2017 - Página 3 de 3 - Hospital de Jesús\nMireia Adell Lleixa, doctora en Infermeria\nGeneral, NotíciesPor Redacció 11 julio 2017\nEl passat 10 de juliol, la Sra. Mireia Adell Lleixa, infermera de la Unitat d’Atenció Nefrològica de l’Hospital de la Santa Creu de Jesús-Tortosa, va llegir la seva tesi doctoral amb el títol: Itinerari terapèutic i qualitat de vida relacionada amb la salut de les persones amb malaltia renal crònica terminal en tractament amb hemodiàlisi.\nPresentació del circuit d’Atenció a la cronicitat a les Terres de l’Ebre\nGeneral, NotíciesPor Redacció 4 julio 2017\nEl passat 3 de juliol a la Regió Sanitària TE, es va presentar la segona versió de la ruta d’Atenció a la cronicitat a les Terres de l’Ebre. La presentació va ser a càrrec del Dr. Margalef, metge geriatra del nostre centre, com a president de la Comissió del Programa de Prevenció i Atenció a…\nNotíciesPor Redacció 4 julio 2017\nEl passat 12 de juny, es va realitzar la presentació del Pla Estratègic 2017-2020 del Complex Assistencial de la Santa Creu i en el que tots hem estat partícips. Us adjuntem el document resultant perquè també el tingueu en format digital i el pugueu consultar. Jornada PE 12_ 06_ 2017\nEstiu a l’Hospital de la Santa Creu\nConvivim amb l’estiu fent tallers manuals. Us desitgem bon estiu i bones vacances.\nNotíciesPor UltraSuperGlobals 29 junio 2017\nEl passat dimarts vam celebrar la revetlla de Sant Joan amb música i ball a càrrec del Dj. Elio Ozorio. Gaudint d’una bona coca del Forn de Carlos Ripollés i d’una orxata ben fresqueta!!!\nNotíciesPor UltraSuperGlobals 23 junio 2017\nBenvinguts a l’Hospital de la Santa Creu de Jesús-Tortosa\nComplex Assistencial, NotíciesPor UltraSuperGlobals 29 mayo 2017\nGestió Sanitària i Assistencial De Tortosa, SAM cerca professionals per la Borsa de Treball per cobrir futures eventualitats\nBorsa de Treball, Borsa de treball - Convocatòries tancadesPor Redacció 22 mayo 2017\nCONVOCATÒRIA TANCADA Pròxima obertura: 15/09/2017\nJornada de portes obertes a l’Hospital de la Santa Creu de Jesús-Tortosa (18 maig 2017)\nAgendaPor Redacció 15 mayo 2017\nDescarrega el cartell de la jornada de portes obertes per als estudiants de 4t d’Infermeria\nGeneralPor Redacció 17 marzo 2017\nAcord Marc per al subministrament sanitari de bisturís (manuals i elèctrics) – CSC E 4/15 – En data 17 de març de 2017 es procedeix a publicar al perfil del contractant la resolució d’adjudicació de l’Acord marc per al subministrament de bisturis manuals i elèctrics, CSC E 4/15, Gestió Sanitària i Assistencial Tortosa SAM: Resolucio…


Consells del Entrenador\t— 25 enero, 2012 a les 12:54\nPer arribar als objectius de l’equip, per assolir els continguts treballats pels jugadors i per dur a l’equip cap a l’evolució del propi conjunt, hem de portar l’energia, la il•lusió i el sentiment cap a la victòria per la via del bon joc. Tot això ho crea el convenciment en ser solidaris amb una idea esportiva i amb un model de vida de respecte, tolerància i amor cap al club, el company i l’esport, per damunt d’un mateix. Hem d’escoltar als jugadors quan alguna inquietut pertorba la seva motivació i il•lusió, ser pacients i empatitzar.\nTant en el futbol com en la vida sorgeixen nous conflictes que ens fan créixer com a persones i jugadors. És molt important saber que cada un dels components d’un equip és important i valuós per tirar endavant, cadascú amb el seu rol, i saber que en la relació que es crea en aquesta comunió entre jugadors, entrenadors, coordinadors i rivals, juntament amb la il•lusió per aprendre i ser cada dia millors i més forts.\nHem de trobar la motivació per avui i demà tornar a tenir les ganes de gaudir amb aquest gran esport, tan a nivell escolar, com provincial, com mundial.\nTots som un. L’equip som tots.\nI recordeu que… Una sensació de continu desenvolupament i millora és una meravellosa font de motivació i confiança per un mateix.\nEntrenador Nacional del Cadet Preferent EVF


El tribunal del 17A decidirà si també jutja els tres detinguts per assassinat - Diari de Girona\nEl tribunal del 17A decidirà si també jutja els tres detinguts per assassinat\nL'Audiència Nacional rebutja valorar els recursos i ho deixa en mans de la sala que els jutgi\nefe 14.02.2019 | 18:50\nActe de rebuig després dels atemptats del 17 d'agost a Barcelona Reuters\nActe de rebuig després dels atemptats del 17 d'agost a Barcelona\nL'Audiència Nacional ha rebutjat entrar en el fons dels recursos perquè els tres presumptes terroristes detinguts pels atemptats del 17 i el 18 d'agost del 2017 siguin processats com a coautors dels 16 assassinats, perquè això ho ha de decidir el tribunal que els jutgi.\nLa secció segona del Penal de l'Audiència Nacional ha adoptat aquesta decisió en dos actes, en considerar que, quan el jutge instructor ha rebutjat els recursos de reforma contra el processament, aquesta decisió «no és susceptible de recurs d'apel·lació» davant la sala. D'aquesta manera, expliquen els magistrats, només és possible sol·licitar una ampliació del processament quan la causa arribi al tribunal al que correspongui jutjar els fets.\nEn relació amb aquesta causa, el jutge Fernando Andreu va processar Driss Oukabir i Mohammad Houli Chemlal per delictes d'integració en organització terrorista, dipòsit d'explosius, i temptativa d'estralls com membres de la cèl·lula gihadista de Ripoll que va perpetrar els atemptats, mentre que al tercer, Said Ben Iazza, ho va fer com a col·laborador.\nLa petició de les acusacions\nLes acusacions, entre les quals es troben l'Associació 11M Afectats del Terrorisme (AVT) o el sindicat dels Mossos d'Esquadra Uspac, consideren que els tres també haurien d'haver estat processats per delictes d'assassinat consumat i en grau de temptativa en relació amb les setze víctimes mortals i els 140 ferits en els atemptats.


L’encís de les flors – Imaginem\nL’encís de les flors\nLes flors del Pla de la Calma del Montseny: tres persones, tres visions\nLes flors… per què ens sedueixen tant, les flors? Pels seus colors? Pel les olors que desprenen? Perquè són un símbol de fertilitat i després de les flors vénen els fruits? Segurament la resposta és una combinació d’aquestes tres possibilitats i, de ben segur, unes quantes més que ara no se’ns acudeixen. Sigui com sigui, per la seva bellesa o pels instints que ens desperten, està clar que les flors ens atrauen i desperten en nosaltres sensacions íntimes.\nPerò una cosa és admirar-les i l’altra és fotografiar-les. En aquesta sortida al Pla de la Calma, al Montseny, ens hi aproximarem de tres maneres diferents: com a protagonistes del gran paisatge, com a motiu fotogràfic únic i protagonista de les nostres imatges i com a elements gràfics formats per colors, formes i textures que podem convertir-se en un disseny artístic.\nAnirem al Pla de la Calma, al parc natural del Montseny, un indret que a la primavera ofereix moltíssimes oportunitats per a la fotografia de flors. Segons el diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans, una calma és el “Cim de muntanya que forma un pla d’extensió considerable.”. Les característiques geomorfològiques del Pla de la Calma, juntament amb l’aprofitament per als ramats que s’ha fet en aquest espai des de temps immemorial i l’altitud en la que se situa, al voltant dels 1.200m, el converteixen en un destí ideal per a la fotografia de flors a principis de maig.\nUn cop allà, ens desplaçarem a un racó amagat de la pista principal en el que sabem que s’hi poden trobar algunes espècies prou interessants.\nI tractarem els tres gran temes que ens han portat fins aquí:\nFer fotografies de flors incloent-les com a element destacat dins del paisatge\nFer fotografies dels detalls més interessants de cada flor\nUtilitzar les flors com a abstracció i aproximar-nos-hi des d’un punt de vista més artístic i creatiu\nEn aquesta sortida ens proposem tres objectius:\nAprendre a fer fotografies amb granangulars, utilitzant algun element, en aquest cas les flors, com a protagonista especial de la fotografia.\nAprendre les tècniques de macrofotografia que ens permetran captar els detalls de les flors\nAprendre a abstreure’ns i deixar de veure les flors com a tals i captar-ne les formes, les textures, els volums i els colors com a elements de disseny de les nostres imatges.\nPassar-ho bé i gaudir del magnífic paisatge del Pla de la Calma.\nData límit d’inscripció: 5 de maig de 2017\nActivitat dirigida per Adriana Olsina, Jordi Brú i Francesc Muntada.\nDificultat: baixa. No cal estar en bona forma física. Només farem curtes caminades amb desnivells inapreciables.\nHorari: Ens trobarem a l’aparcament de Collformic a les 7.00 del matí i acabarem cap a la 1.00 del migdia\nMaterial fotogràfic idoni: càmera, objectius, trípode i cable disparador. Si teniu lents d’aproximació, tubs d’extensió, reflectors, difusors o flaixos electrònics porteu-los, que també els farem servir. Els objectius que més utilitzarem són els granangulars i els objectius macro, però podrem jugar amb qualsevol tipus d’objectiu.\nMaterial personal: Al maig, normalment, fa fresca al matí i caloreta a migdia. vestiu-vos per capes i penseu que, si tot és normal, hi haurà força diferència tèrmica entre les hores més fredes i les més càlides.\nMenjar: és recomanable que cadascú porti aigua i alguna cosa per esmorzar.\nPreu: 55€ (reserva de 5€)\nQuè inclou: assessorament fotogràfic.\nSi us plau, assegureu-vos que abans de pagar la reserva de la vivència heu formalitzat la inscripció\nSi us plau, assegureu-vos que abans de pagar el regal de la vivència heu enviat la reserva


Gastritis crònica: causes, símptomes i tractaments - 2020\nPrincipal / Notícies / Quines són les causes i símptomes de la gastritis crònica?\nQuines són les causes i símptomes de la gastritis crònica?\nLa gastritis és quan el revestiment de l'estómac s'inflama o s'infla. Això sol passar després que el revestiment estomacal hagi estat danyat. La gastritis de llarga durada o recurrent es coneix com gastritis crònica.\nLa gastritis crònica és una de les afeccions cròniques més comunes i pot durar anys o fins i tot una vida si no es tracta. Es coneix un ampli ventall de diferents condicions i factors que causen o contribueixen al desenvolupament de la gastritis crònica.\nSovint, la solució de casos de gastritis lleus es pot fer mitjançant l'ús de medicaments i els canvis d'estil de vida. No obstant això, per a algunes persones amb gastritis crònica severa, pot ser que no sigui possible una cura i el tractament es centrarà en la gestió dels símptomes.\n, observem els símptomes, les causes, els factors de risc i les possibles complicacions de la gastritis crònica. També cobreix quan es pot veure un metge, diagnòstic, tractament i estils de vida i canvis en la dieta.\nLa indigestió, les nàusees, la inflor i la sensació de cremor a l'estómac poden ser símptomes de gastritis crònica.\nPersones amb casos menors de gastritis causades pel bacteri Helicobacter pylori és possible que no sempre notin cap símptoma.\nNo obstant això, la majoria de les persones amb gastritis crònica experimenten diversos símptomes, incloent:\nuna sensació ardent o roce a l'estómac\nla sensació d'estar plena després de menjar una petita quantitat\ndolor o malestar abdominals superiors\nsagnat, generalment només en gastritis erosiva\nLa gastritis es denomina "erosiva" si el revestiment de l'estómac s'ha desgastat, exposant el teixit a àcids estomacals.\nEls factors de risc per a la gastritis crònica inclouen dietes riques en greix, oli, sal i conservants.\nEls possibles factors de risc per a la gastritis crònica inclouen:\ndietes riques en sal o conservants\ndietes riques en greix i oli, especialment en greixos saturats i trans\nel consum d'alcohol a llarg termini\ncondicions que debiliten el sistema immunitari\nús de cocaïna\nús a llarg termini de AINE i alguns altres medicaments\nús a llarg termini de medicaments per al reflux àcid i la indigestió\nLa gastritis es pot prevenir o tractar menjant una dieta rica en fruites senceres i verdures.\nIndependentment de la causa o la gravetat dels símptomes, fer ajustos dietètics i d'estil de vida poden ajudar a tractar la gastritis o evitar-la.\nEls suggeriments dietètics comuns per a persones amb gastritis crònica inclouen:\nevitar o reduir el consum d'alcohol\nevitar els menjars picants\nevitar els aliments rics, grassos o fregits\nevitant els aliments àcids, especialment els cítrics i els sucs\nmenjar menjars més petits, però amb més freqüència\nmenjar menys carn vermella\nTambé pot ajudar-vos a menjar una dieta sana i equilibrada, rica en antioxidants, fibra i probiòtics. Trobareu aquestes substàncies en aliments com:\nfruites senceres i verdures\npans integrals, cereals, arròs i pasta\nproductes fermentats, incloent-hi el iogurt, el kéfir, el pa de pasta de llet, el xucrut i el kimchi\nproteïnes magres, incloent pollastre, peix, mongetes, llegums, fruits secs i llavors\nAlgunes persones amb gastritis crònica també poden beneficiar-se de menjar aliments amb propietats antibacterianes, com ara:\nEls canvis habituals en l'estil de vida recomanats per a persones amb gastritis crònica inclouen:\nevitar o reduir l'ús de AINE, de vegades parlant amb un metge sobre altres medicaments\npracticar bon menjar i higiene personal, incloent rentar-se les mans amb freqüència\nfer exercici amb regularitat\nBeure molta aigua per mantenir-se hidratada\ngestionar l'estrès i el dolor amb tècniques i pràctiques de relaxació, com ara la meditació, el ioga, la respiració controlada i l'acupuntura\nLa gastritis crònica pot causar dolor i malestar i conduir a complicacions greus si no es tracta. La gent hauria de veure el seu metge si té símptomes de gastritis crònica.\nLa gestió de la gastritis crònica implica el tractament de les condicions subjacents, la presa de medicaments per contrarestar l'àcid estomacal i la realització de canvis en la vida i la dieta.


Formentera neta, naturalment gràcies a valtros\nRetirada posidonia Ca Mari\nSe inicia limpieza intensiva de calles y contenedores\nCampanya d'educació ambiental\nEl servei de neteja integral\nPublicado: Viernes, 13 Febrero 2009 09:47\nEl Consell Insular de Formentera amb l’objectiu de millorar i modernitzar el servei de recollida i neteja del terme municipal de Formentera, a darrers de març de 2007, va posar en funcionament un nou sistema de gestió per a la recollida domiciliaria de les diferents fraccions: rebuig, vidre, paper i envasos.\nParal·lelament s’ha posat en funcionament el telèfon 900 102 656 d’Atenció Ciutadana on es pot sol·licitar la recollida domiciliaria gratuïta d’electrodomèstics, mobles i estris vells; la recollida de paper i cartró comercial i qualsevol altra informació relacionada amb els residus.\nPer tal realitzar la neteja dels contenidors i de les zones urbanes de l’illa s’ha adquirit un vehicle rentacontenidors, una baldejadora de 6000 i una granadora mecànica de 5000 litres.\nS’han reforçat els serveis de neteja a l’estiu, incrementant el personal i els mitjans materials per tal afrontar els increments de població que es produeixen amb la temporada turística.\nS’ha contractat el servei de manteniment de les zones enjardinades municipals i s’ha inclòs el desbroçament de les voreres dels camins públics.\nL’empresa encarregada de la gestió dels serveis de recollida i transport de residus sòlids urbans i matèria orgànica, neteja viària i manteniment de zones verdes del terme municipal de Formentera es CESPA.\nEl sistema escollit per a la recollida i buidat dels contenidors va ser el sistema EASY que incorpora un sistema ruboritzat per realitzar aquestes operacions.


AMB NENS AL CENTRE D'INTERPRETACIÓ DEL CAVA, A SANT SADURNÍ D'ANOIA - Sortir amb nens\nAgenda » Activitats familiars » AMB NENS AL CENTRE D’INTERPRETACIÓ DEL CAVA, A SANT SADURNÍ D’ANOIA\nACTUALMENT TANCAT PER REFORMES (2021)\nEndinsa’t en el món del cava!\nViu una visita divertida al Centre d’interpretació del cava!\nEl cava prové d’una planta que es diu cep, que té unes branques recargolades anomenades redoltes d’on pengen els raïms.\nSabies que els raïmets es diuen gotims? Vols saber com es produeixen les bombolles del cava?\nVine al Centre d’Interpretació del Cava. Ubicat en una destil·leria d’esperit de vi construïda l’any 1814, el CIC Fassina ofereix 1.200m2 de recorregut pel món del cava, des dels orígens, la història, el procés d’elaboració, fins a la seva cultura, l’art de viure i l’esperit de celebració.\nSaps per què Sant Sadurní d’Anoia és coneguda com la Capital del Cava? Vine a descobrir-ho i podràs tenir una fil·loxera a les teves pròpies mans!\nGaudiràs de Sant Sadurní de forma interactiva, viuràs la Festa de la Fil·loxera en gran format, veuràs brotar un cep…\nAcompanyats d’un guia, petits i grans gaudireu d’un recorregut pels espais més representatius de l’antiga destil·leria tot interactuant amb pantalles tàctils, un joc de realitat augmentada sobre el cicle vital de la fil·loxera, la sala de la Festa de la Fil·loxera amb els elements folklòrics reals i un recorregut vivencial sobre el món del cava a través d’un audiovisual de gran format projectat a les parets de l’antic celler. I per acabar, degustació d’un cava local acompanyat d’un snack i most per als infants.\nDescomptes per a menors de 6 a 12 anys, grups de 12 o més, estudiants i famílies nombroses. Entrada gratuïta amb carnet Super 3.\nDe dimarts a divendres: 10.30h, 11.30h, 12.30h,16.30h\nDissabtes: 11h, 12.30h, 17h\nDiumenges i festius: 11h, 12.30h\nEs recomana reservar amb antelació trucant al +34 93 891 31 88 o escrivint a turisme@santsadurni.cat\n[caption id="attachment_35917" align="alignnone" width="800"] Ajuntament de Sant Sadurní d'Anoia. Fassina de Can Guineu. Centre interpretació del Cava.[/caption]El CIC Fassina ofereix també ofertes combinades de visita amb d'altres establiments de la vila a un preu reduït, amb cellers propers, amb l'espai xocolata o una visita guiada pel centre.\nSortir amb nens a Barcelona, Agenda, Museus per a nens a Barcelona, Sortides culturals amb nens, Activitats familiars, Museus per anar amb nens, Sortir amb nens a Catalunya


El masclisme de Forocoches cosifica les dones de la CUP - El Temps\nMasclisme a les xarxes\nUn fil del fòrum online més popular entre el populisme reaccionari posa en el punt de mira les dones de l'esquerra independentista pel seu aspecte físic.\n"Estas de la CUP no son tan feas, no?". Així s'anunciava un dels fòrums de la pàgina web Forocoches, conegut per ser un niu de comentaris xenòfobs i masclistes. A la publicació afegien un seguit d'imatges de dones vinculades a l'Esquerra Independentista (EI) acompanyades de comentaris sobre el seu aspecte físic. Tot, prosseguit d'una tirallonga d'insults, tals com "orcs, porques, putes i colpistes". A hores d'ara, l'accés a la publicació ha estat vetat per la pròpia plataforma digital.\nUna de les assenyalades en aquesta pàgina és la portaveu d'Arran -l'organització juvenil de l'EI-, Cèlia Apple. Ella denuncia que se'ls "fa una crítica, no amb arguments polítics, sinó assenyalant els nostres cossos". I afegeix que es tracta d'una "mostra més de la societat patriarcal en la qual vivim".\nCom Apple, també apareixien en la publicació altres representants polítiques com la cap de files de la CUP al Parlament, Anna Gabriel; la regidora barcelonina, Maria Rovira; o la regidora de Vilafranca del Penedès, Laia Santís. Aquesta darrera era la que donava l'alerta a les xarxes socials.\nDENÚNCIA | A @forocoches hi ha un xat que es diu "Estas de la @cupnacional no son tan feas" pic.twitter.com/aSCFh0AgMV\n— Laia Santís (@laia_santis) 17 d’octubre de 2017\nSegons Carla Vall, advocada especialista en temes de gènere, a les dones que són objecte d'aquesta mena de comentaris i comportaments masclistes se les vol fer sentir "vulnerables, en el punt de mira, reduïdes a un cos".\nConcorda amb ella Apple, que explica que amb publicacions així se sent "violentada i cosificada, una dona objecte". Relata que, malgrat dir que s'hi està habituant perquè "no és el primer cop passa i saps que aquesta gent sempre recorre a insults", és important "seguir denunciant-ho".\nVall adverteix que això és una tendència habitual en aquest espai que "fa temps que té espai per a la misogínia i els atacs a les dones que, de vegades, fins i tot són delictius". Tot i això, creu que en aquesta ocasió "no seria un delicte, sinó com a molt un tema civil de dret a la pròpia imatge, perquè després al fil algunes fotos van acompanyades d'insults".\nL'advocada opina també que el fet que les crítiques es dirigeixin a la CUP es pot deure a que "al ser dones que s'han visibilitzat més a escala política a favor de la lluita feminista, deuen pensar que són a les que més fereixen si les assenyalen així". Tanmateix, al web de Forocoches és habitual trobar també comentaris d'aquesta mena adreçats a altres polítiques com, per exemple, la portaveu de Ciutadans, Inés Arrimadas; o Eva Aizpurúa, d'Izquierda Unida.\n"S'hauria de modificar la política del fòrum i no permetre que s'atempti contra els drets de les persones o es difongui ideologia masclista. Perquè passa a Forocohes i no a altres llocs?", rebla Vall.\nLa nit és seua\nLa nit valenciana, 25 anys després de la ruta del Bakalao\nCròniques del 8 de març\nDonar exemple des de dalt en la lluita feminista


Xai de Ferreres, autor a Xai de Ferreres - Pàgina 2 de 2\nCanelons de xai per celebrar les fetes\nXai de Ferreres 7 novembre, 2018 0\nCanelons de xai per fer el dia que et vingui de gust. Normalment es pensa en els canelons per les festes, però, jo penso que la festa pot ser qualsevol dia. A més, la pregunta que us faig és, els canelons són un primer o un segon plat??… jo no tinc la resposta, perquè a vegades me’ls menjo com a primer i després un segon més lleuger, o bé, al revés.\nCanelons de xai! és un plat exquisit i aquí us deixo la meva recepta.\nJa tenim tots els ingredients, doncs som-hi!\nPosem en una cassola 1 ceba pelada i partida per la meitat, els alls sense pelar, el farcellet d’herbes aromàtiques (romaní, farigola i llorer), 10 grans de pebre. També hi afegirem el xai a punt de sal i partit en 3 o 4 trossos. Tot plegat ho cobrim amb oli i ho cuinem a foc molt lent durant unes tres hores. La carn s’ha de separar de l’os. Ara, separem la carn i la ceba i ho deixem escórrer. Quan la carn estigui freda, la desossem i retirem les restes de greix. Tornem a ajuntar el xai amb la ceba i ho triturem tot plegat.\nA part, bullim les plaques de canelons seguint les instruccions del paquet. Posem la pasta sobre un drap net i farcim. Enrotllem els canelons i els posem en una plata untada amb mantega.\nPer fer la beixamel. Piquem l’altra ceba ben petita i la tirem en un cassó amb la mantega i un rajolí d’oli. Quan estigui sofregida, hi afegim tres cullerades de farina fins que es comenci a daurar. Tot seguit, aboquem la llet calenta a poc a poc i afegim la nou moscada, la tòfona ratllada i sal. Ho remenem fins que agafi el punt d’espessor que nosaltres volem.\nPosem en una safata per anar al forn la una capa de beixamel. Posem els canelons i ho cobrim amb la beixamel. Per sobre hi posem una mica de mantega i formatge ratllat. Introduïm la safata al forn amb el gratinador encès fins que quedin ben daurats.\nEsquilar les ovelles és un cop l’any\nXai de Ferreres 23 juny, 2018 0\nEsquilar es fa una vegada a l’any. És el dia que se’ls hi treu la llana a les ovelles i els marrans. Es pot fer amb estisores o amb màquina elèctrica. És un dia diferent i molt intens.\nEsquilar és una necessitat pel benestar dels animals. Durant l’hivern la llana protegeix les ovelles del fred. A finals de la primavera s’esquilen per poder passar millor les altes temperatures de l’estiu. Un cop treta la llana, de poc en poc torna a créixer, així a la tardor i en especial a l’hivern tornen a quedar protegides amb la llana de les inclemències meteorològiques.\nA casa nostra venen uns temporers i són anomenats esquilets. Són uns nois que venen d’un altre país durant la temporada d’esquilar. En el nostre cas, no sabem quin dia vindran, perquè no hi ha un dia establert, ells fan la temporada i segons la ruta venen un dia o un altre, et truquen un parell de dies abans per estar a punt. Com a curiositat hi va haver un any que ens va tocar l’1 de maig, els esquilets venen a fer la temporada i no miren quin dia és.\nLa posició de l’esquilet és sempre ajupit. En primer lloc, s’agafa l’ovella i es tomba al terra. El noi amb una mà porta la màquina elèctrica i amb l’altra i les dues cames les utilitza per aguantar l’animal, mentre es va passant la màquina es va fent girar l’ovella. Aquest any vaig voler cronometrar un dels nois, va trigar 1 minut i 15 segons.\nAbans la llana era molt apreciada. Era un producte que generava activitat econòmica. Actualment ens paguen molt poc per ella. Com a curiositat, per aquest any 2018 vam pagar per la feina feta dels esquilets 733, 02 euros i de tota la llana vam cobrar 230,04 euros. És una pèrdua econòmica important, però, és una necessitat básica pel benestar dels animals i s’ha de fer.


Per què es van formar els Estats Units d’Amèrica? - Elliot Fernández\nPublicat el: 11/02/2018 | Actualitzat el: 11/02/2018\nPerò, per què tretze colònies britàniques, ubicades a la costa est del subcontinent nord-americà, es rebel·laren i s’independitzaren de Gran Bretanya? Aquell era un territori que havia estat colonitzat al 1607. La primera colònia s’establí a Jamestown, Virginia. Poc a poc s’establiren la resta de colònies, gràcies a l’arribada de tota classe de gent: aventurers, fervorosos creients, constructors, somiadors, gent de mal viure. El grup més important van ser els puritans anglesos que es van establir en diverses colònies, fugint de la persecució a Anglaterra, amb la intenció de fundar una colònia basada en els seus propis ideals religiosos.\nLes 13 colònies angleses comptaven amb gran autonomia en els seus assumptes interns, però estaven subjectes al domini de la Gran Bretanya i no tenien plena capacitat de decisió en assumptes com els impostos. Totes les colònies compartien la tradició del govern representatiu. El monarca anglès nombrava a molts dels governadors colonials, però tots ells devien governar conjuntament en una assemblea escollida. El vot estava restringit als terratinents barons blancs, però la majoria dels homes blancs tenien propietats suficients per votar. Anglaterra no podia exercir un control directe sobre les seves colònies perquè situades a 5.000 quilòmetres de distància de la metròpoli, les colònies eren substanciosament lliures i independents les unes de les altres; tenien una economia fonamentalment agrària, però fortament capitalista i eren una societat on el racisme estava institucionalitzat i constituïa un element de cohesió de la minoria europea.\nA partir de la Guerra dels Set Anys (1756-1763) les relacions entre la metròpolis europea i els seus territoris colonials es van veure profundament afectades. Cada vegada es va fer més incompatible el règim econòmic i polític de les colònies amb la política de la metròpoli. Les mesures coercitives del govern de Londres van ser rebutjades amb el fonament de la pròpia tradició política anglesa de no pagar impostos sense disposar de representació política a l’òrgan que els decidia. Cal recordar que com passava a Gran Bretanya, però no a gran part d’Europa, a les 13 colònies hi havia llibertat de premsa i la circulació de llibres va permetre el creixement de les teories polítiques del moment.\nLa nova llei del Sucre va provocar la primera protesta intercolonial contra la Corona al 1764. Com que van ser incapaços de sufragar els costos dels 10.000 soldats britànics estacionats a l’oest, el govern decidí utilitzar un nou impost, que per primera vegada afectava a l’economia interior de les colònies. Al març de 1765 el Parlament anglès aprovà la Llei del Timbre, que gravava amb un impost els documents legals, almanacs, periòdics i quasi qualsevol tipus de paper utilitat a les colònies. La imposició per primera vegada d’un import intern, així com l’amenaça de que la Corona pogués utilitzar l’Exèrcit de l’Oest per assegurar el cobrament del nou impost, mobilitzà a tots els sectors socials i a totes les colònies contra Anglaterra.\nEn un context social ja molt convuls, es començà a elaborar una ideologia whig (els patriotes durant la revolució) que emfatitzava els drets de l’individu enfront a l’Estat i una ideologia popular que identificava llibertat amb representació política i igualtat. La nova imposició britànica dirigí la protesta social contra Anglaterra i la convertí en un moviment de masses colonial que començava a articular-se políticament.\nLa protesta començà entre les elits de les colònies (plantadors, comerciants, advocats, impressors) que expressaven el seu descontentament a les Assemblees colonials. L’argument legal de la protesta era la defensa del dret dels colons, com “anglesos nascuts lliures” a no ser obligats a pagar impostos per una institució com el Parlament britànic, en la que no tenien representació. El nivell de protesta i el dany que aquesta estava causant als interessos econòmics britànics va ser tal que el 1766 el Parlament anglès retirà la Llei del Timbre, però aprovà la Llei Declarativa, que confirmava que a l’Imperi només el Parlament tenia la sobirania i la potestat de fer lleis. Al 1767 el ministre d’Hisenda Charles Townshend va aconseguir l’aprovació de nous impostos sobre el vidre, la pintura, el paper i el te importats a les colònies.\nVa ser a Boston on les protesten van ser majors. El 5 de març de 1770 una partida de vuit soldats britànics disparà causant cinc morts. La matança de Boston proporcionava així els primers màrtirs de la causa dels colons. A l’abril de 1770 el Parlament revocà tots els aranzels Towmshend excepte el del te. Quan les protestes van tornar a començar l’any 1772, les colònies es trobaven en el pitjor moment de la crisi econòmica i els líders americans començaven a considerar la possibilitat de la independència. Al maig de 1773, lord Norh, nou ministre d’Hisenda, va aconseguir que el Parlament concedís a la Companyia de les Índies Orientals el privilegi exclusiu de vendre directament el te a les colònies. Com a protesta, als principals ports es va impedir que els vaixells descarreguessin el te de la Companyia de les Índies Orientals.\nLa sorpresa per als britànics va ser que totes les colònies es van sentir amenaçades per les Lleis Coercitives i van decidir ajudar a Boston i que en aquesta resistència emergís un poder polític paral·lel al de la Corona (de tipus local, de comtat i provincial) però també intercolonial. Mentre totes les localitats establien Comitès de Correspondència i organitzaven milícies, van decidir coordinar-se intercolonialment el nou poder dels comitès, convocant al setembre de 1774 el Primer Congrés Continental a Filadèlfia. Van assistir 55 delegats representant 12 de les 16 colònies. Els delegats aprovaren la postura més radical: resistència activa a les Lleis Coercitives, reconeixement dels nous poders i creació d’una Assemblea Continental, que posava a la pràctica les resolucions del Congrés referides a la no importació i consum de productes britànics i la persecució dels enemics de la llibertat mitjançant la intimidació i la coacció violenta.\nLa revolució va començar quan les elits colonials van lluitar per mantenir el poder a les Assemblees provincials enfront els governadors -Massachusetts, Virginia- i en aquesta lluita començà una substitució del poder monàrquic i l’administració federal pels nous poders dels comitès i les milícies. La presa de partit s’accelerà amb els primers enfrontaments armats entre la milícia de Massachusetts i l’Exèrcit britànic l’abril de 1775. L’inici de la lluita armada va fer que la principal funció del Segon Congrés Continental reunit a Filadèlfia va ser assumir les tasques de govern central per a les colònies. Decidí crear un Exèrcit continental al comandament de George Washington, emetre moneda per finançar-lo i formar un Comitè per negociar amb altres països.\nLa guerra ja havia començat. El 23 d’agost de 1775 Jordi III proclamà a les colònies en rebel·lió. Al gener de 1776 es publicà a Filadèlfia Common Sense, el primer text que demostrava que la lluita contra Anglaterra devia ser per la independència immediata i la república igualitària. L’autor era el britànic Thomas Paine. Finalment el Segon Congrés aprovà la Declaració d’Independència el 4 de juliol de 1776.\nInici » Historia » Per què es van formar els Estats Units d’Amèrica?


Demolidor informe de Metges Sense Fronteres sobre residències: "Els ancians suplicaven sortir" - Diari de Girona\nDemolidor informe de Metges Sense Fronteres sobre residències: "Els ancians suplicaven sortir"\nL'entitat assenyala que la manca de derivacions als hospitals va obligar els centres a fer unes cures per a les quals no estaven preparats\n19.08.2020 | 16:07\nMetges sense Fronteres denuncia en un informe que la mala coordinació entre les administracions i les empreses gestores van suposar «l'abandonament a les residències de les persones més vulnerables a la covid-19, la gent gran, i la desprotecció del personal que els cuidava». L'entitat assenyala que la manca de derivacions als hospitals va obligar els centres a fer unes cures per a les quals no estaven preparats. Denuncia que hi ha «un dèficit estructural de recursos i supervisió sanitària i cap pla de contingència» i exigeix de manera urgent «noves mesures per poder respondre de manera immediata a la infecció acompanyats d'una dotació de recursos financers, humans i materials».\nEn aquest context les residències «es van veure obligades a fer unes cures per a les quals, malgrat la seva bona voluntat, no estaven preparades». El document assenyala que les residències i els seus treballadors no tenen els «recursos, infraestructura, formació o responsabilitat per l'atenció mèdica» i «tampoc hi va haver una resposta immediata, adequada i orientada a salvar vides, i coordinada amb els serveis assistencials i de salut».\nL'entitat, que va donar suport a 200 residències de Catalunya aportant la seva experiència a combatre epidèmies en situacions de desastre humanitari arreu del món, també afirma que va ser «deficient» tant la capacitat de prevenció i control de les infeccions, que considera «clau» en una epidèmia, com la gestió dels casos per evitar l'empitjorament, estiguessin relacionats o no amb la covid-19.\nEn paral·lel, el director general de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), Tedros Adhanom Ghebreyesus, ha demanat als països que «no repeteixin els mateixos errors» de l'inici de la pandèmia de l covid-19, quan la gran majoria d'estats van frenar l'exportació a altres països necessitats de recursos mèdics, com mascaretes o tests. «Hem d'evitar el nacionalisme amb la vacuna de la covid-19», va reclamar ahir en roda de premsa.\n«Estem tots tan interconnectats. Com un petit exemple, la vacuna desenvolupada en un país pot necessitar ser omplerta en flascons amb taps que són produïts en un altre, fent servir materials per al vidre d'alt grau que només està disponible en un altre país. Haurem de fabricar ràpidament milers de milions de dosis per arribar a tots els que necessiten la vacuna, la qual cosa significa centenars de milions de vials de vidre i formes de transportar-los eficaçment», va exemplificar el director general de l'OMS.


Agents rurals fan 3.000 actuacions a Girona per evitar incendis forestals - Diari de Girona\nacn | torroella de montgrí 14.08.2016 | 13:18\nEls agents rurals i l´alcalde de Torroella de Montgrí al costat d´uns troncs que s´han talat per fer la franja de protecció ACN\nEls agents rurals i l´alcalde de Torroella de Montgrí al costat d´uns troncs que s´han talat per fer la franja de protecció\nEls agents rurals arriben a fer més de 3.000 actuacions al llarg de l'any arreu de les comarques gironines per evitar incendis forestals. Inspeccions de línies elèctriques, de l'estat en què es troben carreteres i línies de tren o d'altres punts on una guspira pot encendre el sotabosc (com ara àrees recreatives) en són exemples. La demarcació, però, arrossega des de fa temps una clara assignatura pendent: les franges de protecció a urbanitzacions i masos aïllats, on s'ha de deixar net un tram de 25 metres per evitar que les flames arribin a les cases.\nEl Departament d'Agricultura s'ha fixat que el 100% dels municipis gironins tinguin dibuixat sobre plànol a finals d'any on cal fer aquests perímetres de protecció. Després, caldrà executar totes les franges (i sobretot, mantenir-les). A la demarcació, ja hi ha municipis com Torroella de Montgrí que cobren una taxa als propietaris d'urbanitzacions per netejar aquest sotabosc que toca habitatges.\nDavant un incompliment, els agents rurals aixequen acta o interposen denúncia. Això darrer passa, per exemple, en casos d'imprudències clares (fer foc on no està permès) o si el gestor d'alguna infraestructura fa ulls clucs a l'obligació de tenir-la neta de vegetació. L'any passat, a la demarcació, els rurals van interposar-ne 146. Gairebé el 30% (38) van ser contra companyies elèctriques. I una trentena més, contra administracions per tenir els vorals de les carreteres plens de matolls. La resta, es reparteixen entre cremes no autoritzades, fer fogueres on no es pot o abocar al medi materials combustibles.


1ª Lectura (Is 61,1-2a.10-11): L'Esperit del Senyor Déu reposa sobre meu, perquè el Senyor m'ha ungit, m'ha enviat a portar la bona nova als desvalguts, a curar els cors adolorits, a proclamar als captius la llibertat, i als presos el retorn de la llum, a proclamar l'any de gràcia del Senyor.\nAclamo el Senyor ple de goig, la meva ànima celebra el meu Déu, que m'ha mudat amb vestits de victòria, m'ha cobert amb un mantell de felicitat, com el nuvi coronat amb una diadema, com la núvia que s'engalana amb joiells. El Senyor Déu farà germinar el benestar i la glòria davant de tots els pobles com la terra fa créixer la brotada o el jardí fa néixer la sembra.\nR/. La meva ànima celebra el meu Déu.\nLa meva ànima magnifica el Senyor, el meu esperit celebra Déu que em salva, perquè ha mirat la petitesa de la seva serventa. Des d'ara totes les generacions em diran benaurada.\nPerquè el Totpoderós obra en mi meravelles. El seu nom és sant, i l'amor que té als qui creuen en ell s'estén de generació en generació.\nOmple de béns els pobres, i els rics se'n tornen sense res. Ha protegit Israel, el seu servent, s'ha recordat del seu amor.\n2ª Lectura (1Te 5,16-24): Germans, viviu sempre contents, no us canseu mai de pregar, doneu gràcies en tota ocasió. Això és el que Déu vol de vosaltres en Jesucrist. No sufoqueu l'Esperit, no desestimeu els dons de profecia, examineu-ho tot i quedeu-vos allò que trobeu bo, guardeu-vos de tota ombra de mal. Que Déu mateix, el Déu de la pau, us faci del tot sants, i guardi totalment irreprensibles el vostre esperit, la vostra ànima i el vostre cos per quan retorni nostre Senyor Jesucrist. Déu, que us crida, és digne de tota confiança; ell ho farà així.\nText de l'Evangeli (Jn 1,6-8.19-28): Déu envià un home que es deia Joan. Vingué com a testimoni a donar testimoni de la llum, perquè per ell tothom cregués. Ell no era la llum, venia solament a donar-ne testimoni. Aquest és el testimoni que Joan va donar quan els jueus li enviaren sacerdots i levites des de Jerusalem a interrogar-lo. Li preguntaren: «Qui ets, tu?». Ell no es va negar a respondre i confessà clarament: «Jo no sóc el Messies». Ells li preguntaren: «Qui ets, doncs? Elies?». Els respon: «No el sóc». «Ets el Profeta?». Respongué: «No». Llavors li digueren: «Doncs qui ets, tu? Què hem de respondre als qui ens han enviat? Què dius de tu mateix?». Ell va declarar: «Sóc la veu d'un que crida en el desert: ‘Adreceu el camí del Senyor’. Així ho va dir el profeta Isaïes».\n«Enmig vostre hi ha el qui vosaltres no coneixeu, el qui ve després de mi»\nAvui, al bell mig de l'Advent, rebem una invitació a l'alegria i a l'esperança: «Viviu sempre contents, no us canseu mai de pregar, doneu gràcies en tota ocasió» (1Te 5,16-17). El Senyor és a prop: «Filla meva, el teu cor és el cel per a Mi», li diu Jesús a santa Faustina Kowalska (i, certament, el Senyor ho voldria repetir a cadascun dels seus fills). És un bon moment per pensar en tot el que Ell ha fet per nosaltres i donar-li gràcies.\nL'alegria és una característica essencial de la fe. Sentir-se estimat i salvat per Déu és un gran goig; saber-nos germans de Jesucrist que ha donat la seva vida per nosaltres és el motiu principal de la joia cristiana. Un cristià abandonat a la tristesa tindrà una vida espiritual raquítica, no arribarà a veure tot el que Déu ha fet per ell i, per tant, serà incapaç de comunicar-ho. L'alegria cristiana brolla de l'acció de gràcies, sobretot per l'amor que el Senyor ens manifesta; cada diumenge ho fem comunitàriament en celebrar l'Eucaristia.\nL'Evangeli ens ha presentat la figura de Joan Baptista, el precursor. Joan gaudia de gran popularitat entre el poble senzill; però, quan li pregunten, ell respon amb humilitat: «Jo no sóc el Messies...» (cf. Jn 1,21); «Jo batejo només amb aigua; però enmig vostre hi ha el qui vosaltres no coneixeu, el qui ve després de mi» (Jn 1,26-27). Jesucrist és Aquell a qui esperen; Ell és la Llum que il·lumina el món. L'Evangeli no és un missatge estrany, ni una doctrina entre tantes, sinó la Bona Notícia que omple de sentit tota vida humana, perquè ens ha estat comunicada per Déu mateix que s'ha fet home. Tot cristià està cridat a confessar Jesucrist i a ser testimoni de la seva fe. Com a deixebles del Crist, estem cridats a aportar el do de la llum. Més enllà de les paraules, el millor testimoniatge, és i serà l'exemple d'una vida fidel.


Les obres de millora del barri de Noguerola encaren la seva recta final — Regidoria de Promoció i Gestió de l'Habitat Urbà i Rural i la Sostenibilitat – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Serveis Urbans/Notícies/Les obres de millora del barri de Noguerola encaren la seva recta final\nFèlix Larrosa: “Tenim la voluntat de fer de Lleida una ciutat confortable i a la mida de tothom, una ciutat de referència des del punt de vista de la sostenibilitat”. Les obres de millora del barri de Noguerola estaran enllestides a finals d’octubre. L’actuació permetrà que el barri sigui un referent en temes de paisatge, mobilitat, accessibilitat i gestió eficient dels recursos.\nL’alcalde de Lleida, Fèlix Larrosa, acompanyat del president de l’Associació de Veïns de Noguerola-Estació-Segre, Miquel Sabaté, i altres veïns i veïnes, ha visitat avui la recta final de les obres que s’estan duent a terme al barri de Noguerola per tal de millorar el clavegueram, el subministrament d’aigua potable i la reurbanització, mobilitat i accessibilitat de diversos carrers, així com l’increment de zones verdes i jardineria i la renovació del mobiliari urbà.\nCategories: Noguerola, 2018, Urbanització, Barri Noguerola, Obres


El dret a la ciutat, per a tota la vida\nCATÀLEG DE SERVEIS PER A LES PERSONES GRANS\nLes noves superilles socials ofereixen una atenció de proximitat i més vinculada al territori\nLa vivenda i com hi viu la gent gran és una de les màximes preocupacions municipals\nBarcelona - Divendres, 15/03/2019 a les 14:56 CET\nZambrano González, Vicente (DISE)\nEl 2030 gairebé un de cada tres habitants de Barcelona tindrà 60 anys o més i està previst que la mitjana de l’esperança de vida –actualment situada en 83 anys– creixi. Aquesta previsió és un repte per al conjunt de la societat i no només una qüestió que afecta les persones grans. De fet, afrontar el canvi demogràfic és per a les institucions públiques com l’Ajuntament de Barcelona un dels principals desafiaments de les societat actual, una transformació que impacta en totes les esferes de la vida i els cicles vitals de les persones.\nActualment, una tercera part de les persones majors de 75 anys viuen soles a la ciutat. Això equival a prop de 55.000 persones, la majoria dones –en el tram entre 60 i 79 anys són el 56%; a partir dels 80, dos de cada tres–. L’Ajuntament de Barcelona, mitjançant el Catàleg de Serveis, reuneix per primera vegada en un mateix document les mesures per pal·liar la solitud no desitjada de la gent gran i millorar l’atenció a la seva dependència.\nEs tracta d’un conjunt de programes, equipaments i serveis dirigits a les persones grans inclòs en l’Estratègia sobre el Canvi Demogràfic i l’Envelliment –que prova de planificar les polítiques públiques més adequades davant del canvi demogràfic–, que recull polítiques d’atenció social, prevenció i promoció desenvolupades principalment per l’Àrea de Drets Socials.\nEn concret, l’ajuntament aposta per destinar més recursos a serveis ja existents com els programes Radars, Vincles o Baixem al Carrer, el Servei d’Atenció Domiciliària (SAD), el de Teleassistència, els Menjars en Companyia, el Servei d’Acompanyament a Domicili, la Xarxa de Recolzament a les Famílies, les Vivendes amb serveis o el servei de Centres Residencials.\nL’aposta municipal passa per una nova aproximació al conjunt de la problemàtica amb la implantació de les denominades superilles socials, enteses com un nou paradigma de serveis socials capaç de donar una atenció de proximitat i més vinculada al territori. “Volem proveir el servei des de la proximitat, que un equip de 9 o 15 persones atengui un grup de persones usuàries del SAD que són en un mateix territori, amb els quals es pot generar una relació més estreta, que s’ajusti a les seves necessitats i preferències. Tot això alhora que s’intenta que aquests professionals siguin referents per a la resta d’agents socials i cívics del territori en qüestió”r;, explica Ester Quintana, cap del Departament d’Atenció a les Persones Grans.\nEn aquest sentit, el desembre de 2017 es va donar el tret de sortida a tres proves pilot dins de l’actual SAD per explorar aquesta possibilitat a quatre barris concrets: Sant Antoni, Vilapiscina, Poblenou i Marina del Port. En tots els casos, atès l’èxit de la iniciativa, ja s’està ampliant el perímetre inicial de la superilla. “Que els desplaçaments siguin molt més petits permet uns serveis fets a mida. D’aquesta forma, si algú necessita una petita ajuda, tot i que sigui alguna cosa només de 30 minuts, no hi ha problema en fer-ho”r;, exemplifica. També cal destacar que l’atenció la presta un equip de professionals que ja coneixen, amb el que es minimitzen els inconvenients de les suplències i es millora la comunicació entre professional i usuari, ja que aquest passa a tenir un telèfon de contacte directe.\nLa vivenda, factor de risc\nLa vivenda –o el fet de no tenir-ne– és un dels grans problemes que té la ciutat en aquests moments, que s’agreuja en el cas de les persones grans. En aquesta franja la vulnerabilitat augmenta ja que hi ha menys seguretat de poder mantenir la vivenda de tota la vida i, en el cas d’haver-se de mudar, augmenten les dificultats d’accés a un altre pis. De fet, tant si es manté la residència com si cal mudar-se a una de nova, existeix la necessitat d’anar adaptant l’espai a les necessitats de cada persona, especialment si la vivenda no era de fàcil accessibilitat o si es no es disposa d’ascensor.\nEn tot cas, en aquest àmbit la principal preocupació municipal és garantir que existeixi oferta de vivenda per a la gent gran. I una de les maneres de garantir-ho és el programa Vivendes amb Serveis, implantat a 24 edificis de tota la ciutat, que sumen uns 1.384 immobles on viuen 1.495 persones. Són petites vivendes de protecció oficial a les que es proveeix ’una sèrie de serveis pensant en la gent gran i que l’ajuntament assegura que tenen una molt bona acollida.\nEn un segon nivell es troben els ajuts a la rehabilitació de pisos en termes d’accessibilitat, per fer possible que la gent gran que vulgui pugui quedar-se al seu domicili durant la vellesa. Vinculat amb això hi ha un altre programa, el d’Adaptacions Funcionals a la Llar, que ofereix ajuts tècnics assequibles i poc invasius, afavorint que augmenti l’autonomia de la persona.\nUna tercera part de les persones “adultes joves”r; de Barcelona són ara de nacionalitat estrangera –un dels pilars del canvi demogràfic– i existeix una alta rotació residencial del col·lectiu jove i adult jove –de mitjana, més de 110.000 adults joves arriben o marxen cada any, cosa que anticipa una nova relació de pertinença a la ciutat, més voluble–. Tot això són elements que es tenen en compte en l’estratègia municipal sobre canvi demogràfic i envelliment. “La ciutat és molt dinàmica quant a sortides i entrades i tenim dubtes sobre com envelliran les persones que han vingut a viure aquí. Per començar si viuran aquí, i, si és el cas, com viuran: si s’hi vincularan, quin tipus d’aportació comunitària faran...”r;, relata en clau de futur Ester Quintana.\nÀngela Moncunill: “Ara puc trucar directament el meu tècnic de referència”r;\nÉs una de les usuàries del Servei d’Atenció Domiciliària que ja disfruta d’una atenció més propera a la superilla social de Poblenou. Asseguda a la butaca de la sala d’estar de la casa on va néixer i a la qual va tornar el 1990 després de viure 35 anys al Poble-sec, Àngela Moncunill (Barcelona, 1930) explica com és el tracte amb les persones que l’ajuden diàriament en el marc del Servei d’Atenció Domiciliària (SAD), que al Poblenou ha anat un pas més enllà a l’aplicar la filosofia de les superilles socials, un concepte del servei que premia la proximitat i el tracte personalitzat. Té reconegut el grau 1 de dependència i viu sola des que es va quedar vídua el 2007.\n-¿Com és el dia a dia del Servei d’Atenció Domiciliària?\n-Per mi el Servei és “la Marta”r;, la noia que ve a ajudar-me. I els caps de setmana, “la Janet”r;. Les dues m’agraden molt, són molt vàlides. Elles tenen claus de casa, per si fa falta, i quan arriben m’ajuden a dutxar-me –sola no puc–, a vestir-me, em preparen l’esmorzar i me’l porten aquí, a la sala d’estar. Ah, i si he de posar una rentadora, me la posen, també; no sé si tocaria que ho fessin però ho fan [riu]. Em pleguen la roba, també, quan és eixuta.\n-Vaja, que li són de gran ajuda.\nA mi em va molt bé que vinguin, perquè amb el que cobro de pensió no podria pagar ningú perquè vingués a ajudar-me. Tinc una noia que ve a netejar de tant en tant, això sí, però me la paga la meva filla. És que tinc una mica de mania a les residències; per poc que pugui, mentre mani el meu cap, vull viure aquí. ¡Aquesta és casa meva, aquí m’hi sento bé! Mira, si surto al carrer, una de cada deu persones que passen la conec.\n-Vostè és una de les usuàries del SAD que està provant la nova organització de les superilles socials, que fa un seguiment personalitzat dels destinataris del servei. ¿En què l’ha notat?\nLa diferència fonamental és que en aquests moments disposo d’un número de telèfon mòbil de la persona que ve a ajudar-me; li puc trucar en qualsevol moment. Abans no era així. Això ajuda molt, tot és més directe.\n-Per cert, ¿com va contactar amb el servei del SAD?\nDoncs no ho recordo gaire. En aquell moment encara podia caminar amb certa normalitat, però ja necessitava el servei. Vaig anar als Serveis Socials del Poblenou a demanar-ho i de seguida ja va venir l’Eva, que és la noia que vaig tenir durant uns deu anys i que encara em truca ara.\n-¿Parlàvem del matí, però a la tarda ve algú a ajudarla?\nNo, però ara ho estic mirant perquè sembla ser que podria tenir algú. Primer haurien de donar-me el grau dos de dependència per poder demanar-ho. Però em faria falta, és clar que sí, perquè amb prou feines puc posar-me dreta. Per despullar-me, a la nit, em costa molt. Si és aquí el meu fill –algunes tardes instal·la aquí l’oficina i així em fa companyia– m’ajuda a despullar-me, la qual cosa em va molt bé. Tinc molt suport d’ell i també de la meva filla. A més aquí pago molt poc de lloguer; crec que el propietari té unes ganes que em mori... ¡Ara això ho llogarien pel preu que volguessin!\n-¿Pot sortir mínimament al carrer?\nSí, amb la cadira de rodes sí, però algú ha de posar-me a la cadira. M’agradaria tenir una cadira elèctrica plegable i així poder anar jo sola al mar; que és com era feliç amb el meu marit: està només a cinc carrers si agafo la rambla del Poblenou. És una cosa que m’agradava molt fer abans i que em distreia molt. Ara, com que no puc, si estic desanimada miro al mòbil les fotos del meu besnet... i ja m’animo!\nTemes: Persones soles


Dues víctimes mortals en l'accident d'un ultralleuger a tocar de l'aeroport Andorra-la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Dues víctimes mortals en l'accident d'un ultralleuger a tocar de l'aeroport Andorra-la Seu d'Urgell\nDues víctimes mortals en l'accident d'un ultralleuger a tocar de l'aeroport Andorra-la Seu d'Urgell\nEls ocupants eren dos homes residents a Andorra, de nacionalitat belga. Es treballa amb la hipòtesi que l'aparell s'hauria precipitat quan feia maniobres d'aproximació\nDues persones han mort aquest dimecres al matí en l'accident d'un ultralleuger a tocar de l'aeroport Andorra-la Seu d'Urgell. El sinistre s'ha produït poc abans de les 11 del matí.\nSegons han informat posteriorment els Bombers, una de les víctimes és Georges Gilman, un home de 73 anys, pilot expert i que tenia un bon coneixement de la zona. L'altre és Philipe Gutwirth, de 64 anys, cirurgià vascular de professió i amic del pilot. Tots dos eren de nacionalitat belga i residents a Andorra.\nL'inspector cap de l'ABP dels Mossos d'Esquadra a l'Alt Urgell, Salvador Plens, i el sotscap territorial de guàrdia dels Bombers de la Generalitat, Jesús Tuneu, han explicat que l'avís l'han rebut mitjançant un camioner que ha comprovat visualment com l'aparell aeri s'estavellava contra una zona escarpada prop de l'extrem nord de la pista de l'aeroport, a la part més propera a la serradora de Montferrer. Una de les primeres mesures que han pres els bombers és habilitar un llit d'escuma per tal de neutralitzar el combustible que s'havia vessat i evitar una possible explosió.\nDe moment es desconeixen les causes del xoc, però s'ha informat que l'avioneta estava fent un vol de prova, tal com fan habitualment les avionetes privades a la pista, i que en el moment de l'accident estaria fent maniobres d'aproximació per aterrar.\nEn rebre’s l’alerta de l’accident, a les 10.49 hores, s’han desplaçat al lloc dels fets sis dotacions dels Bombers de la Generalitat amb efectius del GRAE (Grup d’Actuacions Especials), juntament amb tres unitats del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) i diversos efectius dels Mossos d’Esquadra. També s'hi han sumat unitats de la Guàrdia Civil, personal de l’aeroport i efectius dels Bombers d’Andorra.\nIntervenció dels TEDAX\nEls Mossos d’Esquadra han activat la Unitat Tècnica de Seguretat Aèria que es fa càrrec de la investigació per esclarir les causes del sinistre. Així mateix, també han procedit amb les tasques judicials per tal de fer l’aixecament de les víctimes. També s'han desplaçat al lloc dels fets la comitiva judicial, per fer l'aixecament dels cadàvers, i un equip dels TEDAX de la policia catalana, per desactivar el dispositiu que fa saltar el seient del pilot amb un paracaigudes en casos d'emergència. Aquesta mesura és necessària per garantir la seguretat dels efectius que participen en l'excarceració dels cossos.\nSeguint el protocol, la Direcció General de Protecció Civil ha posat en prealerta el Pla especial per a emergències aeronàutiques a Catalunya, AEROCAT, en previsió de possibles dificultats a l'hora de gestionar la situació d'emergència. L'accés a la zona s'ha restringit.\nRestes de l'aeronau accidentada (Foto: Mossos d'Esquadra)\nRestricció a l'accés a l'aeroport Andorra-la Seu\nZona on s'ha produït l'accident d'un ultralleuger, a tocar de l'Aeroport Andorra-la Seu


Uns 130 vehicles participen a Palma en una caravana contra la «temporalitat abusiva» a l'Administració\n25 juny 2021 05:25\ndBalears/E.P. | 31 gener 2021\nUns 130 vehicles participen a Palma en una caravana contra la «temporalitat abusiva» a l'Administració.\nUns 130 vehicles han participat aquest diumenge a Palma, en la caravana d'Empleats Temporals de les Balears contra la «temporalitat abusiva» en les Administracions Públiques, segons el recompte de la Policia, facilitat per Delegació de Govern.\nA les 11.05 la caravana de vehicles, que havia estat autoritzada per Delegació de Govern, ha iniciat el seu itinerari des del Camí de l'Escullera. El recorregut ha seguit per Avingudes.\nEls vehicles participants s'havien preparat per a l'ocasió i lluïen globus de colors grocs i negres. També s'ha pogut veure en algun d'ells banderes de la Unió Europea, per a recordar que l'Estat espanyol ha de complir amb la directiva europea 1999/70/CE; així com cartells on es podia llegir 'Ja n'hi ha prou d'abús de la temporalitat a l'Administració. #FixesJa'. Durant el recorregut, a més, els cotxes ha fet sonar les seves botzines com a senyal de protesta i de reivindicació.\nLa caravana de cotxes de Palma s'emmarca en l'acció estatal organitzada per la 'Plataforma Estatal de Temporals Públics en Frau de Llei', a la qual s'hi han sumat 24 ciutats d'arreu de l'Estat.\nPer Hug, fa 5 mesos\nFer manifestacions -les que siguin- en cotxe és una bona manera de fer encara més mal al medi ambient. Després ens queixam de la qualitat de l'aire, de la contaminació i dels efectes devastadors per a la salut que tenen els agents contaminants. Això sí, separam el paper, el vidre i el plàstic quan tiram les deixalles. Anam bé.\nDesprés de les manifestacions dels fatxes, tothom se sorprenia de veure una manifestació en la que ningú insultava, ni ordenava dimitir als governants perque ho deien ells, ni duien discoteques ambulants.\nNo sé si tenen tota la raó, pero avui aquests funcionaris interins i contractats s'han guanyat moltes simpaties dels ciutadans.


Treball xifra en 830 els afectats pel coronavirus en residències durant el març - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl departament parla de 362 defuncions entre les més de 64.000 persones que viuen en aquests centres\nagències/barcelona 01.04.2020 | 18:26\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha informat aquest dimecres que, amb dates tancades a 31 de març, hi ha 830 persones que viuen a residències de gent gran que tenen diagnòstic de coronavirus, segons informen els centres residencials de la xarxa pública del país (públics i privats). Aquestes persones estan aïllades, estan sent tractades i la seva atenció segueix els protocols marcats pel Departament de Salut. A més, 189 residents estan hospitalitzats.\nFins a aquesta data s'han confirmat també que són 158 les residències amb persones diagnosticades de coronavirus i 317 amb persones amb simptomatologia. El sistema català està format per 1.073 residències de gent gran.\nPel que fa als i les professionals, 3.184 estan aïllats o tenen simptomatologia, d'un total de més de 75.000.


La nova Sociovergència paretana vol definir de manera conjunta el model d'infraestructures com la C-17, R-3 o la interpolar\nPublicat el Diumenge, 24 abril 2016 13:19\nPSC i CDC aparquen la realització d'una auditoria dels comptes i contractes públics i ara defensen 'un estudi econòmic financer'.\nLa política del foment de l’ocupació i de creixement econòmic és una de les prioritats del pacte de govern entre PSC i CDC a Parets del Vallès pel que resta de legislatura. Segons els termes de l'acord, la nova Sociovergència definirà de manera conjunta el millor model de les infraestructures que afecten el municipi com ara el desdoblament de la carretera C-17, la línia de Rodalies R-3 o l'autovia interpolar que ha de partir en dues meitats el poble.\nLa campanya 'Sense Por' arriba al Baix Vallès amb una trobada de càrrecs públics independentistes\nPublicat el Diumenge, 24 abril 2016 12:38\nLa iniciativa de la CUP coincideix amb l'ofensiva judicial de l'Estat contra la independència de Catalunya.\nLa CUP de Mollet ha endegat la campanya #Sense Por com a resposta als requeriments judicials que l’Audiència Nacional ha efectuat a una trentena d’ajuntaments catalans governats per la CUP o en els que la CUP ha donat suport a la declaració del Parlament del passat 9 de novembre.\nFederalistes d'Esquerres del Vallès Oriental organitza el cicle 'Diàlegs per un món solidari'\nPublicat el Diumenge, 24 abril 2016 11:57\nL'exfiscal anticorrupció Carlos Jiménez Villarejo obrirà el cicle el pròxim dijous 28 d'abril a Granollers.\n"Diàlegs per un món solidari", és el cicle que el grup Federalistes d’Esquerres Vallès Oriental ha organitzat per tots els darrers dijous de cada mes durant els propers tres mesos. El cicle s’emmarca dins de la voluntat d'aquest moviment polític de crear un debat amb perspectiva progressista i de cultura federal al Vallès Oriental al respecte d’alguns temes d’actualitat.\nAra Mollet ERC MES proposa la revitalització comercial de l'illa de Can Mulà\nPublicat el Dimarts, 19 abril 2016 09:37\nLa greu crisi econòmica dels darrers anys ha generat un retrocés en la projecció de molts negocis de la zona.\nEl grup municipal d'Ara Mollet ERC MES, proposarà al pròxim ple ordinari que l'Ajuntament elabori un Pla integral per a la revitalització de l’Illa de Can Mulà que inclogui el foment de la viabilitat comercial, la millora paisatgística de l’espai (vegetació, mobiliari urbà..), que faciliti la mobilitat a peu amb senyalització, que busqui una sortida a l’actual i singular espai en desús dels cinemes que incrementi l’activitat a la zona.\nLa CUP de Mollet reclama la finalització de les obres dels nous Jutjats de Mollet del Vallès\nPublicat el Dijous, 14 abril 2016 07:39\nEl portaveu Txus Carrasco, en contra "d'invertir diners públics per llogar i adequar unes noves instal·lacions pels jutjats".\nLa CUP de Mollet ha denunciat l’estat d’abandonament de les obres dels nous jutjats de la ciutat, que van ser iniciades el 2010 i aturades amb l’arribada del Govern de CiU a la Generalitat el 2011, a causa de les retallades. Segons la CUP "l’exposició a les inclemències meteorològiques dels forjats, fonaments i primers tancaments sense cap mena de protecció durant molt de temps poden arribar a fer malbé la construcció i malbaratar els diners públics allà invertits fins ara".\nMontornès acull per segon cop unes Jornades sobre el Passat i el Present de les Esquerres\nPublicat el Diumenge, 10 abril 2016 11:07\nFigures de la primera línia política i acadèmica debatran a Montornès el pròxim dissabte 16 d'abril durant tot el dia.\nPersonatges de la rellevància política d’Anna Gabriel, Joaquim Nadal o Joan Tardà, i acadèmica de Pelai Pagès, Manel López o Andreu Mayayo, participaran juntament amb l’alcalde José Antonio Montero, en les II Jornades Passat i Present 'Què vol dir ser d'esquerres?' que se celebraran a Montornès el pròxim dissabte 16 d’abril. Les jornades les organitza l’Ajuntament, la Universitat Autònoma de Barcelona i el Centre d’Estudis de Montornès.\nL'oposició en bloc de Parets critica la manera com s'ha elaborat el Pla d'Actuació Municipal 2016-2019\nPublicat el Dijous, 07 abril 2016 06:21\nLes cinc forces polítiques lamenten que s'hagin assabentat per la premsa de la presentació d'un document que no ha tingut cap procés participatiu.\nEls grups municipals de l'oposició a l'Ajuntament de Parets, Sumem Parets, Ara Parets ERC, Nova Opció per Parets, Convergència Democràtica de Catalunya i Ciutadans, han lamentat -en un comunicat de premsa conjunt- que el Govern Socialista hagi decidit presentar el Pla d'Actuació Municipal (PAM 2016-2019) “sense que s'hagi donat a conèixer ni debatut entre tots els grups municipals”.\nAra Mollet ERC MES demanarà un ple extraordinari per debatre sobre les sentències judicials que anul·len el POUM de 2005\nPublicat el Dimecres, 06 abril 2016 11:12\nEls republicans volen saber si el Govern de Monràs (PSC) assumirà algun tipus de responsabilitat per les darreres decisions judicials.\nEl grup municipal d’Ara Mollet-ERC-Mes ha valorat, aquest dimecres al matí en roda de premsa, la recent sentència del Tribunal Suprem que anul·la el POUM vigent des del 2005. Tant la regidora Marta Vilaret com el portaveu Oriol López han assegurat que aquesta decisió "s’inscriu en un degoteig de sentències desfavorables als interessos de la ciutat que hem rebut els darrers anys i que han suposat greus revessos al govern municipal i la seva gestió".\nAra Parets ERC proposarà declarar Parets del Vallès com a ‘municipi republicà’\nPublicat el Dimarts, 05 abril 2016 08:05\nEn la moció també es vol declarar a la monarquia espanyola ‘persones non grates’ i sotmetre a consulta la retirada dels carrers borbònics.\nEl Grup Municipal d’Ara Parets ERC ha presentat una moció on pretén que es declari Parets del Vallès municipi republicà, entenent que aquesta forma de govern representa la concreció dels principis de llibertat i d’igualtat. Alhora el text vol que el plenari reconegui els valors republicans “com els necessaris a l’hora d’exercir les responsabilitats municipals que se’ns tenen encomanades”.\nEl Congrés Extraordinari del PSC del Vallès Oriental escollirà el 30 d'abril la nova direcció del partit\nPublicat el Dissabte, 02 abril 2016 13:24\nL'exdiputat al Congrés Román Ruiz, primer secretari des del 2004, deixa la direcció després d'onze anys i mig en el càrrec.\nEls socialistes del Vallès Oriental han encetat aquest divendres 1 d'abril el procés de relleu de la seva direcció anunciant la celebració d'un Congrés de Federació extraordinari pel dissabte 30 d’abril a La Llagosta. L'exalcalde de Montmeló i exdiputat al Congrés, Román Ruiz, ha anunciat que no optarà a la reelecció del càrrec de primer secretari. Ruiz va ser triat per primera vegada el 2004 i posteriorment va ser reelegit en dues ocasions: 2008 i 2012.\nAra Parets ERC demanarà que l’Ajuntament rebutgi l’acord entre la UE i Turquia per ‘la crisi de refugiats’\nL'Ajuntament de Mollet accelerarà la revisió del POUM després de la sentència desfavorable del Tribunal Suprem\nEl Síndic de Greuges reitera a l'Ajuntament de Mollet que ha d'aportar la informació que li demana sobre el cas de la mesquita\nAra Mollet ERC MES demanarà el traspàs definitiu de Rodalies a la Generalitat amb la infraestructura inclosa que depèn d'ADIF\nAra Parets ERC presenta, coincidint amb el 82è aniversari, el número 2 del diari informatiu 'Cavall Republicà'\nPàgina 3 de 177


Associació Lúdica i Cultural Club Diògenes Tarragona (Rol i jocs de taula): Anuncis pel 2020\nAnuncis pel 2020\nEl passat 7 de febrer vam celebrar l’assemblea ordinària del 2020. Ens agrada ser escrupolosos amb la democràcia interna del club i per a nosaltres l’assemblea és important. Amb la darrera, vam ajustar els estatuts, alguns reglaments, passar comptes sobre les despeses del 2019 i votar els pressupostos del 2020. També vam avaluar les comissions de treball, vam fer balanç del club i sobretot, vam prendre algunes decisions interessants que ens agradaria compartir amb tothom.\nLa primera és que hem decidit continuar amb el cicle de Jornades Tarracolúdiques. Creiem fermament que hem d’oferir a la ciutat diferents jornades obertes en horaris variats perquè aquesta pugui conèixer i gaudir de la cultura lúdica que tant ens apassiona, com són el rol i els jocs de taula. A la vegada, com a club ubicat a Tarragona, també ens agrada obrir-nos a la ciutat creant teixit i enfortint les relacions de les persones que hi conviuen. En aquesta línia realitzarem totes les jornades en el nostre horari d’activitats i al nostre local, així les assistents poden percebre les dinàmiques del club i interessar-se en fer-se socis. Al final de l’any, la ciutat gaudirà de com a mínim dotze esdeveniments (alguns dobles) per a provar jocs de rol i jocs de taula moderns de la mà dels nostres socis i sòcies.\nLa segona decisió que hem pres és de les més engrescadores, ja que està en el seu inici més embrionari però ha arrencat amb força. Estem parlant d’un Podcast del nostre club. Ens agrada donar suport a totes les iniciatives creatives que proposen els socis i sòcies així que la rebuda d’aquesta iniciativa dins l’assemblea va ser molt aplaudida. Així que, actualment, ja hem llençat el primer episodi i ens agradaria que ens diguéssiu què us ha semblat i convidar-vos a que ens digueu també de què voleu que parlem. Així que no dubteu a deixar els vostres comentaris!\nLa tercera decisió important que es va aprovar enguany és la de muntar una Escape Room al nostre local. El club i la ciutat la podrà gaudir de manera extraordinària uns dies concrets que s’han d’acabar de precisar. Ja tenim un equip de gent treballant en ella i us farem saber les novetats. Ens fa molta il·lusió poder ampliar activitats obertes a la ciutat.\nLa quarta i última decisió important és que començarem a treballar per a fer col·laboracions amb altres institucions com biblioteques, centres cívics, hospitals, etc. portant la cultura lúdica més enllà del nostre espai ordinari. Aquestes, en la seva majoria, aniran orientades cap a infants, adolescents i les seves famílies promovent la cultura lúdica en espais públics de la nostra ciutat.\nCom veieu tenim un 2020 amb molta activitat. Segur que una o una altra us agradarà! Ens veiem!.\nEtiquetes: Dia a dia del club, Jornades Tarracolúdiques, Podcast, Qui som?\nLa partida nº2: Tipus de jocs i Terraforming Mars\nEl 26 de febrer misteri i terror a l'edat mitjana!\nLa partida, el podcast del Club Diògenes a Ràdio C...


El Sabadell i el BBVA diuen adéu a la possible fusió\nLes dues entitats donen per finalitzades les converses en no aconseguir un acord sobre l'equació de bescanvi i el Sabadell engega el seu nou pla de negoci\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 27 de novembre de 2020 10:06\nLa seu del Banc Sabadell a Barcelona | EP\nEl Banc Sabadell i el BBVA han decidit donar per finalitzades les converses sobre una possible fusió en no aconseguir un acord sobre l'equació de bescanvi. Així ho han comunicat ambdues entitats en els fets rellevants remesos a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV).\nD'aquesta manera, 11 dies després de confirmar a l'organisme supervisor que mantenien contactes per a una possible integració, ambdues entitats comuniquen que desestimen dur-la a terme. Així doncs, descarten crear la segona entitat més gran a l'Estat per volum d'actius, per darrere de la que sorgirà amb la unió de Caixabank i Bankia.\nInstants després d'anunciar al trencament de les negociacions, el Sabadell ha emès un comunicat on es detalla el seu nou pla de negoci, que es basarà en "reforçar el mercat domèstic" per incrementar l'eficiència en l'ús del capital i "augmentar la rendibilitat i la creació de valor pels accionistes". En la nota, l'entitat destaca la posició que té dins el segment de les petites i mitjanes empreses i assegura que se centrarà a potenciar aquesta branca per "millorar la generació orgànica de capital".\nEn la mateixa nota, l'entitat presidida per Josep Oliu assegura que ampliarà el pla de reestructuració anunciat durant la presentació de resultats del tercer trimestre, que inicialment tenia prevista una retallada de 1.800 empleats a l'Estat a base de prejubilacions i baixes voluntàries. Dins aquest pla, Catalunya era el territori més afectat, ja que concentrava el 40% dels llocs de treball que es volien eliminar. Aquest mateix dijous, la direcció i els sindicats van arribar a un principi d'acord en relació amb les condicions de sortida dels treballadors.\nBBVA i Banc Sabadell negocien una fusió per convertir-se en la segona entitat de l'Estat\nEl gran banc català, una operació frustrada


Vi Kilikanoon Prodigal Grenache: totes les anyades a Uvinum\nVi Kilikanoon Prodigal Grenache\nCompra Kilikanoon Prodigal Grenache al millor preu\n“de maó de color vermell amb tons carmesí profundes. notes embriagadores de jardí al nas amb xocolata negra, prunes i cireres roure francès lleugerament torrat. El paladar és un gresol de remolí de cacau, pruna cirera i Char roure picant que sense problemes es combinen amb una acidesa natural fina i tanins sedosos.”\nFitxa tècnica · Kilikanoon Prodigal Grenache\nKilikanoon Prodigal Grenache 2014 30,49€\nQuina és la valoració de/d' Kilikanoon Prodigal Grenache?\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Kilikanoon Prodigal Grenache?\n“El fill pròdig fa el seu nom perquè Pròdig significa un malbaratament i, de fet, això llança gotetes per tot el lloc amb les millors fragàncies i sabors, amb mora i pruna, xocolata i vainilla, lavanda i eucaliptus. Un vi molt dens i impressionant que es va fer a partir del concentrat més de 60 anys de vinyes velles. Definitivament el temps per servir a la cuixa de xai i romaní oportunitat!”


Creativitat a Puntades | Xarxa Òmnia\nInici > Activitat punt omnia > Creativitat a Puntades\nCreativitat a Puntades\nDia: dijous 16 de setembre de 2021 de 11:00 a 13:00\nComença el: dijous 16.09.2021 de 11:00 a 13:00\nAcaba: dijous 23.12.2021 de 11:00 a 13:00\nOferir una espai de creativitat textil i de caliu solidari. Proporcionar eines, recursos i fonts de recerca de noves propostes creatives. Millorar la tècnica de fotografiar les nostres creacions. Establir xarxes de col·laboració solidària amb altres entitats del territori. Crear, artesanalment, diversos projectes textils com: Ossets fets amb amor, Brodats contra les violències masclistes, guarniments de nadal i Memory texà.\nEn les video trobades setmanals cerquem noves propostes o iniciatives que ens engresquin. Cerquem patrons i tutorials. Decidem quines peces volem realitzar i en quins projectes volem participar. Realitzem les peces fent fotografies amb el mòbil de cada pas del procés de creació. Fem algunes sessions per recordar les eines i nocions bàsiques per poder obtenir unes bones fotografies. Anem recopilant el material gràfic en un recull trimestral de tot el que hem creat. Utilitzem ordinador, mòbil, materials de costura, ganxet, brodat, etc.


Samitier, Martínez Sagi i Vázquez Montalbán posen nom als carrers del nou barri al costat de l'Estadi Johan Cruyff\nEls carrers del nou barri també recordaran destacades figures vinculades a la lluita pels drets civils de les dones, com Clara Campoamor o Frederica Montseny\nLes obres d’urbanització del sector de les Begudes han entrat en la recta final i l’Ajuntament de Sant Joan Despí ha aprovat el nom dels seus nous carrers, places i parcs. El nomenclàtor d'aquesta nova zona ha aprofitat el fet que el FC Barcelona té en aquest sector la seva Ciutat Esportiva i l'Estadi Johan Cruyff perquè tres dels noms proposats estiguin vinculats a l'entitat blaugrana. Així, hi haurà carrers dedicats a Pep Samitier, jugador emblemàtic de l'edat d'or del Barça, als anys vint del segle passat; a Anna Maria Martínez Sagi, primera dona que va formar part de la junta directiva del Club; i a l'escriptor Manuel Vázquez Montalbán, confés culer i autor de l'article 'Barça! Barça! Barça', publicat l'any 1969, i que omple de contingut el lema Més que un club!.\nA més dels noms vinculats al Barça, el nomenclàtor d'aquesta nova zona fa un reconeixement a destacades figures relacionades amb els drets civils, la cultura, l’educació i l'esport, amb una destacada presència de dones. Els noms de carrers també recordaran les figures de Clara Campoamor, impulsora del sufragi femení a l’estat espanyol, o de Frederica Montseny, primera dona a ocupar un ministeri a l'Estat. La pedagoga Marta Mata, impulsora de la renovació pedagògica, posarà nom al parc central del nou barri, i Núria Pompeia, pionera del dibuix feminista a Espanya, serà recordada en una plaça de nova urbanització.\nMés informació sobre els noms del nomenclàtor vinculats al Barça en les Begudes\nCarrer d’Anna Maria Martínez Sagi (1907-2000): poetessa, periodista, lluitadora feminista i atleta catalana, va ser campiona de Catalunya en llançament de disc i plusmarquista catalana de javelina. Pionera de l'esport femení a l'estat espanyol, també va destacar en disciplines com el tennis, l'esquí o la natació. Martínez Sagi es va convertir, l'any 1934, en la primera dona membre de la junta directiva del FC Barcelona, i de fet, en la primera gran directiva del futbol espanyol. El seu objectiu era fomentar la cultura dins del Club, potenciar l'esport femení i crear una secció específica de gimnàstica.\nCarrer de Manuel Vázquez Montalbán (1939-2003): novel·lista, periodista, poeta, assagista, humorista, crític, gastrònom..., molt conegut, sobretot, pel personatge del detectiu Pepe Carvalho. Precisament aquest 2019 s'ha celebrat el 50è aniversari de la publicació del seu article 'Barça! Barça! Barça!' a la revista Triunfo, en què avalava l'expressió El Barça és més que un club que el president Narcís de Carreras havia verbalitzat un any abans. En aquest article, Vázquez Montalbán defensava el FC Barcelona com a símbol de la idiosincràsia catalana i element cohesionador.\nJosep, Pep, Samitier (1902-1972): futbolista considerat un dels jugadors més emblemàtics de la història del FC Barcelona i el millor davanter europeu del seu temps, Josep Samitier va liderar el formidable Barça de l'edat d'or, als anys vint del segle passat. Les seves acrobàcies i els seus salts inversemblants van captivar l’afició barcelonista, que ben aviat el va convertir en el seu ídol i va arribar a anomenar-lo l’Home Llagosta i el Mag. Al voltant de la seva figura, d’una tècnica excepcional i una potent capacitat rematadora amb els dos peus i el cap, es va edificar un equip que va arrossegar el primer boom de l’adhesió de les masses al futbol, la qual cosa va acabar per deixar petit el camp del carrer Indústria i va possibilitar la construcció del camp de les Corts (1922). Posteriorment va ser entrenador i secretari tècnic del FC Barcelona.


Comunicat sobre la consulta del 9N | B Llibertari\nJa fa dos anys de la macromanifestació de l’11 de setembre de 2011, en la qual es reclamava molt clarament la independència de Catalunya. Des de llavors hem passat pel gir oportunista i messiànic de CiU (tot i no haver participat formalment en la manifestació) representant la “voluntat d’un poble”, el pacte entre CiU i ERC, la Via Catalana i la V per aquí, moviment transversal per allà, merchandising de barres i estrelles a totes les fires, i, sobretot, per un permanent bombardeig mediàtic.\nPotser des d’alguns sectors llibertaris no ens hem esforçat a traslladar la nostra opinió sobre aquesta situació, molt possiblement per desinterès i/o avorriment envers aquest nacionalisme mediàtic. No obstant això, quan el procés sobiranista es converteix en una cortina de fum per aplicar polítiques d’austeritat o polítiques repressives, com a anarquistes tenim la tasca de denunciar-ho.\nNo és la primera vegada que s’afirma que l’auge catalanista ha sorgit precisament en moments de crisi, com tampoc és la primera vegada en la història que es multiplica un moviment nacionalista en època de recessió econòmica. Les causes són diverses, tot i que es podrien resumir en la necessitat de pertinença a un col·lectiu, així com a la necessitat d’un discurs esperançador, que il·lusioni, enmig d’una crisi greu. Les conseqüències ja les hem vistes, el govern de la Generalitat s’ha vist legitimat per destruir els drets socials acusant Espanya de l’origen de tots els mals. I no se’ns acudeixi criticar, o estarem posant pals a les rodes al procés i quedarem assenyalades. El missatge és tan simplista i ridícul que arriba fins al punt que gurús tertulians com Antoni Bassas o Xavier Sala-Martin, es preguntaven a TV3 si els disturbis de Can Vies del maig passat no havien estat atiats per una mena de “mà a l’ombra” espanyola.\nEns agradi o no, estem immersos en un procés que ha aconseguit mobilitzar una gran part de la societat catalana. És un fet. El problema més gran que hi trobem és si es tracta o no d’un moviment que aixoplugant-se sota el paraïgues transversal, està virant cap a la dreta, o si més no, li amaga les vergonyes rere un mar d’estelades. En qualsevol cas, l’objectiu de tot aquest moviment és la consulta del 9 de Novembre.\nPassem a analitzar la qüestió de la consulta. Si bé la demanda de la consulta ha mobilitzat una gran massa social del territori català, qui ha decidit el seu format? Un reduït i exclusiu grup de persones, “representants” del poble, des del seu despatx han formulat la doble pregunta de la consulta.\nI en què consisteix la doble pregunta? Doncs, sobretot, en plantejar un escenari on primer parlem d’independència, i després, ja ho veurem. Però inclús en el format final de pregunta delimitada que han ideat després d’hores i hores aquests representants de despatx, no s’admeten totes les possibles respostes de la pregunta. “Vol que Catalunya sigui un Estat?” No, evidentment. “Vol que sigui independent?” Però, independent de què? De la Troika, de la Unió Europea, de l’Estat Espanyol, de la burgesia que la governa, d’explotació… sí, evidentment. I, evidentment, aquesta resposta no-estatal ni tan sols es contempla.\nTambé voldríem aportar un breu apunt entorn al procés democràtic en sí des d’un punt de vista llibertari. Per una banda, veiem positiu que es consulti a la societat sobre com es vol organitzar -malgrat la paraula “consulta” ja de per sí mateixa, tingui un caràcter vertical, de dalt a baix. Per contra, trobem que és una llàstima que només s’ens pugui consultar en l’aspecte nacional i estatal. Per exemple, a l’hora de convocar el Multireferèndum, la nostrada policia catalana va tardar poc en identificar-ne les voluntàries el passat 25 de maig. És a dir, que es pot consultar només allò que decideixi una elit que ens governa, i no les qüestions que surten des de la mateixa societat.\nPer altra banda, una votació no deixa de ser un recompte de «sís» i «nos» a unes preguntes tancades on la majoria derrota les minories. Sense opinions ni debat (tertúlies televisives a part), es decidirà en quin Estat viuen uns 7 milions de persones en unes urnes, un sol dia en el qual abstenció, vots en blanc i nuls seran dades anecdòtiques, encara que puguin ser majoritàries. Això sense comptar amb la gent qui pugui quedar exclosa del cens electoral.\nEn fi, encarem aquest dia. La pregunta és, què fem com a llibertàries el 9-N? En primer lloc, no donar-li més importància de la que té. Aquest dia podem abstenir-nos, votar que sí, que no, aïllar-nos a la muntanya una setmana fins que passi tot… però la veritat és que no considerem que les urnes són un espai de lluita, de manera que no ens tibem els cabells. Algunes opcions sobre les quals vam debatre són:\nAbstenció: entenem que la lluita nacional, i encara menys la lluita per crear un estat nou, no és la nostra lluita. Com en tantes altres dates que ens criden a les urnes, apostem per l’abstenció activa, la de no legitimar el sistema i entendre que cada dia és una jornada de lluita i que volem tenir tot el poder de decisió sobre les nostres vides.\nSí-Sí: fins i tot en el cas que es celebri la consulta… tan sols és una consulta i no un referèndum. I ara mateix, l’estat català no és el nostre enemic ni ens oprimeix, ja que encara no existeix. El que sí que existeix és l’estat espanyol. Contemplem l’opció sí-sí com a vot estratègic, que seria el que més desestabilitzaria l’estat espanyol, que erosionaria el centralisme, i que provocaria un terratrèmol polític de conseqüències incalculables, tant a Catalunya com altres territoris espanyols, que es podria aprofitar per guanyar posicions per la nostra lluita per la llibertat.\nNo-Sí: Vol que Catalunya sigui un Estat? No! Vol que sigui independent? Sí! Ja ho hem dit. Independent de la Troika, de la UE, de la OTAN, de la família Pujol… són matisos que no es tindran en compte ja que primer es decideix independència i després la resta. Però igualment, el No-Sí és un vot nul, un vot de càstig, de qui no vol entrar en els seus càlculs.\nEn definitiva, dret a decidir i independència? Sí, clar… però en tot. Volem decidir-ho tot, perquè volem la llibertat de debò. Volem transformar el dret a decidir per la decisió efectiva i permanent sobre totes les coses que ens afecten.\nPer acabar, volem afegir si no matisos, aclariments a possibles crítiques d’espanyolisme o anticatalanisme. La nostra és una lluita contra les estructures de dominació, entre elles l’Estat, que aprofita doctrines identitàries com la religió o la nació per legitimar-se i perpetuar-se. El combat contra el nacionalisme no ens impedeix reconèixer trets diferencials i identitaris com poden ser la llengua, la cultura o la història comuna.\nDe la mateixa manera, cada una d’aquests trets característics és subjecte d’anàlisi i crítica: entenguem la llengua com a mitjà de comunicació i no de discriminació, reconeixem la cultura sense caure en el tradicionalisme, i sobretot, distingim la història nacional o oficial de la nostra història. Contra els mites nacionalistes de Jaume I, els “emprenedors” catalans traficants d’esclaus a Cuba, Cambó i la Lliga i –l’ara sí oficialment– corrupte Jordi Pujol. Contra un procés que maquillaran d’exemplar i democràtic però que s’escriu amb l’explotació de de les persones preses a les presons catalanes: treballant precàriament i amb sous irrisoris per fabricar les butlletes i les urnes que s’utilitzaran el 9N. En definitiva, contra la història de la classe dominadora, reivindiquem la història de les revolucions i insurreccions del moviment obrer i popular dels segles XIX i XX; de les primeres vagues del s. XIX, de la CNT, de la revolució social de 1936, les col·lectivitzacions i les milícies, de la guerrilla antifranquista, de les lluites autònomes dels anys 70.\nFront al caràcter català de la classe dominant -el dialogant, pas a pas, poc a poc, el seny…- el caràcter català popular -la desobediència a l’autoritat, la societat paral·lela i el contrapoder, les revoltes populars….\n6 comentaris a “Comunicat sobre la consulta del 9N”\nXavier Ensenyat 10 Octubre 2014 at 9:58\nMolt ben parit l’article, enhorabona!\nAixí mateix, volia aprofitar l’espai per fer una crida a les llibertàries que puguem estar més o menys d’acord amb un procés independentista a començar a plantejar-nos una manera diferent d’assolir l’independència total, és a dir, l’anarquia. Crec que la morrada que suposarà el 9N serà una oportunitat històrica per plantejar a la societat aquesta alternativa i hem d’intentar estar a l’altura. Hem de deixar de justificar-nos en debats teòrics (que sí, són necessaris) i començar a posar-ho tot en pràctica, tenint com a gran referent el Kurdistan (tenint en compte la diferència en circumstàncies).\nMíriam 10 Octubre 2014 at 19:32\nL’article és perfecte en quant a la descripció del procès del 9N i la repressió oculta sobre altres ideologies minoritaries com pot ser l’anarquisme. Jo també crec que és l’hora d’alçar la veu i fer una crida per tal de donar peu a que les persones que no s’ hagin plantejat la manera en que realment els hi agradaria viure (aspectes tractats en l’article o no) puguin tindre una oportunitat de coneixer i valorar un altre sistema fora del capitalisme i de la falsa democràcia. La unica manera que tenim de fer-nos escoltar és la unió i autoorganització. No estaria de mes ajuntar idees i moure una mica el cul de la cadira (les reds socials estàn bé en tema de difusió però l’acció està als carrers).\nMissatge censurat 10 Octubre 2014 at 20:03\nJa no és qüestió de Catalunya ni d’Espanya, ho és de dignitat humana i de lluita contra l’odi a l’altre, el sadisme i el racisme. Contra l’imperialisme. Espanya (Qualsevol nació europea) assaja el genocidi cap a dins durant segles per exportar-lo a fora una vegada perfeccionat. Justament allò que preteneu amagar amb tanta paraula. Dieu pau i germanor on voleu dir genocidi, que per cert esteu perpetuant amb la vostra indiferència i menyspreu:\n“L’homogeneïtzació cultural i nacional va ocupar un lloc destacat en el lloc del sistema de l’Estat modern atès que el període absolutista, els estats han estat organitzats sobre una base nacional. El concepte d’un estat nacional, però, no és sinònim de estat nació. Fins i tot en les societats més ètnicament homogènies no sempre hi ha una correspondència entre l’Estat i la nació, d’aquí el paper actiu que sovint adopta l’Estat per promoure l’èmfasi en el nacionalisme a través dels símbols compartits i la identitat nacional.”\nI de la lògica de la sang perfeccionada vingué:\n“Es va haver de sotmetre a diverses cultures originàries que ja estaven establertes quan en l’any 1492 els exploradors espanyols van arribar a terres americanes. En els aspectes més negatius de la seva dinàmica colonial, l’Imperi espanyol, per sostenir-se enfront d’altres potències europees, va despoblar Espanya i va consumir les riqueses que el transport espanyol va afegir al or i plata portats a Europa des d’Amèrica, on la moneda no tenia cap valor comercial en la societat ameríndia, ni tampoc altres recursos naturals, fora de la barata. Tots els valors van ser afegits pel comerç espanyol al llarg de la seva permanència. D’altra banda, i al principi d’aquest xoc de civilitzacions, alguns historiadors llancen xifres de mortalitat de 90 milions de nadius, en la seva majoria per malalties. Per aquestes raons, diversos estudiosos, països i organitzacions indígenes consideren que es va tractar d’un genocidi, i el 1511 el dominic espanyol Pedro de Córdoba ja realitza la primera denúncia contra el maltractament als indis en el Nou Món.”\nAixí tenim l’occident que tenim i que ajudeu a contruïr, tot el que soni a diferència ha de ser erradicat:\nSiria, Libia, Agaganistà, Palestina, Irak, Egipte, la llista no acaba…. com a posició geoestratègica i obtenció de matèries primeres.\nEl poble Aharahui també deu ser culpable de ser diferent:\nD’això en dieu món llibertari? on és la llibertat? la llibertat del tirà?\nJoan 11 Octubre 2014 at 15:46\nUn detall ràpid: el “seny” és burgès?! Assenyat és l’esforç per fer avançar el lliurepensament, l’antiautoritarisme, la democràcia directa, l’ajuda mútua, l’ecologia i la revolució social integral!\nEl contrari és seguir amb l’statuo-quo estatal-capitalista predador.\nUFUFUF 13 Octubre 2014 at 9:35\nM’he quedat plantat al llegir el manifest si be la primera part coincideixo en gran part. Però No pot ser que ens fem excuses barates com que l’estat català no ens ha reprimit encara no es un perill??? o fem judicis sobre quin es el millor vot, podem dir que hi ha vots estratègics o el que sigui però no pot ser que si al principi dieu que les urnes no ens valen … però si com estrategia? i a sobre hi ha vots millors que d’altres??? … el referendum o consulta es una eina valida, p q no? però mai dels mais es pot estar a favor de la creacio de cap estat, com a principi de res.\nLlibertat popular 15 Octubre 2014 at 16:20\nLa solidaritat obrera no enten d’Estats, lo important és la solidaritat entre els del poble tant si un es andalus o basc i l’altre català. El nacionalisme sempre és el recurs de la dreta per ocultar les retallades en els drets.


La paraula calçada tot d'una ens fa venir al pensament imatges de carreteres i cotxes circulant, però antigament tenia també un altre significat. S'emprava com a sinònim de síquia i amb aquest sentit ha perviscut en distints topònims de Mallorca.\nPer exemple n'apareix un a Búger, a la confluència dels torrents de Massanella i de Can Llobina, on hi havia un assut que constituïa el punt d'inici de sa Calçada, nom que ha passat a denominar el lloc. La trobareu si seguiu aquest itinerari bugerró pel puig Binissetí, sa Torrentera i ses Planes. També amb el nom de sa Calçada o sa Siquiola es coneix la canaleta que conduïa l'aigua desde la font Vella de Son Llabrés fins a s'hort Nou de Sarrià.\nI un dels costers del puig Figuer a Artà es coneix com es coster de sa Calçada, en referència al sistema hidràulic que recorria tota la vall i que ha sofert importants modificacions al llarg del temps. Té el seu origen a la font de Son Morei, on resisteixen les malmeses restes d'un molí d'aigua. El cup del molí es destria bé des de la carretera de l'ermita de Betlem, just quan comença a fer els primers revolts per l'olivar en el seu ascens cap al coll des Pescadors.\nEl destí de l'aigua el trobam just a l'altre costat del comellar. Són les cases de Son Morei Vell, una rústica possessió amb una imponent torre de defensa. La possessió estenia el seu domini sobre gran part de la serra d'Artà com ho proven els noms del seu puig més elevat (Puig Morei o Talaia Freda) i de la talaia del cap Ferrutx (Talaia Moreia).\nEl sistema hidràulic encara abasteix els safarejos de les cases mitjançant una combinació de canaleta tradicional a cel obert, amb aigua riallera que aporta frescor i alegria al paisatge, i canonada metàl.lica, segurament més funcional però no gaire suggerent. La canonada escurça notablement el recorregut original de la síquia, que era de gairebé tres quilómetres, ja que no està sotmesa a les lleis de la hidràulica tradicional i travessa perpendicularment el comellar, en un nou traçat motivat segurament per algún canvi de propietat.\nQuan es construí, la conducció seguia sensiblement les corbes de nivell i s'acostava fins a les cases de s'Alqueria Vella d'Avall (Can Sard). Bona part del traçat ha desaparegut sense deixar cap rastre però a prop de les cases encara es conserven dos trams de 52 i 68 metres de longitud, amb una gruixa de 80 centímetres i una altura de fins a 3,2 metres. També s'aprecien la columna central i les bases del pilars del pont de dos ulls que permetia salvar el llit del torrent.\nL'antigor de l'obra es dedueix de la crosta calcària que literalment s'ha engolit les teules de la conducció. I la importància queda palesa en la referència al cost de l'obra que féu Jerónimo de Berard al seu llibre Viaje a las Villas de Mallorca (1789) quan diu que l'hort de Son Morei és una "huerta que conducen por calzada que costó 5.000 libras".\nEsperem que la propietat pública de la finca i la prevista reconversió de les cases de s'Alqueria Vella d'Avall en centre d'interpretació del Parc Natural de la península de Llevant suposin també la preservació d'aquesta important calçada argamassada, per dir-ho amb l'expressió que apareix sovint a les fonts històriques.\nMolí de la font de Son Morei\nCalçada de Son Morei Vell\nSon Morei Vell


Suspesa de forma definitiva la recerca de desapareguts a la part submergida del Costa Concordia\nFins aquest dimarts, s'han recuperat disset cossos del vaixell accidentat\n1 min. Roma 31/01/2012 16:00\nLes autoritats italianes han decidit suspendre de forma definitiva la recerca de desapareguts a la part submergida del vaixell enfonsat Costa Concordia, segons informa l'agència Reuters i recull l'ACN.\nSegons la Protecció Civil italiana, la condició en què han quedat les restes del vaixell ha fet impossible que els bussos poguessin continuar treballant amb seguretat a la part submergida del vaixell. Les tasques de recerca s'han donat per finalitzades després que s'hagi informat de la decisió a les famílies dels quinze desapareguts que encara queden a la zona.\nFins aquest dimarts, s'han recuperat disset cossos de l'accident del Costa Concordia el passat 13 de gener a l'illa de Giglio, a Itàlia. L'últim cadàver es va trobar aquest dissabte passat, quan els submarinistes van trobar el cos d'una dona a la part submergida de la coberta número 6 del vaixell.\nLa recreca dels desapareguts continuarà a la part del vaixell que queda fora de l'aigua i en un radi de fins a 18 quilòmetres quadrats al voltant del vaixell, on han aparegut una sèrie d'objectes no identificats que els investigadors creuen que podrien ser cossos.


Ell només sabia com donar classe\nHistòries curtes per ensenyar als participants\nA en Kwabena li va anar bé la universitat. Estudiava regularment, agafava bons apunts i s’organitzava molt bé. Era responsable de la formació dels activistes de la comunitat i el seu únic paper model era la seva pròpia experiència a la universitat. Va dissenyar un currículum excel•lent que abastava tots els temes importants i era molt sensible envers als seus aprenents, tot i que només donava classe.\nEls seus aprenents tenien dificultats per no adormir-se a les seves classes, i ja no parlem de com intentaven retenir el què explicava. Va començar a tenir una reputació de produir activistes que no treballaven bé sobre el terreny. Amb prou feines recordaven els principis i tenien dificultats per aplicar-los.\nFinalment el supervisor de Kwabena va començar a sentir queixes. El supervisor, que era un bon mànager, no va criticar a en Kwabena, sinó que va remarcar els seus punts forts, incloent el bon coneixement dels temes. Llavors va suggerir que hi havia diverses maneres per a què ell millorés les seves propostes. Es van incloure algunes pautes en els jocs de rol, els jocs de simulació, la pràctica dels dos tipus de jocs tant a la classe com en el terreny i mètodes varis de formació que suposaven fer més i escoltar menys. Aviat doncs, els aprenents d'en Kwabena van començar a respondre de manera entusiasta i comentaris que van arribar al terreny eren que els seus aprenents ho feien millor. Aviat, en Kwabena va ser conegut com un as de la formació activista.\nApunt: aquestes històries estan basades en aconteixements actuals. Els noms de la gent i dels llocs s'han canviat pel bé de l'anonimat.