Actualitat | 15 d'abril de 2019\nL’Associació de Veïns Zona Mercat va lliurar dissabte a la tarda els premis ‘Gent del barri, gent de Rubí’, uns guardons amb els quals es vol reconèixer la tasca de personalitats rubinenques i entitats en diferents àmbits com el cultural, el social o l’esportiu. L’Hotel Sant Pere II va ser l’escenari de la gala de lliurament dels premis, en un acte molt especial, ja que es commemoraven els deu anys d’aquesta iniciativa i s’arribaven als 100 reconeixements.\nAixí, va recollir un guardó per la seva trajectòria en el món de la fotografia Josep M. Roset, fotògraf que ha estat Creu de Sant Jordi 2018, així com el periodista Moisés Rodríguez per la seva tasca informativa i la seva independència i passió pel periodisme. Rodríguez, qui havia estat regidor de Cultura, treballa al Canal 24 Horas de TVE.\nEl guitarrista Juan Gallardo, col·laborador de la Peña Calixto Sánchez, va ser premiat per la seva aportació cultural. En l’àmbit esportiu, la jugadora del Club Voleibol Rubí Marta Cano va recollir el guardó per la seva trajectòria esportiva.\nTambé es van distingir entitats locals pel seu treball a la ciutat. RubiTEA, una entitat que treballa amb famílies que tenen infants amb trastorn de l’espectre autista, va ser guardonada i va recollir el premi la seva presidenta, Esther Martínez; mentre que també va rebre un premi el club Gimnàstica Artística de Rubí (GAER) per la seva feina de foment de l’esport base.\nFinalment, l’AV Zona Mercat va distingir l’Ateneu de Rubí, com a equipament cultural i social de la ciutat i el premi va ser recollit per dos responsables tècnics de l’equipament.\nDurant la gala va tenir lloc un recital de poesia a càrrec de Reme Gómez i Maria Roman, de Mujeres Creativas, i les actuacions del guitarrista Juan Gallardo i la parella de ball Alba&Álex. L’Associació Jazz Rubí va posar el punt final a una vetllada que va cloure amb un aperitiu.\nEls guardonats, acompanyat per l’alcladessa i el regidor de Cultura. / J.A. Montoya


Borsa de treball: Autogestió de la disponibilitat\nBorsa de treball: període de modificació de dades de 26 de maig a 4 de juny\nProfessorat interí i subsitut: calendari\nDOGC n�m. 4325 - 17/02/2005\nORDRE EDC/39/2005, de 9 de febrer, de convocat�ria de concurs p�blic per atorgar ajuts a centres docents p�blics dependents del Departament d'Educaci� i privats concertats, d'educaci� secund�ria de Catalunya, per a l'aprenentatge actiu d'idiomes. (P�g. 3117)\nEDC/39/2005, de 9 de febrer, de convocat�ria de concurs p�blic per atorgar ajuts a centres docents p�blics dependents del Departament d'Educaci� i privats concertats, d'educaci� secund�ria de Catalunya, per a l'aprenentatge actiu d'idiomes.\nPer tal d'impulsar decididament la millora de l'ensenyament-aprenentatge de les lleng�es estrangeres en l'ensenyament de r�gim general, s'est� duent a terme el projecte Orator, el qual incideix tant en els aspectes de car�cter general vinculats amb el desenvolupament ordinari de les classes, com en la potenciaci� de projectes i activitats complement�ries que en faciliten l'�s.\nEl Departament d'Educaci� vol potenciar totes les actuacions que incideixen favorablement en l'aprenentatge de les lleng�es estrangeres, per la qual cosa ha considerat convenient convocar novament un concurs p�blic per afavorir l'aprenentatge actiu en els pa�sos respectius dels idiomes estrangers que s'imparteixen als centres docents.\nDe conformitat amb el que estableix el cap�tol IX del Text ref�s de la Llei de finances p�bliques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre;\nEn �s de les facultats atribu�des en l'article 12 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organitzaci�, procediment i r�gim jur�dic de l'administraci� de la Generalitat de Catalunya, i a proposta de la Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa,\nConvocar concurs p�blic per atorgar ajuts a centres docents p�blics dependents del Departament d'Educaci� i privats concertats, d'educaci� secund�ria de Catalunya, que organitzin viatges de grups d'alumnes per a l'aprenentatge actiu dels idiomes que com a llengua estrangera s'imparteixen en el centre docent, dins els ensenyaments reglats.\nAprovar les bases que han de regir la convocat�ria del concurs p�blic, i que s�n les que consten a l'annex 1 d'aquesta Ordre.\nEls ajuts als centres, per un import total m�xim de 520.000,00 euros, es concretaran segons la quantitat assignada per alumne/a en concepte de borsa, i es faran efectius amb c�rrec a la partida pressupost�ria D/481130000/3211, de l'�rgan gestor EN02, del pressupost de la Generalitat de Catalunya per al 2005.\nEls ajuts esmentats no tenen car�cter recurrent.\nContra aquesta Ordre, que exhaureix la via administrativa, les persones interessades poden interposar recurs contenci�s administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Just�cia de Catalunya, en el termini de dos mesos a comptar de l'endem� de la seva publicaci� al DOGC, de conformitat al que preveu l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicci� contenciosa administrativa.\nAix� mateix, poden interposar potestativament recurs de reposici�, previ al recurs contenci�s administratiu, davant l'�rgan que va dictar l'acte, en el termini d'un mes a comptar de l'endem� de la seva publicaci� al DOGC, segons el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de r�gim jur�dic de les administracions p�bliques i del procediment administratiu com�, o qualsevol altre recurs que considerin convenient per a la defensa dels seus interessos.\nBarcelona, 9 de febrer de 2005\nL'objecte d'aquests ajuts �s la realitzaci� d'activitats d'aprenentatge actiu en els pa�sos respectius dels idiomes que com a llengua estrangera s'imparteixen en els centres docents p�blics dependents del Departament d'Educaci� i privats concertats, d'educaci� secund�ria de Catalunya, dins els ensenyaments reglats.\nPoden sol�licitar aquests ajuts els centres docents p�blics dependents del Departament d'Educaci� i privats concertats, d'educaci� secund�ria de Catalunya.\n.3 Import i destinaci� dels ajuts\nEls ajuts als centres, per un import total m�xim de 520.000,00 euros, es concretaran en funci� de la quantitat assignada per alumne/a en concepte de borsa, que podr� ser entre 602,00 euros i 1.200,00 euros, segons la qualitat del projecte presentat i la tipologia del centre. Els ajuts aniran destinats a les despeses directament derivades del viatge: activitats d'aprenentatge, despla�ament, asseguran�a, allotjament, manutenci� i visites i excursions complement�ries (despla�aments, entrades i similars).\nEls viatges i el r�gim de sol�licituds s'ajustaran a les condicions seg�ents:\na) Els viatges es podran realitzar entre el 18 de juny i el 2 d'octubre de 2005 i tindran una durada de dues setmanes, amb una pernoctaci� m�nima de 13 nits en el lloc de destinaci�.\nb) Les sol�licituds es presentaran per a grups d'alumnes que cursin algun dels ensenyaments seg�ents:\nPrimer cicle d'educaci� secund�ria obligat�ria.\nSegon cicle d'educaci� secund�ria obligat�ria.\nCicles formatius que imparteixin llengua estrangera com a part obligat�ria del curr�culum.\nc) Els grups han d'estar constitu�ts per alumnat del mateix curs o nivell educatiu, i, en el cas de l'ESO, del mateix cicle, en nombre no inferior a vint. Dos centres d'una mateixa comarca o municipi es podran agrupar per constituir un grup, nom�s en el cas que cap dels 2 centres arribi al nombre m�nim d'alumnes requerit. L'ajut es determinar� en funci� d'una quantitat per alumne/a en concepte de borsa. En cap cas el nombre de borses que constituir� l'ajut no podr� ser superior al nombre d'alumnes que integrin el grup.\nd) Cada grup d'alumnes estar� acompanyat durant el viatge i l'estada per dos o m�s professors/es del centre o centres sol�licitants. El/La professor/a coordinador/a del projecte, que �s qui imparteix l'idioma en el centre, haur� d'acompanyar el grup durant la seva estada i ser� el responsable dels aspectes educatius generals i d'organitzaci� del viatge. Si el grup est� constitu�t per alumnat de dos centres, hi haur� d'haver un coordinador responsable per centre. El/La coordinador/a haur� de tenir pla�a definitiva al centre i no haur� d'haver participat en el concurs de trasllats d'enguany.\ne) L'allotjament es podr� fer en modalitats diferents, a criteri del grup sol�licitant:\nCentre d'educaci� condicionat per a sojorn.\nAlberg juvenil autoritzat.\nLes sol�licituds, subscrites pel/per la director/a de cada centre, s'adre�aran al director general d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa i es presentaran al Departament d'Educaci� (Via Augusta, 202-226, 08021 Barcelona), ja sigui directament o per qualsevol dels mitjans que estableix l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de r�gim jur�dic de les administracions p�bliques i del procediment administratiu com�.\nEn el cas que les sol�licituds es presentin a les oficines de correus, s'ha de fer en sobre obert, per tal que la sol�licitud sigui datada i segellada pel funcionari/�ria de correus abans de ser certificada.\nEl termini de presentaci� de sol�licituds ser� d'un mes comptat a partir de l'endem� de la publicaci� d'aquesta Ordre al DOGC.\n.6 Dades de la sol�licitud i documentaci� que cal aportar\nLa sol�licitud s'haur� de presentar d'acord amb el model que figura a l'annex 2 d'aquesta Ordre, que es pot trobar a http://www.xtec.es/crle/orator/01.htm. A aquesta sol�licitud s'adjuntar� la documentaci� seg�ent:\na) C�pia compulsada de l'acta de la sessi� del consell escolar on el centre hagi pres el comprom�s de dur a terme el projecte pedag�gic presentat, expedida pel/per la secretari/�ria i amb el vistiplau del/de la president/a del consell escolar.\nb) Declaraci� jurada del/de la director/a del centre en la qual constar� que abans del viatge es contractar� una p�lissa d'asseguran�a que cobreixi el despla�ament i l'estada de l'alumnat i el professorat acompanyant a l'estranger.\nc) Calendari del viatge amb indicaci� de les dates de sortida i de tornada, mitj� de transport que s'utilitzar� i modalitat d'allotjament que es preveu.\nd) Nom del professorat coordinador i acompanyant, especialitat o mat�ria que imparteixen i situaci� administrativa en qu� es troben en el centre, la qual s'haur� d'acreditar en el cas dels centres concertats, mitjan�ant un certificat del director/a del centre que indiqui el tipus de contracte i la seva durada.\ne) Pressupost de despeses desglossat segons els conceptes seg�ents:\nAllotjament i manutenci�.\nVisites i excursions complement�ries (despla�aments, entrades i similars).\nS'hi ha d'indicar el cost global per alumne/a i el cost global per grup i els imports, en tot els casos, cal indicar-los en euros. Cal tenir present que en aquest pressupost han d'estar incloses les despeses corresponents al professorat coordinador i acompanyant. Aquest professorat, podr� acollir-se a la convocat�ria "per a la concessi� d'ajuts al professorat i al personal laboral d'educaci� especial, dels centres docents p�blics del Departament d'Educaci� per a activitats educatives realitzades fora dels centres durant el curs escolar" que es publica al DOGC anualment.\nf) Informe sobre el tipus de curs o activitats d'aprenentatge que seguir� l'alumnat a l'estranger, que hauran de tenir una continu�tat o estar vinculats amb el projecte pedag�gic presentat al concurs.\ng) El projecte pedag�gic objecte d'aquest concurs. Aquest projecte, elaborat per l'alumnat, producte de les activitats d'aprenentatge que han ajudat a assolir els objectius pedag�gics del nivell corresponent, haur� de ser elaborat en la llengua d'aprenentatge i es pot presentar en diferents formats, com ara llibre, revista, enregistrament en suport d'�udio, v�deo, CD-ROM, etc. En cas que l'alumnat hagi realitzat una part del treball en format tridimensional, aquest nom�s es podr� presentar en suport fotogr�fic o en v�deo.\n.7 Elements per a la valoraci� de les sol�licituds\nEs prioritzaran aquells centres que no hagin gaudit mai d'aquest ajut. Els centres que hagin estat seleccionats en convocat�ries anteriors seran considerats sempre que hi hagi disponibilitat pressupost�ria, despr�s d'haver procedit a la selecci� dels centres considerats prioritaris.\nEn l'avaluaci� de les sol�licituds es tindran en compte els aspectes seg�ents:\na) La qualitat del projecte (fins a 30 punts).\nb) La relaci� i la continu�tat del treball a l'aula amb el projecte i el programa que es vol desenvolupar en el pa�s d'acollida (fins a 10 punts).\nc) La tipologia escolar dels centres sol�licitants (fins a 5 punts).\nLes sol�licituds que no reuneixin les condicions assenyalades en el punt 4 d'aquest annex o que siguin presentades fora de termini seran excloses de la convocat�ria.\nEs delega en el director general d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa la resoluci� d'aquesta convocat�ria i l'autoritzaci� de la despesa corresponent, a proposta d'una comissi� avaluadora formada per les persones seg�ents:\nLa directora del Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres, que en ser� la presidenta.\nUn/a inspector/a d'Educaci� designat/ada pel subdirector general de la Inspecci� d'Ensenyament.\nDos/dues t�cnics/ques del Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres designats per la directora del centre, un/a dels/de les quals actuar� de secretari/�ria.\nLa comissi� podr� demanar als centres la documentaci� addicional i els aclariments que consideri oportuns.\nA l'hora de valorar els projectes, la comissi� avaluadora actuar� d'acord amb els aspectes exposats a l'apartat 7 d'aquest annex i ordenar� les sol�licituds segons la puntuaci� obtinguda, fins arribar al l�mit de la dotaci� pressupost�ria que estableix aquesta convocat�ria.\nLa comissi� elevar� la proposta de resoluci� que aprova la llista provisional al director general d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa en el termini de quinze dies a comptar de l'endem� de la data de finalitzaci� del termini de presentaci� d'inst�ncies.\nEn qualsevol cas, les sol�licituds presentades s'entendran desestimades si no hi recau resoluci� expressa en el termini de sis mesos des de la finalitzaci� del termini de presentaci� de les sol�licituds.\nLa resoluci� que aprova la llista provisional de concessi� es notificar� als interessats amb indicaci� de si exhaureix o no la via administrativa, dels possibles recursos, dels �rgans davant els quals es poden interposar, i del termini per interposar-los. A m�s a m�s, aquesta resoluci� es far� p�blica al tauler d'anuncis de la seu central del Departament d'Educaci� i al dels serveis territorials corresponents.\n.10 Acceptaci� dels ajuts per part dels centres\nEn la notificaci� als centres seleccionats s'indicar� la quantia i les condicions dels ajuts concedits i es far� requeriment al director/a del centre perqu� en formuli l'acceptaci� al Departament d'Educaci� i presenti la documentaci� pertinent en el termini de quinze dies, la qual ha d'incloure:\na) Llista nominal, edat i sexe de l'alumnat que integra el grup.\nb) Dades del professorat coordinador i acompanyant: nom i cognoms, n�m. de DNI, especialitat i situaci� administrativa en el centre.\nc) Certificat del director/a del centre conforme es disposa de l'autoritzaci� dels pares o mares o tutors/es per realitzar el viatge en el cas de l'alumnat menor d'edat.\nd) Concreci� del viatge: dia de sortida i d'arribada, calendari, itinerari i allotjament.\ne) Fotoc�pia compulsada de la p�lissa d'asseguran�a a qu� fa refer�ncia el punt 6.b).\nEn el cas que no es presenti la documentaci� esmentada en el termini de quinze dies establert, s'entendr� que s'ha desistit en la sol�licitud.\nEn el cas que es produ�s la ren�ncia d'algun/s centre/s seleccionat/s, l'ajut corresponent a aquest/s passar� al/s seg�ent/s centre/s, per ordre de puntuaci�, que no va/n ser seleccionat/s per manca de disponibilitat pressupost�ria, sempre que hi hagi cr�dit suficient.\nUn cop rebuda l'acceptaci� del centre i la documentaci� exigida, el director general d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa dictar� la resoluci� que aprova la llista definitiva d'atorgament dels ajuts, la qual ser� degudament notificada als interessats i publicada al tauler d'anuncis de la seu central del Departament d'Educaci� i al dels serveis territorials corresponents.\nUn cop dictada la resoluci� que aprova la llista definitiva, el Departament d'Educaci� procedir� a lliurar en concepte de bestreta el 90% de les quantitats concedides per a la realitzaci� del viatge. El 10% restant es lliurar� un cop presentada la justificaci� que preveu el punt 12 d'aquest annex.\nUna vegada efectuat el viatge, el/la director/a del centre es responsabilitzar� de presentar, abans del 16 d'octubre de l'any 2005, a la Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa (Via Augusta, 202-226, 08021 Barcelona), la justificaci� del viatge incloent la documentaci� seg�ent:\na) Escrit de tramesa que indiqui la documentaci� que s'hi adjunta.\nb) Certificat conforme el consell escolar del centre ha aprovat els comptes relatius al viatge, amb indicaci� de l'import total de la despesa i de la data d'aprovaci�. Aquest certificat ha d'anar expedit pel/per la secretari/�ria i amb el vistiplau del/de la president/a del consell escolar.\nc) Relaci� detallada de les factures o comprovants de les despeses realitzades, signada pel/per la secretari/a i pel/per la director/a del centre. En aquesta relaci� les factures han d'estar agrupades segons els conceptes consignats en el pressupost presentat en el moment de formular la sol�licitud. Les dades que han de constar a la relaci� s�n: la data i el n�mero de la factura o comprovant de despesa, el NIF i el nom de l'empresa, el concepte i l'import, el qual s'indicar� en euros. En el cas dels centres p�blics, no caldr� adjuntar els documents originals ni fotoc�pies d'aquests, que romandran al centre i en constituiran la justificaci�. No es poden imputar altres despeses que les previstes en el pressupost.\nd) En el cas dels centres privats, documents justificatius de les despeses fins a cobrir l'import concedit. Nom�s s'acceptaran com a documents justificatius de les despeses els originals de les factures amb els requisits legals que estableix la normativa vigent, lliurades a l'entitat benefici�ria de la subvenci�, acreditatives que s'ha efectuat la despesa, sens perjudici del retorn posterior dels originals que s'aportin. Tamb� cal aportar fotoc�pia de cadascun dels documents justificatius esmentats.\ne) En el cas dels centres p�blics, certificat del secretari del centre on consti que, tant els ingressos com les despeses derivades de la realitzaci� del viatge, s'han contabilitzat en la contabilitat del centre.\nEn tots els casos els centres hauran de justificar la totalitat de l'import concedit. En el cas que es justifiqui un import inferior a la quantitat concedida, la subvenci� es reduir� per l'import no justificat correctament.\nEl grup d'alumnes elaborar� una mem�ria amb el treball realitzat durant l'estada al pa�s estranger, que ha de ser la continu�tat del projecte inicial presentat al concurs. La mem�ria pot tenir qualsevol dels formats esmentats a l'apartat 6.g).\nAquesta mem�ria s'haur� de presentar al Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres (Via Augusta, 202-226, 08021 Barcelona) entre l'1 i el 16 de mar� de 2006. Juntament amb la mem�ria, s'haur� de presentar un certificat del/de la director/a del centre on es faci constar la dedicaci� del professorat que hi ha participat.\nEl Departament d'Educaci� es reserva el dret a difondre i/o publicar els treballs realitzats prenent en consideraci� la seva qualitat i originalitat.\n.14 Cust�dia dels projectes i de les mem�ries\nEls projectes presentats pels centres que no hagin estat seleccionats seran retornats als centres.\nEls projectes i treballs presentats pels centres que hagin estat seleccionats romandran en dip�sit al Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres fins al juny de 2006. A partir d'aquella data hauran de ser retirats abans del 30 de setembre de 2006, excepte aquells que el Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres seleccioni per integrar-los al seu fons documental, tenint en compte la seva qualitat i originalitat. El Departament d'Educaci� no es far� c�rrec de la cust�dia dels projectes i treballs que no hagin estat recollits en la data esmentada.\n.15 Obligacions dels beneficiaris\nEls beneficiaris estaran obligats a facilitar tota la informaci� requerida pels �rgans de control de l'Administraci�.\nLa inexactitud de les dades aportades o l'incompliment per part del beneficiari d'alguna de les obligacions que es deriven de la concessi� de la subvenci�, aix� com la presentaci� de la justificaci� fora de termini, podran donar lloc a la revocaci� de l'import atorgat, al reintegrament de les quantitats no justificades o a les sancions que preveu la secci� cinquena del cap�tol IX del Text ref�s de la Llei de finances p�bliques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre.\n.17 Activitat d'innovaci� educativa\nAquesta activitat tindr� la consideraci� d'activitat d'innovaci� educativa. La Direcci� General d'Ordenaci� i Innovaci� Educativa emetr� el certificat corresponent al professorat participant en el projecte, un cop s'hagi presentat la mem�ria corresponent i el Centre de Recursos de Lleng�es Estrangeres n'hagi em�s un informe favorable.\nModel de sol�licitud\nNivell (cicle i curs):\nPoblaci� i pa�s:\nDespeses d'activitat d'aprenentatge\nDespeses de despla�ament:\nDespeses d'allotjament i manutenci�:\nDespeses de visites i excursions:\nCognoms i nom del director/a del centre:


Catalunya: el sector BIO creix imparable - Bio Eco Actual\nHome Actualitat Catalunya: el sector BIO creix imparable\nCatalunya: el sector BIO creix imparable\nDel 1995 al 2018, la superfície certificada en producció ecològica a Catalunya s’ha multiplicat per 42, passant de les 5.000 a les 210.000 hectàrees. En aquest mateix període, el nombre d’operadors de productes ecològics ha passat de 236-3859. Aquest any es compleixen 25 anys de la creació del Consell Català de la Producció Ecològica (CCPAE) per part del Departament d’Agricultura.\nPresentació el dilluns 1 d’abril a la seu del Departament d’Agricultura amb la Consellera Teresa Jordà\nEn aquest marc, BioCultura BCN torna al maig a la Ciutat Comtal per posar l’accent en l’augment del consum intern del producte “bio”, que, tot i que és el més gran de tot l’estat, segueix lluny de països com Alemanya o Dinamarca.\n“Les dades i resultats presentats pel CCPAE, l’any en què aquest òrgan compleix 25 anys de la seva creació, indiquen que al llarg d’aquest últim quart de segle… el sector ecològic ha mantingut una trajectòria sempre creixent i ha mostrat un dinamisme i una capacitat d’innovació contínua”. Ho ha explicat la consellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, en la roda de premsa en què s’han presentat les dades de producció agrària ecològica a Catalunya 2018.\nUn exemple d’això, ha dit Teresa Jordà, “són les dades del CCPAE corresponents al 1995, primer any en què es van elaborar les estadístiques del sector ecològic de Catalunya, fins al 2018, que indiquen que la superfície de producció ecològica s’ha multiplicat per 42, passant de les 5.000 a les 210.000 ha i el nombre d’operadors de productes ecològics ha crescut de 236 a 3.859”.\nD’altra banda, Ángeles Parra, directora de BioCultura, assenyala que “la història del sector a Catalunya és, en certa manera, la història de BioCultura, ja que la fira és un fidel reflex de tot el que es cou en el sector. Catalunya compta amb una ciutadania molt desperta hereva dels moviments naturistes dels temps que van antecedir a la Guerra Civil i això, sumat a la proximitat amb Europa, ens ha convertit en l’avantguarda de tot l’estat espanyol en alimentació ecològica. No obstant això, no cal enganyar-se. Malgrat el nostre lideratge, estem molt lluny encara de països com Alemanya i/o Dinamarca, que ens porten un gran avantatge”.\nVirtuts i incerteses del sector ecològic\nEl president del Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE), Daniel Valls, que ha presentat el detall de les dades als mitjans, ha destacat que “en aquests 25 anys la producció ‘bio’ ha passat de ser testimonial a convertir-se en un sector important a Catalunya. Tothom mira al sector ecològic per fer la conversió, per introduir nous productes, sans, de qualitat, i respectuosos amb el medi ambient”. Les dades i resultats del CCPAE 2018 també confirmen aquesta tendència positiva, amb un creixement d’un 20% de les facturacions de productes agraris ecològics a 2017 (últim exercici econòmic comptabilitzat), respecte a l’any anterior, arribant als 584 M €.\nVolum de facturació del sector ecològic a Catalunya\nPer Ángeles Parra, “són una gran notícia totes les dades del CCPAE. Encara que, veraçment, al sector no tot són ‘flors i violes’. En aquest moment, s’està donant la democratització del sector i això comporta també perills i incerteses. La gran distribució i les grans marques han vist que hi ha un nínxol de mercat i no estan disposats a perdre la seva quota. Mentre el sector agroalimentari està completament esgotat i estancat, el sector orgànic és el més dinàmic, el més creatiu i el que compta amb gent més jove. BioCultura, al maig, va ser el més viu aparador d’aquesta explosió. Tot i que les grans marques estan lluitant per acaparar-ho tot, milers de petites empreses també lluiten per fer-se un forat. Les seves millors armes són la innovació i la diferència. Precisament, les grans marques vénen a BioCultura a copiar a tots aquests joves artistes de l’alimentació”.\nLes noves tendències BIO\nDurant el 2018, els operadors inscrits al CCPAE també s’han incrementat un 8,92% respecte l’any anterior, arribant als 3.859. Per tipus d’activitats, els operadors que més van créixer van ser els comercialitzadors (21,8%), seguits pels importadors (12,24%), productors vegetals (9,37%) i elaboradors (8,41%, incloent els minoristes).\nEn relació a la superfície de producció ecològica, el 2018 va créixer un 5,02% en relació a l’any anterior, arribant a més de 210.818 hectàrees. Dues terceres parts d’aquesta superfície són prats, pastures i farratges dedicats a l’alimentació del bestiar de producció ecològica. De la superfície destinada als cultius, el 41% es dedica a la vinya. Després de la vinya, la superfície de cultius ecològics es dedica majoritàriament a oliveres (20%), cultius extensius (18%) i seguit de fruits secs (8%), fruiters (3%) i hortalisses (2%). Cal destacar el creixement que segueix experimentat la superfície dedicada als fruiters, que enguany torna a créixer una 28,84% i el cultiu de fruits secs que creix un 8,83%. En ramaderia, cal esmentar un lleu creixement de les explotacions (+ 1,53%), que arriben a les 927. Tot i que el boví de carn continua com la més implantada, amb 470 explotacions ecològiques, cal destacar els augments d’altres menors com el porcí (+ 30%), l’avicultura de carn (+ 17,14%) i l’apicultura (+ 16,67%).\nEvolució dels operadors bio i hectàrees en producció ecològica a Catalunya\nPer Parra, “Catalunya és també avantguarda pel que fa a tendències dins el món orgànic. Per exemple, és notori que els millennials tiren fort del sector a Catalunya, com passa en altres llocs del planeta. Aquí, el consum d’aliments vegans, cosmètics certificats i per a nens són subsectors dins el món ‘bio’ que també creixen obstinadament. També diria que els productes per a al·lèrgics, els productes “sense (sense lactosa, sense gluten…), en ecològic, també van augmentar decididament. Algun dia, potser, el tèxtil català recuperi la seva força, però aquesta vegada sota criteris orgànics”.\nPreus competitius i professionalització\nQuant als operadors que es dediquen a activitats secundàries, el 2018 s’ha produït un creixement d’un 15,82% respecte l’any anterior, arribant als 2.013. En aquest àmbit dominen les empreses que es dediquen a la comercialització i distribució de productes ecològics (+ 16,95%), el que prova el creixement del consum en el mercat interior. Les segueixen les empreses que es dediquen a l’elaboració i / o embotellat de vins, caves i escumosos (+ 17,56%) i les que es dediquen a la importació d’aquests productes (+ 11,22%).\nS’ha produït el despertar i creixement del consum d’aliments ecològics en el mercat interior de Catalunya\nEn aquest sentit, la consellera Jordà va afirmar que durant aquests anys no només han crescut i s’han diversificat les produccions certificades de productes agroalimentaris ecològics, també s’ha produït el despertar i creixement del consum d’aliments ecològics en el mercat interior de Catalunya. La directora de BioCultura assenyala que “és important que aquest creixement sigui estable. I, per això, és molt rellevant que es doni una major professionalització en el sector. En l’actualitat, veiem com moltes botigues apareixen i desapareixen, el mateix passa amb els restaurants… És important que aquests emprenedors i emprenedores coneguin amb certesa quin és el sòl que trepitgen. En aquest sentit, en les últimes edicions de la fira s’han dut a terme, amb un gran èxit, tot tipus d’activitats que tenen per objectiu el fet de formar els professionals del sector perquè puguin enfrontar-se, amb garanties d’èxit, a els reptes que els depararà el canviant sector ecològic. Les fórmules de tota la vida ja no serveixen i l’especialització i la diferència permetran a molts establiments i professionals poder mantenir la seva clientela en aquests temps en què les grans superfícies ofereixen preus molt competitius”.\nLa consellera Teresa Jordà ha destacat també l’aposta decidida del seu departament per fer créixer encara més les produccions, el coneixement i el consum dels productes agroalimentaris ecològics, especialment a través del Programa de foment de la producció agroalimentària ecològica pel període 2015-2020 . Aquest programa incorpora mesures destinades a promoure el desenvolupament de les produccions, la innovació, la comercialització, el consum i la comunicació.\nDins de cada un d’aquests àmbits es defineixen una sèrie de projectes específics d’actuació, fins a 19, dins dels quals es desenvolupen actuacions concretes. Entre aquests projectes del Programa, la consellera ha fet referència a la Setmana Bio per l’alimentació ecològica, que el departament organitza des de 2013. Es tracta d’un esdeveniment que reuneix en un programa comú tot un conjunt d’activitats per a tot el territori català amb l’ objectiu de promocionar i donar a conèixer la producció i alimentació ecològiques entre la població.\nAquest any, la Setmana Bio se celebrarà novament del 19 al 27 d’octubre. Durant aquesta setmana també es lliurarà el Premi Escola, Agricultura i Alimentació Ecològica, un guardó que reconeix i premia projectes i línies de treball realitzats pels centres educatius de Catalunya que promouen el coneixement de l’agricultura i l’alimentació ecològiques i en el qual col·labora la Associació Vida Sana. Ángeles Parra assegura que “seria molt important que TV3 s’esforçarà a ajudar a la difusió de l’alimentació ecològica, les seves virtuts i els seus avantatges, amb una gran campanya en pro de l’alimentació ecològica i local. Seria una gran manera de contribuir a que el consum intern s’enlairés completament”.\nPrevisions – BioCultura Barcelona\n400 activitats paral·leles\nParticipació per sectors en espai ocupat:\nAgricultura i alimentació biològica, 62% (aprox. 20.000 productes certificats)\nCosmètica certificada 11%\nModa sostenible: 9%\nBenestar i salut 5%\nEcoestilo de vida: 6%


Escena Poblenou fa quinze anys\nEl cartell mostra una súper heroïna, amb capa i casc, que apunta al futur amb esperança i alegria.\nAquest dijous comença la quinzena edició del Festival de Creació Contemporània Escena Poblenou. Per a tal celebració no s’ha optat, sortosament, per muntar una festa de quinceañera mexicana: el cartell mostra una súper heroïna, amb capa i casc, que apunta al futur amb esperança i alegria. Dilluns es va presentar la programació a la Plaça Prim, sota l’ombra de dos arbres gegants ben arrelats al sòl.\nL’any 2001 els artistes Ada Vilaró, Carles Nieto i Sergi Estebanell van crear un festival per donar espai a les propostes de creació escèniques i contemporànies, connectant-les amb un barri, el Poblenou, bastant deixat de la mà d’Al·là. L’heroïcitat d’haver arribat a la quinzena edició ha inspirat la imatge gràfica d’aquest any, que és al mateix temps un homenatge a l’heroïcitat de les persones anònimes.\nEn un pati davant de l’Hangar, sota l’ombra amable dels plàtans i amb un posterior vermut i pica-pica deliciós, Vilaró va efectuar de mestra de cerimònies presentant (fins on podia) algunes de les propostes que podrem veure del 20 al 23 d’octubre.\nL’Escena Poblenou és un festival íntimament connectat amb el barri que l’acull i li dóna nom, no tan sols per una evident qüestió geogràfica sinó per la col·laboració amb entitats i associacions del barri: l’escola de dansa aèria On Air, El Casal de Joves, L’Eix Pere Quart o el Centre Cívic Can Felipa. O una nova veïna que acaba d’arribar al barri: la Sala Beckett, que ha acollit un taller de Creació escènica de noves dramatúrgies a càrrec de Labuena Compañía (Arantza López Medina i David Franch), destinat a gent “amb eina artística o sense”, “provinent de qualsevol disciplina o de cap”. O la Fundació IreS (Institut de Reinserció Social) que presentarà Hi sóc, un procés creatiu de teatre participatiu i social fet per joves del districte de Sant Martí, al voltant de la imatge que donem i que volem donar a les xarxes socials.\nLa convocatòria Art i Territori presentarà, juntament amb Can Felipa, el projecte Al meu barri fan performances. Aquest any la Cia. Decollage mostrarà un Retaule Poblenou, on diferents generacions parlaran de la memòria del barri: passat, present i futur. El carrer Pere Quart és com una frontera, la part més degradada i oblidada del Poblenou, un lloc on els veïns han d’agafar el transport públic per anar al comerç de proximitat.\n“De la idea a l’espectacle hi ha un camí molt llarg, que depèn de molts ajuts, de molts factors”, diu Vilaró. Per això es va crear el programa Embrions, on després de rebre 63 propostes se n’han seleccionat quatre: projectes en estat de gestació, que en un futur poden esvenir espectacles amb tots els ets i uts. La idea és que representants de centres de creació, agents productors i programadors puguin veure les propostes i, qui sap, donar-los l’empenta per esdevenir peces totalment desenvolupades. La Cia Juancallate presentarà Un leñador no es un diseñador, una història al voltant de Philippe Starck, el rei Mides de l’objecte, el dissenyador entre dissenyadors.\nTambé veurem Momentos estelares de la humanidad, una peça site specific inspirada en el llibre de Stefan Zweig de la Cia Eléctrico 28, que es qüestiona com seria si la Història fos una dona (Herstory) i tingués veu. Isabel Piniella i Juan José Faccio presentaran Con-Tacto, un projecte musical i performatiu basat en l’exploració sonora, visual i tàctil de les pedres. Finalment, Les Impuxibles (les germanes Ariadna i Clara Peya) presentaran Aüc, un projecte sobre les violències en l’àmbit familiar, que normalment es silencien perquè generen culpa i vergonya a qui les pateix. La idea és que els Embrions es puguin veure a altres llocs, com ara FiraTàrrega, el TNT o l’Antic Teatre.\nSemolina Tomic, present a l’acte i col·laboradora des de l’Antic Teatre amb el festival gairebé des del seu inici, va defensar els projectes independents, pensats pels artistes i no pels gestors culturals, i va reclamar l’escola de creació que encara no existeix en aquest país. Tomic creu i defensa aferrissadament els col·lectius d’artistes que creen un espai per treballar a la seva manera (com va ser la creació de l’Antic Teatre) i diu que aquests projectes estan desapareixent, i que el risc d’acabar treballant per a una institució pública és molt gran.\nTambé es va parlar del projecte Escena + Dones, que vol reconèixer i donar espai a les dones creadores i directores d’escena, tan poc presents a les nostres cartelleres. De 73 propostes rebudes, Escena Poblenou ha seleccionat a Mireia Tejero (històrica músic dels espectacles de Sol Picó) i Adèle Madau, que presentaran Si no fossis tu seria jo, un viatge provocador a través de la solitud i la incomunicació humanes, on la realitat i la ficció entren en conflicte. Diumenge la pròpia Ada Vilaró, directora d’Escena Poblenou, estarà al capdavant de l’acció UrGente A Mar: una performance que es posiciona davant de les polítiques de migració en un acte simbòlic de mirar el mar d’una altra forma, d’empeus i en silenci, durant 12 hores.\nSi voleu tafanejar les propostes de la quinzena edició d’Escena Poblenou ho podreu fer aquí.


‘Feu enrenou’: campaments d’intercanvi territorial i cultural\nEl projecte pretén facilitar als joves de famílies en situació de vulnerabilitat noves propostes d'aprenentatge. Foto: Càritas Diocesana\n'Feu enrenou' comptarà amb els suport d’un equip tècnic i de persones voluntàries que permetran dur a terme les diverses activitats. Foto: Càritas Diocesana\nAquesta experiència facilitarà a joves de famílies en situació de vulnerabilitat noves propostes d'aprenentatge compartint experiències amb persones d’arreu del territori.\n‘Feu enrenou’ és un projecte pioner que posa en marxa Càritas Diocesana que pretén facilitar als joves de famílies en situació de vulnerabilitat noves propostes d'aprenentatge basades en l'intercanvi territorial, cultural i d'experiències amb altres grups de joves del territori espanyol. Consisteix en uns campaments dirigits a una seixantena d’adolescents i joves procedents dels diferents programes d'infància, adolescència i família, i també a joves dels programes de voluntariat jove, amb edats compreses entre els 14 als 20 anys.\nAquest projecte pilot es desenvoluparà, inicialment, durant dos anys i en dues zones geogràfiques diferents de territori espanyol. Aquest primer intercanvi es durà a terme a la ciutat de Barcelona del 29 de juliol al 3 d’agost i comptarà amb els suport d’un equip tècnic i d'un grup de persones voluntàries que permetran dur a terme les diverses activitats, dissenyades per fomentar entre el jovent que hi participi la seva iniciativa personal i social mitjançant uns processos de participació i autogestió.\nOci saludable com a mitjà de prevenció\nFruit del treball d'acompanyament a famílies amb poca capacitat per afrontar les necessitats educatives i formatives, Càritas avisa que hi ha un risc elevat que la situació d'exclusió perduri durant la vida adulta i es consolidin circumstàncies de transmissió intergeneracional de la pobresa. Des de l’entitat afirmen que el projecte vol donar resposta a les poques opcions d'accés a un oci saludable, ja que aquest es redueixen dràsticament en entorns de vulnerabilitat i exclusió, caracteritzats, a més, per la generació de conflictes, incomprensió i violència.\ncàritas, Barcelonès, treball en xarxa, infància i joventut i família, intervenció social


Maneres d’escalfar una casa privada: una instrucció senzilla per a principiants amb fotos i vídeos\nVistes: 11 027\nAïllar una casa privada a fora (95 fotos): l’elecció dels materials, instruccions pas a pas sobre com aïllar-se\nLa comoditat a la casa es crea a causa de molts factors. Una de les més importants és l’adherència estricta a les normes de la tecnologia d’instal·lació durant la construcció de la casa. En els grans llocs de construcció, aquestes normes són estrictament supervisades mitjançant la supervisió tècnica del client, diverses comissions d’inspecció. Es presta una atenció especial a l’aïllament d’estructures de parets.\nEls treballadors de la indústria de la construcció saben que per triar el material per a aquesta obra és necessari fer un càlcul d’enginyeria tèrmica, on es tingui en compte la densitat i el gruix de tots els materials inclosos en el pastís de la paret en els components principals.\nA més, es tenen en compte les condicions climàtiques de la zona de construcció, les temperatures més altes i menys exteriors, la direcció dels vents (pujada del vent), la temperatura interna òptima de l’habitatge i algunes altres dades necessàries per al càlcul del gruix de l’aïllament.\nEn la construcció d’edificis residencials i administratius urbans s’utilitzen diversos tipus d’aïllament. Per regla general, s’utilitza escuma al nivell més baix a les ubicacions del soterrani. A la part superior, des del primer pis fins a la part superior, el miniplèc és fix.\nEn les condicions de la construcció suburbana, no hi ha un control estricte per part dels organismes estatals. Tanmateix, els propietaris de cases privades no són menys que els residents urbans que estan interessats a crear condicions favorables per a la seva residència. I el tema de l’aïllament es tracta amb molta cura.\nSovint, ells mateixos han de triar millor per aïllar la casa des de fora, quin tipus d’aïllament és millor utilitzar. L’èmfasi principal és la qualitat de l’aïllament, el seu cost, la velocitat d’instal·lació i l’ús de materials addicionals per a la fixació.\nEn aquest sentit, sovint es plantegen qüestions. Quin és millor: penoplex o minplita? Quant es diferencien entre si per les seves característiques i preu. Val la pena utilitzar un tipus d’aïllament o és raonable utilitzar dos tipus? I una pregunta igual d’important és si és possible aïllar la casa amb les vostres pròpies mans si ja heu passat molt a l’obra principal de la construcció convidant a un equip professional.\nComparació de tipus d’aïllament\nAutoescalfament a casa\nConsells fotogràfics sobre com aïllar una casa a l’exterior\nPer evitar problemes en el futur funcionament de l’habitatge, primer us heu de familiaritzar amb les característiques tècniques dels materials d’aïllament i la seva relació amb les estructures principals. Només després de rebre informació completa sobre les propietats de diversos escalfadors, podeu decidir amb seguretat quin tipus de material podeu escalfar la casa.\nActualment, per a aïllament extern utilitzeu llosa mínima, escuma i escuma. Quan analitzem les característiques comparatives d'aquests materials, cal parar atenció a propietats com:\nÉs necessari que totes les propietats anteriors compleixin els estàndards requerits. Això al seu torn contribuirà a garantir la seguretat de la casa, la formació del seu clima intern i una llarga vida útil.\nEn aquest tema, és important el tipus de material principal de les estructures de la casa. Com ja sabeu, els habitatges en una zona suburbana solen construir-se amb material de fusta, bloc o maó. La tecnologia d’escalfament de les cases depèn directament dels principals tipus de materials que s’utilitzaven durant la instal·lació de l’estructura de construcció.\nPer exemple, per a una casa de fusta, la millor opció per escalfar-se és, per descomptat, una estufa mínima. Per molts motius, l’aïllament d’escuma de parets de fusta és inconvenient.En primer lloc, degut al fet que l’arbre és un material per respirar i, en el cas de l’ús d’escuma, totes les propietats útils importants de l’aïllament no seran de res.\nLa placa, al seu torn, és adequada no només per revestir parets externes, sinó també per a envans interiors, terres i sostres. Ja que, juntament amb les seves característiques de calor, és un excel·lent material que absorbeix el soroll.\nEl polifoam, a diferència de les mines, té un excel·lent contacte amb el sòl humit. Per tant, s'utilitza més sovint com aïllament de fonaments i diverses xarxes d'enginyeria que passen a terra. Per les seves propietats internes, l'escuma pot protegir les estructures durant moltes dècades.\nA més del poliestirè, molta gent pensa utilitzar escuma. Realitzant una anàlisi comparativa de les propietats dels materials i esbrinant les seves dades sobre conductivitat tèrmica, força, absorció d’aigua, etc., la majoria arriba a la conclusió que el penoplex és una mica millor. El principal desavantatge és el cost.\nL’escalfament amb escuma costarà una vegada i mitja més car que l’ús d’escuma. Per aquest motiu, sovint es rebutja, preferint fer front a un aïllament més barat. Un raonament similar quan el preu es converteix en el component dominant en l’elecció pot comportar conseqüències negatives.\nSempre és millor pensar abans d’hora, que és millor, és més barat dur a terme aïllament, però pitjor, o sobrepagar, però al final aconseguir un revestiment protector d’escalfament d’alta qualitat?\nTot i això, el poliestirè té els seus avantatges sobre el poliestirè. Aquest últim, per exemple, per adhesió insuficient, no és adequat per muntar en parets per sobre del nivell del soterrani. Aquí, es prefereix íntegrament l’espuma de poliestirè o la llana mineral, que és encara més acceptable, ja que a diferència de les plaques mini, l’escuma de poliestirè i el poliestirè són combustibles.\nRecentment, a Rússia hi ha hagut tendències dirigides a negar-se a l’ús del poliestirè en la construcció d’habitatges. També convé destacar que molts països europeus ja han prohibit l’ús d’aquests materials per la seva toxicitat en el moment de la crema.\nQuan el problema amb el material es resol definitivament, cal determinar l’ordre de la seva fixació a la superfície. Si parlem de parets i la mini placa s’escull com a escalfador, ja que la casa és de fusta, cal preveure la instal·lació d’un bastidor.\nAixò és molt més important quan es preparen per utilitzar la casa a l’hivern i el gruix de la llosa ha de contribuir a crear un clima intern favorable.\nEl bastidor (preferiblement de metall) fixa la placa en la posició instal·lada. Si hi ha dubtes sobre la correcció de l’obra, els llocs de construcció a Internet proporcionaran informació detallada sobre el tema: com aïllar la casa a l’exterior amb llana mineral amb una descripció detallada de les etapes de treball, el càlcul del volum de materials i l’ordre d’ordenació dels bastidors i les franges de creueria.\nPer a major comoditat, a la majoria de llocs de construcció relacionats amb aquest tema, hi ha una instrucció fotogràfica sobre com aïllar una casa des de fora. La demostració visual del treball és sempre millor percebuda pels usuaris. Tenint en compte això, els propietaris de llocs de construcció solen utilitzar fotos en color i també materials de vídeo.\nLes calculadores en línia són encara més atractives.Per a aquells que decideixin fer un aïllament independent de la llar i valorar els seus diners, aquesta assistència serà útil. Per regla general, aquestes calculadores preveuen el càlcul de materials específics, tenint en compte els seus paràmetres.\nFlor d'Iris (100 fotos). Descripció dels tipus més populars de flors, descripció i consells de cura\nEscarabat d'escorça de guix decoratiu - com aplicar guix (110 fotos)


AGOST - MES DEL GATET 04-08-2015\nLa Protectora d'Animals de Sabadell ha decidit llançar una campanya especial durant aquest mes d'agost per aconseguir adoptants pels més de 50 gatets que actualment té a les seves instal·lacions i que necessiten urgentment una família ara que són joves.\nDurant tot el mes d'agost serà més econòmic adoptar un gatet, amb els mateixos serveis veterinaris com habitualment (esterilització, vacunes, desparasitació, tests d'immunodeficiència / leucèmia, microxip i cartilla sanitària). I si adopteu dos gatets, el cost és encara menor!\nSi no podeu tenir gats, us preguem ens ajudeu fer difusió.\nSi en canvi sempre heu pensat tenir un gat algun dia, veniu a veure'ls directament al refugi. Hi ha gatets de tot tipus i colors, i són preciosos ara!\nTel. 93 7267227, horari: dilluns a dissabte de 15-18h, diumenges i festius de 11-14h. protectora@protectorasabadell.org\nAquí us deixem una selecció dels gatets que estan disponibles, us esperen!\nVISITA DEL REGIDOR NOU A LA LLIGA 31-07-2015\nEl dia 31 de juliol 2015 el nou regidor de Salut de l'Ajuntament de Sabadell, Gabriel Fernández, juntament amb la regidora Marisol Martínez, van visitar la Lliga Protectora d'Animals de Sabadell per conèixer les instal·lacions i interessar-se per les seves necessitats. Es van mostrar molt oberts per col·laborar contra el maltractament i abandonament de gossos i gats a la ciutat de Sabadell en els propers anys, una preocupació per la qual la Lliga va lluitant des de fa molts anys. Esperem que la col·laboració amb el nou gobern sigui fructífera i en benefici dels animals.\nAdjunt nota de premsa publicada per l'Ajuntament sobre la visita.\nCAMPANYA D'ACOLLIDA - EM DÓNES UNES VACANCES? 09-07-2015\nT'has plantejat mai, si no marxes de vacances, acollir un animal d'una protectora durant l'estiu?\nEt donem tres bones raons per oferir-te com a casa d'acollida en una època amb unes condicions de vida molt dures per als animals del nostre refugi:\nSi no te'n vas de vacances, pots dedicar part del temps extra a una acollida solidària i donar a un animal del refugi unes "vacances" o un "temps fora" del seu dur i monòton dia a dia i millorar-ne el benestar durant la pitjor època de calor.\nA l'estiu, no només augmenten les temperatures a nivells impensables, sinó que també ho fan els abandonaments i els refugis estan saturats. Acollint un animal a casa, ajudaràs els que es queden al refugi fent que hi estiguin més còmodes i disposin de més espai; en definitiva, que tinguin més qualitat de vida i menys risc de baralles.\nÉs una bona oportunitat de conviure amb un animal durant un temps i valorar si a la llarga pot ser una bona opció per a tu.\nAcollida mínima de 15 dies.\nAcollida prioritària d'animals amb més problemes de respiració (un físic xato, tipus buldog), animals grans, amb buf al cor o altres malalties.\nT'hi animes? Hi estàs interessat? Contacte i més informació en els nostres cartells.\nGràcies per la teva solidaritat i col·laboració!\nPATI GATS PINTAT 07-07-2015\nAvui les alumnes de l'Escola Illa han acabat les seves pràctiques a la protectora d'animals de Sabadell, una nova col·laboració aquest curs, com ja en anteriors anys. Aquest any el projecte era pintar un dels patis de gats amb motius de la natura com plantes, papallones, ocells i tot el que pugui enriquir l'ambient dels gats perquè la seva vida sigui menys monòtona.\nEl pati ha quedat preciós i durant les dies de pintar-els gats s'ho han passat molt bé amb la companyia de les noies i amb la seva música, el més relaxats possibles i tots tombats per terra. GRÀCIES a l'Escola ILLA!\nCAMPANYA MITJA TARONJA EN VIDEO 23-06-2015\nAmb aquest vídeo volem recordar-vos que segueix en marxa la nostra actual campanya, en la qual uns quants amics canins busquen la seva mitja taronja humana. Aquí podeu veure'ls en acció, ¡i el bé que s'ho van passar durant la sessió de fotos!\nEncara segueixen esperant a la seva mitja taronja. Els vols conèixer?\nPosa't en contacte amb la Lliga Protectora d'Animals de Sabadell: protectora@protectorasabadell.org, 93 726 72 27 o vine a la ctra. de Sabadell a Caldes, km 24,2. ¡Dóna'ls una oportunitat!\nLA CAMPANYA MITJA TARONJA EN ELS MITJANS 02-06-2015\nEls mitjans destaquen la nostra nova campanya "Busco la meva Mitja Taronja":\nEl Diari online Sabadellinforma es fa ressò el dia 1.6.15 a través d'aquesta notícia:\nLa Ràdio Sabadell fa una entrevista en directe amb la nostra educadora canina Judith Clarés el dia 2.6.15:\nAl Diari de Sabadell surt una pàgina sencera el 6-6-15:\nArtícle "Mitja Taronja"\nNOVA CAMPANYA 2015 - BUSCO LA MEVA MITJA TARONJA 30-05-2015\n1ª Campanya 2015 "Busco la meva mitja taronja"\nSom un grup d'amics canins que ens volem presentar, perquè estem buscant la nostra mitja taronja, aquella persona o família a la qual farem tan feliç com ella a nosaltres. Ho sabem!\nPosa't en contacte amb la Lliga Protectora d'Animals de Sabadell: protectora@protectorasabadell.org , 93 726 72 27, o vine a la ctra. de Sabadell a Caldes, km 24,2, i ells contactaran amb nosaltres per concertar una cita. Dóna'ns una oportunitat!\nCampanya MITJA TARONJA Descarrega-i ajuda'ns a difondre-!\nGOSSOS JOVES EN ADOPCIÓ 21-05-2015\nTenim molts gossos joves, al voltant d'un any d'edat, que necessiten urgentment una família.\nNecessiten que algú els ensenyi què significa tenir una llar, aprendre coses noves, com anar a passejar, rebre i donar carícies, jugar i córrer, però també fer cas i ser un membre més d'una família. Fins ara han crescut darrere de reixes i jugant només entre ells, però no saben encara com s'han de comportar, i és molt important que ara, quan encara són joves i tenen tot el futur al davant, algú els ho ensenyi i s'ocupi d'ells.\nVols que algun d'ells formi part de la teva família i donar-li l'estabilitat que necessita?\nSi estàs interessat en adoptar-los contacta amb nosaltres:\nTel. 93 7267227 A/e. protectora@protectorasabadell.org\nEstem a la Ctra. de Sabadell a Caldes Km 24,2Horari: de dl a ds de 3 a 6 i dg i festius d'11 a 2\nI si no pots adoptar-los, ajuda'ns a difondre el missatge entre els teus contactes!\nTENIM MOLTS GOSSOS JOVES 01-04-2015\nTenim molts gossos joves de menys d'un any que necessiten urgentment una família. Necessiten que algú els ensenyi què significa tenir una llar, aprendre coses noves, com anar a passejar, rebre i donar carícies, jugar i córrer, però també fer cas i ser un membre més d'una família. Fins ara han crescut darrere de reixes i jugant només entre ells, però no saben encara com s'han de comportar, i és molt important que ara, quan encara són joves i tenen tot el futur al davant, algú s'ho ensenyi i s'ocupi d'ells.\nVols convertir-te tu en l'amo d'algun d'ells i donar-li l'estabilitat que necessita? Ajuda'ns fer difusió. Són preciosos i només busquen afecte.\nInteressats contactar amb la Protectora per tel. 93 7267227 o protectora@protectorasabadell.org, o vine al refugi a veurel's:\nHorari: 15-18h dies laborables incl. dissabte\n11-14h dies festius (divendres sant, diumenge, dilluns de pasqua)


Tanquem Cofrents homenatja les víctimes d'accidents i atacs nuclears amb la plantació d'un ginkgo en Vivers | Valencia Extra\nTanquem Cofrents homenatja les víctimes d'accidents i atacs nuclears amb la plantació d'un ginkgo en Vivers\nLa plataforma Tanquem Cofrents ha organitzat aquest dissabte un acte en record de les víctimes de “els accidents i atacs nuclears que ha patit el nostre planeta”. La cita, convocada amb motiu del 75 aniversari de l’inici de l’era atòmica, ha tingut lloc en els Vivers de València, on s’ha plantat un Ginkgo (Ginkgo biloba).\nLa plataforma ha triat el Ginkgo, en lloc de qualsevol altra espècie, pel fet que aquest arbre és un símbol de “resistència i renaixement” després de la catàstrofe nuclear. El motiu és que poc després del llançament de la bomba atòmica d’Hiroshima, en les ruïnes d’un tremp budista pròxim a l’epicentre de l’explosió, va rebrotar un Ginkgo, al qual li van seguir altres exemplars d’aquesta espècie per tota la ciutat.\n“Tanquem Cofrents apel·lem a l’esperit del ginkgo d’Hiroshima i emplacem a tota la societat a continuar lluitant per l’eliminació de totes les armes atòmiques i el tancament de totes les centrals nuclears del planeta”, han explicat. “Volem un món on ho era atòmica seguisca només un mal record del passat. Volem un món més net, més lliure i més segur. Un món, en definitiva, el qual ens puguem sentir orgullosos de deixar com a herència als nostres fills i a les generacions futures”, han agregat.\nAmb l’inici de 2019 es compleix el 75 aniversari de la primera producció industrial de plutoni, fet que marca el principi de l’era atòmica, tant en el seu vessant militar com civil. “Encara que s’havia sintetitzat per primera vegada abans, va anar a principis de 1944 quan va començar la producció industrial de plutoni a les instal·lacions secretes d’Oak Rigde, situades a Tennessee (els EUA), dins del Projecte Manhattan”, han expressat en un comunicat de la plataforma.\nAquesta producció de plutoni, així com la d’urani enriquit en altres instal·lacions del mateix emplaçament, van ser destinades a la fabricació de les primeres bombes atòmiques, tant la del primer assaig, conegut com a Trinity, com les llançades sobre les ciutats japonesos d’Hiroshima i Nagasaki el 5 i el 9 d’agost de 1945.\nAquests atacs nuclears van matar 225.000 persones i van ferir a centenars de milers més. “Els descendents dels supervivents encara pateixen les seues conseqüències”, han lamentat des de Tanquem Cofrents.\nAquests fets de la II Guerra Mundial –han continuat– “van ser el principi d’una carrera armamentística per a construir cada vegada més i més potents bombes nuclears. Actualment, fruit de la seua proliferació, un mínim de 10 països posseeixen milers de bombes atòmiques amb capacitat per a destruir diverses vegades el món sencer”.\n“Les tensions geopolítiques, lligades als intents de diversos països d’aconseguir la bomba atòmica, mantenen el planeta en una situació de risc permanent”, han alertat.\n“Durant els últims 75 anys, el llançament accidental de bombes nuclears, així com incidents durant el seu transport i manipulació, ens han tingut al costat de l’abisme repetides vegades. De fet, la setmana vinent es compleix el 53 aniversari de l’accident nuclear de Palomares, en el qual quatre bombes atòmiques de plutoni van caure sobre la costa espanyola. Afortunadament no van arribar a esclatar, però van contaminar radioactivament aquest municipi d’Almeria”, han indicat des de la plataforma.\nL’inici de la producció de plutoni va suposar també el començament de la construcció dels centrals nuclears, que han fet del món un lloc “més insegur i perillós”. Així ho testimonien els desastres nuclears de Txernòbil i Fukushima, que es van cobrar la vida de milers de persones.


Canvien les hipotécas: claus que has de saber abans de demanar un préstec\nLa nova llei hipotecària aprovada pel Congrés dels Diputats entrarà pròximament en vigor per a protegir als consumidors\nLa nova llei hipotecària acaba de ser aprovada en el Congrés dels Diputats. Almudena Velázquez, responsable del Departament de Banca de reclamador.es considera que “La norma, que entrarà en vigor en els tres mesos següents, suposa una millora important en la protecció al consumidor, encara que des de reclamador no considerem que siga suficient”.\nEntre els seus aspectes positius:\nLa nova llei hipotecària obligarà el banc a pagar una part de les despeses que fins ara requeien en el client: a les entitats li corresponen les despeses de notari, les despeses del registre i de la gestoria mentre que el client abonarà les despeses de taxació i els generats com a conseqüència de sol·licitar segones còpies al notari.\nLa controvertida clàusula de venciment anticipat, que permetia al Banc iniciar una execució hipotecària amb tan sols tres quotes impagades, es manté, però Si parlem d’un crèdit a 20 anys i el client deixa de pagar quotes en els primers 10 anys del préstec, el banc actuarà contra ell quan dega 12 mensualitats o el 3% del préstec que havia sol·licitat. Si el deute s’acumula en la segona part del préstec, és a dir, els últims deu anys, el banc actuarà quan s’acumulen 15 mensualitats o es deixe de pagar el 7% de la hipoteca.\nEn els casos de persones vulnerables, s’impedeixen els desnonaments com a conseqüència d’aquestes execucions sense una solució habitacional prèvia.\nEs prohibeixen les clàusules sol, per la qual cosa en les operacions tipus d’interès variable no es podrà fixar un límit quan aquell baixe. Això sí, si ens trobem en valors negatius (com succeeix ara amb l’Euríbor), sí que es fixa un interès mínim del 0%.\nEl client podrà subrogar sense costos i lliurement la seua hipoteca, incloses les signades amb anterioritat a la present llei.\nEn el cas de la novació si l’hipotecat no està conforme amb les condicions que va signar en la seua hipoteca podrà canviar-les sense que l’entitat li cobre cap comissió per la novació.\nBaixen a la meitat les comissions d’amortització anticipada per a hipoteques de tipus fix (2% durant els 10 primers anys i 1,5% després), mentre que el client haurà de triar el tipus d’amortització a tres o cinc anys quan la seua hipoteca siga a tipus variable (comissions del 0,25% o del 0,15% respectivament).\nEs reforça la informació prèvia al consumidor. Abans de signar la hipoteca, el banc haurà d’oferir una fitxa estandarditzada i comparativa d’altres ofertes de diferents entitats, tenint el client un mínim de 10 dies per a analitzar la informació del precontracte i haurà d’assegurar-se que entén perfectament totes les condicions.\nEls bancs es comprometen a complir un codi de bones pràctiques per a tots els préstecs, i no solament els que es van signar abans de 2012.\nNo obstant això, també hi ha ombres en la nova regulació:\nEs manté la comissió d’obertura, que malgrat les recents Sentències del Tribunal Suprem que l’avalen, continua sent molt discutida en els Jutjats i Tribunals inferiors, i tot apunta al fet que aquesta comissió serà objecte de resolució pel Tribunal de Justícia de la Unió Europea. El seu manteniment és, si cap, més il·lògic quan s’obliga al Banc a unes especials labors d’investigació de la solvència del futur prestatari, labors que aquesta mateixa llei preveu que són gratuïtes i que són precisament les que justificaven abans el cobrament d’aquesta comissió.\nMalgrat que es prohibeixen les vendes vinculades a l’obtenció del préstec (assegurances de vida i de la llar, targetes…), la pròpia llei permet el seu manteniment de manera subterfugia, en emparar la seua comercialització quan això supose “una bonificació” en el préstec. En molts casos aqueixa “bonificació”, plasmada en una reducció del diferencial, no obstant això no suposa cap estalvi per al client, perquè del càlcul d’aqueix menor import de la quota hipotecària i les quanties que s’han de pagar com a primes d’aqueixes assegurances o interessos de les targetes s’eleva el cost financer.\nPagues una hipoteca? Estes són les claus que has de saber sobre la nova llei hipotecària


Els supermercats El Árbol fan renéixer el pagament en espècies (Àlex Font Manté)\nLa cadena paga als treballadors amb vals de menjar\nÀLEX FONT MANTÉ Barcelona 10/11/2013 00:00\nEl procés de devaluació interna a què està sotmesa l'economia força les empreses a retallar costos per guanyar competitivitat en relació als seus competidors estrangers. Això ha provocat una rebaixa salarial generalitzada. Però algunes empreses no retallen costos només per guanyar competitivitat, sinó per pura supervivència. La delicada situació financera del grup de supermercats El Árbol ha obligat la direcció de la companyia a firmar un acord amb els sindicats perquè el pagament d'alguns dies de sou es faci en espècies.\nSerà concretament per la campanya de Nadal, durant la qual tots els diumenges i festius que obri, la companyia pagarà amb vals de menjar perquè els empleats comprin productes dels seus establiments. La cadena té la gens menyspreable xifra de 7.000 treballadors, cap a Catalunya, ja que el grup no hi té cap establiment. Els seus supermercats estan repartits per deu comunitats, entre les quals el País Valencià, i té la seu principal a Valladolid.\nSegons s'ha sabut aquesta setmana, el grup pagarà als treballadors amb vals de 20 euros, que caducaran al cap de tres mesos. L'empresa va afirmar en un comunicat que aquesta decisió "és un bon exemple" de com unes negociacions fructíferes entre treballadors i direcció "poden influir en les vendes i en la millora de la xifra de negoci de la companyia". Efectivament, al grup l'operació li sortirà rodona, ja que estalviarà salaris i augmentarà les vendes. Però la companyia assegura que aquesta mesura no s'inclourà en el nou conveni col·lectiu, que tot just s'està negociant.\nAlguns treballadors s'han mostrat empipats amb la decisió, principalment perquè els resta capacitat de decidir què fan amb els seus diners. L'única lectura positiva és que amb aquest sistema pagaran una mica menys en impostos, ja que les espècies no tributen IRPF i als supermercats hi podran comprar productes que tenen l'IVA superreduït (del 4%), com pa, verdures o formatges.\nEl Árbol va ser candidat a comprar Caprabo el 2007, una batalla que finalment va guanyar el grup Eroski després de pagar uns 1.700 milions d'euros (cosa que, per cert, va generar una llosa de deute que la cooperativa basca encara no ha aconseguit neutralitzar). El fracàs en l'operació de Caprabo va provocar la dimissió de l'aleshores president d'El Árbol, José María Achirica, que només feia cinc mesos que era al càrrec.\nEl 2012 l'empresa va tenir unes vendes per valor de 848 milions, un 1,5% més que l'any anterior, i un benefici abans dels interessos (ebitda) de 21 milions, una xifra gairebé idèntica a la d'un any abans. L'empresa no publica el seu resultat net.


defraudingamerica.com > Anàlisi de la indústria > Coinbase es refereix al mercat de criptografia de roca, va confiscar monedes PlusToken per valor de milers de milions\nLa volatilitat va arribar al mercat de criptomonedes aquesta setmana, juntament amb algunes notícies que tremolaven el mercat que els reguladors dels Estats Units poden intentar establir fortes restriccions a les empreses financeres que s’ocupin de transaccions de criptomoneda. Al mateix temps, es preveu que es perdin a l’erari nacional de la Xina milers de milions de dòlars de monedes digitals PlusToken incautades..\nAquí teniu tot el que heu de saber sobre aquestes històries i molt més, en aquesta edició de Crypto News of the Week de OKEx Insights..\n1 Coinbase interromp el comerç de marges, cita preocupacions reguladores\n2 Criptomonedes PlusToken confiscades per valor de milers de milions de dòlars\n3 Libra preveu llançar una moneda estable al gener\n4 VanEck llança Bitcoin ETN a Deutsche Boerse Xetra\n5 CypherPunk Holdings es converteix en el novè titular de BTC públic\nCoinbase interromp el comerç de marges, cita preocupacions reguladores\nCoinbase va anunciar que suspèn els seus productes de negociació de marges al desembre després de la preocupació sobre la regulació de la Comissió de comerç de futurs de mercaderies dels Estats Units.\nDesprés, el conseller delegat de Coinbase, Brian Armstrong lambasted els suposats plans del Departament del Tresor dels Estats Units per fer un seguiment de les carteres de criptomoneda allotjades per si mateixos, cosa que creu que requeriria que les institucions financeres, com Coinbase, verifiquessin el propietari d’aquestes carteres i recopilessin informació identificativa sobre elles.\nL’intercanvi experimentat posteriorment dificultats tècniques enmig d’una forta volatilitat dels preus al mercat de les criptomonedes.\nSi es valoren les preocupacions d’Armstrong, aquesta regulació probablement representaria el cop més gran del govern federal dels Estats Units a la indústria de la cadena de blocs i de la criptomoneda..\nAquesta regulació també seguiria les instruccions del Grup de Treball d’Acció Financera per aplicar el "Regla de viatge" a empreses de criptomonedes que operen als seus països membres.\nEl preu de BTC i el mercat de criptomonedes més ampli van reaccionar negativament a les notícies. El líder del mercat de criptomonedes va caure ahir un 11,26% a OKEx.\nEl preu de BTC va caure bruscament al costat dels tuits del CEO de Coinbase. Font: CoinGecko\nCriptomonedes PlusToken confiscades per valor de milers de milions de dòlars\nAquesta setmana s’han fet públiques les criptomonedes per valor de milers de milions de dòlars que prèviament van confiscar la policia a la Xina enmig d’una repressió contra l’infame esquema PlusToken Ponzi a través de una sentència judicial a partir del 19 de novembre.\nEls béns confiscats inclouen:\n194.775 monedes BTC\n833.083 monedes ETH\n1,4 milions de monedes LTC\n27,6 milions de monedes EOS\n74.167 monedes DASH\n487 milions de monedes XRP\n6.000 milions de monedes DOGE\n79.581 monedes BCH\n213.724 tokens USDT\nEn total, els actius confiscats valen més de 4.200 milions de dòlars.\nDesprés del processament, les criptomonedes i els actius digitals confiscats es confiscaran al tresor nacional.\nL’última actualització de la saga PlusToken sembla il·lustrar l’augment dels esforços de la policia xinesa per combatre l’activitat criminal relacionada amb les monedes digitals..\nLibra preveu llançar una moneda estable al gener\nSegons els informes, Balança pot llançament la seva moneda estable establerta per Facebook el gener de 2021, tot i que, com a moneda única, fixada en dòlars, en lloc de la moneda prevista originalment, recolzada per una cistella de monedes fiduciàries.\nDesprés d’un intens examen i retrocés dels reguladors mundials, el projecte Libra recula significativament els seus plans originals a favor d’alguna cosa significativament menys ambiciosa i més respectuosa amb la normativa.\nVanEck llança Bitcoin ETN a Deutsche Boerse Xetra\nVanEck, gestor d’actius amb seu als Estats Units, ho té llançat un bitllet negociat per BTC al mercat Deutsche Boerse Xetra.\nEl nou ETN està recolzat físicament per BTC i ofereix als inversors una exposició a la criptomoneda líder sense que hagin de comprar l’actiu..\nVanEck anteriorment no va tenir èxit en llistar un fons negociat per BTC als Estats Units.\nCypherPunk Holdings es converteix en el novè titular de BTC públic\nCypherpunk Holdings revelat dijous que, des del 30 de juny, va afegir 72,979 BTC a les seves reserves, cosa que va elevar el total a 276,479 BTC. Les participacions BTC de la companyia d’inversions enfocades a la privadesa actualment valen 4.640.147 dòlars, en el moment que escrivim aquest escrit.\nL’últim augment de les participacions de BTC prové de la liquidació de les seves posicions a Monero (XMR) i Ether (ETH) per la companyia.\nLa companyia cotitzada a la Borsa de Valors del Canadà és ara el novè titular públic de BTC.\nCypherpunk Holdings ha seguit els gustos de MicroStrategy en assignar algunes de les seves reserves a la criptomoneda líder en el mercat..


Sunitinib: informació sobre medicaments MedlinePlus - Drogues, Herbes I Suplements, Gener 2022\nEl sunitinib pot causar danys greus o potencialment mortals al fetge. Informeu al vostre metge si teniu o heu tingut alguna vegada malaltia hepàtica o problemes al fetge. Si experimenta algun dels símptomes següents, truqueu immediatament al vostre metge: pruïja, ulls i pell grocs, orina fosca o dolor o molèsties a la zona superior dreta de l’estómac. És possible que el vostre metge hagi de disminuir la dosi de sunitinib o interrompre definitivament o temporalment el tractament.\nMantingueu totes les cites amb el vostre metge i el laboratori. El vostre metge demanarà determinades proves de sang abans i durant el tractament per assegurar-vos que és segur prendre sunitinib i comprovar la resposta del vostre cos a la medicació.\nEl vostre metge o farmacèutic us proporcionarà el full d’informació del pacient del fabricant (Guia de medicaments) quan comenceu el tractament amb sunitinib i cada vegada que empleneu la recepta. Llegiu atentament la informació i pregunteu al vostre metge o farmacèutic si teniu cap pregunta. També podeu visitar el lloc web de Food and Drug Administration (FDA) ( http://www.fda.gov/Drugs/DrugSafety/ucm085729.htm ) o al lloc web del fabricant per obtenir la Guia de medicaments.\nParleu amb el vostre metge sobre els riscos de prendre sunitinib.\nSunitinib s'utilitza per tractar tumors gastrointestinals estromals (GIST; un tipus de tumor que creix a l'estómac, l'intestí (intestí) o l'esòfag (tub que connecta la gola amb l'estómac) en persones amb tumors que no van ser tractats amb èxit amb imatinib ( Gleevec) o persones que no poden prendre imatinib. El Sunitinib també s’utilitza per tractar el carcinoma renal avançat (RCC, un tipus de càncer que comença a les cèl·lules dels ronyons). El Sunitinib també s’utilitza per ajudar a prevenir el retorn del RCC a persones tenen RCC que no s’ha estès i s’ha tret un ronyó. Sunitinib també s’utilitza per tractar tumors neuroendocrins pancreàtics (pNET, un tipus de tumor que comença en determinades cèl·lules del pàncrees) en persones amb tumors que s’han empitjorat i no es poden tractar amb El Sunitinib forma part d’una classe de medicaments anomenats inhibidors de la quinasa. Funciona bloquejant l’acció de la proteïna anormal que indica que les cèl·lules cancerígenes es multipliquen. Això ajuda a aturar o frenar la propagació de les cèl·lules cancerígenes i pot ajudar tumors encongits.\nSunitinib es presenta com una càpsula per prendre per via oral amb o sense menjar. Per al tractament de tumors estromals gastrointestinals (GIST) o per al tractament del carcinoma de cèl·lules renals (CCR), el sunitinib sol prendre’s un cop al dia durant 4 setmanes (28 dies) seguit d’un descans de 2 setmanes abans de començar el següent cicle de dosificació i es repeteix cada 6 setmanes durant el temps que el vostre metge ho recomani. Per a la prevenció de RCC, el sunitinib sol prendre’s una vegada al dia durant 4 setmanes (28 dies) seguit d’un descans de 2 setmanes abans de començar el següent cicle de dosificació i repetir-se cada 6 setmanes durant 9 cicles. Per al tractament dels tumors neuroendocrins pancreàtics (pNET), el sunitinib sol prendre’s una vegada al dia. Preneu sunitinib cada dia a la mateixa hora. Seguiu les instruccions de l’etiqueta de recepta amb cura i pregunteu al vostre metge o farmacèutic que expliqui qualsevol part que no entengueu. Preneu sunitinib exactament segons les indicacions. No en prengueu més o menys ni prengueu-lo amb més freqüència del que li ha indicat el vostre metge.\nEmpassa les càpsules senceres; no les partiu, mastegueu ni aixafeu-les. No obriu les càpsules.\nÉs possible que hagueu de prendre una o més càpsules alhora segons la dosi de sunitinib.\nEl vostre metge pot augmentar o disminuir gradualment la dosi de sunitinib durant el tractament. Això depèn del bon funcionament de la medicació i dels efectes secundaris que experimenti. Parleu amb el vostre metge sobre com us sentiu durant el tractament. Continueu prenent sunitinib encara que us sentiu bé. No deixeu de prendre sunitinib sense parlar amb el vostre metge.\nAbans de prendre sunitinib,\ninformeu el vostre metge i farmacèutic si sou al·lèrgic al sunitinib, a qualsevol ingredient de les càpsules de sunitinib o a qualsevol altre medicament. Pregunteu al vostre farmacèutic o consulteu el full d'informació del pacient del fabricant (Guia de medicaments) per obtenir una llista dels ingredients.\ndigueu al vostre metge i farmacèutic quins medicaments amb recepta i sense recepta, vitamines i suplements nutricionals esteu prenent o teniu previst prendre. Assegureu-vos d’esmentar algun dels següents: certs antibiòtics com la claritromicina (Biaxin, a Prevpac), la rifampina (Rifadin, Rimactane, a Rifamate, a Rifater), la rifabutina (Micobutina), la rifapentina (Priftin) i la telitromicina (Ketek); certs antifúngics com l'itraconazol (Onmel, Sporanox), el ketoconazol i el voriconazol (Vfend); dexametasona; medicaments per a la diabetis; certs medicaments contra el virus de la immunodeficiència humana (VIH) o la síndrome d’immunodeficiència adquirida (SIDA), inclosos l’atazanavir (Reyataz, a Evotaz), l’indinavir (Crixivan), el nelfinavir (Viracept), el ritonavir (Norvir, a Kaletra) i el saquinavir (Invirase); nefazodona; certs medicaments per a convulsions com la carbamazepina (Carbatrol, Epitol, Equetro, Tegretol, Teril), fenobarbital i fenitoïna (Dilantin, Phenytek). Informeu també al seu metge si està prenent o ha pres alendronat (Binosto, Fosamax), etidronat, ibandronat (Boniva), pamidronat, risedronat (Actonel, Atelvia) o injecció d’àcid zoledrònic (Reclast, Zometa). Altres medicaments també poden interactuar amb sunitinib, així que assegureu-vos de comunicar-li al vostre metge tots els medicaments que preneu, fins i tot aquells que no apareixen en aquesta llista. Pot ser que el vostre metge hagi de canviar les dosis dels medicaments o controlar-lo amb deteniment per detectar efectes secundaris.\ndigueu-li al vostre metge i farmacèutic quins productes a base d'herbes esteu prenent, especialment l'herba de Sant Joan. No prengui herba de Sant Joan mentre preneu sunitinib.\ninforme al seu metge si té o ha tingut algun problema hemorràgic; un coàgul de sang als pulmons; una prolongació de l'interval QT (un ritme cardíac irregular que pot provocar desmais, pèrdua de consciència, convulsions o mort sobtada); un batec lent, ràpid o irregular; un atac de cor; atac de cor; pressió arterial alta; convulsions; baix nivell de sucre en la sang o diabetis; baixos nivells de potassi o magnesi a la sang; problemes amb la boca, les dents o les genives; o malalties renals, tiroides o cardíaques.\ninforme al seu metge si està embarassada, té previst quedar-se embarassada o si té previst engendrar un fill. Vostè o la seva parella no haurien de quedar embarassades mentre preneu sunitinib. Si sou dona, haureu de fer una prova d’embaràs abans de començar el tractament i hauríeu d’utilitzar el control de la natalitat per evitar l’embaràs durant el tractament amb sunitinib i durant 4 setmanes després de la dosi final. Si sou home, vosaltres i la vostra parella heu d’utilitzar el control de la natalitat per prevenir l’embaràs durant el tractament amb sunitinib i durant 7 setmanes després de la dosi final. Parleu amb el vostre metge sobre els mètodes de control de la natalitat que podeu utilitzar durant el tractament. El sunitinib pot disminuir la fertilitat en homes i dones. Tanmateix, no hauríeu de suposar que vosaltres o la vostra parella no podeu quedar embarassada. Si vostè o la seva parella es queden embarassades mentre prenen sunitinib, truqueu al vostre metge. Sunitinib pot danyar el fetus.\ninforme al seu metge si està alletant. No haureu de donar el pit durant el tractament amb sunitinib i durant 4 setmanes després de la dosi final.\nsi esteu operant, informeu el metge o el dentista que esteu prenent sunitinib. Probablement el vostre metge us indicarà que deixeu de prendre sunitinib almenys 3 setmanes abans de la cirurgia programada perquè pot afectar la cicatrització de les ferides. El vostre metge us indicarà quan heu de tornar a prendre sunitinib després de la cirurgia.\nheu de saber que el sunitinib pot fer que la pell es tendeixi de color groc i que els cabells s’aclareixin i perdin color. Probablement és causat pel color groc de la medicació i no és perjudicial ni dolorós.\nheu de saber que el sunitinib pot causar hipertensió. La pressió arterial s’ha de revisar regularment mentre preneu sunitinib.\nheu de saber que el sunitinib pot causar osteonecrosi de la mandíbula (ONJ, una afecció greu de l’os de la mandíbula), especialment si teniu cirurgia o tractament dental mentre esteu prenent la medicació. Un dentista ha d’examinar-se les dents i realitzar els tractaments necessaris, inclosa la neteja o la reparació de pròtesis dentals mal ajustades, abans de començar a prendre sunitinib. Assegureu-vos de rentar-vos les dents i netejar-vos la boca correctament mentre preneu sunitinib. Informeu al vostre metge o dentista si teniu o ha tingut dolor a la boca, les dents o la mandíbula; nafres o inflor de la boca; entumiment o sensació de pesadesa a la mandíbula; o les dents soltes. Parleu amb el vostre metge abans de prendre cap tractament dental mentre preneu aquest medicament.\nSi oblideu una dosi de sunitinib en menys de 12 hores, preneu-la tan aviat com la recordeu i, a continuació, preneu la següent dosi a l’hora prevista. No obstant això, si oblideu una dosi durant més de 12 hores, ometeu-la i continueu el vostre programa de dosificació habitual. No prengueu una dosi doble per compensar-ne una.\nSunitinib pot causar efectes secundaris. Informeu al vostre metge si algun d’aquests símptomes és greu o no desapareix:\ndolor, irritació o sensació de cremor als llavis, la llengua, la boca o la gola\ncanvi en el gust de les coses\nungles o cabells prims i fràgils\npell pàl·lida o seca\nperíodes menstruals pesats, irregulars o perduts\nsequedat, gruix, esquerdes o ampolles de pell als palmells de les mans i a la planta dels peus\ndolor muscular, articular, esquena o extremitats\nmolèsties inusuals a temperatures fredes\nAlguns efectes secundaris poden ser greus. Si experimenta algun d'aquests símptomes o els que figuren a les seccions ADVERTÈNCIA IMPORTANT o PRECAUCIONS ESPECIALS, truqueu immediatament al vostre metge:\nhematomes o sagnats inusuals\nfemtes ensangonades o negres i alquitranades\nvòmit de color vermell brillant o que sembla un cafè\ndolor estomacal, inflor o sensibilitat\ninflor, tendresa, calidesa o enrogiment d'una cama\ninflor dels peus o turmells\nbatecs cardíacs ràpids, irregulars o que pateixen\ndisminució de la vigilància o concentració\ndolor amb respiració profunda\naugment de pes inexplicable\ndisminució de la micció\ninflor dels ulls, la cara, els llavis, la llengua o la gola\nampolles o descamació de la pell o de l'interior de la boca\ndificultat per empassar o respirar\nSunitinib pot causar altres efectes secundaris. Truqueu al vostre metge si teniu problemes inusuals mentre preneu aquest medicament.\nMantingueu totes les cites amb el vostre metge i el laboratori. El vostre metge pot demanar certes proves, com ara electrocardiogrames (EKG, prova que registra l’activitat elèctrica del cor), ecocardiogrames (prova que utilitza ones sonores per mesurar la capacitat del vostre cor per bombar sang) i proves d’orina abans i durant el tractament amb sunitinib. per assegurar-vos que és segur prendre sunitinib i comprovar la resposta del vostre cos a la medicació.\nquè és una exploració nuclear\ndesglossament de l'augment de pes durant l'embaràs\ninfecció de vinagre de poma i bufeta\nnom de l'artèria al coll\ncom treure el greix del cos\nquan anar a urgències