picalapica: L'arbre dels petits valents\nL'arbre dels petits valents\nEls Amics de l'Hospital Sant Joan de Déu han presentat la seva nova campanya anomenada l’Arbre dels Petits Valents, que aquest any anirà destinada a aconseguir els fons que falten per acabar el nou Hospital de Dia que estarà ambientat en un bosc.\nUn Hospital de Dia és un espai dins d'un hospital destinat a facilitar el tractament de forma ambulatòria, és a dir, sense ingrés. S’utilitzen especialment durant els tractaments de quimioteràpia, encara que també per a altres malalties no oncològiques.\nAquesta unitat d’hospitalització a temps parcial permetrà als Petits Valents (majoritàriament nens malalts de càncer) rebre el tractament que necessiten i poder tornar a casa per fer la seva vida el més normalitzada possible, sense desvincular-se del seu medi familiar, social i educatiu.\nAquest projecte s’ha fet en col·laboració amb el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya, que col·laboraran amb la campanya venent capsetes de caramels amb l’objectiu de recaptar els 600.000 euros que calen.\nDes de l’Hospital Sant Joan de Déu han produït aquestes capsetes de caramels sense sucre ni gluten i amb gust a fruites del bosc, que anomenen els fruits de l’arbre dels petits valents per tal que els ciutadans puguin adquirir-les a través de les farmàcies i fer així la seva contribució a què la nova instal·lació sigui una realitat.\nLes capsetes es van posar a la venda el passat dijous, 2 d’octubre, a les més de 3.200 farmàcies de Catalunya que s’han sumat a la campanya, a un preu de 2,5 euros.\nAra només falta trobar si la nostra farmàcia té aquestes pastilles i fer un petit gest (o uns quants) per contribuir a aquesta bona causa.\nAquesta campanya m'ha recordat a aquella altra de "Pastillas contra el dolor ajeno" (Metges Sense Fronteres) que també vaig difondre a través del bloc i en la que vaig col.laborar. Des d'aquí us animo a difondre la notícia i a col.laborar-hi en la mesura del possible.\nEtiquetes de comentaris: experiències, reflexions, varis\nMolt bona iniciativa. Evidentment hi col·laborarem! Posa l'enllaç al feisbuc i el farem córrer.\n08 d’octubre, 2014 19:31\nJa està fet, Roger. I ja he vist que l'has començat a fer córrer. Gràcies per col.laborar a escampar-ho. Jo també crec que és una bona causa i una bona iniciativa!\n08 d’octubre, 2014 22:03\nEladi, ets un GENI, no sé com trobes tantes notícies, doncs no ens hem enterat de "les pastilletes" ni per Regió7, ni Tele. Gràcies per la informació, doncs al anar a la farmàcia ja preguntaré.\n08 d’octubre, 2014 22:07\nMª Dolors i Xep,\nde res, de res... i no sóc pas cap "geni", me'n vaig assabentar pel facebook i l'únic que he fet és contribuir a escampar-ho, com espero que també feu vosaltres.\n08 d’octubre, 2014 22:09\nPer una bona causa...i la nena del cartell de propaganda és de Manresa...\n09 d’octubre, 2014 22:11\nI tant que sí, Anna. Comprem capsetes de pastilletes, convidem tothom a menjar-ne i els expliquem per a què són... Que corri el boca-orella!\n12 d’octubre, 2014 09:53\nSóc voluntari el 9N\nCorre, Joe, corre...!!\n"Una família humana. Aliments per a tothom"\nRecords del carrer del Cós\nI ara què, el 9N?\nMalala: premi Nobel de la Pau 2014\n600 notícies... sobre què?\nRecordant els NÀUFRAGS\nOrgullós dels meus polítics. Orgullós del meu pobl...


La Conselleria de Joventut col•labora en una campanya de prevenció de la sida - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nLa Conselleria de Joventut col•labora en una campanya de prevenció de la sida\nUn any més, amb motiu del dia mundial contra la sida, que és el proper dilluns 1 de desembre, Tarragona es suma a les accions per sensibilitzar a la ciutadania, especialment al més joves, amb la campanya “Actua, mantenim la promesa”.\nL’objectiu d’aquesta campanya, que es durà a terme el proper dijous 27 de novembre a partir de les 20 h a la plaça de la Font, és prevenir i conscienciar a la ciutadania en general, però amb incidència als joves per tal que prenguin mesures preventives en la seva vida sexual, ja que cada cop augmenten les infeccions pel VIH/sida, sobretot entre la població jove, tant homosexual com heterosexual.\nL’activitat està organitzada per les entitats i organismes; Creu Roja i Creu Roja Joventut, H2o, la Conselleria de Sostenibilitat, salut i medi ambient i la Conselleria de Joventut i Cooperació de l’Ajuntament de Tarragona.\nAquesta activitat ja s’havia realitzat anteriorment a la ciutat, en diferents espais d’oci nocturn, encara que aquesta és la primera vegada que es realitza a la plaça de la Font ja que es pretén arribar a un número més elevat de persones entre les 20h i la 1h de la matinada del dia esmentat.\nLes activitats programades són accions que giren entorn de les causes i conseqüències d’aquesta malaltia de transmissió sexual i es realitzaran dinàmiques i jocs on tothom que hi participi es podrà emportar un obsequi i participar en el sorteig d’entrades a Port Aventura, a diversos espectacles de la temporada de tardor del Teatre Metropol o un passi per a les instal•lacions esportives municipals.\nEn aquesta activitat participen els bars de la zona: El Capuccino, El Rufí, La Penya, La Taverna, El Cau, Highland i el Candil, per tal que els seus clients s’apropin a la carpa que hi haurà a la plaça i participar d’aquesta iniciativa. També hi col•laboren Port Aventura i la Fleca Flaqué.\nRedacció TT - 27/11/2008 - 11:33h


Comença el voluntariat ambiental per a la protecció de la fauna de l’Estany del Pujol | Notícies Dígitals\nComença el voluntariat ambiental per a la protecció de la fauna de l’Estany del Pujol\n09/02/2021 estany de pujol, protecció de la fauna, valencia\nLes entitats ambientalistes que gestionen el Tancat de la Pipa, SEO/BirdLife i Acció Ecologista-Agró, busquen voluntaris i voluntàries ambientals per a la vigilància de les aus que descansen a l’Estany del Pujol, un espai singular que està patint una alta pressió de visitants degut a les restriccions perimetrals de la ciutat de València. Els voluntaris, que poden inscriure’s mitjançant el formulari https://bit.ly/3tBqgnm, rebran una jornada de formació. El vicealcalde de València i regidor d’Ecologia Urbana, Sergi Campillo, ha agraït la “implicació de les organitzacions ambientals SEO/BirdLife i Acció Ecologista-Agró” i ha destacat que “l’Albufera és un parc molt visitat però és també una zona molt delicada que cal preservar i conservar”.\nEl Tancat de la Pipa és un espai natural per a l’alimentació i el descans de les aus aquàtiques al Parc Natural de l’Albufera, que troben en esta reserva aigües tranquil·les per descansar, criar i alimentar-se. Per preservar esta tranquil·litat, el Tancat de la Pipa busca voluntaris mediambientals de febrer a maig. Els voluntaris i voluntàries es dedicaran a la vigilància de les aus tant permanents com migratòries. Espècies com la camallonga, el corriolet o la mongeta fan ús de les seues vores per a construir el niu. A més, durant la migració és una àrea molt valuosa per a reposar forces i descansar, especialment quan les zones inundades a la marjal van minvant.\nEl vicealcalde Campillo destaca que “trobem algunes persones que deixen els gossos solts i alguns, fins i tot, acaben nadant a l’Estany. Les aus no saben que són animals domèstics, pensen que són predadors i abandonen un lloc que hauria de ser de descans”. Per al regidor, “este voluntariat vigilarà esta zona per informar els visitants que mantinguen els animals amb corretja, que no criden i que es preserve mediambientalment la zona”. Sergi Campillo ha destacat que “l’Ajuntament també ha realitzat actuacions per protegir este espai com envoltar-lo amb estaques i cordes per evitar creuar la línia d’aigua i col·locar cartells informatius però observem alguns comportaments incívics”.\nCampillo ha agraït “la implicació de les entitats ambientals SEO/BirdLife i Acció Ecologista-Agró en la conservació del parc natural de l’Albufera”. De fet, este voluntariat s’emmarca dins del conveni que l’Ajuntament manté amb estes dos entitats per a la custòdia i manteniment del parc natural.\nPer la seua banda, des de SEO/BirdLife ha recordat que “en els darrers dies s’han observat comportaments incívics que ens han palesat el desconeixement de la importància de l’enclau i de la seua normativa. Molta gent encara es sorprén quan els informem que els gossos han d’anar lligats, tot i que estiguen al camp. Amb el voluntariat volem posar el nostre granet per tal que la gent que visite este enclavament durant els caps de setmana el puga continuar gaudint per molts anys”.\nA causa de la pandèmia, les places de voluntariat són limitades i els inscrits rebran una jornada de formació el pròxim 13 de febrer de 10 a 14 hores a l’Oficina de Protecció Ambiental del Servici Devesa-Albufera.\nPer poder participar cal emplenar el formulari i esperar el correu electrònic de confirmació. Per a més informació, cal escriure un missatge al correu visitas@tancatdelapipa.net.\n← La rectora de la UA ofereix als Puig seves instal·lacions per agilitzar les campanyes de vacunació massiva enfront del #Covid19\nL’ajuntament de València suspen la taxa als bars dels mercats municipals →


Inici - Plásticos Retráctiles\nFilm retràctil Cristel\nLa millor solució a tots els reptes d'embalatge i envasat\nCristel és un film de poliolefina termo-retràctil extremadament resistent, especialment desenvolupat per a optimitzar els processos productius d'envasat i embalat.\nEstarem presents a les fires CFIA i Anuga Food Tec\nVisita'ns a CFIA: Hall 9 - Stand 9-D34\nVisita'ns a Anuga Food Tec: Hall 8.1 - Stand B088\nNou film de 10 micres\nPlásticos Retráctiles ha llançat al mercat el seu nou film Cristel de 10 µm apte per a ús alimentari. Aquest producte aporta un major rendiment a les línies de producció i una reducció pel que fa la generació de residu plàstic.\nPlásticos Retráctiles participa activament en la recuperació d'espais naturals amenaçats. Actualment la companyia col·labora en un projecte per a la recuperació d'un aiguamoll a la comarca del Baix Llobregat, Barcelona.\nSCROLL PER A VEURE MÉS Certificats\nAmb més de 30 anys d’experiència, Plásticos Retráctiles es posiciona com a pionera en la fabricació i comercialització a Espanya, d’un film plàstic de poliolefina retràctil per el envàs d’aliments i embalatge de tota mena d’articles.\nPlásticos Retráctiles, S.L, té la seva planta de producció a la població de Torà, a 90 km de Barcelona. L'empresa té diverses línies de producció de film coextrusionat. El tall, embalatge i l'expedició del producte acabat.es realitzen en una nau anexa.\nAmpli rang tèrmic\nAssessorament comercial i tècnic personalitzat.\nFabricació pròpia, entregues ràpides i preus molt competitius.\nProduccions a mida per a necessitats especials.


Austràlia conquerí el seu segon títol mundial davant els francesos\n18 maig 2021 10:16\nEls «Wallabies» fonamentaren el seu triomf en una forta defensa\nLa sobrietat d'Austràlia, fonamentada en la seva impecable tasca defensiva i en l'encert en el llançament a pals del defensa Matthew Burke, li donà el seu segon títol mundial i acabà amb el somni daurat de França, a qui derrotà en una intensa final per 35-12. Els «Wallabies», representants del dominador hemisferi sud, demostraren al cent per cent les qualitats amb les quals arribaren al partit definitiu i no cometeren les errades de Nova Zelanda davant un equip francès menys precís en el joc a la mà que en la semifinal, que ho intentà per tots els llocs del camp però que topà amb la puixança defensiva dels seus oponents.\nAustràlia s'havia presentat a la final amb només un assaig en contra, encaixat en el partit de la primera fase contra els Estats Units, i tot i que França cercà amb ganes i insistència aquest forat per on penetrar, mai no el va trobar.\nEl conjunt de Rod Macqueen va actuar com una murada groga i verda per al quinze del gall i, encara que Christophe Lamaison es va mantenir ferm en el duel de xutadors amb Matthew Burke, el major domini dels «Wallabies» va resultar definitiu. Austràlia fou un equip molt més compacte, amb capacitat per adaptar-se a totes les circumstàncies del joc i amb una concentració molt elevada.\nEls francesos no desentonaren en absolut. Malgrat que les seves ales varen ser tallades per la defensa australiana, varen mantenir el seu somni viu fins que Ben Tune, en el minut 67, aconseguí el primer assaig del partit, que fou secundat amb la transformació de Burke (28-12).


Adoptada pel Ple del Parlament el dia 22 de juliol de 2020\nEl proper 9 d'agost se celebra el Dia Internacional dels Pobles Indígenes. El Parlament de Catalunya expressa la seva adhesió a aquesta jornada, que se celebra per posar de manifest els drets individuals i col·lectius d'aquests pobles, conformats per més de 370 milions de persones arreu del món.\nEl Parlament de Catalunya reconeix els pobles indígenes com a comunitats conformades per l'evolució històrica, sovint amb una llengua comuna i un sistema de creences històricament compartit, i també, sovint, amb institucions pròpies. Uns pobles als quals el dret internacional confereix drets col·lectius específics. El Parlament de Catalunya agraeix, així mateix, l'aportació que fan aquests pobles a la preservació ambiental del planeta.\nEl Parlament de Catalunya expressa el seu rebuig a la discriminació i la desigualtat que pateixen el pobles indígenes i a la vulneració de llurs drets fonamentals i col·lectius, que s'han agreujat encara més per la Covid-19. La pandèmia i les seves repercussions sanitàries i socioeconòmiques incideixen de manera particularment intensa en aquests pobles i perpetuen les afectacions directes en llurs territoris i recursos vitals, com l'aigua, per part de projectes extractivistes. En el mateix sentit, les conseqüències de la vulneració dels drets col·lectius dels pobles indígenes es materialitzen en un increment de les dinàmiques de violència i confrontació per la defensa dels drets humans i en un increment de l'emergència climàtica al conjunt del planeta. Tot això fa que aquests pobles es vegin abocats de manera desproporcionada a una situació d'emergència sanitària, social i ambiental.\nFinalment, el Parlament de Catalunya reafirma el seu compromís amb els drets dels pobles indígenes reconeguts internacionalment i insta el Govern i la resta d'institucions públiques catalanes a promoure, protegir i complir de manera efectiva el Conveni 169 de l'Organització Internacional de Treball sobre pobles indígenes i tribals, ratificat per l'Estat espanyol l'any 2007, i la Declaració de les Nacions Unides sobre els drets dels pobles indígenes, aprovada el 2007.\nPalau del Parlament, 22 de juliol de 2020


Paraules de vida – Pàgina 5 – Bisbat de Tortosa\nUn dels reptes més importants que tenim en el moment actual és trobar camins per enfortir els processos de transmissió de la fe a les generacions futures. És cert que encara avui molts pares demanen els sagraments d’iniciació cristiana per als seus fills, i que [...]\nEn el marc de l’any jubilar marià que estem celebrant en la nostra diòcesi, al començament del mes d’octubre, que en la tradició de l’Església llatina ha estat dedicat a la devoció del sant rosari, us voldria proposar una breu reflexió sobre la importància d’aquesta [...]\nLes orientacions pastorals per al pròxim trienni tenen una doble orientació: El primer objectiu pretén que dirigim la mirada cap a l’interior de la nostra Església Diocesana, perquè siguem conscients de les realitats de vida eclesial que tenim actualment i que són sempre el punt [...]\nAl començament del seu pontificat, el papa Francesc ens va oferir una exhortació apostòlica titulada La joia de l’Evangeli. En ella reflexiona sobre les urgències de l’Església per a l’evangelització en el moment actual, i sobre com estem cridats a anunciar l’Evangeli perquè aquest sigui [...]\nEl temps de l’estiu no suposa una paralització de la vida cristiana. El creient que vol mantindre viva la seua fe sap que no pot abandonar l’oració, la pràctica sacramental o la caritat. Tampoc la vida de l’Església s’interromp, encara que les activitats pròpies d’aquest [...]\nEn els evangelis sinòptics se’ns narra un esdeveniment de la vida pública de Jesús on està també present Maria. Estant predicant el Senyor, es van presentar la seua mare i els seus germans i intentaven parlar amb Ell. Quan li ho van dir a Jesús, [...]


Ajuntament de Sant Celoni - Santuari del Corredor\nInici Agenda 18-03-2012\nDiumenge, 18 de març de 2012 - 10 h matí\nSortida Familiar pel Montnegre.\nSortirem des de Sant Celoni a les 10 del matí, i anirem en cotxe fins a Llinars, on agafarem la carretera de Dosrius B-510. A uns 4km, trobarem a l'esquerre un trencall que indica Parc Natural del Corredor / Santuari del Corredor.\nÉs una pista amb trams asfaltada i d'altres de terra, però apte per a tot tipus de cotxes. En total seran uns 30 minuts en cotxe, tenint en compte que la meitat la farem a poc a poc, al ser una pista.\nDeixarem els cotxes en el pàrquing del Santuari, i farem una volta pels voltants, i ens podem apropar al Dolmen de les Arenes, són una mica menys de 2km d'anar i 2 de tornar (una horeta en cada sentit, anant molt a poc a poc).\nDinarem a l'esplanada, on els petits podran jugar a pilota, la corda o el que vulguin, i estar una bona estona sense presses, fins a l'hora de marxar.


51è CAMPIONAT SOCIAL DE TENNIS\nATENCIÓ JUGADORS/ES: RECORDEU!!!\nMarcatge de partits: Pel bon desenvolupament del torneig, el jutge-àrbitre serà l'encarregat de configurar els ORDRES DE JOC. Els partits es marcaran per jugar els cap de setmana. Si qualsevol jugador vol avançar o ajornar el seu partit ho haurà de consultar amb el jutge-àrbitre i el seu adversari. El partit ajornat s'haurà de jugar abans del següent cap de setmana, que es quan es jugarà el següent partit.\nBenjamí masculí 1 Benjamí masculí 2\nAleví masculí Aleví femení\nAbsolut masculí Absolut femení\n+ 1a consolació\n+ 2a consolació\n+ Consolació 2a Sènior\n+1a consolació 3a Sènior\nAbsolut puntuable i no puntuable i sènior per nivells.\nProves per federats i no federats.\nCada prova més 10€\nInscripcions: esportiva@tennisurgell.com o també al taulell d’anuncis del club\nPer contactar amb el jutge-àrbitre: esportiva@tennisurgell.com\nJutge-àrbitre: Carlos Coll\nINFO JUGADORS: Les pilotes per disputar els partits s'hauran de demanar a la recepció del club, retornar-les a la finalització d'aquests i donar els resultats per la seva anotació.\nMarcatge de partits: Pel bon desenvolupament del torneig, el jutge-àrbitre serà l'encarregat de configurar els ORDRES DE JOC. Els partits es jugaran en cap de setmana. Si qualsevol jugador vol avançar o ajornar el seu partit ho haurà de consultar amb el jutge-àrbitre i el seu adversari. El partit ajornat s'haurà de jugar abans del següent cap de setmana, que es quan es jugarà el següent partit.


Duel de declaracions entre Joan Laporta i Javier Tebas Duel de declaracions entre Joan Laporta i Javier Tebas – Món Esport\nDuel de declaracions entre Joan Laporta i Javier Tebas\nEl president de la Lliga insinua que Joan Laporta menteix sobre l'acord amb CVC\nRedacció Agost 6, 2021 1:00 pm\nEl president del Barça, Joan Laporta, ha comparegut aquest matí per explicar les causes de la marxa de Messi. Durant la roda de premsa, el màxim mandatari blaugrana ha explicat per què el club no ha acceptat l’acord amb la Lliga que li permetria rebre més de 250 milions d’euros i, per tant, renovar a l’argentí: “El Barça havia d’estar a favor d’una operació que comportava hipotecar durant mig segle els drets televisius del club. No penso comprometre el Barça durant mig segle”.\nMentre la compareixença continuava, Javier Tebas ha sortit al pas d’aquesta afirmació a través de les xarxes socials. El president de la Lliga ha manifestat el següent en una piulada: “Hola, Joan Laporta, saps que l’operació de CVC no hipoteca els drets de televisió del Barça 50 anys. El que fa és que els mateixos tinguin més valor per a tots els clubs i així tu pots hipotecar els teus bancs i saldar el gran deute. Així ho entenies feia unes hores”.\nLa premsa ha fet saber l’existència d’aquesta piulada al president blaugrana, que no ha trigat a respondre a Tebas: “Els alts càrrecs de les nostres entitats van parlar dimecres i les condicions no es van convèncer. A més, el preu que ha fixat la Lliga per vendre el seu 10% al fons d’inversió CVC és molt inferior al valor real. Si aquesta empresa, s’estalvia un terç de l’operació, nosaltres no serem qui pagui més del compte”.\nEl president de la Lliga sempre vol tenir l’última paraula i aquest cop no ha estat una excepció. Tebas ha tornat a piular afirmant que “fa poc dèieu que estàvem a la ruïna. Ara, ens valoren en 24.250 milions i hi ha accés als socis per créixer i us preocupen els ingressos futurs. Es demostra que estàveu equivocats”.\nHores més tard, Javier Tebas donava la raó a la informació que publicava la web 2Playbook. Aquest mitjà assegura que el Barça va donar el vistiplau a l’acord entre la Lliga i CVC. A més, el diari digital explica que l’entitat blaugrana va mostrar el seu interès a Tebas en què aquesta operació es produís com abans millor.\nBarça Javier Tebas Joan Laporta Messi


CAL QUE ANDORRA POTENCIÏ ELS SEUS ELEMENTS “DISTINTIUS” PER PROMOURE EL COMERÇ – Andorra, 21-06-18 – Pirineus TV\nCAL QUE ANDORRA POTENCIÏ ELS SEUS ELEMENTS “DISTINTIUS” PER PROMOURE EL COMERÇ – Andorra, 21-06-18\nLa fundadora d’Atelier Malvar + Tusch Llc. (un estudi de Nova York especialitzat en disseny i consultoria de marques), Carmen Malvar, creu que el comerç del país hauria de potenciar elements "distintius i únics" com el paisatge o la seguretat per potenciar i posicionar el comerç. A més, considera que cal una feina de reflexió interna del sector per saber a qui dirigir-se. Malvar defensa, a més, dos pilars fonamentals en el comerç com són el servei i l’experiència. Així ho ha explicat en una xerrada que ha ofert en el marc del cicle ‘Crèdit Andorrà Global Forum’\nMalvar defensa dos pilars fonamentals com són el servei i l’experiència. Així, ha explicat que fins ara s’entenia que l’empleat era aquella persona que només havia de cobrar però que aquest concepte s’ha superat i ara ha de ser una persona “informada, que et doni conversa, oberta al món”. D’aquesta manera, ha recordat que hi ha moltes marques que generen “un estil de vida” i que aquesta és la tendència.\nParlen al vídeo: CARMEN MALVAR, DISSENYADORA


CO-Innova forma part dels laboratoris ciutadans distribuïts per frenar la corba.\nCO-Innova Sant Feliu forma part dels laboratoris d'innovació social digital que han participat en l'experimentació, col·laboració i innovació ciutadana a través de la co-creació d'iniciatives de manera col·laborativa en condicions d'aïllament.\nDavant de la situació de confinament pel coronavirus (COVID 19) aquests "Laboratoris ciutadans distribuïts" s'han donat 6 dies per a proponer projectes i desenvolupar-los en equips de treball de manera distribuïda en 4 fases:\nConvocatòria d'idees i propostes: tempesta d'idees per cercar i recollir propostes que facin front a la situació actual.\nCreació d'equips: connectar aquestes idees amb persones que vulguin ajudar a portar-les a terme.\nDesenvolupament col·laboratiu d'un primer prototip: començar a donar forma i a construir la idea inicial.\nCompartir els resultats: els equips documenten el procés de treball amb llicències obertes i comparteixen un vídeo amb els resultats de l'experiència, la possible continuïtat i implementació del projecte.\nEs buscava que la proposta col·laborativa arribés al màxim número de persones possible i, per tant, s'operava sota una lògica oberta i participativa, utilitzant llicències obertes que permetin la seva rèplica i adaptació a d'altres contextos.\nLa idea proposada per Lidia Alonso de l'equip de CO-Innova_LAB ha estat "Diseño de una comunidad para gestión del bienestar en tiempos de COVID-19" i l'objectiu era crear una comunitat de persones que puguin aportar de forma virtual a tota la ciutadania els seus coneixements en les següents 5 matèries i àmbits: gestió de l'estrés, alimentació saludable, gestió del temps, activitat física i digitalització per fer arribar els canals de continguts al major número de persones. Aquest projecte s'orienta als ODS 3, "Salud y Bienestar".\nEs va crear una plantilla pels col·laboradors potencials i cronograma on es van incorporar 18 persones amb una gran presència de persones de Sant Feliu de Llobregat o amb vinculació al món de la innovació ciutadana: Lidia Alonso, Meritxell Pedreño, Gemma Antolí, Alejandro Blanco, Meritxell Valls, Manuel Ceballos, Pablo Muiño, Guillermo, Loren Rider, Adriana Sarmiento, José Luis Blasco, Laia Sánchez, Empar Polo, Marc Gaixas, Juanma Murua, Arnau Martí, Vincent Mia Edie Verheyen i Ana.\nEl dissabte 21 i diumenge 22 al matí es van mantenir videoconferències grupals per presentar i coordinar les propostes, totes elles encaminades a oferir pautes saludables online per gestionar tots els aspectes relacionats amb el benestar de les persones.\nLes aportacions en la vessant de "Gestió de l'estrès" van ser: "pensamiento positivo/musicoterapia", "pensamiento positivo/vencer la soledad", "pensamiento positivo/estimular la creatividad y la colaboración" a càrrec de Txell Pedreño i "creatividad renacida 360º: renovarte desde la reclusión" de Pablo Muiño. També s'ha generat una interessant "proposta d'actuació per la gestió del conflicte" derivat del confinament a càrrec de José Luis Blasco.\nEn "Alimentació saludable" es va crear la proposta "alimentando la felicidad" que divulgarà aliments recomanats pels dies d'aïllament i amb determinats components com els triptòfans impulsada per Lidia Alonso i també la proposta d'una "planficació de dieta semanal per reduir les sortides a comprar" a càrrec de Txell Valls.\nPel que fa a la "Gestió del temps" s'ha centrat en diverses claus d'autoorganització per aprofitar el confinament amb l'objectiu final de preservar el benestar emocional proposada per Gemma Antolí. Es tractava de ser capaços de viure aquesta quarantena com un retir en el que podem aprofitar per a créixer com a persones i com a professionals.\nEn la vessant d'"Activitat Física" s'ha prototipat un entorn digital que proporcioni una agenda de trobades en forma de videoconferència on trobar-se de forma regular per rebre indicacions i guia de la pràctica d'activitat física a desenvolupar des de casa així com un espai per compartir dubtes i necessitats pel que fa a aquestes activitats, proposat liderada per Empar Polo del Citilab de Cornellà i ActivaLAB del Consell Esportiu del Baix Llobregat. Aquesta plataforma contemplava reptes o "competicions" i permet traslladar coneixement expert a partir d'espais de guia grupal o individual.\nPel que fa a la "Digitalització", Laia Sánchez del Citilab de Cornellà i Alejandro Blanco van realitzar una prospecció d'informació amb base científica així com una proposta d'arquitectura. L'anàlisi es va centrar en una proposta d'entorn de canals socialmedia així com una estratègia comunicativa transmèdia, molt basat en aprofitar iniciatives i recursos que ja existeixen per tal de garantir una major sostenibilitat del projecte.\nRecorda que tot i que això era un repte exprés de 6 dies, sempre pots fer-nos qualsevol suggeriment o aportació a tic@santfeliu.cat


L'Informatiu - Famílies d’infants amb malalties cròniques reivindiquen la figura d'infermer escolar\nFamílies d’infants amb malalties cròniques reivindiquen la figura d'infermer escolar\nPublicat el 25 Març 2019\nUn grup de mares de Santa Perpètua amb infants que requereixen una atenció especial diària sanitària ha posat en marxa una campanya de recollida de signatures a través de la plataforma change.org perquè s’inclogui a totes les escoles la figura d'infermera escolar.\nA dia d'avui més de tres mil persones han signat la petició. La reivindicació d'aquestes mares va més enllà de l'atenció a infants amb malalties cròniques al centre escolar. La voluntat és que la figura d'infermera escolar sigui un membre més de la comunitat educativa i que desenvolupi tasques a nivell docent, assistencial i de programes de promoció i prevenció de la salut i de formació de docent i famílies, entre d'altres.\nActualment, aquestes tasques sanitàries les realitzen el personal docent i laboral dels centres que no tenen la formació sanitària adequada i que, a més, no tenen aquesta funció inclosa en les seves funcions. Això provoca que siguin, moltes vegades, els mateixos familiars els que estiguin durant tota la jornada a l’escola o s’hi desplacin per atendre’ls. Les famílies opinen que aquesta situació se sosté per la bona voluntat de mestres i famílies i perquè, especialment les mares, s'aparten del món laboral per tenir cura dels seus fills.\nAquest grup de famílies tenen previst comparèixer en els propers mesos a la Comissió de Salut del Parlament de Catalunya i presentar la seva proposta però lamenten que la intenció del Govern sigui, en darrera instància, la de vincular una infermera itinerant del CAP a les escoles fent extensiu el programa existent Salut i Escola. Per al col·lectiu, aquesta no és una solució factible perquè les necessitats d'alguns infants va més enllà de visites puntuals del personal sanitari.\nEl 5 d'abril està prevista una jornada de treball entre diferents agents implicats per tal d'avançar en les reivindicacions i tindrà lloc, al Centre Cívic el Vapor una taula rodona entre, les mares impulsores de la petició, l’Associació Catalana d’Infermeria i Salut Escolar (ACISE), de la qual formen part, els sindicats UGT, CCOO, USTEC, les federacions d'AMPA, FaPaC i FAPAES juntament amb altres centres escolars del municipi convidats.\nEl col·lectiu disposa de diferents canals de difusió com ara el compte @personal_sanitari_escolar a Instagram i @escolarpersonal a Twitter.\nFoto: Representants del col·lectiu de mares que reclamen la figura d'infermera escolar / L'Informatiu


Sophie Marceau ajuda el seu pare a morir al film 'Todo ha ido bien', que adapta el llibre autobiogràfic d'Emmanuèle Bernheim\nSophie Marceau i André Dussollier a 'Todo ha ido bien' Golem\nBarcelonaEmmanuèle Bernheim va ser una novel·lista francesa i col·laborador habitual de François Ozon, amb qui va escriure els guions de Swimming Pool, Ricky i Sota la sorra. Al seu llibre del 2013 Tout s'est bien passé, Bernheim explica un relat autobiogràfic: com el seu pare, de 89 anys, amb greus seqüeles d'un atac cardiovascular, li va demanar que l'ajudés a morir. Ella primer s'hi va resistir, però al final va contactar amb una clínica de Suïssa, on el suïcidi assistit és legal, i el seu pare va sortir-se amb la seva. Bernheim va oferir a Ozon adaptar el llibre però ell ho va rebutjar. “Estava convençut que podria ser una pel·lícula preciosa però era la seva història i en aquell moment no veia com me la podia fer meva”, explica el director.\nTràiler de 'Todo ha ido bien'\nQui sí que va acceptar va ser un altre director amic, Alain Cavalier, que fins i tot volia fer el paper del pare. Però el projecte es va frustrar pel càncer de pulmó de l'escriptora, que va morir el 2017. Tanmateix, d'aquella història van sortir dues pel·lícules: el documental Être vivant et le savoir, del 2019, on Cavalier relata el procés frustrat de l'adaptació i entona un cant a la vida tot i la mort de la seva amiga, i Todo ha ido bien, l'adaptació de Tout s'est bien passé que Ozon va acabar dirigint tot i els recels inicials del director. “La mort de l'Emmanuèle i la seva absència em van impulsar a retrobar-la –confessa–. I ara estava més disposat a endinsar-me en la seva història”.\nHumor i sensibilitat\nOzon ha visitat Madrid aquest dijous per presentar Todo ha ido bien –un dia abans de l'estrena en sales– amb la seva protagonista, una madura i esplèndida Sophie Marceau amb qui el director no havia treballat “tot i admirar-la des de sempre i ser de la mateixa generació”. “Em va semblar que la història la podia commoure, i va ser així”, diu el director telemàticament. Però Todo ha ido bien no és el pou de llàgrimes que un s'espera d'un drama sobre l'eutanàsia, i això és gràcies a un humor esmolat que prové tant de la mirada de Bernheim com del tarannà vitalista i murri del pare (André Dussollier, magnífic), un suïcida bromista i poc amic de les escenes emotives. Per a Marceau no ha resultat difícil ficar-se en la pell d'una amiga del director. “Quan ell m'ofereix el paper dono per fet que li sembla que ho puc fer bé –diu l'actriu–. A més, la pel·lícula té la seva pròpia identitat. No és que fugim de la veritat, som molt fidels al llibre, però l'objectiu era sentir-nos a prop dels personatges, comprendre la sensibilitat de l'Emmanuèle i la seva relació amb el pare”.\nEn aquest sentit, Todo ha ido bien és prou valenta per no idealitzar la figura del pare ni la relació amb les filles, plena de clarobscurs i ressentiments antics. Això evita que la pel·lícula caigui en els paranys del cinema social que santifica els personatges. Ozon respecta la decisió del pare sense pronunciar-s'hi, i deixa que els obstacles interns i externs que enfronta la protagonista assenyalin l'absurd de mantenir una legislació hostil cap a l'eutanàsia i l'entorn del malalt.\nEl director té clar el motiu de la persecució: “El lobi catòlic és molt poderós a França. Són pocs però sorollosos i ben organitzats. L'eutanàsia acabarà sent legal, com a Espanya, però no encara. Vosaltres almenys teniu un govern d'esquerres, però nosaltres tenim Macron, que no és més que un oportunista i no vol fer enfadar els catòlics, i no farà mai res que els esveri”. El film apunta com, mentrestant, a França l'eutanàsia és un luxe només a l'abast de qui pot pagar una clínica suïssa i el transport hospitalari en ambulància. “I els pobres, com s'ho fan per morir?”, pregunta el pare en saber el preu dels serveis. “S'esperen fins que arriba”, respon la filla.\nLa bellesa de la dona madura\nA més del tàndem Marceau-Dussollier, a Todo ha ido bien destaca la presència de dues secundàries veteranes: la mítica Hanna Schygulla dels films de Fassbinder i una Charlotte Rampling que interpreta el misteriós personatge de la mare. Rampling, per cert, protagonitzava la primera pel·lícula en què van col·laborar Ozon i Bernheim, Sota la sorra, quan tenia la mateixa edat que ara té Marceau. “És curiós com han canviat les coses des de l'any 2000: aleshores tothom em felicitava per fer una pel·lícula sobre la vida sentimental d'una dona de més de 50 anys, els semblava extraordinari. Per sort, cada vegada hi ha més papers així. Jo soc sensible a la bellesa de la joventut, només cal veure el meu film anterior, Estiu del 85 , però hi ha una gran bellesa en la maduresa. M'agrada filmar les arrugues de la Charlotte i de la Sophie, m'agraden les cares amb història”.\nCinema eutanasia França


El Matí Digital - El català (no) suma\nLaura Marí és tècnica de normalització lingüística. Twitter: @Mar8Lau\nSempre havíem pensat que el coneixement de més d’una llengua és enriquidor per a l’individu que les parla i per a la comunitat que hi conviu, i que la coexistència en igualtat de condicions de diverses llengües, una de pròpia i una de cooficial ─si deixem de banda l’aranès, en el cas del català─, s’havia de garantir. La política lingüística hauria d’establir els mecanismes per tal que tots tinguéssim garantits els nostres drets lingüístics. Si no cal conèixer una llengua, l’ús només es pot garantir amb limitacions (i militància!), perquè la comunicació se’n ressent. I ja som al cap del carrer.\nA Catalunya, la normalitat, és a dir la pràctica del català en tots els àmbits d’ús, no ha estat garantida mai. De fet, la Llei del Codi de consum de Catalunya, que pretenia elevar el llindar d’obligatorietat del català en el marc socioeconòmic ha quedat en el somni dels justos des que es va aprovar el 2010; mentrestant, les directives sobre l’obligatorietat del castellà han anat fent via a l’empara de la Unió Europea ─que recordem que és un club d’estats i, per tant, no té en compte per a Espanya llengües diferents a l’explicitada a l’article 3 de la Constitució─, i són més de 200 les lleis que regulen l’ús en exclusiva del castellà.\nTot això ve a tomb de la involució lingüística que es respira últimament arreu. No fa ni una setmana el partit taronja, Ciutadans, ha proposat a Madrid que es consideri únicament un mèrit el coneixement de les llengües pròpies de les diferents comunitats autònomes de l’Estat espanyol per accedir a l’administració; també recentment hem viscut la polèmica a la baixa sobre el nivell que ha de certificar un treballador de la sanitat pública a les Illes Balears per poder optar a un lloc de treball (amb un termini d’adaptació, és clar!) i just acabem de saber que Consum, una cooperativa del sector de la distribució del País Valencià, amb gran implantació a Catalunya, ha decidit deixar d’etiquetar en les dues llengües cooficials els seus productes propis. I alerta!, que l’etiquetatge es reduïa a posar a sota del nom del producte, i en cos més petit, la denominació en valencià/català. Per què aquesta aversió a la diversitat, a la plena cooficialitat de les llengües? Si una no es garanteix i l’altra sí, evidentment amb una fem i aquí és on alguns volen arribar. L’equidistància té aquests problemes.\nQui ha decidit que el català resta? Com és que Consum decideix que etiquetar en més d’una llengua els és perjudicial? Un excés de prudència davant previsibles boicots ara que la situació política és de negació del diàleg? Com és que preferim restringir drets que educar en la diversitat? Com és que fidelitzar els clients catalans i valencians val menys que acontentar els de l’a por ellos? La tècnica de la por sempre funciona.\n[Subscriu-te al canal de Telegram d'El Matí: t.me/elmatidigital]\nUn any més, al futbol professional


Millor Mazo Arena 12 ▷ ➡ Aturada Creativa ▷ ➡\nMillor mall Arena 12\nMillor mall Arena 12. Clash Royale és un dels jocs mòbils més populars de tots els temps. L'estratègia de Supercell és molt divertida i compta amb un sistema de progressió que pot portar directament a l'Olimp dels jugadors més forts de l'món, que parteix de l'cobejat i llegendari Arena.\nBé, ja quasi hi ets: des Arena 12 és un moment per arribar a el llegendari però els altres jugadors estan clarament més agressius que mai. Per aquesta raó, necessites alguns consells sobre què malls utilitzar.\nA la guia d'avui, explicaré en detall què millors malls per Arena 12. Per si t'ho preguntaves, vaig a analitzar diverses solucions que podrien ser adequades per a tu, tenint en compte que cada jugador té un estil de joc diferent. Tampoc deixaré d'abordar el tema de Sorra 13, o el llegendari. D'aquesta manera, tindràs una imatge completa sobre el tema i podràs afrontar amb tranquil·litat el que es considera una de les parts més difícils de Clash Royale\n1 Millor mall Arena 12: tot el que has de saber\n1.1 Els millors malls de Clash Royale Arena 12\n1.2 Els millors malls de Clash Royale Arena 13\nMillor mall Arena 12: tot el que has de saber\nAbans d'explicar en detall què millors malls per Arena 12, Crec que podria estar interessat en aprendre més sobre aquest últim.\nDoncs has de saber que Clash Royale permet al jugador avançar obtenint trofeus. Aquests últims es donen com a premi quan guanya un joc, Però també poden ser perduts després d'una derrota.\nCom més trofeus aconsegueixis, més alt arribaràs Camí de trofeus, Una pantalla que marca el progrés de l'jugador. En particular, l'aventura d'Clash Royale es divideix en Arenas, De camps de batalla amb escenaris únics.\nFa que els jugadors que tenen un perfil amb un determinat lluitin entre si per una varietat de trofeus. Per exemple, pel que fa a Arena 12, De què parlarem avui, ens referim als usuaris que tenen una sèrie de trofeus que va de 3600 a 4000.\nArena 12, També anomenat Sorra de por, És considerat un dels més difícils de el joc. De fet estem parlant de el penúltim Clash Royale Arena real: el que precedeix a l'temut Arena 13, o sorra llegendària (Que es desbloqueja superant els 4000 trofeus i «conté» alguns dels jugadors més hàbils de el món).\nDesprés de la Sorra Llegendària, hi haurà una oportunitat d'avançar i assolir l'estat de mostra final, Però molts consideren Arena 13 com l'última versió de el joc.\nEn resum, òbviament hi ha molts usuaris particularment forts, Tots motivats per voler entrar en la Sorra Llegendària, per situar-se entre els millors jugadors de l'món. Per això, és important, fins i tot més que en les etapes anteriors, estudiar bé les cartes disponibles i construir un mall capaç de derrotar els oponents.\nEls millors malls de Clash Royale Arena 12\nArena 12 no és exactament un lloc hospitalari. Estem parlant de jugadors que cauen en un rang que va des dels 3600 fins als 4000 trofeus.\nAixò vol dir que, a l'igual que tu, han estat jugant Clash Royale durant força temps i probablement sàpiguen la mecànica de el joc de memòria. Per aquesta raó, probablement ja hagin informat sobre el millor mall per Arena 12.\nAixí que oblida't d'intentar sorprendre a altres usuaris amb algunes cartes poderoses perquè ja sabran com contrarestar-se de manera òptima. En resum, ha arribat el moment de prendre seriosament i utilitzar el factor Estratègia, Usant la seva intel·ligència i no la seva força bruta.\nPer aquest motiu, un dels malls que et recomano fer servir a Arena 12 és el que està compost per aquestes 8 cartes (la informació central indica de quina Arena es pot obtenir la carta).\nHorda d'esquelets (Èpic, Camp de proves, 3 Elixirs), globus aerostàtic (Èpic, Sorra 6, 5 elixir), nadó drac (Èpic, Camp de proves, 4 Elixirs), bruixot (És estrany, Sorra 5, 5 elixir), Horda d'minions (Comú, Sorra 4, 5 elixir), gran cavaller (Llegendari, Arena 7, 7 Elixir), Barril de follet (Èpic, Sorra 1, 3 elixirs) i fletxes (Municipi, Camp de Prova, 3 elixirs).\nA primera vista, pot semblar un mall bastant trivial, ja que no conté cartes particularment poderoses. No obstant això, com els vaig dir abans, aquí és important utilitzar la astúcia. Aquest mall pot funcionar perquè ho té tot: mapes aeris (Nadó drac, globus aerostàtic), personatges defensius i de suport (Horda d'esquelets, Horda d'minions), cartes per atacs ràpids (Follet de barril, Fletxes) i Gran Caballero.\nA més, com probablement ja t'hauràs adonat, no puges massa amb elixir, Llavors pots veure que el comptador es mou a alta velocitat, El que podria prendre a l'oponent amb la guàrdia baixa.\nAl meu entendre, l'important en aquesta Arena és immediatament «silenciar» les accions ofensives, Destruint les cartes de l'oponent que costen molts elixirs amb altres que costen pocs (per exemple, Horda d'esquelets, que només requereix 3 elixirs).\nSi el teu enfocament és una mica més «defensiu» (una elecció intel ligent a Arenas més avançades), puc recomanar aquest mall en el seu lloc: Cavaller (Comú, Camp de Proves, 3 Elixirs), princesa (Llegendari, Arena 7, 3 elixirs), Colla de follets (Comú, Arena 9, 3 elixirs), Esperit de gel (Comú, Sorra 8, 1 elixir), coet (És estrany, Sorra 6, 6 elixir), torre infernal (És estrany, Sorra 4, 5 elixir), I. l Tronc (Llegendari, Arena 6, 2 elixirs) i Barril de follet (Èpic, Sorra 1, 3 elixirs, abans d'una millora eren 4 elixirs).\nAquesta baralla és essencialment «autoexplicativa».\nDe fet, el primer que notarà és la presència de cartes que requereixen pocs elixirs (Esperit de gel, Barril de follets, El tronc, Princesa, Cavaller, Banda de follets). En resum, tot es basa en la velocitat de el joc.\nEns defensem i després apuntem a torres enemigues especialment amb el coet, El que et recorda que pots fer molt de mal en una àrea petita.\nEn resum, es juga en defensiu, Tractant de Guanyar pel major nombre de torres destruïdes (recorda que fins i tot una n'hi ha prou, deixant a l'oponent «sec»). Molts el consideren el millor mall de Clash Royale per Arena 12.\nFinalment, el tercer mall que m'agradaria recomanar se centra una mica més en atacar, Òbviament sense exagerar.\nEstà compost per aquestes targetes: Horda d'esquelets (Èpic, Camp de proves, 3 Elixirs), Valquíria (És estrany, Sorra 2, 4 elixir), esquelet gegant (Èpic, Sorra 2, 6 elixir), nadó drac (Èpic, Camp de proves, 4 Elixirs), Príncep (Èpic, Camp de proves, 5 Elixirs), Barril de follet (Èpic, Sorra 1, 3 elixirs), descarregar (Municipi, Sorra 4, 2 elixir) i ratpenats (Municipi, Sorra 5, 2 elixir).\nAquí hi ha diverses cartes que apunten a fases ofensives i això va costar una mica d'elixir, des del Príncep (5 elixirs) fins al Esquelet Gegant (6 elixirs), passant per Valkyrie (4 elixirs) i Baby Dragon (4 elixirs).\nEn definitiva, és possible gestionar-ho bé amb una mica d'estratègia, defensant-se amb targetes ràpides com descarregar i ratpenats (2 elixirs) i atacar, quan les torres tenen poca vida, amb Barril de follet (3 elixirs). Per defensar-se en casos d' emergència, Pots usar-lo en el seu lloc Horda d'esquelets (3 elixirs).\nEn definitiva, els tres malls que us he descrit utilitzen diferents enfocaments per intentar aconseguir el mateix resultat: superar Arena 12 i finalment arribar a Arena 13.\nEls millors malls de Clash Royale Arena 13\nsobre sorra llegendària, Ja que estàs gairebé a aquest punt, també és bo fer-li un cop d'ull a alguns malls que podrien ser útils en aquest context, perquè ja estiguis preparat per al que ve.\nBé, aquí l'elecció es torna encara més difícil que abans, ja que estem parlant d'una Sorra a la que hi ha millors jugadors de tot el món. No obstant això, encara podem analitzar dos malls que poden interessar-te.\nEl primer està compost per aquestes cartes: Megasgherro (És estrany, Sorra 4, 3 elixirs), nadó drac (Èpic, Camp de proves, 4 Elixirs), mag elèctric (Llegendari, Arena 11, 4 elixirs), verí (Èpic, Sorra 5, 4 elixirs), barraca bàrbara (És estrany, Sorra 3, 7 elixir), barril bàrbar (Èpic, Sorra 3, 2 elixirs), cementiri (Llegendari, Arena 12, 5 elixir) i Cavaller (Municipi, Camp de Prova, 3 elixirs).\nEn aquest cas, s'utilitza una targeta bastant avançada, és a dir cementiri, Que s'obté durant la Arena 12.\nAquest últim no és més que un encanteri màgic capaç de sorprendre l'oponent. Es pot utilitzar en qualsevol lloc de mapa, Per tant, pot ser el seu «comodí» per realitzar accions particularment efectives.\nPer la resta, hi ha alguns cartes «ràpides» (Caballero, Mega Minion, Baby Dragon, Electric Sorcerer i Barbarian Barrel) i la barraca bàrbara, Que genera automàticament bàrbars a intervals regulars.\nAquests són útils en defensa, Però en realitat poden garantir-li una excel·lent satisfacció fins i tot en atacar. En resum, és un mall equilibrat que podria ajudar-te fins i tot contra els oponents més forts.\nUn aspecte que els jugadors solen passar per alt, fins i tot en la Sorra Llegendària, és la encanteris. De fet, són molts els que consideren aquestes targetes «avorrides», ja que requereixen una determinada Estratègia per a ser utilitzat correctament. Aquí hi ha el segon mall que recomanaria per a Arena 13.\nLa baralla consta d'aquestes 8 cartes: descarregar (Comú, Sorra 4, 2 elixir), verí (Èpic, Sorra 5, 4 elixirs), malfactors (Llegendari, Arena 9, 3 elixirs), fantasma real (Llegendari, Arena 12, 3 elixirs), Carner de batalla (És estrany, Sorra 3, 4 elixir), mag elèctric (Llegendari, Arena 11, 4 elixirs), sequaços (Municipi, Camp de Prova, 3 elixirs) i PEKKA (Èpic, Sorra 4, 7 elixir).\nBé, com probablement ja hauràs endevinat, aquí la tècnica utilitzada és explotar els encanteris (Xoc, Verí) per eliminar a les tropes enemigues el més ràpid possible, contraatacant amb targetes de «avanç» (Battle Àries, Pekka, assistent elèctric).\nNo hi ha escassetat de targetes capaços de sorprendre l'oponent (Malfactor, Fantasma Real) i en cas de «problemes d'aire» hi ha els Minions.\nEn resum, fins i tot aquesta solució és particularment equilibrada i podria posar als jugadors de la llegendària Sorra a serioses dificultats.\nVull aclarir que Clash Royale és un joc en constant evolució, Perquè els desenvolupadors puguin decidir en qualsevol moment realitzar canvis en les targetes i el joc. Per això, els convido a prendre la informació d'aquest post com merament orientativa.\nPerfecte, ara tens tota la informació que necessites per poder competir adequadament Arenas 12 i 13 de Clash Royale.\nFins aquí l'entrada sobre el millor mall Arena 12.\nCom reiniciar Xbox 360\nCom fer vidre en Minecraft


ICV presentarà un ERO i un concurs de creditors\nDesprés de l'anunci fa pocs dies de la seva dissolució, ara volen evitar una «situació d'insolvència»\ndilluns, 8 de juliol 2019 - 09:45h\nTot i tenir un patrimoni de 8,2 milions, no se'ls hi permet vendre de manera que puguin amortitzar el seu gran deute | EFE\nEl consell nacional d'Iniciativa per Catalunya Verds (ICV), com a màxim òrgan de direcció, va decidir ahir presentar finalment un concurs de creditors i un expedient de regulació d'ocupació (ERO) per a setze treballadors. Segons van fer públic a través d'un comunicat, ho fan «donada la situació econòmica en què es troba la nostra formació política» i malgrat que el partit «no es troba en una situació d'insolvència total».\nEn aquest mateix comunicat, el partit polític va voler compartir la situació econòmica actual en la qual es troben. En aquest moment, ICV té un deute de 9,2 milions d'euros. Segons ells mateixos declaren, preveuen que en els pròxims mesos «es pugui produir aquesta possibilitat i entrar en una situació que es vol evitar», fent referència a un punt d'insolvència.\nPossessions per valor de 8,2 milions d'euros\nSegons ha pogut explicar la formació a través del comunicat que van emetre el passat dissabte, ja han intentat solucionar en diverses ocasions aquest endeutament, però no els ha sigut possible reencaminar-lo. «El patrimoni immobiliari d'ICV, especialment la Seu Nacional del passatge del Rellotge (Barcelona), no s'ha pogut vendre en les condicions adequades per amortitzar l'endeutament», asseguraven des del mateix partit. A més, posaven sobre la taula que, malgrat tenir un deure actual de 9,2 milions d'euros, les seves possessions actives són «26 locals amb un valor de taxació de 8,2 milions d'euros».\nIniciativa per Catalunya va obtenir el 2006 nou escons al Parlament de Catalunya, un dels seus millors resultats. A les eleccions del 2017 es van presentar amb Catalunya En Comú, després que els resultats empitjoressin a cada legislatura, especialment des de l'aparició de Podemos.\n«No podem pagar l'estructura, ni tan sols les nòmines»\nDurant la roda de premsa que van convocar pel passat dijous, van admetre que, amb cada vegada menys escons, «hem perdut molts càrrecs i ens hem quedat sense fons», afirmen fonts del partit al mitjà 'Vozpopuli'. El partit, que ara només té presència en Ajuntaments, ja no té recursos com per pagar els seus treballadors, ja que segons la mateixa font, «no podem pagar l'estructura, ni tan sols les nòmines». Tot i que tenien la possibilitat de quedar-se a Catalunya En Comú, els problemes econòmics portaran a Iniciativa a dissoldre's abans que s'acabi l'estiu.\nArrimadas titlla de «feixistes» els manifestants que els van expulsar de l’Orgull de Madrid


offroadcostabrava | Edició 2018\nIV RAID MOTO OFF-ROAD TRANS COSTA BRAVA 2018\nLa ruta més verda de la Costa Brava de sud a nord\n“Per a amants dels reptes i entusiastes de la moto OFF-ROAD”\nTal vegada vas veure i vares somiar moltes rutes i racons, però mai vas anar-hi.\nAtreveix-te a descobrir la Costa Brava més OFF-ROAD\nDISSABTE 29 / 09 / 2018\nEL CONCEPTE del RAID “el repte”\nData: DISSABTE 29 / 09 / 2018\nLocalització: Platja d’Aro. Costa Brava. Avinguda de Castell d’Aro.\nSortida i parc tancat Raid: Placa del Mil·lenari davant del pavelló.\nHoraris: Dissabte de 7h a 20.30h\nVerificacions, prova i entrega de premis el mateix dissabte.\nEl dissabte 29 de setembre de 2018, se celebrarà la 4a edició del RAID MOTO OFF-ROAD TRANS COSTA BRAVA 2018, per a aquesta ocasió amb un nou repte i desafiament recórrer per pistes i camins la Costa Brava mes verda des de el sud fins al nord, i un any més amb el ple suport de l’Ajuntament Castell-Platja d’Aro.\nNavegació amb TRACK i Regularitat són l’essència del Raid.\nSense caràcter competitiu. Aventura, turisme i experiències.\nGaudir de la moto des del minut “0”.\nLa RUTA del RAID:\nRUTA CIRCULAR amb el punt de sortida i arribada a la població de Platja d’Aro en ple cor de la Costa Brava i un any més amb el ple suport de l’Ajuntament Castell-Platja d’Aro. amb RUMB SUD fins a Blanes, RUMB NORD-OEST cap a l’interior per arribar fins a les Ruïnes d’Empúries i retorn amb RUMB SUD-EST per la costa fins arribar a Platja d’Aro.\nRUTA DE 1 DIA per a motos OFF-ROAD que té com a finalitat recórrer per camins i pistes de terra tota la Costa Brava des del seu extrem sud fins al nord, gaudint de la part mes muntanyosa. El Gironès, la Selva, Baix Empordà i alt Empordà.\n315 km aproximats de recorregut (mitjana 30km / h) a realitzar en 9h + 2h per esmorzar, dinar, punts fotogràfics i llocs d’interès. +15 minuts de penalització.\nAmb un 80% de pista i camins de terra autoritzats i 20% per carretera secundàries amb visites a llocs d’interès històric i cultural.\n8 ETAPES amb 8 CONTROLS DE PAS OBLIGATORIS (control de pas obligatori que es segellaran en el full de ruta)\nDIFICULTAD Per a aquesta edició el Track tindrà una dificultat mitjana-alta. Tant per la dificultat tècnica d’algunes pistes i camins, per la navegació i per les hores de durada de la ruta.\nLes habilitats tècniques i forces de cada pilot donaran el resultat final, així com la mecànica d’algunes motos.\nEl TRACK indicarà tots els trams amb dificultat alta (camins exigents i tècnics tant en pujada com baixada), per als pilots no disposats a trobar els seus propis límits, pugui escollir una ruta alternativa.\nD’altra banda, presenta un gran valor paisatgístic i natural, ja que creua la Costa Brava en estat pràcticament pur, oferint una varietat de paisatges mediterranis que val la pena contemplar.\nEsmentar i destacar que la ruta es la suggerida per la organització però es poden seguir altres camins i/o carreteres alternatives. Els permisos per poder circular són únics i exclusius per al dia del Raid.\nPer a motos OFF-ROAD de ENDURO, TRAIL I MAXITRAIL, modernes i clàssiques.\nENDURO 4T / 2T (+ 125 cc)\nTRAIL (<1000 cc)\nMAXI TRAIL (>1000 cc)\nCLASSIQUES (<1992 any)\nLes Motocicletes han d’estar al corrent de totes les seves obligacions, assegurances, permisos, etc. per poder circular per vies públiques. PER COMPLIR AMB LA LLEI VIGENT DE CIRCULACIO\nEls participants han d’estar en possessió de tots els permisos que els habilitin per poder circular amb aquestes motocicletes per la via pública. PER COMPLIR AMB LA LLEI VIGENT DE CIRCULACIO\nNavegació mitjançant un TRACK PER GPS/NAVEGADOR, s’entregarà 48 hores abans del dia del Raid\nPARTICIPACIO PER EQUIPS DE 3 MOTOS / 3 PILOTS\n315 km aproximats de recorregut (mitjana 30km / h) a realitzar en 8h + 2h per esmorzar, dinar, punts fotogràfics i llocs d’interès. +15 minuts de penalització.\nSORTIDA DE 8h a 9h i ARRIBADA de 19h a 20:15h\nESMORZAR I DINAR PER COMPTE PROPI. Cada participant s’administra els seus temps durant el recorregut. A la sortida es donarà un refrigeri y beguda.\nLa finalitat del Raid no és competitiva, però des de l’organització i patrocinadors volem obsequiar a tots els participants amb un trofeu i premiar els que millor demostrin les seves habilitats de pilotatge, navegació i regularitat als tres millors equips participants.\n– Trofeu per a tots els participants patrocinat per l’Ajuntament de Platja d’Aro.\n– Premi de l’organització.\n65€/ pilot DRETS DE PARTICIPACIÓ\n(inclou el track, regal de benvinguda, trofeu participant, premis 1er classificat , sorteig de regals, refrigeri sortida i sopar cloenda amb entrega de premis)\n15/Juny/2018 Obertura Inscripcions\n15/Agost/2018 Tancament inscripcions\nNº de participants màxim restringit que seran triats per ordre de presentació d’inscripció.\nLa velocitat dels participants no podrà superar els 30m/h, per a això es marca que han de realitzar una mitjana no superior a aquesta velocitat. PER COMPLIR AMB la LLEI VIGENT DE CIRCULACIO EN ESPAIS NATURALS\n29 / Setembre / 2018\nIV RAID MOTO OFF-ROAD TRANS COSTA BRAVA 2018. Platja d’Aro\nEl passat dissabte 02 de Juny de 2018 varem gaudir de la RUTA ENDURO amb TRACK de 6 hores amb moto + 1h de parada tècnica, per descobrir la Costa Brava més desconeguda amb moto OFF-ROAD, recorrent parts de la ruta recorregut del 29 de setembre de 2018 de l’IV RAID MOTO OFF-ROAD TRANS COSTA BRAVA 2018 . Platja d’Aro. Per a motos ENDURO & TRAIL & MAXITRAIL. moderna i/o clàssica.\nJa està llest el track de la ruta de dissabte 17 de març de 2018.\nCALENDARI TRACKS ENDURO 2018 OFF-ROAD Costa Brava & Girona


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Teresa Jordà presideix la reunió de les dues comunitats de Regants de l'Ebre\nTeresa Jordà presideix la reunió de les dues comunitats de Regants de l'Ebre\nLa consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, es reunirà demà dimecres, 15 de gener, amb representants de la Comunitat de Regants Sindicat Agrícola de l'Ebre que gestiona l'hemidelta esquerre i de la Comunitat de Regants del Canal de la Dret de l'Ebre que gestiona l'hemidelta dret.\nEntre altres temes, durant la trobada es parlarà sobre els creixements de les algues a les parets dels canals, els tractaments fitosanitaris i la lluita contra el cargol poma. També es plantejarà la proposta d'elaboració i desenvolupament d'un pla de gestió de l'aigua dolça per al delta de l'Ebre.\nLa consellera estarà acompanyada de la directora general d'Agricultura i Ramaderia, Elisenda Guillaumes, del director general de Desenvolupament Rural, Oriol Anson, i del director dels Serveis Territorials d'Agricultura a les Terres de l'Ebre, Ferran Grau.\nLa consellera Jordà atendrà els mitjans de comunicació en finalitzar la reunió cap a les 18 h. Els mitjans gràfics que vulguin prendre imatges de la trobada, ho podran fer a les 17.45 h.


Independència sí, però no tant - Diari de Girona\nIndependència sí, però no tant\npep taberner 23.11.2016 | 01:28\nGuanyaria el «no», segons el darrer Baròmetre del Centre d'Estudis d'Opinió (CEO), pels pèls: el 45,1% dels catalans es decantarien per no abandonar Espanya en un (cada dia que passa, més) hipotètic referèndum sobre la independència; el 44,9% votaria «sí». Meitat i meitat: cap dels dos bàndols pesa més que l'altre, però l'independentisme baixa ?en el sondeig anterior assolia el 47,7% del suport? i la voluntat de romandre a l'Estat s'enforteix ?venia del 42,2%?. Estem embarbussats amb el «procés» i amb l'Espanya inamovible; ens cal un bon desarquebisbeconstantinobilitzador que resolgui el farragós travallengua polític.\nVistos els números que fa el CEO, s'imposa a uns i altres començar a baixar del burro. Els del «sí» no es poden arrogar amb la vehemència que els caracteritza ser la «veu del poble», perquè sembla força clar que no n'hi ha una de sola; i els del «no» han de desenterrar el cap de la sorra i fer un esforç per entendre què està passant. El continu llançament de plats pel cap no condueix enlloc: va bé, això sí, per mantenir contenta la parròquia partidària. El que compta és que la Renfe no funciona i no pas tant ?tot i que també? qui n'és el culpable (entre declaració i declaració, algú fa alguna cosa útil per treure-la de la via morta?). Posar-se a gesticular al Congrés dels Diputats queda molt bé, però: a banda de fotografies més o menys reeixides, què aporta?\nEls que van a cavall dels burros del «sí» i del «no» poden entestar-se a no baixar-ne, a negar l'altre, a viure en el seu món, a onejar banderes o a fer proclames mentre la resta, els mortals que anem a peu, anirem fent el que podrem solets, com de costum. Estan tècnicament empatats i ja han exhaurit eltemps de pròrroga i el de descompte. Llevat que algun fora de sèrie marqui el gol d'or, s'imposa un partit de tornada, noranta o cent vint minuts més de joc. A veure si els aprofiten per oferir un espectacle de més qualitat i s'obliden dels «punxots» de pati de col·legi.


Vent d Cabylia: El temps, els baleàrics i la valencianitis\nEn arribar estes dates, de març a agost, sempre tinc faena per a parar un tren. La tinc o me la busque. Serà cosa de la llum del sol, que en arribar durant més hores, fa la sensació que hi haja més temps per a treballar i continues i continues fins que se't fan les 40. La qüestió és que pareix que enguany, que he d'acabar la tesi en els propers mesos, abans que es presente la següent beca postdoctoral, la cosa s'agreuja. Articles pendents, ressenyes, informes, coordinacions de publicacions i la cosa de l'internet, evidentment. Sort que en arribar a casa, per la nit, o en anar camí de l'arxiu, de bon dematí, puc sentir esta cançó de Mi sostingut i pensar que al final de tot, passe el que passe, el sol de València somriurà...\nEn tot cas, la idea de deixar temporalment el blog, en vista que no li puc dedicar el temps que m'agradaria, comença a rondar de nou. Si més no tractaré d'aguantar a base de posts esporàdics i com li va dir Abraham al seu fill: "Deu proveirà"... Bé, al que anava: una de les tantes coses de les quals no he pogut parlar ha estat la visita que han fet a Vent d Cabylia els responsables de Baleàrix, tot prometent que esmentarien el blog en un dels propers esquetxos de la valencianitis que tanta gràcia ens fa (i enveja alhora, per no poder fer coses semblants sobre catalans i balears a la televisió pública valenciana). Jo els proposaria que més bé esmentaren els "bloguers/blòguers/bloguistes" valencians, la blogosfera valenciana, els folls dels blogs valencians o alguna expressió per l'estil en què quedem encabits tots.\nA més a més, faig una crida a facilitar-los la faena als esforçats guionistes baleàrics que tracten de forjar la nostra caricaturització. En eixe sentit, cal dir que la valencianitis que afecta les illes arriba via alimentària (paella, fartons o rotllets fins ara) i s'exterioritza en dos signes clínics molt clars, com són les cançons valencianes (l'himne de València CF, el pasdoble Valencia o La manta al coll fins ara) i les expressions valencianes. Pel que fa a les darreres, segons es pot observar als diferents capítols de Baleàrix, ja s'han detectat les següents:\n- Xe, què passa xiquet!\n- Agarra un plat d'esta paella.\n- Me cague en la mare que em va parir.\n- Eres més burro que Tacó\n- M'he passat tota la vesprâ posant manises a la façana\n- Ves i gita't.\n- Açò és bufar en caldo gelat.\n- És mel de romer. M'agrâ, m'agrâ.\n- És de veres, com si menjares peres i les cagares senceres.\n- Au cacau.\n- Ves i tira, a fer la mà.\n- És una figa molla.\n- Estava torrant coca.\n- Fent una becãeta\n- Me cague en la figa ta tia\n- Torna-li la trompa al xic\n- De categoria, xe!\n- Més clar que la llum del dia\n- És més roïn que una fava seca\n- No me la faràs, morena!\n- Alça el rabo, perdigot!\n- Agarra't que ve corba\n- Te pegue una bocinâ que te rebente com una magrana\n- Quina fotracâ!\n- Esta xiqueta no està cuita\n- Me cague en la figuereta\n- Es més pesâ que dur una vaca de collera\n- Jo escampe el poll\n- Ves i gitat\n- Això és com si cagares però pac'a dins\n- No m'agrâ\n- Estic més farta que Mahoma de la cansalâ\n- La figa me fa palmes\n- És coent\nEvidentment, l'equip de guionistes, que no sabem si compta amb algun valencià, s'ha documentat a través de les diferents entrades sobre expressions valencianes que circulen a internet (ací, ací, ací, ací o ací). En destaca curiosament un treball realitzat per Joan Benet Rodríguez en Normes del Puig, del qual segurament han tret la frase de "la vaca en collera". Així les coses, serà difícil que puguem afegir frases fetes a les que ja es poden trobar per internet. Tanmateix, sí que en podem proposar unes quantes, les que més ens agraden, les que més emprem, o les que considerem més característiques dels valencians, a veure si ens fan cas i les posen als esquetxos. El mateix podem fer amb els menjars típics (la mona? la llonganissa de Pasqua? el putxero?) i les cançons (El tio Pep? No en volem cap?). La qüestió és participar i alhora descentralitzar...\nPer la meua banda, a més de convidar-los a què passen per l'entrada "Superlativa" de la magna Valenciclopèdia, la mesura de tots els sabers valencians, els propose que introduïsquen l'expressió la loca dels paperets, que feia molt de temps que no emprava i em va fer molta gràcia quan l'altre dia la va gastar Marta al seu apunt sobre els Dies de panxa. Em pensava que era un castellanisme, però sembla que no: per internet només es poden trobar un parell de referències a una loca de los papelitos argentina i, en canvi, hi ha unes quantes més sobre la nostra loca dels paperets. Desconec si era una altra habitant de l'idioma, com Camot o Galima, però no em direu que no és una bona frase per tal que Vicentet li la diga a la seua xicona: la "loca esta dels paperets"...\nEl darrer gag sobre la valencianitis que afecta els baleàrics\nCategories: Filologia, Històries Balears\nN'hi ha una frase molt bona que tambe' podrien utilitzar: "va o em gite!"\n23 de març, 2010 09:05\nA mi m'agrada "a burro barra" i "eres un moniato".\n23 de març, 2010 09:56\n23 de març, 2010 10:27\nL'ausaes no pot faltar com diu Aurora!\nI algun HÒSTIA! no pot faltar tampoc.\nLa mare que t'ha parit...\nI t'auela quan pixa fa clotet?\nLa figa ta tia.\nEt falta una bollideta.\nCascú és cascú.\nBotoadeu!! (açò no sé jo com s'escriuria)\nXèee quina balconà! (a utilitzar davant una xicona escotà)\nla bufa la gamba\nestar fet un sentllase (Sant Llàcer)\nTens uns collons com a llimes, i l'equivalent femení, tindre una figa com un cabàs\nPa cagar-se i no torcar-se\nFa un fretorro que talla el pixorro (açò a les Illes i cara a l'estiu com anem igual no aprofita massa)\nET CASARÀS AMB QUI VOLDRÀS!!\nFer més mal que una pedregà\nCaguera de bou quan plou s'aspatarra!\nPa morir-se no fa falta tant!\n23 de març, 2010 12:10\nI el "Mà que t'agrà..."\n23 de març, 2010 12:11\nJo encara diria mes: "tu eres l'ama, te casaras amb qui voldràs i amb qui te donarà!"\nO tambe: "li falta un regonet"\nO: "menja molt i caga fort i no li tingues por a la mort!"\n"Darrere del u va el dos"\n"Te tinc mes por que a una tronà"\nUna molt catarroguna: "tu estas tòtil"\n23 de març, 2010 12:59\nHahahaha, m'ha agradat molt la de "la balconâ"... I la continuació de "caguerâ de bou" no la coneixia. "La bufa la gamba" és imprescindible i també l'"ausães" i el "serà per diners". I ara em ve al cap "els diners i els collons són per a les ocasions". També algunes paraules com "desfici/desficiós" o "açò és un destarifo". O una adequada per a la forma de transmissió de la valencianitis: "menges més que una revolta de riu".\nPer cert, que no havia caigut que no és el mateix "ves i gita't" que "va o me gite". :D\n23 de març, 2010 15:52\nJo havia sentit: "caguerà de bou quan plou se remulla, caguerà de bou, quan plou se remou" (o alguna cosa aixi, crec que es una cancò, no?)\nI ja no dire mes perque sinò em diran que soc de poble...\nPer saber tantes expresions tipiques valencianes de tota la vida\n23 de març, 2010 16:38\n"Xe, què fem, Por/Foc o fugir!?"\nAquesta tampoc pot fallar. Però pregunteu-li al Cucarella, a TOni de l'Hostal i al Joan-Carles Martí d'Elx que ells també en tindran d'eixes bones bones. Per últim recordeu que per internet roda un "diccionari de la Ribera" boníssim que té un munt d'entrades, per a morir-se a riure.\nSalut, força al canut i aroma a la poma.\n23 de març, 2010 16:47\nRecontrarequerefotre xè! Mira que sou animals de séquia. La cançó diu a Elx:\n"carreta de bous/ si plou i te banyes/ en una garrotâ/te trenque les cames";\ni no caguerâ; mira que sou pocs fins i que gasteu un bocatge que vos ix merda per la boca...\nAra, el mallorquí de les mallorques és un tros d'alficòs que es veu redimit en tenir una unflació valencianitera. Ara, el ue no entenc és que faça brasilâ de falla enmig sa casa. Si la vol apagar que diga: ja plou/ja neva/ ja pixa la vella que us direm per aquí avall. Com diuen en tarbenenc valenciano-mallorquí:\nsa gossera i sa perea\nsón cosines germanes\nquan sa perea no vol\nsa gossera no en té ganes.\nMon pare conta que anà a Crevillent (estimat Xama) i que preguntà a una crevillentera per son marit deu fer d'astò una cinquantena o xixantena d'anys. Aquella li digué:\n"El meu home està tiran-se pets!" I quina xina pensà mon pare (coxina).\nA l'arremat la cosa quedà en que "l'home estava tirant ce-pets" (ceps). Vaja cosa de caçar pardalets amb ceps que no gambusinos.\nI aquí diem molt allò de: toca-te la poma (la figa també però la poma més.) quan un vol referir-se a l'entrecuix de femella.\nDesprés de llegir-vos aniré a escaxuflà-me un poquet i si necessiteu més matèria roginosa (color terra) em trobareu aponat darrere d'un magraner amb alguna moixca d'ase fent viatgets.\n23 de març, 2010 17:11\nEsta no sè si l'haveu dit, però tampoc pot faltar: "ves-te'n a pastar fang"\n23 de març, 2010 17:36\nn'hi ha una (no se si coneguda o no) que diu "ves i porga", en sentit de rebuig a algú, podria ser sinònima de "ves a pastar fang"...el nostre parlar és molt ampli.\n23 de març, 2010 18:34\n- "Puja ahí dalt i voràs ta'wela".\nVicent, a Pedreguer diem "panderà de bou, quan plou s'aspatarra i la de burret cau amuntonada".\n23 de març, 2010 19:29\nÉs de veres que lo de l'hòstia ho tenim tot el dia en la boca, almenys jo. Mon pare diu sempre:\n"Me cague'n l'hòstia divina"\n23 de març, 2010 19:53\ntio collons ha dit...\n- me caguen sos,...\n- tira-li martí, que es fa de nit.\n- redéu cagat!\n- ara sí que l'hem cagat llauraor.\n- puja dalt voràs madrit\n- més o manco, per lo manco, etc.\n- foc a la barraca\n- ieeeeeee el de l'oli!\n23 de març, 2010 20:18\nM'ha encantat l'apunt i els comentaris!\nJo tinc una que volia posar-la fa temps al blog, que és\nen volta de dir "dona-li records"\n"mosatros" (o siga la meua família, -l'Horta Nord)\ndiguem "dona-li un recaet".\nperò supose que açò no és una frase feta, no?\nAdéu, ànims amb la faena\n23 de març, 2010 20:30\nCap de tros de suro!\n- Puix pixa i beu al gallet!\nMe cague'n satanàs\n(Ja no en dic més que si no em diran que soc de poble)\n23 de març, 2010 21:05\nAixò de donar un recaet també es diu a l'Horta Sud (Catarroja).\nVosaltres no direu tu estàs tòtil per casualitat quan algú està un poc bobo o despistat?\n(A vore si ara va a resultar que parlem la mateixa llengua...)\n23 de març, 2010 21:08\nVicent, quin post més gran!! a vore, he estat calfant-me el cap i crec que estes encara no han aparegut o al menys en estes versions:\n-A fer la mà caball i picaor (li ho sentit de tota la vida a ma mare)\n-xé, això ho pague jo!\n-més fava que les carabassetes (també collita materna)\n-ausaes, agonia que dones!\n-xé, quina fotracà!\n-nemo´n a fer-mo´n una\n-si t´arree una nyespla, vorás!\ni com diu l´auela...\n"em vaig adormir a la quinquinòria de la nit"\nànim en el treball!\n24 de març, 2010 00:15\nCollona, en tenim més que ens pensem... :D\nDe "fem foc o fugim" Cucarella va donar una explicació ben bonica. D'altra banda, sí que sou fins i educats a Elx i Pedreguer, que no dieu "caguerâ". I això de "toca-te la poma", m'agrâ, m'agrâ... "Ves i porga" també és bona! D'altra banda, jo em solc cagar en "l'hòstia puta consagrâ" (amb perdó). "Ieeee, el de l'oli", "l'ham cagâ llaurãor" i "sanguango" són imprescindibles... I, caram, Monique, eixes de "la mar", el "picãor", "les carabassetes" i la "quinquinòria" no les havia sentit en la vida. Hi ha una gradació vegetal de ser bovo? moniato <fava <carabasseta <col. :d\nPer cert, això del "recaet" té la seua gràcia. Si busques al DCVB "recad", "recat" o "recado", evidentment, no apareix res, però en canvi sí que hi ha "recadet" i diu: "De recado (castellanisme); cast. recadito. a) Un recadet: fórmula d'enviar records o salutacions afectuoses a algú (Val.)." I, efectivament, la primera accepció del diccionari de la RAE, abans que "encàrrec", és: "Mensaje o respuesta que de palabra se da o se envía a alguien". Ja veus...\n24 de març, 2010 07:53\nAmb totes aquestes dites ja podrien fer un guio per a un sketch (o dos), si volen ser una miqueta sarcàstics podrien fer que el personatge afectat per valencianitis de colp i de repent començara a aparlar en castellà i diguera: "yo hablo en castellano porque es mas fino y ademas yo soy muy educado y no quiero ofender a nadie (o que nadie piense que soy de pueblo/inculto) por hablar valenciano" o alguna cosa pareguda.\n24 de març, 2010 09:20\nVaja, qué curiós...la de la mar igual és pròpia d´ací del Grao, qui sap? :) li ho sentit més a mon pare però ma mare també ho diu.....lo de la quinquinòria és només del costat matern, ho diuen ma mare, l´auela i ma tia, elles són de Nàquera...ah i lo de les carabassetes! tens tota la raó en lo de la gradació vegetal, la mare diu que és diu d´algú que és soso/fava/bovo, com la carabassa i les carabassetes que també ho són....personalment, esta m´agrada molt i també el clàsic i no suficienment valorar Moniato.\nI hi ha una sobre les maromes de barco que em calle per vergonya. :D\n24 de març, 2010 10:02\ntira més un pel de figa que una maroma de barco XD\n24 de març, 2010 11:52\naixò és, anònim, ho has clavat!!! :D\n24 de març, 2010 13:03\nA Elx diem "recaets", així en plural. Te'n vas d'una casa i et diuen "recaets a ta mare!" i en arribar a ta casa li diu a ta tia: "mama ta germana t'envia recaets!"\nAquí a un que no té gens però gens de trellat ho diem en castellà per motius evidents: "eixe és un tonto remoto". També conec "tontes remotes". Això en castellà no existeix perquè "ningú se veu la gepa". (pronunicat gèpè per aquí avall).\n24 de març, 2010 18:56\nhavent dit en sol capítol la figa me fa palmes i cagar cap a dins ja no sé què els puc dir!\n24 de març, 2010 22:48\n1)"-Tinc fam! [fill]\n-Pos pega un bram! [mare]"\n2) "Això és mel de catem"\n25 de març, 2010 03:54\nTens fam? Pega't un mos al cul i menjaràs carn\n25 de març, 2010 13:28\nMoltes gràcies a tots. Ens hem deixat les cançons i els menjars típics, però no es podran queixar d'expressions els de Baleàrix! A veure si es passen novament per ací.\n26 de març, 2010 08:04\ntio tabal ha dit...\nme caguen la tita cega!\no de la solució de continuïtat d'una marraixa sens tap\n27 de març, 2010 04:33\nEstà de categoria, xé!!! De cançons n'hi ha "pa donar i pa vendre", tantes que "me'n faria un manec". "Ramonet, si vas a l'hort", "Mon pare no té nas", "El Pinxo i el Panxo" i la més noveldera de totes, "A t'agüela l'he vist". Ací tens la lletra.\n"A t'agüela l'ha vist\nen el Xorro l'Assut\nen les cuixes a l'aire\nCom sóc "més gandul que Amaro" te deixe l'enllaç amb algunes Cançons de la Terreta: http://la-terreta.blogspot.com/2009/06/les-cancons-de-la-terreta.html\n28 de març, 2010 22:56\nLa versió de la uela en la mare, per la meua amiga Andrea quan vam estar a l'Electrosplash 2006:\n31 de març, 2010 12:49\nJep Asoba ha dit...\nMesinfot, perque a la figamolla de la meua nevoda la figa li fa palmes. Darrerament vaig com Cagalló per sèquia i bufo en caldo gelat,\nDe vegades cago cap a dins, i d'altres trobo animals de sèquia que van a mar i no troben aigua. La majoria tots són caps de suro i els envio a cagar a l'hort.\nNo heu cavilat en que tot este escrit és mel de romer ???\nVos diria moltes coses més, però ara me'n vaig a comprar un rinxoparrús que ja toca. Au !!!, aneu a fer-vos la ma que jo tinc molta gonia.\nNO SE SI M'HE EXPLICAT. SÓC TORTOSI(ULLDECUNENC I TAMBÉ SANTPOLENC, PERÒ D'AQUESGT TERCER POBLE JA POSARÉ UN ALTRE DIA MOTS ESPECÍFICS.\n24 de febrer, 2012 00:37


Barnasud dona 10.000 mascaretes i material sanitari als CAP de Gavà | Hospital de Bellvitge\nL'alcaldessa de Gavà, Raquel Sánchez, i el gerent de Parc Comercial Barnasud, Francisco Lambea, van fer entrega en un acte celebrat el dia 10 de març d'una donació de material als dos centres d'atenció primària de la ciutat. El centre comercial i la botiga Media Markt han donat 10.000 màscares i material sanitari amb l'objectiu de millorar el dia a dia del personal sanitari del CAP 1 i el CAP 2.\nEl material lliurat és un ajut per a la cura dels pacients i de les persones que cada dia es troben en primera línia lluitant per evitar els contagis del virus i frenar-ne els efectes.\nLa donació es fa pocs dies abans de complir-se un any del primer Decret d'Estat d'Alarma pel coronavirus. Des del primer moment, el personal sanitari és qui més exposat ha estat a contraure la malaltia. Per això, són important aquestes accions de suport.\nLa crida a totes les infermeres, estudiant d'infermeria, metges o odontòlegs, per formar part d'un moment històric, aconseguir mans per assegurar la cobertura vacunal ha estat un èxit. Avui entrevistem a l'Anna Bou, una de les voluntàries que vol doblegar la pandèmia


Sandra Barneda insinua que es comprometrà amb Nagore en directe\nBarcelona. Divendres, 9 de Març 2018. 09:08\nActualitzat: Divendres, 9 de Març 2018. 09:12\nNomés resta una setmana per l’estrena d’unes de les apostes més llamineres de Telecinco. Supervivientes engega el dijous 15 de març una nova edició amb Jorge Javier Vázquez, Sandra Barneda i Lara Álvarez al capdavant de nou. I en aquest context, els tres han començat ja a fer-ne promoció per generar expectació i aconseguir una bona audiència.\nDesprés del fiasco del Gran Hermano d’enguany, necessiten que el reality faci uns bons números. I per tal d’aconseguir-ho, tot apunta que aquesta nova entrega deixarà moments molt comentats.\nAlguns concursants ja estan confirmats, i no poden ser més mediàtics: María Lapiedra, Raquel Mosquera, Mayte Zaldívar... Noms lligats a Sálvame que hauran de conviure amb el tarotista Maestro Joao o ex gran hermanos com la polèmica Sofía Suescun o el model català Sergio Carvajal.\nTot amb una promoció que treu Jorge Javier sense samarreta i visiblement més prim.\nYa es oficial: nos vamos a la isla El próximo jueves 15 de marzo, gran estreno de #Supervivientes a las 22:00h en @telecincoes\nA post shared by Supervivientes (@supervivientestv) on Mar 7, 2018 at 2:35pm PST\nAra bé, avui totes les mirades estan fixades en Sandra Barneda. La periodista serà la presentadora dels debats de diumenge, estant al capdavant d’un programa en el qual la seva parella, Nagore Robles, fa de col·laboradora. L’any passat això ja va provocar que molts estiguessin pendents de com es comportaven públicament, buscant un gest de complicitat i desitjant una discussió per parts iguals.\nVanitatis ha parlat amb ella i li ha preguntat, precisament, per com porta treballar juntes: “Per mi és un plaer tenir-la en el debat. És una col·laboradora veterana que sap molt bé fer la seva feina i diferenciar què és personal i què és professional. Crec que els seus comentaris els portaré millor aquest any perquè la relació ja està més consolidada. Tot i això, passo una mica de vergonya. Nagore sempre em deixarà amb la boca oberta perquè en això sempre és més ràpida que jo”.\nAquest últim mes s’han convertit en protagonistes de la premsa del cor des que Nagore li demanés matrimoni en un vídeo de Youtube. Barneda va explicar ràpidament que no es tractava d’una petició de mà formal i que la boda no estava tan a prop com semblava, però ara sembla que ha canviat una mica d’idea.\nMira el moment al minut 5:30 / Youtube\n“No sé si respondré la seva pregunta en directe... a Supervivientes tot pot passar...”, ha dit ara Barneda. Insinuant potser que es comprometran a plató?\nmediàtics Bernardos sulfura les dones a RAC1: "Us aniria millor amb més homes com jo" Darío Porras\nfamosos Sergio Ramos va a entrenar com si fos Paco Martínez Soria Darío Porras


Totes les comarques de casa nostra guanyen població estrangera després d'una dècada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\ndavid bricollé manresa 11.08.2019 | 21:56\nEl Bages ja registra un repunt a l'alça de la immigració des del 2017\nPel que fa als índexs d'immigració en relació amb la població total de cadascuna de les comarques, les de casa nostra són de les que presenten els índexs més baixos d'immigració. Una afirmació que se sustenta en dues dades ràpides. La primera: tres de les nostres demarcacions estan situades en els tres darrers llocs del rànquing català en percentatge de població estrangera. La segona: les set comarques de l'àrea de Regió7 presenten un índex d'immigració (amb relació als respectius totals de població) que està per sota de la mitjana de Catalunya.\nEl Berguedà és la comarca catalana que a hores d'ara té el percentatge més baix d'immigració de tot Catalunya amb relació al seu nombre absolut d'habitants. L'índex és del 7,5%. Però és que hi ha dues comarques més de casa nostra, Moianès i Anoia, que presenten percentatges pràcticament idèntics, totes dues igualment per sota del 8%. Com a referència –i tal com es pot observar en la infografia, que mostra un rànquing comarcal de més a menys percentatge d'immigració–, les dues comarques amb un índex més alt a Catalunya de població estrangera, la Segarra i l'Alt Empordà, estan clarament per sobre del 20%. En el primer dels casos parlem d'1 de cada 4 habitants.\nEl 2018 ha estat un any de creixement global de la immigració a Catalunya, amb un augment de pràcticament el 4% que situava la població estrangera en un total d'1.082.099 persones l'1 de gener del 2018. I les comarques de l'àrea de Regió7 van seguir clarament aquesta tendència, amb el Berguedà al capdavant, tal com s'explicava anteriorment.


Juan Antonio Rambla, la processó del Prendiment\nIntegrant de la Germandat des dels seus inicis\nDimecres, 04 abril 2007 15:09\nJuan Antonio Rambla forma part de la Germandat Jesús Captiu i Nostra Senyora Dels Dolors, des de la seva fundació l’any 1987, l’única confraria de la ciutat que està formada per homes i dones des del seu inicis.Aquesta Germandat, fundada principalment per Jaume Castells, que en l’actualitat encara hi col·labora, ofereix cada Diumenge de Rams l’emblemàtica Processó del Prendiment, que culmina amb la ja tradicional pujada de les Escaletes. El Prendiment de Jesús i la Mare de Déu són les dues imatges que recorren els carrers de Mataró cada Setmana Santa i que degut al seu alt cost, va costar esforços als seus fundadors fins a aconseguir-les. La quota de quinze euros que paguen els socis i la representació de l’obra teatral Una extraña pareja al Monumental van ser, entre d’altres, els mètodes que van fer servir per costejar els dos passos. “La Germandat és la unió d’un grup de gent amb una mateixa fe i unes mateixes creences. A més, també abarca l’aspecte cultural de la ciutat” explica en Rambla. Al voltant de 300 persones participen en la processó, un acte que suposa la dedicació i l’esforç dels seus protagonistes al llarg de tot l’any, però sobretot a partir de les festes de Nadal. La banda, per exemple, degut a la falta d’un local propi, assaja als carrers del Polígon Mata-Rocafonda des del mes de Novembre. “És una tensió que es va acumulant, és l’explosió que tothom està esperant. Ens fa molta il·lusió, és el que volem, ho preparen durant tot l’any” afirma en Juan Antonio.La feina actual no permet a en Rambla dedicar-li a la Germandat tot el temps necessari, per aquest motiu, Jesús Moya sembla ser la persona escollida per anar agafant, a poc a poc, l’experiència necessària per organitzar i tirar endavant la confraria.\n“La confraria són persones amb objectius iguals”\nActualment, moltes de les germandats i confraries de la ciutat es troben amb la mateixa problemàtica: la falta de compromís dels seus integrants. La Germandat Jesús Captiu i Nostra Sra. Dels Dolors compta amb unes 600 persones, de les quals en col·laboren a les processons unes 300. “Avui en dia la gent no es compromet, no només en les processons. Moltes entitats i associacions de la ciutat es troben amb la mateixa problemàtica” afirma en Juan Antonio. El grup dels costaleros és el més afectat per la manca de gent. La imatge de Jesús Captiu, que a altres indrets és portada per cent persones, ha arribat a ser portada a Mataró només per 35. De fet, enguany la Germandat només podrà treure a la processó general de Divendres Sant una de les seves dues imatges.\nDefineix-teSóc una persona normal, simple i treballadorUn llibreNo llegeixoUna pel·lículaLa última de la Passió de Crist, d’en Mel Gibson, però no vaig poder acabar de veure-laUn viatgeM’agradaria anar a ItàliaDia més especial de la Setmana SantaPer mi el diumenge de rams, perquè és la nostra processó, sortim solsUn somniSóc feliç, tinc una família meravellosa, molts bons amics. L’únic que demano és que la Germandat vagi a millor


Lilac Inn Brandon (VT) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLilac Inn53 Park Street, Brandon, Brandon (VT), Estats Units - Veure al mapaExcepcional9,1Basada en15comentarisLilac InnVeure més fotos"Staff was very friendly before we even got there! Very accom..."SusieUnited StatesVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure al mapa9,5UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Brandon (VT), Lilac Inn és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Lilac Inn ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix instal·lacions per a reunions i banquets , bar per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Lilac Inn és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Brandon (VT).Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatdespertadorservei de planxaaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiatelevisió de pantalla planaarticles de tocadorescriptoriTV satèl•lit/cableassecador de cabellplat de dutxaventiladorcalefaccióreproductor de DVD/CD Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar una targeta de crèdit i un document d'identitat amb fotografia vàlids durant el registre d'entrada. Les peticions especials no es poden garantir, estan subjectes a la disponibilitat durant el registre d'entrada i poden comportar suplements. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.Mostrar més\nAllotjaments a Brandon (VT)


Notícies - Control de temperatura de tall de calor durant la fabricació de bosses\nEn el procés de fabricació de bosses, de vegades el segellat de bosses no és tan bo. Els productes d'aquesta manera no estan qualificats. Què causa aquest fenomen? Hem de prestar atenció a la temperatura del tallador de calor\nLa importació és controlar la temperatura del tallador durant la fabricació de bosses, si la temperatura no és adequada, la bossa acabada no estarà qualificada.\nEn primer lloc, assegureu-vos quin és el material que fem servir. El mateix material de diferents gruixos diferents amplades diferents longituds, necessita una temperatura diferent. Proveu diverses bosses al començament de la màquina per trobar la temperatura adequada\nEn segon lloc, diferents materials necessiten una temperatura diferent.\nLa temperatura de tall decideix la qualitat de la bossa, si la temperatura és massa alta, el material es fondrà, la vora no serà plana i el material serà adhesiu, llavors serà una bossa de rebuig, si la temperatura és massa baixa, no es pot tallar la bossa completament i infectarà la següent bossa.\nA més, quan la velocitat de la màquina augmenta, la temperatura també ha d’augmentar, quan la velocitat baixa, la temperatura també ha de baixar en conseqüència\nNecessitem netejar el tallador de calor freqüentment després d’apagar la màquina, després d’haver funcionat durant un temps, tindrà una mica de pols al tallador, si no el netegem, la pols es pot transferir a la bossa.\nA més, hem de comprovar l’estat del tallador, després que el tallador de calor estigui funcionant durant algun temps, l’hem de substituir per un de nou, després de fer servir el tallador durant un temps, no quedarà tan nítid.\nPer tant, si podem controlar correctament la temperatura de tall de la calefacció durant la fabricació de bosses, pot augmentar la capacitat de producció, reduir els residus de bosses, de manera que podem reduir el cost.


Dimarts començam els assajos de la Coral Universitària\nEl músic mallorquí Joan Company Florit ens explica la setmana que li espera\n3 min. Palma 06/09/2019 20:27\n651x366 Dimarts començam els assajos de la Coral Universitària Dimarts començam els assajos de la Coral Universitària\nAcab de tenir un cap de setmana molt carregat. Cada 15 dies vaig a la Corunya per atendre els assajos del cor de l’Orquestra Simfònica de Galícia, del qual som director titular des de fa 23 anys. Dimarts començam el nou curs de la Coral Universitat de les Illes Balears, coral que vaig fundar fa 43 anys. Assajam els dimarts i els dijous; són dos dies compromesos. Duim un ritme prou exigent perquè, a més, som el cor que més canta amb l’Orquestra Simfònica de les Illes Balears. I també tindré l’inici dels cursos dels 11 cors filials. Dilluns aniré a veure un dels cors per donar-los la benvinguda. Divendres, dia 13, estic convocat a Sonoteque, que és allà on assaja l’Orquestra Simfònica. S’ha de fer una entrevista reportatge, amb altra gent, que si no mal record és per incloure en un vídeo promocional de la Simfònica.\nLa meva filla acaba d’arribar de Pequín, on ha estat un mes i mig aquest estiu, després de viure-hi durant cinc anys. És professora de xinès. O bé dilluns, o bé dimecres, ens haurem de veure per dinar o sopar junts. Dissabte, dia 14, tinc una festa familiar, a la Costa d’en Blanes, d’un cunyat que fa 75 anys, la seva dona n’ha complit 65 i també celebren 40 anys de casats.\nDia sí, dia no, faig comptes venir a Sant Joan a veure els pares, que ja són majors: mon pare té 94 anys i ma mare en farà 90. Gràcies a Déu, viuen sols, però els germans procuram venir i fer-los companyia. Pot ser que, fins i tot, algun dia quedi a dormir a ca seva. Encara no ho tinc decidit.\nCada matí seré al meu despatx a l’edifici de la Riera, perquè la setmana que ve començarà el nou curs de la partituroteca, de la qual som director i fundador, igual que del Centre de Documentació Musical de la Universitat. Partituroteca és un nom que la Reial Acadèmia de la Llengua Espanyola no té acceptat, però jo l’he imposat. O sigui que la setmana vinent m’agafa l’inici de molts de cursos, tal com passa per tot arreu en el mes de setembre.\nLa partituroteca comença el seu curs. Allà no només catalogam i arxivam, sinó que també, enguany, preparam un cicle de concerts amb material d’aquest fons. Un repte que ens fa molta il·lusió.\nLa setmana que ve em tocarà complir amb el tradicional dinar amb dos amics, que solem fer cada 15 dies durant el curs, en dimecres. Crec que és molt important cuidar les velles amistats. I un altre compromís que tinc és anar a veure la família Ferragut, perquè s’han complit 50 anys de la inauguració de l’Auditòrium de Palma, construït per don Marc Ferragut. Com que som amic dela família i fins ara no he pogut anar a felicitar-los, hi aniré la propera setmana. Es tracta de fer un sincer reconeixement a un home que va ser el primer a fer possible un projecte d’auditòrium modern a Espanya i a invertir en la cultura, cosa que no han fet els hotelers.