2010\nTRE/2203/2010, de 30 de març, per la qual es disposa la inscripció i la publicació de l'Acord de revisió salarial per als anys 2009 i 2010 del 2n Conveni col·lectiu de treball per al sector del lleure educatiu i sociocultural de Catalunya (codi de conveni núm. 7902295).\nVist l'Acord de la revisió salarial per als anys 2009 i 2010 del 2n Conveni col·lectiu de treball per al sector del lleure educatiu i sociocultural de Catalunya, subscrit per la Comissió paritària, el 15 de gener de 2010, i de conformitat amb el que disposen l'article 90.2 i 3 del Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors; l'article 2.b) del Reial decret 1040/1981, de 22 de maig, sobre registre i dipòsit de convenis col·lectius de treball; l'article 170.1.e) i j) de la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, i altres normes d'aplicació,\n1 Disposar la inscripció de l'Acord de revisió salarial per als anys 2009 i 2010 del 2n Conveni col·lectiu de treball per al sector del lleure educatiu i sociocultural de Catalunya (codi de conveni núm. 7902295) al Registre de convenis de la Direcció General de Relacions Laborals.\n2 Disposar que l'Acord esmentat es publiqui al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya , amb el compliment previ dels tràmits pertinents.\nNotifiqueu aquesta Resolució a la Comissió paritària del Conveni.\nBarcelona, 30 de març de 2010\nde la Comissió paritària del 2n Conveni col·lectiu del sector del lleure educatiu i sociocultural de Catalunya\nAmadeu Atxara Alcarria\nGemma Rodríguez Narvaez\nOriol Carbonell Gómez\nSergi Lopez Junqueres\nPere Joan Giralt i Rovira\nA Barcelona, a les 11 hores del dia 15 de gener de 2010, es reuneixen en els locals de l'ACELLEC prèvia convocatòria les i els representants relacionats, membres de la Comissió paritària del conveni ressenyat.\nEs tracten els temes següents:\nTaules salarials 2009 i 2010. Donant compliment a l'article 33.1 del Conveni col·lectiu s'incrementa en un 2,2% la taula salarial per a l'any 2009, que es composa d'un 1,2% corresponent a l'IPC real...\nRevisión salarial - Indústries de Captació, elevació, conducció, tractament, distribució i depuració d'aigua de les comarques de Lleida, Lérida\nConvenio colectivo - Empresas de Trabajo Temporal, Normativa Estatal


BUSQUEM JUGADOR SÈNIRO - Bàsquet - Badaweb.com\nBUSQUEM JUGADOR SÈNIRO\n10.09.2010 a las 19:14:15\nBones, Som un equip sènior que juga a la lliga de lleure de Badalona. Estem buscant un jugador, a poder ser interior, amb experiència. Som un equip competitiu amb gent que sap jugar. No s'exigeix compromís d'anar a tots els partis, ni d'anar a entrenar, encara que hi ha la possibilitat de fer-ho quan es vulgui. No tenim entrenador, tot ho gestionem nosaltres. La idea es gaudir del basquet sense tenir les obligacions propies d'estar en un equip federat. Si tens qualsevol dubte o pregunta no dubtis en consultar-m'ho al privat o a la següent adreça\nIP: 83.51.40.160 #1\n06.10.2010 a las 16:17:50\nHola soc un noi de badalona .interesat en jugar a basquet, de jugador interior tinc poc amb el meu 1,70 pero bueno.Deixo el mail per que contacteu dan_subi@hotmail.es\nIP: 79.148.180.118 #2\n14.06.2015 a las 05:19:20\nIP: 108.61.182.14 #3


Recordeu fa unes temporades quan s'organitzava un concurs de fotografia d'orientació? Doncs el tornem a posar en marxa!\n1er Congrés - Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC)\nEls clubs i l’esport del futur\nMàrqueting digital, Màrqueting intel·ligent, temps d’innovació, canvi constant, xarxes socials, ... Totes aquestes paraules formen part del present i del futur! Els clubs i l’esport en general s’han d’adaptar constantment a noves maneres de gestionar, de liderar, noves tecnologies i competència. Aquests són només alguns dels temes que es tractaran al 1er congrés de l’UFEC "Els clubs i l'esport del futur".


El davanter Marc Cosme renova una temporada més amb la Unió Esportiva Olot - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El davanter Marc Cosme renova una temporada més amb la Unió Esportiva Olot\nLa Unió Esportiva Olot renova una temporada més al davanter Marc Cosme. El punta valencià va arribar al mercat d’hivern passat, i des de llavors ha anotat dos gols amb el club.\nCosme ha estat un futbolista que ha gaudit de la confiança de Raúl Garrido, amb 18 partits disputats des de la seva arribada. Es tracta d’un dels especialistes en el joc aeri de l’Olot, que ja compta amb 16 jugadors confirmats per la propera temporada, que arrencarà el proper 12 de juliol.\nLa selecció espanyola de waterpolo de Jennifer Pareja aconsegueix tots els records amb el mundial de Barcelona\nLa millor generació de waterpolo femení ha obtingut el premi que venia perseguint fa temps. Si ara fa un any l'equip es va quedar a les portes de la glòria olímpica a Londres, a casa les noies de Miki Oca van posar la rúbrica a un campionat perfecta després…\nLa Santjoanenca s’ha endut el primer premi de la batalla de les flors amb una carrossa que enguany han dedicat a la faràndula: el lligamosques i el conte del ram de la gegantesa. Jordi Montoliu, membre de la Santjoanenca: Estem molt contents. Per nosaltres…


Blog - Pàgina 9 de 9 - El Cullerot\nPoseu una paella al foc. Ja calenta, hi poseu les tires de bacó i les deixeu daurar, tombant-les bastant sovint, que no quedin molt torrades. Aixafeu els alls i els afegiu a la paella, ara apugeu el foc i poseu-hi els rostos de pa. Agafaran tot els gustos de la paella i quedaran ben torrats. Si veieu que el bacó no deixa prou greix per a que el pa quedi ben cruixent, afegiu-hi un parell de cullerades d'oli d'oliva. Moleu una mica de pebre ...


Antigua i Barbuda serà a les Festes de la Mercè amb alumnes de l’Aula de Teatre de Mataró | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nAntigua i Barbuda serà a les Festes de la Mercè amb alumnes de l’Aula de Teatre de Mataró\nLa companyia amb seu a Mataró Antigua i Barbuda portarà l’espectacle Arquitectura de fira dins Les Festes de la Mercè de Barcelona el 23 i 24 de setembre. Els Jardins de Joan Maragall del Palauet Albéniz acolliran l’espectacle que compta amb la participació de 12 alumnes de l’Aula de Teatre de Mataró.\nArquitectura de fira convertirà l’espai en un món d’il·lusions, simulant una fira màgica plena d’artefactes peculiars i sorprenents, marca de la casa de la companyia que encapçala Jordà Ferré.\nAntigua i Barbuda va néixer l’any 2002 amb un caràcter interdisciplinari que abasta des de la investigació a la invenció, de la manipulació a la construcció, de la creació a l’escenificació. Forma part d’Artesanato Escénico, col·lectiu artístic que treballa a l’antiga fàbrica de Can Fàbregas del paper.\nEspecialistes en teatre de carrer i en la construcció d’estructures escèniques, Antigua i Barbuda són habituals en els millors festivals de teatre del país i també a nivell internacional. Ara acaben d’arribar de gira del Brasil (festival “SESC”a Sâo Paulo) i al Canadà (festival “Les escales improbables” a Montreal).


A cada bolet, una lliçó!: Vigorèxia? No, gràcies!\nVigorèxia? No, gràcies!\nActualment hi ha tot d’obsessions que tenen a veure amb la imatge personal: bulímia, anorèxia... i també hi ha la vigorèxia. Açò és l’obsessió o l’addició a la musculatura o dismòrfia muscular; també es diu complex d’Adonis.\nLes causes d’aquesta addició no estan del tot clares, però se sap que coincideix amb l’anorèxia en alguns punts. Quan una persona se sent malament amb el seu cos i s’obsessiona per gaudir d’una imatge bona, sana, esportiva... en poca quantitat és bo, però si se sobrepassa la línia es pot arribar a patir alguna d’aquestes dues malalties. Quant als pacients de vigorèxia, solen tindre una autoestima baixa, poca integració i, sobretot, poca maduresa. Per tot açò, la ment d’aquestes persones fa que vulguen tindre un cos escultural i musculós, fins al punt que se’n passen i es converteix en un problema.\nCal dir que hi ha dos tipus diferents de pacients de vigorèxia: la persona que s’obsessiona per l’esport i l’altra que pateix una obsessió per menjar, ja que es veu flaca davant l’espill i continua menjant més i més.\nAquesta patologia es detecta quan una persona comença a tindre certa obsessió per vore’s musculosa, no para de mirar-se a l’espill i controla la bàscula d’una manera malaltissa; però com qualsevol tipus de malaltia reconeguda, o quasi-reconeguda, té tractament: una teràpia psicològica i, si és necessari, una reeducació en els hàbits alimentaris.\nCom ja és ben sabut, cap addicció o obsessió és bona per a ningú. Ni per a un mateix, malgrat que es veja ben musculós i no tinga grassa pel cos, encara que esmorze, dine i sope menjar “saludable”, no cal ser excessiu. Qui pateix açò sap que no tindrà la consciència tranquil·la mai, per això és una obsessió: encara que tinga un cos molt musculós, el pacient creurà no tindre’l i voldrà augmentar el seu pes en massa muscular. Té un trastorn mental i alimentari, es crea una obsessió pel menjar i per la imatge personal i no es veu res més enllà d’això. I, sobretot, aquesta malaltia té tot de conseqüències negatives: des de lesions (com les fractures per sobrecàrrega) o estrès, contorsions, miàlgies i bursitis fins a dificultats conjugals, problemes socials i laborals i afeccions alimentàries. També es pot arribar al consum de substàncies anabolitzants i esteroides, cosa que comporta problemes físics greus; hi ha més risc de malalties cardiovasculars, lesions hepàtiques, disfuncions erèctils, disminució de la mida dels testicles i càncer de pròstata.\nEs calcula que a l’Estat Espanyol, el 2010, hi havia uns 700.000 afectats de vigorèxia.\nEn conclusió, la vigorèxia és una addicció dolenta, és una obsessió que no cal tindre i, encara que no estiga reconeguda així, és una malaltia. Així que, si es vol tindre un bon cos, es vol estar bé de salut i no tindre grasses dolentes, hi ha prou amb menjar sa i fer exercici, però sense passar-se’n.\nVal més tindre amor, que no un cos amorf.\nQuè me’n dieu, vosaltres, d’açò? Ací teniu una imatge del que és aquesta malaltia, encara no reconeguda com a tal:\nP.D: Aquest article l'havia fet per a classe, però com que era interessant el tema, vos el passe perquè conegueu un altre trastorn alimentari... :-)\nPublicado por Yaiza Ferrer en 2:30\nAdrián Cervetto Montesinos 18 de diciembre de 2011, 13:54\nAdrián Cervetto Montesinos 18 de diciembre de 2011, 13:55\nHòstia, que guai. Si penges al bloc els treballs de classe hauré d'entrar a llegir-te més sovint. ajjaja\nÉs broma, però m'agrada esta última entrada. Açò de la vigorèxia és més important del que pot semblar.\nYaiza Ferrer 19 de diciembre de 2011, 13:02\nJajaja no solc penjar-los, però és que feia temps que no escrivia... i em va vindre bé fer aquest article jejeje


Saber més respecte al cognom Kinnaman és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kinnaman sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kinnaman.\nEl cognom Kinnaman en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kinnaman, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kinnaman és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kinnaman\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kinnaman en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kinnaman, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kinnaman que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kinnaman, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kinnaman. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kinnaman és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kinnaman del món\nEstats Units (1919)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kinnaman en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kinnaman poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kinnaman és un cognom més freqüent, i en quins països Kinnaman és un cognom insòlit o inexistent.


Sis detinguts en dos dies per intentar robar a dos pisos de Girona - El Gerió Digital\nTots els arrestats tenen antecedents i han quedat en llibertat després de declarar davant del jutge\nDimecres, 15 d'abril de 2015 19:53h\nEls Mossos d'Esquadra han detingut en dos dies sis lladres que intentaven robar a dos pisos de Girona. Tots els detinguts acumulen antecedents per fets similars. Les primeres quatre detencions es van fer el dia 10 d'abril i tot va començar quan la policia va localitzar un vehicle que estava relacionat en diversos delictes.\nDesprés de seguir la pista al conductor, es va aconseguir detenir tres persones més que havien intentar robar -sense èxit- a un pis del passatge Manel Bonmatí. L'endemà, els mossos van frustrar un altre robatori, aquest al carrer Migdia. Diversos testimonis van alertar la policia quan van veure dos joves pel bloc i els agents van arribar a temps d'enxampar-los 'in fraganti'.\nLes detencions es van fer entre els dies 10 i 11 d'abril. Els arrestats tenen entre 18 i 55 anys i són de nacionalitat algeriana, espanyola, peruana i cubana i són veïns de Girona, Salt i de la província de Barcelona. Tots tenen antecedents i han sortit en llibertat després de declarar davant del jutge.\nLes primeres quatre detencions es van fer pels volts de la una del migdia del dia 10, quan una patrulla que feia rondes a peu per la plaça del Lleó va veure com el conductor d'un turisme es tapava la cara amb la mà quan va veure els dos agents.\nImmediatament, els policies van sospitar de la seva actitud i van comprovar la matrícula del vehicle i van saber que estava relacionat en diversos delictes. Per això, van alertar altres patrulles perquè comencessin la recerca del cotxe.\nMentre buscaven el cotxe sospitós per la carretera de Barcelona, agents de paisà van veure un home i una dona amagats darrera un contenidor amb actitud vigilant i que estaven manipulant dos mòbils.\nAl mateix temps, una altra patrulla va veure al portal d'un pis situat al passatge Manel Bonmatí com un home en sortia i es dirigia al contenidor on hi havia les altres dues persones amagades. Poc després, el conductor que abans havien vist els agents que feien la ronda a peu va aparèixer i es va aturar prop del contenidor. Va ser llavors quan els agents van actuar i van aturar el vehicle, el van escorcollar i van identificar els sospitosos.\nLa policia va comissar dos dècims de loteria i 575 euros en bitllets fraccionats que estaven amagats entre la lona del sostre i la planxa del cotxe. Els agents van comprovar que tant la porta d'entrada a un bloc del passatge Manel Bonmatí com la porta d'un habitatge situat a la quarta planta havien estat forçades. Per tot plegat, van detenir les quatre persones.\nDos joves enxampats 'in fraganti'\nUn dia després, l'11 d'abril, els mossos van detenir en plena feina dos joves de 18 i 19 anys. Els fets van transcórrer pels volts de les nou del vespre, quan diversos testimonis van alertar els mossos que dos nois havien saltat una tanca perimetral d'uns dos metres d'alçada per accedir a la terrassa d'un bloc de pisos del carrer Migdia.\nImmediatament, una patrulla es va adreçar al lloc dels fets. Dos agents es van enfilar per accedir a la terrassa i van veure els dos joves manipulant una persiana per accedir a l'interior del domicili.\nEn veure els agents els nois van fugir del lloc de forma separada. Aviat els mossos van localitzar un dels joves amagat en un bar situat a la pujada de la Creu. El jove estava tot suat i amb la respiració alterada d'haver fugit corrents. L'altre jove el van localitzar en un altre carrer proper. Els agents els van detenir i els van comissar un telèfon mòbil per determinar-ne la propietat.


El Centre Social acull la segona part de l’exposició Parelles de nuvis de Cubelles | Ràdio Cubelles\nEl Centre Social acull la segona part de l’exposició Parelles de nuvis de Cubelles\nIgual que en l’anterior exposició fotogràfica d'Antoni Pineda, la mostra abraça des de finals del segle XIX fins al 1975\nEntrevista a Antoni Pineda, autor de l'Exposició fotogràfica (Fes un clic)\nEl Centre Social acull fins el mes de novembre la segona part de l’exposició Parelles de nuvis de Cubelles. L’octubre de l’any passat, de la mà de l’Antoni Pineda, l'entitat dels Amics del Castell ja va portar a terme una exposició fotogràfica sobre parelles de nuvis de Cubelles. Va ser una mena d’homenatge-record a tots els homes i dones que apareixien en imatges d’un fet tan destacat en les seves vides com és el casament.\nL’èxit d’aquella edició, juntament amb les persones que posteriorment han aportat més fotografies del seu propi casament o d’algun dels seus avantpassat, va motivar al president d’honor del GEC Amics del Castell a realitzar una segona exposició. Igual que en l’anterior ocasió, la mostra abraça des de finals del segle XIX fins al 1975.\nAntoni Pineda en una entrevista a Ràdio Cubelles destaca el color sèpia utilitzat en les fotografies exposades de la primera època. Des de la més antiga, l'any 1904 i fins els anys 30. A partir dels anys 40, s'ha optat per presentar les fotografies en blanc i negre. Pineda també ha destacat l’evolució que han tingut els vestits de casament durant les diferents èpoques. Passant del color negre al blanc. Altres aspectes destacats per Pineda és que les fotografies més antigues són majoritàriament d’estudi i en vertical, un fet que canvia amb el pas dels anys.\nBlog Amics del Castell


Woodstock Resort Naldehra Shimla Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNaldehra, District Shimla, Mashobra, Shimla, Índia, 171007 - Veure al mapa\nBarri Mashobra Kufri Kufri Centre de Shimla Centre de Shimla Centre de Shimla Centre de Shimla Mashobra Centre de Shimla Centre de Shimla\nConvenientment situat a Shimla, Woodstock Resort Naldehra és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. A 23.2 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 2.5-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Woodstock Resort Naldehra, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Servei de taxi, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, lloguer de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Woodstock Resort Naldehra sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nWoodstock Resort Naldehra té 14 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com escriptori, telèfon, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Woodstock Resort Naldehra és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Shimla.


Geganters de Catalunya | Damm Fundació\nLa Federació Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya és l’entitat que agrupa la major part de les associacions culturals de Catalunya que es mouen al voltant de l’activitat gegantera. Actualment compta amb una base de més de tres-centes cinquanta colles associades, que comprenen grups de Catalunya, el País Valencià, les Illes Balears, la Catalunya Nord, Andorra i el País Basc.\nL’objectiu de l’agrupació és promocionar el patrimoni cultural i la tradició gegantera mitjançant la divulgació, la conservació i l’estudi de tots els aspectes relacionats amb el món dels gegants, amb una atenció especial a la millora qualitativa de la música popular i el ball de gegants.\nUna de les festes més importants de l’agrupació és la proclamació de la ciutat gegantera. L’any 2018 l’afortunada va ser Sant Climent de Llobregat convertint-se en la XXXI Ciutat Gegantera de Catalunya. El municipi del Baix Llobregat va viure un cap de setmana de passió gegantera.


El quatripartit respon tard el 99 per cent de les preguntes que fa el PSC - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEl quatripartit respon tard el 99 per cent de les preguntes que fa el PSC\nEscrit per Redacció el 31 gener 2018\nEl primer secretari del PSC de Sabadell, Pol Gibert, acompanyat del portaveu del grup municipal a l’Ajuntament, Josep Ayuso, i dels regidors Cristian Sánchez i Ana Carrasco, han entregat avui al Síndic Municipal de Greuges un document que detalla els reiterats incompliments de la Llei de Transparència per part del govern quadripartit.\nGibert, ha explicat que “en el darrer any el 99 per cent de les preguntes fetes al govern no s’han respost en el termini establert de tres dies, el que vol dir que només s’han respost en el seu termini quatre preguntes de les 78 dutes a terme i que s’han respost amb un termini mitjà de 23 dies”.\nEl PSC recorda que encara no ha arribat resposta a l’informe sobre l’empresa de neteja SMATSA que van demanar el 30 de maig de 2017. “El vam reclamar al juny, al juliol, al setembre i al novembre del mateix any, i novament el passat 25 de gener de 2018. Cap notícia, cap resposta a la informació demanada”. Tampoc saben res de la informació demanada al 2017 sobre el barri de Sant Julià, el pàrquing de SABA dels FGC o les inversions de la companyia d’autobusos de Sabadell, TUS.\n“Per això, el grup socialista ens veiem obligats a demanar l’actuació del Síndic per tal de fer complir a l’Ajuntament amb el seu deure de transparència cap a l’oposició i tots els ciutadans i ciutadanes. En molts casos és molt difícil poder fer una feina d’oposició i fiscalitzar al govern quan tens més de 20 dies de retard en les respostes”, ha apuntat Gibert\nEl primer Secretari del PSC ha assegurat que “sorprèn que en un govern que ha fet bandera de la transparència i que van crear una regidoria pròpia de transparència, ara dificulten la tasca de l’oposició no responent a les preguntes quan toca. Esperem que sigui un tema d’incompetència o de mala gestió més que per mala fe”.\nEl Síndic de Greuges de Sabadell, Josep Escartín, obrirà un expedient amb la queixa del PSC i ha manifestat que “no és la primera vegada que un partit polític ve a queixar-se per aquesta qüestió. Si el govern no contesta a les preguntes dels grups municipals podria ser un greuge important a la tasca que ha de dur a terme l’oposició”.\n“M’agradaria que el govern em respongués que a partir d’ara compliran el que està perfectament escrit i aprovat pels regidors en el seu dia. Escartín ha afegit que “la resposta no sé si la veuré jo o ja li arribarà al nou Síndic o Síndica” (més info: Qui vol ser Síndic?).\nFoto portada: trobada dels membres del PSC amb el Síndic de Sabadell. Autor: David B.


LA FINESTRA: de maig 2014\nCal exprimir el cervell i fer volar la imaginació per veure de quina manera es pot treure rendibilitat al castell dels pares, avis, besavis, rebesavis... i així fins al principi dels temps. I això és el que, precisament, va fer fa uns anys l’actual comtessa de Carnarvon, lady Fiona, casada amb el vuitè comte d'aquesta conegude la nissaga. En morir el pare d’en Geordie –així és com ella anomena el seu espòs, el comte–, es van traslladar a Highclere, el castell on els Carnarvon viuen des del segle XVII.\nLady Fiona, que a més de marit té dos fills i moltes factures per pagar, va decidir llogar el castell per alguns banquets, casaments, recepcions..., com fan molts propietaris de castells a Anglaterra i a Escòcia. Però la gran campanada la va donar gràcies a un bon amic, en Julian Fellowes, guionista de la pel·lícula “Gosford Park” de Robert Altman. Comenta Lady Fiona que en Julian volia rodar al castell dels seus amics la pel·lícula, però es veu que Robert Altman va optar per altres localitzacions... En Julian va persistir amb aquesta localització quan tenia escrit el guió d’una nova sèrie de televisió: “Downton Abbey”. Aquest cop ho va aconseguir.\nPublicat per Taniuska a 28.5.14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Anglaterra, Cinema, Highclere Castle, Lady Carnarvon, Viatges\nSomnis que esdevenen reptes; camins que es van dibuixant a base d’esforç i concentració. Per fer una travessa, per conquerir un cim, per batre el rècord de velocitat... però també per conquerir la felicitat de cadascú hi ha reptes que ens fan sentir vius, plens d’emoció. Els alpinistes ens donen, a través de les seves històries i reflexions a milers de metres del nivell del mar, les claus per a superar-nos.\nPublicat per Taniuska a 21.5.14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Alpinisme, Cinema, Eiger, Escaladors, Kilian Jornet, Summits of my life, The Alps\nVam anar amb la família fins a aquella platja d’Argelers on, anys enrere, havien instal·lat una doble filferrada per a tancar-hi bona part dels republicans. Els francesos no en sabien què fer. Rojos, delinqüents, assassins... només eren alguns dels termes utilitzats pels que ja respiraven els aires del feixisme que aviat sacsejaria Europa i el món sencer. La veritable naturalesa dels qui vivien i morien damunt la sorra: els perdedors d’una guerra amb la qual havien lluitat per la llibertat.\nPublicat per Taniuska a 13.5.14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Aviadors, Els anys robats, Guerra Civil, Història, Josep Falcó, Records\nEntre la Commedia dell’Arte i les capelletes de saló, “El joc de l’amor i de l’atzar” de Pierre de Marivaux és una obra que ens trasllada directament a l’univers de les relacions humanes del segle XVIII.\nVist des d’una perspectiva actual, ens produeix certa al·lèrgia veure com els criats, animalons domèstics prou fidels, es presten al joc egoista dels rics que, avorrits de no haver de fer res, s’inventen les mil i una estratagemes per fer que el seu cor bategui de veritat. Ens encén veure com els sentiments que compten són només els que provenen dels senyorets i senyoretes, que dirigeixen el joc al seu gust, decidint-ne el ritme i la cadència a cada moment, mentre que el que durant l’entreteniment poden sentir els més senzills, els criats i les criades, fa més riure que una altra cosa, als senyors. És ben fàcil d'imaginar com anaven les coses aleshores, i del paper que et tocava jugar en funció de l'entorn on haguessis nascut.\nUna escenografia exquisida per als sentits; una música de cambra que sona de fons, de tant en tant, i ens situa perfectament en el segle de Corelli, Vivaldi...; uns personatges que a estones fan riure i a estones fan ràbia, de tan com juguen amb l’amor i l’atzar.\nEl públic, entregat, ple d’actors de totes les disciplines, aplaudeix al final del tercer acte a un Flotats retornat al Teatre Nacional després de molts anys. I ell se sent bé, molt bé dalt l’escenari.\nJo em quedo, sobretot, amb l’aire divuitesc, amb l’actuació més afortunada d’uns que d’altres: enginyosa i creïble, com sempre, la Mar Ulldemolins; impecable com a senyor de la casa, l’Àlex Casanovas.\nTot plegat, un regust de galanteria d’època que omple, aquests dies, la sala gran del TNC.\nPublicat per Taniuska a 8.5.14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: El joc de l'amor i de l'atzar, Flotats, Marivaux, Teatre, TNC


Què ha d'incloure un segur de llar? | Consumer\nLa pòlissa de la casa ha d'incorporar les cobertures bàsiques, però convé afegir altres específiques per preservar electrodomèstics, aparells tecnològics i ordinadors\nImatge: Michael Lehet\nUn desperfecte a casa, goteres a l’habitació dels nens o un electrodomèstic que, sense previ avís, s’espatlla. Són tan sol alguns dels escenaris que poden donar-se en l’habitatge a qualsevol moment i que obliguen a recórrer al segur de la llar per afrontar les despeses que suposi solucionar el problema en qüestió. Però és habitual que, en comentar el que ha succeït a l’asseguradora, la resposta sigui que aquest desperfecte no és a càrrec de la pòlissa. Després d’un primer moment de lògic disgust, convé analitzar si la fallada pot residir en no haver contractat el segur adequat ni haver revisat les cobertures que inclou el producte. Per evitar aquesta situació, s’ha de contractar una pòlissa que contingui les cobertures més necessàries i bàsiques per a la casa, però, com s’explica en aquest reportatge, també altres específiques que avui dia passen per la protecció d’electrodomèstics, aparells tecnològics i ordinadors.\nCom ha de ser un segur de la llar?\nEn un segur de la llar no poden faltar clàusules que incorporin incendis, robatori o actes de vandalisme\nLes assegurances de la llar, en general, inclouen més de 30 garanties que cal conèixer amb anterioritat, per triar les essencials o inserir altres especials que puguin protegir millor als seus habitants davant alguna adversitat en l’habitatge. No poden faltar les que incorporin incendis, robatori i actes de vandalisme, entre uns altres. Han d’incloure’s també les situacions més molestes en l’habitatge: trencament de cristalls, danys produïts per aigua, etc. I per rematar la proposta asseguradora, també han d’estar els temes legals, com tot el relacionat amb la responsabilitat civil, protecció jurídica integral, etc. Fins as pot dotar a aquests productes de cobertures per al manteniment, que es formalitzen a través de la garantia d’assistència de la llar. Es tracta, en definitiva, de preservar millor la casa davant qualsevol incidència que pugui ocasionar-se, i que pot generar un fort desemborsament per a la seva solució.\nPer aconseguir que la pòlissa per a l’habitatge sigui el més funcional possible i poder treure-li tot el partit, cal atendre a una sèrie de recomanacions que protegiran més als seus usuaris davant qualsevol incidència:\n1. Buscar i analitzar molt abans de triar:\nEncara que totes les assegurances per a la casa són molt semblats entre si, no són iguals i inclouen cobertures, limitacions i fins a exclusions diferents. Per això, és molt important llegir les seves clàusules abans de contractar el producte, per al final triar el model que ofereixi major protecció i garanties.\n2. Llegir la lletra petita:\nNo ha d’oblidar-se, a més, de donar un repàs a la lletra petita del contracte, ja que molts dels problemes sorgits enfront d’un sinistre es deuen a una mala informació de les cobertures.\n3. Demanar informació davant clàusules complexes:\nÉs més que factible que els usuaris es trobin amb alguna clàusula que sigui més enrevessada que una altra, o que no quedin clares totes les cobertures per a la llar. Aquest problema pot solucionar-se, a través de reclamr més informació a l’asseguradora per decantar-se o no per la seva contractació.\n4. Aclarir la inclusió de cobertures:\nCal fixar-se en quines cobertures estan introduïdes en els contractes, ja que no totes les assegurances incorporen la responsabilitat civil, i en funció de les ofertes varien d’unes pòlisses a unes altres.\n5. Parar esment a les indemnitzacions:\nAmb tota seguretat caldrà informar-se del que comporten aquests productes i, especialment, de les modalitats d’indemnització enfront de l’aparició d’un sinistre, ja que pot generar-se per reemplaçament (substitució de l’objecte o article sinistrat), reposició o amb diners en efectiu.\n6. Presència dels aparells tecnològics:\nNo convé oblidar que les pòlisses per a la llar han de tenir present els aparells d’última generació que es tenen a les cases, des dels aparells audiovisuals als informàtics i els seus perifèrics.\n7. Ampliar les cobertures:\nÉs probable que no sigui suficient per a la protecció de la llar les cobertures bàsiques de bona part de les assegurances i, per tant, sigui necessari ampliar-les amb altres més especialitzades.\nObjectes que han d'esmentar-se de manera expressa\nLes contingències en la llar poden afectar a qualsevol objecte, per inimaginable que sembli, sobretot als de més valor. I si no s’indica gens en el contracte, no estaran protegits davant els incidents que puguin desenvolupar-se a la casa. Per evitar aquest escenari no desitjat, els usuaris hauran d’esmentar-los de forma expressa perquè quedin inclosos en el segur. Això farà pujar el pressupost del segur, però no en més de 200 o 300 euros a l’any, i a canvi es tindrà una òptima protecció sobre ells.\nPerò, quins són aquests objectes que hauran d’incloure’s en la pòlissa? Són els denominats objectes de valor especial, en els quals estarien inclosos:\nCol·leccions de qualsevol tipus.\nTapissos o quadres amb valor artístic o històric.\nPeces de pell.\nBéns propietat de terceres persones que, per qualsevol motiu, es trobin en l’habitatge.\ncobertures póliza-ca segur de llar


Elaborar o utilitzar continguts en format electrònic\nEn aquest sentit la pàgina personal del professor de filosofia o la del Departament de filosofia del departament poden ser eines interessants per presentar continguts, programacions, activitats d'ampliació o repàs, exercicis d'autoavaluació, etc.\nHem de tenir en compte les característiques del format HTML o PDF,és a dir format llibre electrònic, que té certes característiques molt interessants per a la educació.\nUna edició electrònica aporta els índexs i els menús jerarquitzats, les finestres de recerca i estableix els enllaços (links) entre els diferents paràgrafs, definicions de paraules i aclariments, per mitjà d´icones, dibuixos, imatges, esquemes o mapes conceptuals, tot plegat en un espai únic. Els mecanismes de recerca -anomenats de navegació- aporten un avantatge al mijà telemàtic respecte dels altres mitjans de comunicació. Permeten posar en relació els continguts esmentats d´una forma immediata. Els enllaços ajuden l´usuari a moure´s per l´espai d´un text i possibiliten una recerca d´acord amb el seu nivell acadèmic.\nLa navegació permet, per exemple, tenir directament a la mà -amb una simple "clicada-": la informació respecte d´un filòsof, el nom del qual ha aparegut en un moment determinat de la lectura; la descripció d´un fet històric d´una època determinada; el visionat d´una pel·lícula o d´una audició musical.\nDegudament ensinistrat en l´ús d´aquest mitjà l´alumne pot realitzar, a més a més, una activitat d´autoaprenentatge, sense necessitat d´establir hores de recuperació o separacions de grups per causa de la diferència de nivells a l´aula.\nElaboració de activitats d'autoaprenentatge


Gronxador de metall Bambú amb seient de bebè\nGronxador Doble Metall BAMBÚ + seient bebè\nGronxador doble metall BAMBÚ\nEl gronxador doble de metall BAMBÚ de la marca Masgames és una estructura de gronxadors amb una excel•lent relació qualitat preu. Aquesta versió del gronxador Bambú porta un seient de bebè a més a més dels dos plans.\nEls gronxadors de jardí són fàcils de montar. L’estructura dels gronxadors és de metall galvanitzat color verd, amb els seients de plàstic taronja. Com que els cargols són d’hacer, és un gronxador ideal per a exterior.\nEls pals d’aquest gronxador són forts i gruixuts, motiu pel qual són uns gronxadors molt forts i resistents.\nAquesta estructura de gronxador doble de metall Bambú inclou:\n2 seients individuals de plàstic color vermell i cordes.\n1 seient de bebè de plàstic taronja i cordes blanques\nLes mides dels gronxadors BAMBÚ són :\n220 cm (llarg) x 160 cm (ample) x 180 cm (alt)\nEl travesser superior està fer d’hacer, amb un diàmetre de 50 mm i un gruix de 1.5 mm. Les potes també són d’hacer i tenen un diàmetre de 45 mm i un gruix de 1 mm. En tots els casos són de color verd.\nÉs un gronxador pensat per a usuaris d’entre 3 i 12 anys amb un pes màxim de 50 kg per usuari i seient.\nAdvertència: Edat recomanada De 6 mesos a 12 anys