Terra | Aventuristic\nPedala, camina, competeix, escala, fes vies ferrates, alpinisme o supervivència ja que sempre trobaràs noves sensacions, nous indrets fins i tot per sota terra.\nChimborazo: Via Ferrada al cim\nArribar fins aquí no és fàcil, i cal haver passat per una fase d’aclimatació d’uns quants dies.\nVia ferrada d’Alins\nLa comarca del Pallars Sobirà ja té la seva primera via ferrada, i està situada a la Vall Ferrera, per sobre del poble d’Alins, amb un ràpid i fàcil accés, i un recorregut molt entretingut amb un parell de punts per a persones valentes. És una ferrada apte per a tots els nivells ja que té diverses escapatòries.\nEl camí vertical de la Serra de les Canals ha esdevingut un dels més populars i espectaculars de Catalunya. Primer perquè hi ha un itinerari de nivell fàcil i un altre de difícil, i després per les espectaculars vistes als dos vessants d’aquesta esmolada aresta que corona el Roc de les Tres Creus, de 854 metres d’altitutd.


Arias de zarzuela barroca de Vicent Martín i Soler, Luigi Boccherini, Manuel Blasco de Nebra i altres (Disc) - Tritó Edicions\nArias de zarzuela barroca Vicent Martín i Soler (1754 - 1806) (bio autor)Luigi Boccherini (1743 - 1805) (bio autor)Manuel Blasco de Nebra (1730 - 1784) (bio autor)Antonio Rodríguez de Hita No hi ha cap opinió. Sigues el primer.\nFormat:CDGènere:Vocal, Orquestral, Òpera i SarsuelaÈpoca:Música del Barroc----Compositor:Vicent Martín i Soler (1754 - 1806) (bio autor)Luigi Boccherini (1743 - 1805) (bio autor)Manuel Blasco de Nebra (1730 - 1784) (bio autor)Antonio Rodríguez de Hita Intèrprets:María Bayo, soprano - Les talens lyriques - Christophe RoussetNúm. CDs:1Any d'edició:2008Segell discogràfic:NaiveReferència:DD01248Contingut:JOSÉ MELCHOR DE NEBRA BLASCO (1702-1768):\n14. Más fácil será al viento Opinió d'altres usuaris\nAfegir al cistell\tArias de zarzuela barroca\tde Vicent Martín i Soler, i altres 12,04 €\nCadaques Orchestra. International Conducting CompetitionLeonardo BaladaJoan GuinjoanXavier MontsalvatgeJesús RuedaDavid del PuertoJesús TorresRamon Lazkano(2)Preu: 12,04 €Afegir al CistellL’Arbore di Diana (DVD)Vicent Martín i Soler(1)Preu: 35,03 €Afegir al CistellMirada: música para guitarraDavid del Puerto(7)Preu: 12,04 €Afegir al CistellComo pudieran en cualquier catedral. Una misa en las reducciones jesuíticas del oriente bo...Domenico ZipoliTomás de Torrejón y Velasco(1)Preu: 0,01 €Afegir al Cistell\nIniciBotigaDiscArias de zarzuela barroca Truca'ns 933 426 175 Notícies i blog


ETA destaca el «compromís» de la seva militància amb el canvi d'estratègia en la declaració de l'Aberri Eguna\nETA destaca, durant l'Aberri Eguna, el «compromís» de la seva militància amb el canvi d'estratègia.\n01-04-2018 | dBalears/Arxiu\nETA ha dedicat la seva declaració de l'Aberri Eguna d'enguany al «sacrifici» de la seva militància en una declaració «especial», a causa del «procés de debat» intern, «que està a punt de concloure». A més, lamenta que els seus «intents d'obrir un nou cicle» s'hagin vist «obstaculitzats» pels Governs d'Espanya i França.\nCoincidint amb la celebració de l'Aberri Eguna, ETA ha remès una declaració al diari Gara, en la qual ressalta el «sacrifici» de la seva militància en la lluita i el «compromís» amb el canvi d'estratègia. «A tots ells els hi devem el fet d'haver arribat fins aquí i l'esforç per obrir les portes de la llibertat», afirma.\nDesprés d'assenyalar que l'Aberri Eguna és enguany «especial a causa del procés de debat que està a punt de concloure», ETA glossa l'«esforç i la generositat» de la seva militància en aquests 60 anys, reconeixement que entén com «una necessitat que no ha fet sinó enfortir-se amb la mort a la presó de Xabier Rei».\n«El sacrifici dels i les militants ha estat impressionant, i tan forta com abundant. El nostre major homenatge als companys caiguts en la lluita. Txabi Etxebarrieta va ser el primer gudari d'ETA que va morir en enfrontament amb les forces policials. Xabier Rei ha estat l'últim, a causa de la criminal política carcerària», recull a la seva declaració.\nCaiguts en la lluita\nETA afirma que tenen «en la ment i en el cor a tots els caiguts en la lluita, i també als qui han marxat en silenci, militants que han treballat en molts àmbits i espais». «Ho van fer amb humilitat i de manera responsable. Ja no estan amb nosaltres. No hem pogut reconèixer-los públicament com a membres d'ETA per no perjudicar res ni danyar a ningú, però han estat imprescindibles tant per a l'organització com per al procés d'alliberament i per al moviment popular», afegeix.\nSegons la banda terrorista, «els qui han patit presó o exili, i els qui encara els pateixen», són «el senyal més clar del compromís amb Euskal Herria». «Homes i dones que han estat disposades a donar tot per amor al poble», destaca.


EL SÈNIOR MASCULÍ PERD EN CASA DEL LÍDER BÀSQUET SILLA EN UN GRAN PARTIT DELS DOS EQUIPS.\nEL SÈNIOR MASCULÍ PERD EN L’ÚLTIMA POSSESIÓ EN CASA DEL LÍDER EL BASQUET SILLA.\nMuri recuperà balons i contraatacà amb èxit durant tot el partit.\n71 a 68 va ser el resultat d’un partit vibrant, amb molt de ritme i brega, alternances en els marcador per als dos equips i molt vistos per a la grada, on el nostre Sènior va estar a l’altura front un gran conjunt el Bàsquet Silla que a falta de 20 segons aconseguí gràcies al seu base un triple des de 8 metres per ficar-se per davant. La següent possessió no va poder ser aprofitada per el nostre atac que acabà fent falta personal.\nAmb la plantilla al complet, cosa difícil per al NB Alzira últimament es presentava l’equip de Alberto Lahoz a la pista del líder el Bàsquet Silla que portava deu partits sense perdre en les onze jornades jugades. Aquest factor, comptar amb tots el jugadors, donà el punt de confiança necessari per a l’equip i que tant ha faltat en partits anterior on ja des de els començament es solia arrastrar diferencies negatives. Però no era el cas del dissabte. Ja des de els primers minuts el quintet inicial va rendir al cent per cent. Destacava la defensa, com sempre activa i solidaria, però sobre tot l’encert de cara a l’anella. Amb un Alberto Tejedor amb ganes (9 punts en aquest quart) i Rafa Ros anotant 9 dels seus 11 punts finals, el NB Alzira anava prenent un avantatge escandalós i difícil d’aceptar per al líder que topava una vegada rere d’altra amb la nostra defensa. Al minut 8 el marcador era de 10-26, però un últim esforç dels locals aconseguia retallar la distancia fins el 16-28 a la fi del primer quart. Per primera vegada en massa partits l’equip aconseguia fer un primer quart de garanties, cosa que s’agrairia en quarts posteriors.\nEn el segon període les defenses foren l’aspecte mes destacat. El Bàsquet Silla amb la intenció de no deixar que el NB Alzira anotara tan fàcilment, sabedor de que el començament de un bon atac està en la rereguarda, augmentà l’ intensitat defensiva i aconseguí un quart amb baix tanteig per als dos equips, ja que la defensa del NB Alzira continuava funcionant acceptablement, permetent 12 punts a un equip que intentava retallar la diferencia del primer quart. 12-8 va ser el marcador d’aquest segon quart, per anar-se’n tots dos equips als vestidors amb 28-36 per als visitants.\nOscar va tindre moments de alta intensitat i encert.\nA la represa les coses canviaren. El Bàsquet Silla continuà defenen amb eficàcia i meritòriament deixà l’atac riberenc sense pràcticament opcions clares d’anotar fent sols 9 punts en aquest període. El pitjor per als nostres, a part dels pocs punts aconseguits, va ser que el Bàsquet Silla, ara amb les idees més clares en atac, aconseguí fer 21 punts i es col·locava per primera vegada en el partit per davant (49-45) amb un quart per jugar-se.\nL’últim període va ser espectacular, gustos de vore per a l’espectador al pavelló de Silla. El primer tram d’aquest quart va ser tal vegada del NB Alzira, que havent vist ja les orelles al llop, plantejà una nova defensa que li va permetre recuperar en tres minuts la davantera en l’electrònic (52-53 min. 3). Amb continus balons recuperats, gracies a la gran llavor defensiva de tot l’equip, menció especial per a Muri i Rafa que interceptaren la gran majoria dels balons encara en camp del Bàsquet Silla, aconseguiren augmentar mes la distancia fent un parcial en els primer 4\nRober cada partit aporta mes presència al joc interior.\nminuts de 3-12 (amb 5 punts consecutius d’un lluitador Oscar per a uns 16 punts finals amb un grapat de rebots tant en defensa com en atac.) Però el tram decisiu va ser malauradament per als nostres interessos per al Bàsquet Silla. El seu base titular va prendre el timó i va fer contraatacar al seu equip amb un parcial de 6-3 per ficar-se a tir de dos a falta de dos minuts. En aquest moment cada atac tenia una importància capital. Els dos equips esgotaven la possessió al màxim e intentaven deixar el baló el mes prop de la cistella, fruit d’aquesta tàctica tant uns com els altres tingueren faltes amb tirs lliures a favor per decantar un partit que en els últims dos minut anava 62-67. Però era el Bàsquet Silla qui mes encert des de la línia de 4.25 tenia, i va ser capaç de deixar la diferencia en només dos punts a falta de 40 segons. El NB Alzira va fer un tir lliure que deixava l’electrònic 65-68. A partir d’ací cada equip disposaria de dos atacs amb diferent sort. El base del Bàsquet Silla assumia tota la responsabilitat. Penetrava i treia una falta de la que clavaria el segon tir lliure (66-68). Després de traure el NB Alzira no va poder fer cap dels tirs lliures de la falta sofrida en el que havera sigut tal vegada el atac que sentenciava l’encontre. Amb poc mes d’una possessió per a la fi de l’encontre, de nou el base del Bàsquet Silla, i sense necessitat de apropar-se massa al seu defensor ni a la línia de tres, plantà un triple que els posava després de molts minuts dalt al marcador (69-68) amb vint segons per jugar-se. En aquest moment, la jugada en atac pactada en el temps mort no va resultar per al NB Alzira que va perdre el baló i va fer la falta que va deixar el marcador final en 71-68.\nDerrota molt amarga per als nostres després d’un partit disputadíssim fins al final contra el líder. Malgrat aixó, el joc, les sensacións, l’intencitat tronà a l’equip d’Alberto després d’alguns partits difícils. Per això hi ha que estar contents i confiar que amb aquest joc les victòries arribaran. Enhorabona als dos equips per un gran partit de bàsquet.\nUn comentario para “EL SÈNIOR MASCULÍ PERD EN CASA DEL LÍDER BÀSQUET SILLA EN UN GRAN PARTIT DELS DOS EQUIPS.”\nenero 18, 2012 a las 12:01 am\nFelicitats pel gran partit. Ens espera una gran segona volta.


Puja fins a 209 el nombre de persones que viuen al carrer perquè no poden pagar un habitatge\n11 abril 2021 09:57\ndBalears/E.P. | 12 abril 2017\nL'Institut Mallorquí d'Assumptes Socials (IMAS) ha presentat aquest dimecres els resultats del 'II Recompte de persones sense casa a Mallorca'.\nL'Institut Mallorquí d'Assumptes Socials (IMAS) ha presentat aquest dimecres els resultats del 'II Recompte de persones sense casa a Mallorca', després d'haver localitzat a un total de 209 persones 'sense sostre' als carrers o en allotjaments de la xarxa d'inclusió. L'estudi es va dur a terme el 22 de març amb la col·laboració de més 200 voluntaris i de diverses entitats i institucions, segons ha informat el Consell.\nPer poder realitzar el projecte els voluntaris es mogueren des de les 21.00 hores fins a la 01.00 hores aproximadament per diferents zones de Palma i per la resta de municipis amb l'objectiu de conèixer la realitat de les persones sense casa i per adequar i millorar els recursos i serveis d'atenció dirigits a aquest sector de la població.\nD'acord amb aquest segon estudi, s'han comptabilitzat un total de 209 persones al carrer, enfront de les 156 que es localitzaren el 2015. D'ells, 188 estan a Palma i la resta a la Part Forana. Quant al seu perfil, 170 són homes mentre que, per franja d'edat, la gran majoria (92) tenen entre 40 i 59 anys. A més, un total de 51 estaven a carrers o places mentre que 48 eren a barraques o campaments. Igualment, un total de 119 tenen diferents pertinences amb ells i 46 tenen una mascota de companyia.\nEnguany, en el marc d'aquest segon recompte, s'han introduït canvis en la metodologia de recollida de la informació per obtenir més i millor informació, tant qualitativament com quantitativament. Així, s'han duit a terme modificacions en els models d'enquesta dirigits a les persones per complementar aquesta informació amb dades provinents dels professionals de les entitats del tercer sector que fan feina amb aquest col·lectiu i amb dades provinents dels professionals dels serveis socials municipals.\nSobre les entrevistes, un total de 144 dels 209 han accedit a contestar, dels quals gairebé la totalitat (95) duen deu anys o més vivint a Mallorca. Quant al nivell d'estudis, la gran majoria (69) només tenen estudis primaris, 33 han finalitzat els estudis obligatoris no universitaris i 13 han acabat la universitat o disposen d'estudis equivalents. Quant a la nacionalitat, 84 pertanyen a l’Estat espanyol, 40 d'altres països de la Unió Europea, 12 d'Àfrica, tres d'Amèrica Llatina i cinc d’altres països.\nRespecte al temps que fa que viuen al carrer, un total de 93 asseguren que pernocten de manera continuada des dels darrers cinc anys i 78 asseguren que encara tenen relació amb la família. En aquest sentit, 79 asseguren que la manca de feina els ha obligat a dormir al carrer, mentre que 47 diuen que es deu per manca de doblers.\nDesnonaments=Gent sense sostre.


Proposició a la Comissió d'Educació, Cultura i Benestar de l'Ajuntament de Barcelona - Fundación Francisco Ferrer Guardia\nEl grup d'Esquerra Republicana ha presentat a la Comissió d'Educació, Cultura i Benestar de l'Ajuntament, una proposició per tal que durant l'any 2009 es commemori el 150è aniversari del neixement de Francesc Ferrer i Guàrdia i el centenari de la seva mort.\nL'objectiu d'aquesta proposició és aprofitar aquest aniversari per tal que des de l'Ajuntament es difongui la figura de Ferrer i Guàrdia com a pedagog, creador de l'escola moderna i protagonista d'episodis importants de la història del nostre país com la Setmana Tràgica.\nPer això es demana que es doni a conèixer Ferrer i Guàrdia en els centres educatius de la ciutat i en el marc dels nous usos del Castell de Montjuïc. També es demana un acte commemoratiu del seu assassinat al Castell de Montjuïc.\nLa proposició ha estat aprovada amb els vots de tots els grups i l'abstenció del PP.


Detenen cinc persones més per la prostitució d'una menor a la ronda Universitat de Barcelona\nEls Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana han detingut cinc persones més presumptament implicades en la prostitució d'una menor a la ronda Universitat de Barcelona, segons han informat fonts dels dos cossos. Les detencions es van produir en un pis ubicat en aquest carrer i en una pensió de la mateixa zona on la menor, de 15 anys, mantenia relacions sexuals amb els seus clients. Efectius dels Mossos van acudir dijous al migdia a l'esmentat pis, on van detenir una dona i un home, que tenien el pis llogat i al seu torn rellogaven habitacions.\n08/04/2005 - 00.00 Actualitzat 08/04/2005 - 22.25\nCinc detinguts més en relació amb el cas de prostitució d'una menor en un pis de la ronda Universitat de Barcelona. Després que aquesta setmana ja es detinguessin dues persones, els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana han detingut cinc sospitosos més en un pis ubicat en aquest carrer i en una pensió de la mateixa zona, on la menor, de 15 anys, mantenia relacions sexuals amb els seus clients.\nEls veïns del barri asseguren que l'immoble que ha escorcollat la policia fa dos anys que s'utilitza com a prostíbul. Quan els agents van entrar a l'habitatge, i hi havia alguna parella a les habitacions.\nAbans, els Mossos van fer dues detencions més en una pensió de la mateixa zona a la qual la jove acudia amb els seus clients, segons han informat les mateixes fonts. Aquests detinguts han quedat en llibertat després de prestar declaració a comissaria.\nAquestes detencions es produeixen després que dimecres passat fossin detinguts la mare de la menor i el seu company sentimental per prostituir la seva filla a la zona de la ronda Universitat. La jove continua sota la tutela de la Fiscalia de Menors.\nEls serveis funeraris s'emporten el cos de la dona de 57 anys morta aquest dimecres a La Corunya (EFE)\nDetingut un home a la Corunya acusat de matar la seva dona\nFaçana de la vivenda del fugitiu a Turieno, on va estar-se 11 hores atrinxerat (Efe)\nDetingut el "rambo" de Cantàbria: va fugir després d'estar-se 11 hores atrinxerat


Convocatòria de subvencions, en règim de concurrència competitiva, per a la promoció de programes d'activitats físiques i esportives en el municipi realitzats per entitats sense finalitat de lucre per a l'any 2021.\nAmpliació del crèdit pressupostari de la convocatòria ordinària per a l'atorgament de subvencions per a la transformació digital del comerç i la restauració de la ciutat de Barcelona, any 2021.\nConvocatòria de subvencions per a l'adquisició de llibres, material escolar, llibre verd i/o reutilització i quota AMPA per l'exercici 2021.\nAprovació definitiva de les bases reguladores de l'atorgament de subvencions destinades a entitats, per a la realització de projectes, activitats i serveis tecnològics d'associacions de mares i pares, de famílies d'alumnes i de la gent gran.\nConvocatòria per a l'atorgament de subvencions, en règim de concurrència competitiva, per a la igualtat d'oportunitats de la infància i l'adolescència, línia 2, activitats extraescolars per a l'any 2021.\nCorregit per: 202110118969\nConvocatòria de subvencions adreçades als centres d'ensenyament públic del municipi per al curs escolar 2021-2022.\nConvocatòria per a la concessió de premis als/les estudiants del municipi que obtinguin qualificacions excel·lents per al curs 2020-2021.\nConvocatòria de subvencions adreçades a les AMPA dels centres educatius públics del municipi per al curs escolar 2021-2022.\nAprovació de les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a la conservació i rehabilitació de façanes d'edificis al municipi 2020-2021.\nConvocatòria d'ajuts econòmics per al transport adaptat i assistit a la comarca del Bages, exercici 2021.\nConvocatòria per a l'atorgament de subvencions adreçat a persones propietàries d'habitatges buits per al foment del lloguer i l'habitatge assequible a la comarca del Bages o habitatges integrats a la borsa.


Balaguer es bolca amb la Marató de TV3\nper Redacció - Fotografia: Ajuntament de Balaguer 14/12/2012 00:00h\nBalaguer es bolca amb la Marató de TV3| Redacció - Fotografia: Ajuntament de Balaguer\nTot i que el dia que es faran més activitats serà diumenge, algunes entitats treballen des de fa dies per recaptar fons. En aquest sentit, cal destacar la proposta coordinada per l’associació Dones d’Almatà, el Centre Esplai Santa Maria i l’Associació Africana de la Noguera, consistent en penjar per un euro un estel personalitzat als arbres del Passeig de l’Estació. Només amb un cap de setmana es va aconseguir decorar la meitat dels arbres del Passeig, i la previsió és que, aquest cap de setmana, s’acabi d’omplir la resta.\nUna de les novetats d’aquest any és el Concert Solidari Jove, que es farà el dissabte, 15 de desembre, al pavelló Molí de l’Esquerrà, en el que hi actuaran Hot Numbers, 7D Rock i Dj Oriol Garcia. El regidor de Cultura, Miquel Aige, ha agraït la gran implicació de les entitats de la ciutat, que "s’han mobilitzat un any més aportant idees i propostes per recaptar fons per la Marató". En aquest sentit, ha destacat la participació, per primer cop, de les associacions africana i musulmana, a banda d’altres entitats culturals, esportives i de lleure, així com ampes i centres educatius.\nPer la seva banda, l’alcalde, Josep Maria Roigé, ha afirmat que "tornem a demostrar que el teixit associatiu de Balaguer és molt ric". "D’entrada, sense tenir en compte el volum de recaptació, ja ens hem superat pel que fa a entitats col·laboradores i a la quantitat, varietat i originalitat de les activitats programades per la Marató", ha ressaltat. Finalment, ha animat a tots els ciutadans a sumar-se a alguna de les activitats.\nTàrrega aprova una moció de rebuig contra la reforma educativa del ministre Wert\nEspot i Port Ainé valoren positivament l'inici de la temporada d'esquí


L’impacte de la cultura i el lleure sobre la felicitat dels espanyols - Observatori Social de “la Caixa”\nNo hi ha una definició unànime sobre la felicitat, però l’evidència empírica indica que depèn de molts factors, entre els quals destaca la participació en activitats culturals i de lleure. L’article reflexiona sobre les dimensions individual i social de la felicitat i confirma la importància de les connexions amb els altres.\nEstudis recents han posat de manifest que la distribució de la percepció de felicitat a Espanya és semblant a la d’altres països desenvolupats (en una escala de 0 a 10, la mitjana espanyola és de 7,3).\nLa cultura i el lleure contribueixen a la nostra felicitat i moltes d’aquestes experiències preferim compartir-les amb els altres.\nL’evidència empírica demostra que la simple presència dels altres –estar envoltats de gent en un concert o en un museu– té un efecte positiu i, per tant, ens fa més feliços.\nEls treballs empírics més recents han confirmat l’anomenada «paradoxa d’Easterlin», d’acord amb la qual (si més no a partir d’un cert llindar) el fet de tenir més renda o més recursos econòmics no es tradueix en més felicitat.\nMitjana de la felicitat i participació en activitats culturals i de lleure\nEl gràfic mostra l’impacte de les activitats culturals i de lleure en l’escala de felicitat (de 0 a 10), com també el percentatge d’espanyols que participen en cada activitat. A Espanya, totes les activitats culturals i de lleure obtenen unes puntuacions mitjanes elevades en l’escala de felicitat, que oscil·len entre el 7,29 i el 7,50.\nQuè es podria fer per fomentar la participació en activitats culturals\nL’evidència empírica sobre consum i felicitat mostra la importància del suport públic de les arts com una font de felicitat i del foment de les polítiques orientades a facilitar l’accés a la cultura.\nLes actuacions orientades, per exemple, a conciliar millor els horaris laborals per poder fer més activitats culturals compartides poden tenir efectes positius sobre la felicitat.\nEn aquest sentit, moltes ciutats, sobretot les europees, tenen una llarga tradició de suport a l’art i reconeixen l’aspecte lúdic que tenen les manifestacions culturals; cal tenir-ho ben present a l’hora d’implementar polítiques públiques relacionades amb la felicitat.\nQuè és la felicitat i com es mesura? No hi ha consens sobre com definir un concepte que, d’altra banda, ha anat canviant i evolucionant amb el pas del temps. Sembla indubtable, però, que la felicitat depèn de molts factors, entre els quals destaca la participació en activitats culturals i de lleure, tant de manera individual com compartida. Aquest treball presenta alguns resultats rellevants, tant en l’àmbit internacional com a Espanya, que mostren una evidència empírica sobre aquesta relació.\n1. Les dues dimensions de la felicitat: individual i social\nEl desig d’assolir la felicitat és un denominador comú atemporal dels éssers humans. Encara que un repàs exhaustiu de totes les línies de recerca i de la interdisciplinarietat que en resulta va més enllà de l’objectiu d’aquest estudi, és interessant esmentar dues qüestions.\nLa primera, referent a la naturalesa de la felicitat, distingeix entre la recerca merament individualista (egoista) de la felicitat, un fenomen típic de la societat occidental, i una aproximació que contempla per les dues dimensions de la felicitat (Cieslik, 2015): la individual i la social (coproduïda o col·lectiva).\nLa segona qüestió, relativa als determinants principals de la felicitat, remarca l’interès creixent per la cultura i les arts com a «font de felicitat » (Frey, 2008).\nAquest treball es proposa presentar alguns resultats recents entorn de la dimensió coparticipativa (social) de la cultura i el seu impacte sobre la felicitat.\n2. La «paradoxa d’Easterlin», o si és cert que els diners no donen la felicitat\nDurant molt de temps, la felicitat ha estat sinònim de la recerca del benestar material, tal com es desprèn de la visió utilitarista de l’economia. Segons aquesta visió una renda o un PIB per càpita més elevats es tradueixen en més satisfacció o més felicitat. Aquesta tesi s’ha vist qüestionada en les últimes quatre dècades per la «paradoxa d’Easterlin», que demostra el contrari: treballant amb dades macroeconòmiques per a diversos països, Richard Easterlin (1974) va comprovar que, en termes mitjans, a llarg termini no hi havia una diferència significativa entre la percepció de felicitat de la gent dels països més rics, amb les necessitats bàsiques cobertes, i la dels de països menys rics.\nL’interès per aquesta qüestió s’ha traduït en una nova via de recerca, l’anomenada economia de la felicitat (Frey, 2008), que té el propòsit d’introduir indicadors alternatius del desenvolupament material d’un país per valorar les polítiques i la distribució dels recursos. Bhutan, per exemple, és un país pioner en haver introduït la ‘felicitat nacional bruta’ com a indicador del progrés de la seva societat.\nTreballs més recents (Clark et al., 2012) demostren que la «paradoxa d’Easterlin» continua vigent, i destaquen que a llarg termini s’ha anat reduint la desigualtat observada en els nivells de felicitat percebuda dins un mateix país; baixen els percentatges dels dos extrems de l’escala de felicitat (poc feliços i molt feliços, respectivament) i, en canvi, augmenta la concentració a la zona central de l’escala. Això equivaldria a menys dispersió i, per tant, a una distribució més igualitària de la percepció de felicitat dels enquestats.\nEspanya, França, Itàlia, Noruega i els Països Baixos són alguns dels països que, en complir els requisits de selecció imposats per l’estudi (com ara el fet d’haver experimentat períodes de creixement continuat de la renda), són analitzats més detalladament i mostren aquesta tendència.\nAixí, doncs, l’interès dels investigadors s’ha desplaçat d’aquest comportament observat en els extrems de l’escala de la felicitat, en particular el de màxima felicitat, cap al component no material de la felicitat i del benestar. En aquest sentit, la pregunta i la resposta que plantejava Bill Ivey, antic director del Fons Nacional per a les Arts dels Estats Units, són ben actuals: «Si el somni de tenir un cotxe més gran, una casa més gran o unes vacances més exòtiques desapareix, què poden fer els líders polítics per continuar millorant la qualitat de vida de tots plegats?» (Ivey, 2009).\nIvey considera que la resposta consisteix a tenir una «vida expressiva» ben plena, entesa com el binomi herència (el que som) i veu (el que podem arribar a ser). La cultura i les arts poden ser l’espai d’unió dels dos components del binomi, perquè són una expressió de les nostres idees i la nostra identitat (l’herència), i també l’espai (veu) que ens permet d’experimentar emocions, crear i transmetre nous valors per al futur. Segons aquest mateix autor, una persona capaç d’assolir l’equilibri entre herència i veu pot assolir també la felicitat. Els governs, per tant, haurien de promoure una «vida expressiva» que garantís, per exemple, que tothom tingués accés a la cultura.\nTenir pocs ingressos augmenta la percepció d’infelicitat, però uns ingressos elevats no garanteixen la felicitat máxima\n3. Falta de definició unànime i consegüent complexitat de mesura\nUna característica comuna de la majoria d’estudis actuals sobre la felicitat i els seus determinants és el seu creixent caràcter interdisciplinari (Frey, 2008), tot i que no hi ha un consens sobre una definició o comprensió unànime del concepte, que depèn de factors molt diversos com ara el context sociocultural o el cicle vital, per la qual cosa ha anat canviant de significat al llarg del temps.\nLa utilització d’una gran varietat de definicions per mesurar la felicitat –sentir-se bé, sentir-se satisfet amb la vida, absència d’emocions negatives, etc.– en dificulta la interpretació i les comparacions entre països, i és per això que sovint se sol emprar el concepte de «benestar subjectiu» o «autopercebut» com a sinònim. Tots dos conceptes –felicitat i benestar– es consideren subjectius, ja que en mesurar-los tenim en compte valoracions individuals.\nAlguns estudis distingeixen entre dues grans categories: el benestar avaluatiu, d’una banda, i l’afectiu o emocional, de l’altra (Fujiwara i MacKerron, 2015).\nEn el primer cas, els individus valoren el seu nivell de felicitat o benestar. El Baròmetre d’Opinió del Centre d’Investigacions Sociològiques (CIS, 2014), per exemple, fa aquesta pregunta als enquestats: «En termes generals, en quina mesura es considera vostè una persona feliç o infeliç?», i en la resposta han de valorar on se situen en una escala que va del 0 al 10 (0 és «completament infeliç» i 10, «completament feliç»).\nD’altra banda, el benestar afectiu mesura els sentiments positius (felicitat) o negatius (ansietat, estrès, cansament, etc.) experimentats per una persona en temps real, per exemple en moments diferents al llarg del dia. La dificultat que representa la recollida de la informació (temps i cost) fa que les mesures basades en el benestar afectiu siguin més escasses, encara que internet i les aplicacions mòbils en faciliten l’extensió (Fujiwara i MacKerron, 2015).\nEl gràfic 1 presenta la distribució de la percepció de felicitat mesurada segons l’enquesta del CIS (2014), que té una mitjana de 7,3 (escala 0-10), i 8 com el valor que es repeteix més. L’enquesta inclou un total de 2.465 individus majors de 18 anys, i les dades indiquen també que gairebé el 50% dels enquestats s’autovaloren per damunt de 7 i més del 20%, per damunt de 8. Si recodifiquem l’escala en tres nivells (0-2, no gaire feliç; 3-8, força feliç; 9-10, molt feliç, seguint Clark et al., 2012), trobem que el 76,4% dels entrevistats es consideren força feliços, el 22,1% molt feliços, i només l’1,5% poc feliços. Estudis recents han posat de manifest que la distribució de la percepció de la felicitat a Espanya és semblant a la d’altres països desenvolupats (ibídem).\n4. La relació entre el consum cultural i la felicitat\nL’evidència empírica ha posat de manifest l’impacte positiu de les activitats culturals i de lleure sobre la felicitat i el benestar: així, per exemple, mirar la televisió, anar al cinema, escoltar música o llegir llibres tenen un efecte positiu sobre la felicitat de les persones que duen a terme aquestes activitats (Ateca-Amestoy et al., 2016); anar al cinema és de les que té més impacte, mentre que mirar la televisió és la que en té menys. L’estudi, amb dades corresponents al 2007, és rellevant perquè inclou informacions corresponents a trenta països, tot i que no d’Espanya. Wheatley i Bickerton (2017) analitzen dades del 2010-2011 per al Regne Unit i confirmen que la participació en activitats artístiques, culturals i esportives augmenta la satisfacció amb la vida i la sensació general de felicitat dels enquestats. Altres estudis disponibles a la World Database of Happiness (Veenhoven, 2017) indiquen també que el consum cultural fa que siguem més feliços.\nEn un sentit semblant, un estudi de Fujiwara i MacKerron (2015) estima l’impacte de la participació en diferents activitats culturals (i no culturals) sobre la felicitat i la sensació de relaxació, en temps real. Les dades de l’estudi es van recollir a través del projecte Mappiness (una aplicació especialment dissenyada per a l’iPhone d’Apple) en el període 2010-2011, per a més d’un milió de persones del Regne Unit. Malgrat algunes consideracions sobre la representativitat de les dades, els resultats demostren que les activitats culturals destaquen entre les que tenen un impacte més gran sobre la felicitat i la sensació de relaxació (taula 1).\nEn la classificació global de les quaranta activitats mesurades, anar a espectacles de teatre, dansa i concerts ocupa el segon lloc quant a l’impacte que té sobre la felicitat, seguit de cantar i actuar (tercer lloc), anar a exposicions, museus i biblioteques (quart), practicar aficions, arts i treballs manuals (sisè), escoltar música (tretzè) i llegir (dinovè).\n5. Quines activitats aporten felicitat als espanyols?\nEn el cas d’Espanya, una anàlisi exploratòria de les dades del CIS (2014) permet d’observar les puntuacions de les activitats culturals i de lleure a l’escala de felicitat (de 0 a 10), com també el percentatge dels que participen en cada activitat. Totes les activitats tenen unes puntuacions mitjanes elevades a l’escala de felicitat, ja que oscil·len entre 7,29 i 7,50. En general, les dades confirmen els resultats d’altres estudis (Ateca- Amestoy et al., 2016), tot i que calen més anàlisis per determinar si les diferències observades en les mitjanes de felicitat són significatives o no. Activitats com ara anar al cinema o al teatre se situen entre les més valorades en el rànquing de la felicitat encara que no presenten la freqüència més elevada, mentre que d’altres, tot i que són practicades per més gent (freqüència més alta), com és el cas de mirar la televisió, són menys valorades en el rànquing de la felicitat (gràfic 2).\nDel conjunt de dades podríem inferir que les activitats assimilades com a assolibles i incorporades a la nostra vida diària, amb el temps, acaben contribuint menys a la millora de la nostra percepció de felicitat.\n6. Les activitats culturals fetes en companyia augmenten la felicitat\nEstudis que han analitzat els determinants de la felicitat coincideixen a remarcar la importància de les connexions amb els altres, en particular la família, els amics i les xarxes socials, per ser més feliços (Barker i Martin, 2011). Les dades del CIS (2014) reflecteixen que els aspectes relacionals també a Espanya estan vinculats a la felicitat; en la llista dels 15 elements inclosos a l’enquesta, després de la salut (50,2% dels enquestats), tenir una bona relació amb la família ocupa el segon lloc (10,2%), seguit per tenir bons amics (5,9%).\nLa cultura i el lleure contribueixen a la nostra felicitat i moltes d’aquestes experiències preferim compartir-les amb altres persones\nBarker i Martin (2011) se centren en la premissa que, com més participació, més felicitat en tres àmbits: familiar, laboral i polític. El repàs que fan de la bibliografia els permet de confirmar l’existència d’un efecte positiu, sobretot mitjançant el cultiu de relacions personals i de l’ajuda als altres (com ara a la feina). Bryson i MacKerron (2013) també van comprovar que som més feliços si podem treballar des de casa i, si hem de treballar fora, som més feliços treballant amb els companys que no pas sols.\nTanmateix, els estudis sobre la felicitat o el benestar quan les activitats culturals i de lleure són compartides amb altra gent són més aviat escassos. Harmon (2016) ha comprovat que les parelles que comparteixen activitats de lleure augmenten el seu «capital conjugal», i això influeix en el benestar personal, el de la parella i també el col·lectiu. Les emocions positives experimentades com a resultat de compartir l’activitat de lleure estimulen el desig de compartir-ne d’altres en el futur, tant amb la parella com amb els amics.\nFujiwara i MacKerron (2015) estimen l’impacte que té sobre la felicitat i la sensació de relaxació el fet de compartir amb altres persones (parella, fills, familiars, col·legues, clients, amics o altres) les diverses activitats culturals. Els resultats indiquen que la simple presència dels altres (per exemple, estar envoltats de gent quan anem a un concert o a una exposició) té un efecte positiu i, per tant, ens fa més feliços. Quan les activitats que fem les compartim amb els altres i hi interactuem, els efectes estimats són significatius i positius només per a algunes activitats culturals com ara cantar amb els fills (per a la sensació de relaxació). No hi ha dubte que l’estudi obre una via interessant de recerca sobre els possibles factors explicatius d’aquests efectes d’interacció.\nEn el cas d’Espanya, les dades del CIS (2014) permeten distingir entre les activitats culturals i de lleure més propenses a ser realitzades en solitari (llegir, escoltar música, escoltar la ràdio) i les compartides amb la parella, amics o familiars (com ara anar a passejar, anar a bars i discoteques, anar a comprar o mirar la televisió) (gràfic 3).\nAl gràfic 4 podem observar un desglossament de les activitats compartides per tipus de companyia (amb la parella, amics o familiars). Les dades mostren que amb els amics preferim anar a bars i discoteques (38%), jugar a alguna cosa (29,5%) o anar a concerts o espectacles musicals (23,7%) o esportius (23,2%); amb la parella ens estimem més sortir a passejar o fer un volt (46%), anar a comprar (38,6%), mirar la televisió (37,3%), anar al cinema i al teatre (36,3%) o anar d’excursió al camp (34,2%).\nPel que fa a la interacció amb els altres a l’hora de fer diferents activitats culturals i de lleure, i l’efecte que tenen sobre la felicitat, els resultats que presenta el gràfic 5 mostren que, en la majoria d’activitats culturals i de lleure, hi ha un percentatge més alt de persones que perceben que són felices o bastant felices quan es troben en companyia. Només per a algunes activitats que solem fer en solitari –com ara llegir, escoltar música, fer treballs manuals o escoltar la ràdio– la proporció dels que diuen sentir-se bastant feliços o molt feliços és més alta sense companyia.\nLes actuacions orientades a conciliar els horaris laborals per poder passar més temps amb la família poden tenir efectes positius sobre la felicitat i el benestar\nLes dades de la mateixa enquesta sobre el temps compartit amb altres persones indiquen que els caps de setmana els preferim compartir amb la família (parella, fills), mentre que durant la setmana, la majoria del temps el passem amb els companys de feina o d’estudis. Si en algunes activitats –com ara els esdeveniments esportius– és important participar- hi regularment perquè l’efecte sobre el benestar sigui positiu, en el cas de les activitats culturals hi ha estudis que demostren que la freqüència no és pas determinant (Wheatley i Bickerton, 2017).\nL’evidència empírica existent sobre consum cultural i felicitat mostra la importància del suport públic a les arts com una «font de felicitat» (Frey, 2008) i del foment de les polítiques orientades a facilitar l’accés a la cultura (O’Hagan, 2016). Els resultats presentats aquí –en particular treballs com ara el de Fujiwara i MacKerron (2015)– posen de manifest la necessitat de continuar investigant sobre l’efecte de la coparticipació en les activitats culturals i de lleure en la felicitat i en el benestar de les persones.\nEn el cas d’Espanya, els resultats tenen un caràcter exploratori, ja que calen més anàlisis per quantificar efectes com els estimats en altres països com ara el Regne Unit i poder fer-hi comparacions. Així i tot, el que sí que indiquen les dades és que ens estimem més compartir moltes activitats culturals i de lleure perquè així ens sentim més feliços. Actuacions orientades, per exemple, a conciliar millor els horaris laborals per poder fer més activitats culturals compartides poden tenir efectes positius sobre la felicitat. Les noves tecnologies de la informació i la comunicació ajuden, mitjançant aplicacions especialment dissenyades, a recopilar informació en temps real sobre l’impacte d’algunes activitats culturals concretes.\nEl desenvolupament del pensament social de les últimes dècades ens acosta a la noció que la felicitat exigeix tant el progrés material com el progrés moral, la qual cosa ens planteja la necessitat de pensar en nous valors ètics i socials que substitueixin el principi individualista alimentat per la dinàmica de l’economia de mercat. En aquest sentit, moltes ciutats –sobretot les europees– tenen una llarga tradició de suport a l’art públic i, per extensió, a l’art urbà (l’exemple històric per excel·lència n’és Roma), com també a les arts i tradicions locals (festes i celebracions). Tot plegat reconeix l’aspecte lúdic inherent a totes les cultures, una cosa que no hem d’oblidar en les polítiques públiques noves en relació amb la felicitat.\nFinalment, cal reivindicar la importància de la dimensió col·laborativa de la felicitat. En aquest cas concret, en relació amb les arts i la cultura, això en realitat vol dir reivindicar el lloc de l’altre com a part intrínseca i inseparable del jo individual. Com diu l’Ètica de Spinoza, «la meva ment, com també el meu cos, s’explica a través de les relacions amb altres ments (altres idees i imatges, altres records...)». La nostra felicitat individual s’alimenta, doncs, també de la felicitat dels altres.\nO’Hagan, J.W. (2016): «L’assistència a activitats artístiques i culturals finançades amb fons públics», Observatori Social de ”la Caixa”.\nNela Filimon , Departament d’Economia, Universitat de Girona\ncapital cultural, cultura i art, assistència a actes culturals, implicació pública, nivell d'estudis, participació, patrimoni cultural


Dani Rovira: "El dies de rodatge a Guttmann han estat dels més bonics que he viscut a la meva vida" | Institut Guttmann\nDani Rovira: "El dies de rodatge a Guttmann han estat dels més bonics que he viscut a la meva vida"\nL'Institut Guttmann ha estat l'escenari de rodatge de la nova pel·lícula de Dani Rovira, "100 Metros", produïda per Filmax i dirigida per Marcel Barrena.\n"100 metres" està inspirada en la història real de Ramón Arroyo, un empresari d'èxit al qual diagnostiquen Esclerosi Múltiple, i que decideix explorar els límits de la superació, decidint afrontar una de les proves atlètiques més dures, l'Ironman.\nAtès que l'Institut Guttmann és un hospital especialitzat en neurorehabilitació i atén pacients amb esclerosi múltiple, l'equip de producció i guió de la pel·lícula va ser assessorat pels professionals clínics a fi de dotar de la màxima veracitat possible la història. A més, les instal·lacions de l'Institut Guttmann van acollir durant 4 dies l'equip de rodatge i els actors Dani Rovira, Karra Elejalde, Clara Segura, Alexandra Jiménez i David Verdaguer, entre d'altres.\nAra, Dani Rovira en una entrevista a Europapress parla sobre aquest nou projecte i sobre l'experiència de rodar a Guttmann: "Comences a valorar el que tens, a descobrir que hi ha gent que neix amb unes cartes molt complicades però tot i així vol jugar-les, i potser tu que tens un trio d'asos et queixes ".\nI agraeix especialment la participació d'alguns pacients i expacients de l'hospital que van voler formar part d'aquests dies de cinema, actuant com figuració en la pel·lícula: "Sobretot quatre dies que vam estar rodant a l'Institut Guttmann, va ser meravellós, vull agrair i aplaudir tots els figurants perquè eren malalts que van decidir fer-ho i han estat dels dies de rodatge més bonics que he viscut en la meva vida".\nAccedeix a l'entrevista a Europa Press\nAccedeix a l'entrevista a La Vanguardia\nAccedeix al Llibre de Signatures de l'Institut Guttmann


El vestuari de paisà dels mossos d’esquadra. - Indymedia Barcelona\nCorreu-e: negreverd ARROBA nodo50.org (verificat)\t 15 des 2016\nJa hem parlat de les despeses en roba de paisà per part del Mossos d’Esquadra a http://negreverd.blogspot.com.es/2016/12/els-policies-catalans-sen-van-d, però aquest dies ha sortit una nova convocatòria de compra d’aquest tipus https://contractaciopublica.gencat.cat/ecofin_pscp/AppJava/ca_ES/notice. , mitjançant vals per canviar.\nAquestes convocatòries per roba de paisà han estat recurrent, des de 2015 (el primer any en que es poden obtenir dades al porta comprapublica.cat). Totes les convocatòries tenen una mateixa estructura, de metodologia i de tipus de roba (de vestir, casual i esportiva).\nEls dos primers concursos els ha guanyat la mateixa empresa ITURRI, SA, una empresa especialitzada en material de seguretat de tota mena, des de calçats, vestuari, vehicles... per tota mena de sectors, industrials, d’emergències, sanitat, militars (a la seva web diuen que 400.000 soldats del mon porten el seu calçat). Tampoc deixen de banda altres negocis, com la maquinaria de neteja viària, vehicles per bombers, protecció NBQ (nuclear, biològica i química)...\nAixí per 2015 van ser 679.908€ (adjudicat el 21/1/2016), el 2016 van ser 678.499€ (adjudicat el 19/4/2016) i ara es convoca una nova compra per un valor de sortida de 1.443.456€.\nEn total hauran estat 2.801.863€, crida l’atenció l’increment de la convocatòria per 2017, un import força alt si tenim en conte que el cos dels Mossos te un 17.000 efectius, això fa 165€ per agent, però no tots els agents fan servir roba de paisà, és de suposar que el seu nombre és molt més petit, potser pot rondar el 2.000 (1.400€ per efectiu).\nÉs un tema per pensar.\nRe: El vestuari de paisà dels mossos d’esquadra.\nA veure si ens posem les piles i guanyem una licitació de roba fluorescent, per a veure'ls venir de lluny.\nper barrets\t 17 des 2016\ni barrets de cascabells per sentir-los!!


Estiu i relacions socials | Centre GUIA SCP\nPROFESIONALES Rosa M Ibañez Artículos de prensa Estiu i relacions socials\n"...Passar d'una vida "hiper" activada a no tenir obligacions comporta canvis..."\nPublicat a: Revista Tot Sant Cugat, n.1527\nData: 28 de juliol de 2016\nComencem l'estiu i les vacances, el ritme de vida diari és diferent, les preses, els horaris es flexibilitzen. Passar d'una vida "hiper" activada a no tenir obligacions comporta canvis en la convivència. Amb aquesta idea Mc Cullough va destacar "el dret a jugar".\nEl joc, va dir, és conciliador, està contemplat per les Nacions Unides com a dret. Afectats pels ràpids canvis tecnològics els nens, alguns, es troben que no saben jugar, no saben què fer o com buscar-se nous amics per divertir-se. Com fer-ho compatible amb les classes de tennis, anglès, música o aprenentatge de qualsevol activitat.\nJugar és conciliador, el joc lliure sense estructurar els ajuda a desenvolupar la imaginació, la creativitat, l'empatia i la cooperació. També és important per lidiar amb la capacitat de negociació i la conciliació i per aprendre a respectar les normes d'un determinat joc. És un dels tresors de la infància aquells estius!! Descarrega tensions, aprenen a relacionar-se i la solució han de trobar-la ells, esperem a intervenir, suggerim idees i que ho resolguin pel seu compte si és possible. Estiu és igual a sociabilitat!


XXII ple del Comitè Nacional dels CJC-Catalunya - CJC - Colectivos de Jóvenes Comunistas\nXXII ple del Comitè Nacional dels CJC-Catalunya\nBy cjc_admin 10/02/2022 abril 4th, 2022 No Comments\nEl marc polític en el que ens movem és, a grans trets, similar al que es ve donant durant tota la legislatura. La capacitat de contenció de la socialdemocràcia i les aliances que aquesta configura amb determinats sectors del sindicalisme ha cristal·litzat en un acord de reforma laboral tripartit, entre el govern, les cúpules sindicals i la CEOE que, lluny de millorar les condicions de vida de la classe aprofundeix en la flexibilització interna i apuntala la flexibilitat externa.\nEn la línia de la política del pacte desplegada per les cúpules de les dues principals centrals sindicals, CCOO i UGT, destaquen la promoció d’assemblees de delegats amb la presència de la ministra de Treball Yolanda Díaz, que van tenir lloc a finals de gener a Barcelona, i la promoció dels aspectes beneficiosos de la nova reforma entre la nostra classe, trobant casos paradigmàtics de repartides de pasquins cridant al tancament de files amb el govern. En contraposició a aquestes postures, el dissabte 29 de gener es van articular diverses mobilitzacions contra la reforma laboral, que van continuar fins el dia 3 de febrer, que es va convalidar el reial decret. A Catalunya, alguns sectors d’aquest sindicalisme alternatiu, com la COS i la IAC, s’alineen amb les tesis nacionalistes propugnades per ERC, que demanen la prevalença del conveni autonòmic sobre el de sector, amb la pèrdua de drets que això pot implicar.\nEn matèria d’educació la polèmica continua marcada per la sentència del TSJC que obliga a impartir el 25% de les classes en castellà, la qual cosa resulta perjudicial pels interessos dels estudiants d’extracció obrera i popular, ja que podria ser una mesura que incrementés encara més a la segregació. El tira i arronsa entre la Generalitat i el govern estatal continua present amb la darrera mesura de la Generalitat, que pretén situar com a requisit per a accedir al cos docent l’obtenció del nivell C2 de català, això sí, sense assegurar-ne cursos ni exàmens gratuïts, obrint les portes a un nou nínxol de mercat. Entre tant, en el marc de relacions per a la modificació del sistema de finançament entre la Generalitat i el Govern de l’estat les posicions continuen separades, tot exigint la Generalitat una modificació substancial del model de finançament que incrementi la seva autonomia, seguint amb la línia netament autonomista dibuixada per ERC des de els inicis de la legislatura. En el marc estatal la LOSU i la llei de FP continuen siguen els principals camps de batalla. És important remarcar que la LOSU i la ley de FP no s’han d’entendre aïllades de la reforma laboral, ja que venen a fomentar la utilització del treball a demanda així com a assegurar l’ajut a les empresses vestit com a contractes formatius.\nPer la seva banda, la qüestió de l’habitatge continua estant al centre del tauler polític. El govern de coalició aprovava fa escasses setmanes el bonus jove, un ajut destinat a sufragar els costos del lloguer. La normativa neix ja mutilada i és que els requisits per a poder sol·licitar-la fa que només pugui arribar al 1,7% dels joves. El fet ser un ajut acotat en el temps, que exigeix d’uns ingressos mínims i d’un contracte de lloguer deixa fora de l’equació als sectors de la classe més vulnerable. A més amés, el fet que per a poder sol·licitar l’ajut el contracte de lloguer no pugui superar els 600 euros mensuals, 900 si així ho decideixen les comunitats autònomes, deixa fora a la major part dels joves que viuen a Barcelona i la seva àrea metropolitana, a on el lloguer mitjà es situa en 916 euros mensuals. Amb tot, el principal problema de la mesura és la mesura en sí mateixa, i és que es tracta, en definitiva, d’una transferència indirecta de les rentes del treball al capital. Que l’estat atorgui un ajut de 250 euros mensuals que va, directament, a mans dels propietaris, només es pot entendre si s’entén l’habitatge com una mercaderia més i si es vol protegir, per sobre tot, als propietaris que es lucren amb les necessitats alienes. En una línia similar ha entrat a legislar la Generalitat, que proposa subvencionar directament als grans tenidors que es comprometin a no desnonar, és a dir, socialitzar les pèrdues per a privatitzar els beneficis. De nou, les CUP tornen a sorprendre posicionant-se favorablement al nou esborrany de la llei d’habitatge, mostrant descaradament el seu paper com a gestors de la dictadura del capital.\nLa pandèmia i la seva gestió ha continuat marcant l’actualitat d’aquestes setmanes. Cada cop s’introdueix amb més força la idea de conviure amb el virus, proposant la retirada definitiva de les mesures de prevenció a la primavera. La tònica en la gestió ha continuat siguen la mateixa que des de que es van iniciar les restriccions, la limitació de l’esfera social ha anat acompanyada d’una sèrie de mesures dirigides a reduir els períodes de baixa per COVID-19, mostrant l’interès en deixar enrere la pandèmia i reactivar l’esfera productiva. Això no obstant, la realitat és que els centres hospitalaris continuen col·lapsats per la manca de professionals i de recursos, sense que la Generalitat hagi habilitat cap partida pressupostaria ni hagi increment significativament la contractació. No és millor la situació als centres educatius, a on la gran quantitat de baixes com a conseqüència de la pandèmia no han sigut cobertes en molts casos, el que ha implicat una sobrecàrrega per als professionals del sector tal i com denuncien els sindicats. En definitiva, d’aquesta pandèmia sortim amb un increment en el grau d’explotació de la classe obrera i, en particular, de la joventut, alhora que queda cada cop més clar l’interès de mantenir intacta l’esfera productiva per sobre de la salut i la qualitat de vida de la població.\nDe nou, insistim que la joventut obrera no te res a guanyar en aquest escenari de pugna entre diferents sectors de la burgesia i fem una crida a l’organització entorn a la joventut comunista i a estructures de classe independents.\nTria el necessari.\nComitè Nacional dels CJC-Catalunya\nAnterior entradaLa nueva reforma laboral, sus efectos sobre el trabajo juvenil y los retos de la juventud obrera\nSiguiente entradaLos CJC nos extendemos a Huesca y Teruel


Xarrada “Pensa bé per a viure millor” a Mislata - Amamanta\nXarrada “Pensa bé per a viure millor” a Mislata\n2 February , 2022\nLa Regidoria de Polítiques d’Igualtat de l’Ajuntament de Mislata, ofereix aquesta interessant xarrada “Pensa bé per a viure millor”, a càrrec de la psicòloga de la UPCAA-Mislata, Sonia Espinosa. Sonia ens parlarà de com enfocar la nostra vida de manera positiva i realista, ja que els nostres pensaments influeixen en la nostra salut física, mental i emocional.\nLa xarrada es realitzarà de manera presencial el 10 de febrer a les 18.30h a la Casa de la Dona. A més es podrà seguir també en format en línia. El Taller d’Amamanta-Mislata en la seua organització.\nLa xarrada és oberta i gratuïta, pots acudir acompanyada, en tindre l’aforament limitat necessitem fer llista d’assistència per la qual cosa és necessari inscriure’s per correu electrònic a inscripciones@amamanta.es, indicant el nom de les persones que assistiran, telèfon i mail de contacte. La connexió en línia es pot seguir en directe per Zoom, amb ID: 893 3826 8922 (no es grava).\nAssemblea General de Sòcies Amamanta\nXarrada sobre Sòl Pelvià en el Taller de lactància de Villena


Concurs de fotografia i vídeo “La vida als patis i balcons” Concurs de fotografia i vídeo "La vida als patis i balcons" | La Casa Elizalde\nHome Blog Concurs de fotografia i vídeo "La vida als patis i balcons"\nCom ja deus saber, comença el compte enrere per la Festa Major de la Dreta de l’Eixample. Enguany, però, donades les circumstàncies que estem vivint, es celebrarà en format digital els dies 5, 6 i 7 de juny. I perquè la festa segueixi sent una celebració participativa, l’Associació de Veïns i Veïnes de la Dreta de l’Eixample i el Casal de Joves la Dreixa et conviden a participar al concurs de fotografia i vídeo “La vida als patis i balcons”.\nDes d’aquesta iniciativa es vol recollir la memòria d’aquesta primavera tan diferent i premiar les imatges que, de la manera més original, expressin la vida als nostres patis i balcons en aquestes setmanes de confinament i incipient desescalada. El concurs té 2 categories: fotografia i vídeo. Les dues obres guanyadores en cada categoria rebran un val de 100 € que hauran de ser utilitzats a les botigues adherides a Coreixample, ajudant així a reactivar l’economia del barri i dels comerços de proximitat.\nEl termini per enviar el material és fins al 24 de maig. El dictamen del jurat es farà públic el dia 7 de juny. Les fotografies i els vídeos s’han d’enviar per Wetransfer a l’adreça concurspatisibalcons@gmail.com. Consulta les bases clicant aquest enllaç.\nParticipa i fes barri! #fembarri\nAssociació de Veïns i Veïnes de l’Eixample\nAVV Eixample Dret


Ritme de la unió auriculo-ventricular\nSol tenir una freqüència de 40 a 60 x', encara que podem trobar freqüències de fins a 120 a 140 x' (ritme de la unió aurículo-ventricular accelerat).\nLa seva morfologia i mecanisme d'aparició és la ja descrita als apartats anteriors.\nRUAV en un malalt de 71 anys amb cardiopatia hipertensiva. Es registra una fibril·lació auricular amb ritme ventricular regular (probable dissociació AV).\nQuan les ondes de FA siguin fines no serà possible el diagnòstic de FA si no tenim un traçat previ o posterior amb la clàssica irregularitat dels RR.\nRUAV en un malalt de 77 anys amb estenosi aòrtica greu i cardiopatia isquèmica. El tercer complex QRS té una onda P retrògrada que torna a activar de nou els ventricles (quart complex QRS). El pacient va recuperar el ritme sinusal amb la supressió dels 240 mg diaris de diltiazem que prenia.\nRUAV en una malalta de 73 anys amb cardiopatia hipertròfica greu. Es registren ondes P negatives a la cara inferior i positiva a aVR. El PR és de 0,08 seg. Sempre ha presentat aquest ritme a tots els controls realitzats durant tres anys.\nMalalt de 40 anys amb una Tetralogia de Fallot intervinguda a la seva infància i en situació actual d'insuficiència respiratòria hipercàpnica que tracta amb ventilació mecànica i oxigenoteràpia domiciliària. En aquest traçat presenta una dissociació AV amb RS a 100 x' i RUAV a 75-80 x' (la 4a onda P sembla no registrar-se perquè coincideix amb el 3r complex QRS i el deforma lleugerament al seu inici).\n(BEUAV) anterior ---------- índex ---------- següent (IPUAV)


L’arxiu de Vistabella, restaurat per l’IVACOR i digitalitzat en la UJI | DiaDia\nInici Cultura L’arxiu de Vistabella, restaurat per l’IVACOR i digitalitzat en la UJI\nL’arxiu de Vistabella, restaurat per l’IVACOR i digitalitzat en la UJI\nL'arxiu de Vistabella, restaurat pel IVACOR i digitalitzat en la UJI\nEls arxius de Vistabella ja poden consultar-se online gràcies al conveni de l’ajuntament del municipi amb la Universitat Jaume I de Castelló. La universitat castellonenca ha digitalitzat els arxius que anteriorment havien sigut restaurats per l’Institut Valencià de Conservació, Restauració i Investigació (IVACOR).\nEls documents, que ja poden consultar-se en el repositori institucional de l’UJI en l’adreça http://repositori.uji.es/xmlui/handle/10234/170022, daten des de 1688 fins a 1913 i contenen informació de diferent índole sobre el terme de Vistabella del Maestrat.\nGràcies a la digitalització dels documents, es garanteix la seua conservació i es facilita la seua consulta. El projecte ha sigut possible gràcies a l’ajuda dels voluntaris de l’arxiu de Vistabella.


‘Dones Olesanes’, el llibre més venut en els últims dos mesos – La Bústia\n‘Dones Olesanes’, el llibre més venut en els últims dos mesos\nPer Redacció / La Bústia 19 de maig de 2021 a les 7:00 0 346 Visites\nEdicions Paper d’Estrassa ha editat material pedagògic per als centres escolars d’Olesa\nEl llibre il·lustrat ‘Dones Olesanes‘ (Edicions Paper d’Estrassa) ha estat el més venut a les llibreries d’Olesa en els mesos de març i abril d’enguany. La publicació es va posar a la venda el 8 de març, coincidint amb el Dia Internacional de les Dones.\nEl projecte l’han elaborat íntegrament dones del municipi, tant pel que fa als textos com a les il·lustracions. L’objectiu és donar visibilitat al testimoni de quinze dones olesanes que han destacat per la seva trajectòria professional i que no han tingut prou reconeixement.\nEl llibre es pot aconseguir a la Llibreria Papereria Núria (que també el ven a través de la seva botiga online), al Quiosc de la plaça de Catalunya i a la Llibreria Literator.\nA més, Edicions Paper d’Estrassa ha editat material pedagògic per als centres educatius. El projecte ha tingut molt bona acollida i ha permès tractar la temàtica de l’obra a les aules. Concretament, les escoles han rebut caixes pedagògiques equipades amb quatre llibres i quinze pòsters, amb il·lustració i una petita explicació de cada dona protagonista.\nAquest material ha permès treballar el feminisme a les aules d’educació infantil, primària i secundària a càrrec de Núria Jané i Camil·la Sánchez, que es pot ampliar des de la pàgina web de l’editorial.\nFotografia: Èxit de vendes del llibre ‘Dones Olesanes’ [SE]\nMarc Màrmol i Raúl Agudo, guanyadors de la Trail de les Ermites d’Olesa\nCastellví celebra la Festa Major de Sant Isidre a finals de maig


Crònica del cap de setmana dels dos equips de l'Ateneu-PBI | Ateneu Igualadí de la Classe Obrera\nCrònica del cap de setmana dels dos equips de l’Ateneu-PBI\n4a CATALANA SENIOR\nS.E.Ateneu-PBI 3-0 C.F. Montbui\nL’Ateneu-PBI va haver de lluitar fins al final per emportar-se els tres punts davant d’un Montbui molt intens. El partit es va iniciar amb els visitants més posats en el partit però sense crear opcions clares de gol. A mesura que avançava el partit, l’Ateneu-PBI anava agafant el control del partit i creava les primeres ocasions per situar-se en avantatge en el marcador però sense encart en els metres finals. Quan se superava la mitja hora de joc, un llançament de falta lateral d’Escriu sorprenia a Fort i situava l’1 a 0 amb què s’arribaria al descans.\nEn la segona meitat el Montbui ha sortit molt intens per intentar igualar el partit, els locals no patien en excés però el partit estava perillós per ells, ja que en qualsevol jugada aïllada podria arribar la igualada. I aquesta ha arribat a la mitja hora de joc, quan l’àrbitre ha xiulat un penal molt discutit pels arlequinats. Però la gran intervenció de Bernat ha evitat l’1 a 1.\nAixò ha fet reaccionar a l’Ateneu-PBI i quan faltaven cinc minuts Pol sentenciava el partit amb el 2 a 0. Encara hagut temps perquè Kevin, en llançament de falta, posés el definitiu 3 a 0.\nGols: 1-0 Escriu (min.31), 2-0 Pol (min.84), 3-0 Kevin (min.88)\nAteneu-PBI: Bernat, Marc, Escriu, Romero, Sergi, Arnau, Urena, Joan, Alex, Genis i Llansana.\nSuplents: Pol, Albert, Sanchis, Pau i Kevin.\nMontbui: Fort, Riba, Torres, Guim, Nil, Pol, Pau, Peinado, Oriol, Marc i Figueras.\nSuplents: Iago, Raul, Angel, Padro i Daniel.\nC.F.Capellades – S.E.Ateneu-PBI\nDiumenge 5 de març a les 16.30h al Municipal de Capellades\nPenya Blaugrana-Ateneu 4-4 F.C. Masquefa\nBon partit el jugat dissabte al matí a Les Comes, amb una part per cada equip i que no s’ha resolt fins als últims instants.\nLa Penya Blaugrana-Ateneu ha començat el partit dominant i ràpidament, al minut 4, Joan posava en avantatge als locals. Ha estat en el segon quart on el domini blaugrana s’ha intensificat. A mig segon període, altre cop Joan situava el 2 a 0, i només un minut més tard Roc situava deixava el marcador en un clar 3 a 0. El Masquefa no s’ha rendit i just abans del descans reduïa distàncies i tornava a entrar en el partit.\nEl tercer quart s’iniciava com el primer, amb un gol ràpid de Joan, que feia un hat-trick, i ampliava distàncies fins al 4 a 1.\nA partir d’aquí, la Penya ha pagat l’esforç fet, el Masquefa ha començat a dominar i dos gols consecutius en només un minut, posava el 4 a 3 amb què s’arribava a l’últim període.\nEls locals han aguantat bé tots els intents del Masquefa per empatar el partit, fins que en l’últim minut Nil, que també firmava un hat-trick, trencava les esperances locals d’emportar-se els tres punts i deixava el definitiu 4 a 4.\nGols: 1-0 Joan (min.4), 2-0 Joan (min.19), 3-0 Roc (min.20), 3-1 Nil (min.22), 4-1 Joan (min.26), 4-2 Samuel (min.29), 4-3 Nil (min.30), 4-4 Nil (min.47)\nSuplents: Daniel i Salomon.\nMasquefa: Fresno, Pol, Samuel, Alex, Eric, David i Adrian.\nSuplents: Nil, Joel i Òscar.\nU.D.Montserrat – Penya Blaugrana-Ateneu\nDissabte 4 de març a les 9.30h a Les Comes\n4a CATALANA SENIOR S.E.Ateneu-PBI 3-0 C.F. Montbui L’Ateneu-PBI va haver de lluitar fins al final per emportar-se els tres punts davant d’un Montbui molt intens. El partit es va iniciar amb els visitants més posats en el partit però sense … Llegir més →


Farcint la faixa: Receptes Carbasses IV\nOUS FARCITS AMB ESCAMARLANS\n300 grams d'alls picats\n1 cullerada sopera de farina torrada\n1 cullerada sopera de julivert picat\n2 tomàquets madurs sense pell ni grans\n500 grams de peix per bullir\n4 raps petits\n4 talls de pa\n20 atmelles torrades\nBullirem 8 ous i guardarem les clares per poder-les farcir. Al mateix temps, bullirem el peix durant 1 hora i hi posarem els raps 4 minuts fins que la carn sigui cuita.\nFarem un sofregit amb els ingredients que tenim i en guardarem una mica per farcir els ous. Amb la carn dels raps i la mica de sofregit farem una pasta i farcirem les clares, les arrebossarem amb farina, pa ratllat i ou batut fins que quedin rosses.\nAmb el sofregit restant farem un suquet amb el brou del peix i la picada. Ho farem bullir tot junt durant mitja hora i hi posarem els ous que hem preparat amb els escamarlans i una mica de safrà. Podem posar-hi uns pèsols per decorar el plat.\nARROS AMB CALAMARS I MUSCLOS\nBullir l´arròs amb aigua a bastament. Quan sigui al “dente”, retirar-ho del foc i escórrer-ho. Netejar els calamars i tallar-los en anelles. Obrir els musclos i separar-los de les conquilles. Sofregir la ceba i els alls, ambdós trinxats; afegir-hi el calamar. Quan aquest estigui sofregit, sumar-l´hi els musclos, salpebrar-ho, incorporar-hi el tomàquet, coure-ho uns minuts i, quan sigui en el seu punt, afegir-hi l´arròs, remenar-ho un parell de voltes i servir-ho tot seguit


Transformació de la indústria de la mobilitat i l'automoció. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nPosa en marxa el futur motor de la teva empresa\nLa indústria de la mobilitat i l'automoció viu un moment excepcional de transformació cap a una realitat més digital i sostenible, que se suma als canvis en el patró de consum o les crisis d'aprovisionament. Si formes part d'aquest entorn, aquesta oficina és la teva porta d'entrada a fer evolucionar la teva empresa cap la reconversió del sector de l'automoció. És el teu punt de suport per no quedar-te enrere i accelerar la transformació que t'asseguri el futur.\nAccedeix a assessorament i acompanyament per engegar una nova etapa i integrar-te de ple a la nova indústria de la mobilitat i estigues al cas de totes les línies de finançament i subvencions disponibles per a la reconversió del sector de l'automoció. Tant si vols analitzar cap a on avançar com si necessites suport per a implementar aquests canvis, a l'Oficina per a la transformació de la indústria de la mobilitat i l'automoció hi trobaràs una resposta. A més, també et pot ajudar a accedir als projectes europeus destinats a aquesta indústria en coordinació amb l'Oficina Next Generation d'ACCIÓ.\nContacta ara amb l'Oficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció!\nVols formar part de la nova mobilitat?\nSigues part activa de la transformació del sector de l'automoció\nL'Oficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció t'ofereix suport en els següents àmbits:\nAvaluació i diagnosi*: T'ajudem a analitzar en quin punt es troba la teva empresa i quins camins pot explorar per garantir el seu futur.\nTransformació*: Un cop traçat el pla de reconversió, t'acompanyem en la implementació dels nous processos o tecnologies.\nCaptació de fons europeus: T'assessorem i acompanyem en la recerca de socis i projectes candidats als fons Next Generation vinculats a la mobilitat i l'automoció.\nSi vols accelerar la transformació de la teva empresa, contacta amb l'Oficina!\n*Aquests serveis compten amb línies d'ajuts directes de la Direcció General d'Indústria i ACCIÓ. Contacta'ns per estar al dia de totes les convocatòries.\nL'Oficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció ofereix els seus serveis a totes les empreses catalanes que participen en la cadena de valor de la indústria de la mobilitat i l'automoció, així com totes aquelles que operen en l'àmbit de la nova mobilitat, més digital i sostenible.\nSi t'agradaria estar al dia de totes les convocatòries d'ajuts vinculades a la indústria de la mobilitat i l'automoció, contacta amb l'Oficina.\nSi tens un projecte entre mans de reconversió en el sector de l'automoció, comparteix-lo amb nosaltres i t'acompanyarem a fer-lo realitat.\nVols més informació? Contacta amb l'Oficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció!\nÚltimes notícies sobre l'Oficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció\nOficina Pública per a la Transformació de les Indústries de Mobilitat i Automoció: informes i coneixement empresarial


Pueyo demana als socialistes “desencantats” que votin Esquerra per fer efectiu el canvi honest a la Paeria - Miquel Pueyo\nDijous, 23 de maig de 2019 | 14:43h\nLa candidatura d'Esquerra ha explicat al mercat del Camp d’Esports les millores que vol portar a terme per als paradistes\nEl cap de llista d’Esquerra AM, Miquel Pueyo, ha apel·lat aquest dijous al vot dels socialistes republicans que no se senten representats pel PSC: “convidem els socialistes i socialdemòcrates desencantats amb el Partit Socialista a donar suport al canvi honest d’Esquerra a Paeria.”\nPueyo ha titllat d’ “hipotètica” la dimensió d’esquerres i progressista dels socialistes: “En aquests moments queda clar que la seva línia política és molt més neoliberal, i fins i tot ha establert un clima de control social i clientelisme.”\nA més, ha lamentat la maca d’ètica d’un candidat del PSC per utilitzar dades dels seus pacients, fins i tot de persones mortes, per demanar el vot: “Aquesta conducta vulnera el marc legal de la protecció de dades i probablement el marc deontològic de la professió mèdica. Demostra uns estàndards morals i ètics que estan molt per sota del que seria desitjable en l’àmbit de la política.”\nPueyo també ha criticat que la campanya del PSC s’hagi basat en “una cascada de promeses d’obres sense cap indicació d’on vindran els recursos per fer-los; tenint en compte l’alt grau d’endeutament de la Paeria em semblen un brindis al sol.”\nL’alcaldable i altres membres de la candidatura han fet campanya durant el matí al mercat del Camp d’Esports i han pres nota de les queixes dels paradistes per les condicions en què es troba el mercat i les traves administratives. De fet, el programa d’Esquerra recull un decàleg de propostes per millorar el mercat.\nAl vespre, la candidatura ha organitzat l’acte “Socialisme republicà”, adreçat als socialistes catalans d’arrel republicana com MES i Avancem. L’acte es fa a la plaça Ernest Lluch de Lleida i comptarà amb la participació del cap de llista d’Esquerra AM, Miquel Pueyo; Jordina Freixanet; Pep Mòdol; Susana Roca i Rossend Vila.\nPueyo ha lamentat la manca d'ètica del candidat socialista que ha utilitzat les dades de pacients per demanar el vot


Valor net net de sou, salari, fonts d’ingressos de kellita smith, despeses, casa, cotxes, assegurança, beneficència, impost, edat, nens, casats, familiars, bio - biografia | Gener 2021\nKellita Smith Networth - Gener 2021\nFets de Kellita Smith Networth\nNom complet Kellita Smith\nNom del naixement Kellita Smith\nProfessió Actriu, model i còmica\nCiutat de naixement Chicago, Illinois, EUA\nNom del pare Honey Smith\nNom de la mare Honey Smith\nEducació Santa Rosa Junior College\nAlçada 1, 78 cm\nData de naixement 15 de febrer de 1969\nprofessió de jennifer lopez\nEn què val la pena Kellita Smith?\nKellita Smith és una comedora, model i actriu de personalitat afroamericana molt famosa pel seu paper com a Wanda McCullough, l'esposa de Bernie Mac a la comèdia FOX The Bernie Mac Show i com a tinent Roberta Warren en un drama / acció / terror / comèdia Z Nació.\nA partir del 2019, Kellita tindrà un valor net estimat de 3 milions de dòlars . Va poder recaptar una bona quantitat de diners de la seva carrera d’actriu i modelista.\nValor net de Kellita Smith: fonts d’ingressos, mitjans de comunicació i resultats socials\nKellita és una persona amb múltiples talent, que té un valor net estimat de 3 milions de dòlars. La seva principal font d’ingressos actua. A partir del 2019, ha exercit el seu paper en nombroses sèries i pel·lícules de televisió. El valor net de Kellita es pot comparar amb Aaron Phypers (3 milions de dòlars), Shroud (3 milions de dòlars) i Kathleen Kinmont (3 milions de dòlars).\nSegons el PayScale, el salari mitjà d’un actor / actriu és d’uns 50.235 dòlars amb una bonificació mediana de 1.023 dòlars.\nVa començar la seva carrera d'actriu el 1993, on va exercir el paper menor d'una sèrie de televisió de l' episodi "Dirty Little Dick" de Living Series. El mateix any, va fer la seva aparició com Susan en una sèrie de televisió Living Single.\nSegons alguna font en línia, el salari mitjà d’un actor de televisió fa d’uns 65.000 a 75.000 dòlars, mentre que l’actor més ben pagat fa 900.000 dòlars per episodi.\nKellita Smith com a tinent Roberta Warren a Z Nation.\nFins ara, Kellita ha aparegut en nombroses sèries de televisió que inclou, High Incident, Moesha, The Jamie Foxx Show, Nash Bridge, Z Nation, NYPD Blue i Teenage Mutant Ninja Turtles. A més, ha actuat juntament amb Keith Allan a Z Nation i Camille Wimbush a The Bernie Mac Show.\nKellita va debutar el 1994, on va interpretar un paper de Maxine en una pel·lícula House Party 3. Després d'un any, el 1995, va fer la seva aparició com a Tanya en una pel·lícula The Crossing Guard.\nFins ara, ha exercit el seu paper en més de 20 pel·lícules, com Kingdom Come, Hair Show, King's Ransom, Roll Bunce, Feel the Noise, A Deadly Adoption, The Man in 3B i Sharknado 3: Oh Hell No !.\nLa major part dels seus beneficis són de la seva carrera d’actriu en nombroses pel·lícules i sèries de televisió.\nCasa 3 - 19.281.235 dòlars\nLa Guarda Cruïlla 9 milions de dòlars 868.979 dòlars\nRegne Vine 7 milions de dòlars 23.396.049 dòlars\nEspectacle Hari - 305.281 dòlars\nRansom del rei 15 milions de dòlars 4.143.652 dòlars\nRoll rebote 10 milions de dòlars 17, 5 milions de dòlars\nSent el soroll - 6.451.106 dòlars\nSharknado 3: Oh Hell No! 2, 4 milions de dòlars -\nL’home del 3B - 291.513 dòlars\nA més, el seu salari per episodi de Z Nation és de 30.000 dòlars. La sèrie compta amb 69 episodis dels quals va obtenir uns 2.070.000 dòlars.\nmick jagger net per valor del 2016\nAbans que Kellita comenci el seu viatge d’actuació, treballava de model. Durant aquest temps, ha treballat amb moltes marques de moda famoses.\nSegons la font, el model de pista / rampa fa uns 20.000 dòlars per espectacle o una tarifa horària de 200 dòlars. Parlant de model fotogràfic, guanyen al voltant de 100 dòlars per hora o 1.500 dòlars diaris per a catàlegs i per a agències de publicitat 250 dòlars per hora o 10.000 dòlars diaris.\nKellita és força famosa en plataformes de xarxes socials com Instagram i Twitter. A partir del 2019, té prop de 91k seguidors al seu compte d’Instagram, des dels quals fa uns 366 i 610 dòlars per publicació de patrocinador.\nActius, despeses, beneficis, impostos i assegurances de Kellita Smith\nCom a multimilionària, Kellita està vivint el seu estil de vida en una luxosa casa que es troba a Los Angeles, Califòrnia, EUA. El preu d'aquesta zona oscil·la entre 68.000 i 15.000.000 de dòlars.\nParlant sobre els seus béns addicionals, no ha revelat cap informació sobre els seus cotxes, però segur que es dirigeix en cotxes.\nSegons els smartassets, Smith paga al voltant de 1.071.250 dòlars per Federal, 76.661 dòlars per FICA i 373.636 dòlars per als estatals. Parlant d’assegurança de cotxe, el cost mitjà de l’assegurança de cotxe és d’uns 1.690 dòlars anuals o 140 dòlars mensuals.\nVida personal de Kellita Smith: Edat, fills, casats, familiars, biològics\nKellita va néixer el 15 de gener de 1969 a Chicago, Illinois, EUA i es va criar a Oakland, Califòrnia. Va néixer a Honey Smith. La seva família la va criar a Oakland juntament amb el seu germà anomenat Eric Smith .\nParlant de la seva formació educativa, va assistir a Santa Rosa Junior College i va obtenir el títol acadèmic associat en ciències polítiques.\nKellita té 50 anys a l'edat del 2019 i se situa a una alçada de 1, 78 m de 5 peus de 8 polzades.\nEncara ha de casar-se i tenir fills. Com que és molt protectora quan es tracta de les seves relacions, no hi ha informació sobre la seva vida de cites. Tot i això, hi va haver una remor sobre la seva datació amb el senyor Chow, després, va resultar ser falsa.


Esports d'aventura: Malament en seguretat i en qualitat de servei [Pàg. 1 de 4] | Revista | EROSKI CONSUMER\nEsports d'aventura: Malament en seguretat i en qualitat de servei\nAls ja tradicionals esports relacionats amb la naturalesa (senderisme, esquí, hípica, vela) s'han unit en els últims anys noves activitats esportives el fonament de les quals consisteix a gaudir al màxim de la naturalesa, amb l'afegiment de les emocions fortes i l'estrès que en proporciona la pràctica. Ala de pendent, ala delta, ràfting, descens de barrancs, salt de pont, caiguda lliure i molts altres esports d'aventura ofereixen a l'usuari la possibilitat de fer exercici i divertir-se d'una manera diferent de l'habitual i, gairebé sempre, de la mà d'una empresa especialitzada que ofereix, a més de l'experiència, monitors, instal.lacions, equipament i materials.\nCONSUMER EROSKI ha investigat en quines condicions es practiquen aquestes noves modalitats esportives, i més en concret fins a quin punt se'n controlen els factors de risc, i quina és la qualitat del servei que presten aquestes empreses que operen en un sector que, al nostre país, té menys de dues dècades d'existència. Es van estudiar els serveis de 100 empreses dedicades a 13 especialitats: ala delta, ala de pendent, alpinisme, caiguda lliure, descens de gorges i barrancs, escalada, espeleologia, surf d'estel (flysurf o kitesurf), hidrotrineu (hidrospeed), piragüisme, ràfting, salt de pont i submarinisme. Aquestes empreses, també anomenades de turisme actiu, tenen la seu a Osca (14 empreses analitzades), Astúries (11), Madrid (10), Girona (8), Cantàbria (7), Navarra (5), Alacant (5), Lleida (4), Cadis (4), tres a Biscaia, Tarragona, Sevilla, Màlaga, Guipúscoa i Almeria, dues a Terol, Pontevedra, Múrcia i Barcelona, i una empresa a Saragossa, València, Granada, Castelló, Càceres i Àlaba.\nDe l'estudi es dedueix que l'esport d'aventura al nostre país encara és lluny de convertir-se en un sector empresarial madur i assentat. I això és fonamentalment perquè, tot i que el risc és consubstancial al producte d'oci que comercialitza, no ha aconseguit solucionar els dèficits en matèria de seguretat (suspenen l'examen el 27% de les empreses analitzades i un altre 34% es queda en un discret "acceptable"); a més, la qualitat del servei és inequívocament baixa: el 54% suspenen l'examen de CONSUMER EROSKI. Finalment, els preus difereixen de manera cridanera: segons l'empresa d'esports d'aventura que es contracte, un curs de surf d'estel pot costar per persona des de 200 fins a 300 euros, una jornada d'escalada des de 10 fins a 110 euros i una d'alpinisme, des de 12 fins a 88 euros.\nAquestes empreses d'esports d'aventura pateixen principalment d'una mancança: la seguretat no hi està prou garantida. No tan sols la quarta part suspèn l'examen en matèria de seguretat, sinó que no arriben a la meitat (són el 39%) les que aconsegueixen una bona nota. La carència més comuna va ser el control meteorològic que les empreses han de fer abans d'emprendre les activitats i que en la majoria dels casos no efectuen o es limita a una mera consulta del comunicat a les notícies de TV o ràdio. També suspenen la immensa majoria d'empreses en els requisits que exigeixen als clients abans de permetre'ls participar en aquestes activitats de risc, com ara la titulació (si és procedent) o els certificats mèdics. Així mateix, la majoria suspèn en la valoració (que convindria fer) de la preparació física i psicològica dels clients. El millor pel que fa a seguretat va ser l'acompanyament dels monitors, l'assegurança de responsabilitat civil i el fet que la majoria dels monitors estan degudament titulats. Tota aquesta informació, igual que la resta de la proporcionada en aquest informe, procedeix de les mateixes empreses d'esports d'aventura estudiades.\nD'altra banda, no totes les especialitats esportives es troben al mateix nivell en seguretat: les que millor nota obtenen són l'hidrotrineu i el submarinisme. La que en surt més malparada és, paradoxalment, una de les aparentment més arriscades, la caiguda lliure, que, a més de suspendre en control meteorològic, en requisits exigibles als clients i en la valoració de l'estat físic i psicològic, ho fa també en titulació dels monitors -no va ser en tots els casos l'adequada- i en el fet que les sortides s'efectuen en la majoria dels casos sense farmaciola, sense aparells de comunicació, mapes, brúixola ni prismàtics.\nEn qualitat de servei i atenció al client, més de la meitat de les empreses d'esports d'aventura estudiades suspenen i un 25% s'ha de conformar amb un aprovat. Només el 15% aconsegueix un "bé" i únicament el 6% obté un "molt bé". El més millorable va ser la pràctica gairebé generalitzada de no formalitzar contracte amb els clients, i deixar-los indefensos en cas de reclamacions posteriors. Un altre aspecte crític és l'atenció insuficient a usuaris amb discapacitat: la immensa majoria de les instal.lacions i la pràctica de gairebé totes les activitats -llevat de l'ala delta i el surf d'estel no està adaptada per a les necessitats d'aquests clients, i tampoc no els ofereixen cursos d'aprenentatge específics. Però aquestes empreses també tenen punts forts en servei, un dels quals és la possibilitat de llogar l'equipament necessari per a l'esport que es vulga practicar. Un altre element positiu: els mesos en què es poden practicar les diverses activitats han passat de limitar-se a la temporada alta de cadascuna a permetre'n la pràctica gairebé en qualsevol època de l'any, fet que obre més possibilitats als qui desitgen acostar-s'hi. També són satisfactoris, a més d'haver millorat notablement (vegeu CONSUMER núm. 35, juliol 2000) el compliment de la normativa mediambiental i les instal.lacions d'aquestes empreses, en les quals avui és ja habitual trobar oficina, vestidors, magatzem de material i pàrquing.\nAnar a la següent pàgina: Seguretat: queda molt per millorar >>


El lateral dret arriba de Portugal\nEl Barça pagarà 30 milions al Benfica per Nélson Semedo, de 23 anys, que firmarà per 5 temporades\nSemedo ha passat aquest divendres el reconeixement mèdic amb el Barça FCB\nBarcelonaSergi Roberto ja pot dibuixar un tímid somriure. Fa dos dies admetia que li agradaria tornar al mig del camp i aparcar les carreres per la banda dreta de l’atac del Barça. El desig del reusenc serà una realitat després que el conjunt català tanqués ahir a Lisboa el fitxatge de Nélson Semedo, el portuguès del Benfica cridat a competir amb Aleix Vidal per la titularitat al lateral dret blaugrana. L’acord oficial per aquest jugador internacional de 23 anys, a falta de la revisió mèdica que passarà avui, serà per uns 30 milions i 5 més en variables en funció del rendiment individual i col·lectiu. Semedo serà blaugrana durant les pròximes cinc temporades, fins al 2022. Com que el Benfica cotitza a borsa, fins que no estigui firmat no ho pot fer oficial.\nEl Benfica ha advertit que l'acord per Semedo encara no està tancat Benfica\nDesprés d’arrencar la pretemporada amb una única cara nova, la de Gerard Deulofeu, els responsables de la planificació blaugrana van accelerar per donar un canvi de rumb a la situació. L’objectiu número u, Héctor Bellerín, era un impossible, ja que ni l’Arsenal estava disposat a facilitar-ne la sortida ni el jugador va pressionar el club londinenc com volia el Barça. “Demanaven una bogeria per ell”, assumien ahir al Camp Nou. Així doncs, davant d’aquest escenari enrocat, canvi de destí i viatge llampec a Portugal per firmar la segona incorporació d’aquest curs. A mig matí, el directiu Javier Bordas, el secretari tècnic, Robert Fernández, i el director de futbol, Raül Sanllehí, van marxar cap a Lisboa per tancar l’operació amb el Benfica. Ja hi havia hagut contactes previs, ja que fa unes setmanes l’agent de Semedo, ni més ni menys que Jorge Mendes, havia estat a Barcelona en una visita fugaç per reunir-se amb els dirigents culers. “Fa temps que el seguíem”, admetien a l’expedició culer que va desplaçar-se a Portugal. La primera xifra que havia posat sobre la taula el club lisboeta, quan el Barça va evidenciar el seu interès pel carriler, van ser 50 milions. A poc a poc les postures es van anar acostant, fins que a mitja tarda es va segellar l’acord definitiu.\nNelson Semedo Sergei Ilnitsky / Efe\nSemedo va arribar al primer equip del Benfica fa dos anys, i aquell mateix 2015 va debutar com a internacional amb la seva selecció. Nascut a la mateixa Lisboa, va aterrar al conjunt de Da Luz en l’última fase de formació, com a juvenil, el 2012. Aquest últim curs ha sigut indiscutible i ha ajudat el seu equip a guanyar la lliga del seu país aportant sobretot molta projecció ofensiva: ha jugat 47 partits, ha marcat dos gols i ha donat dotze assistències. “És un lateral bastant complet, amb un gran equilibri defensa-atac. Ràpid i amb bona tècnica, perquè va jugar al mig del camp. Llegeix bé quan s’ha d’incorporar pel lateral i quan ho ha de fer pel carril central”, diu l’expert en futbol internacional de la SER Bruno Alemany. Semedo té camp per créixer: “En el joc associatiu que caracteritza el Barça té marge i capacitat per millorar”.\nLes compres del Barça\nAra, el mig del camp\nTancat el lateral portuguès, el Barça avançarà una línia en la seva planificació. Amb la defensa en principi completada (Marlon és el quart central, però ha de convèncer Valverde), el següent cavall de batalla per a la secretaria tècnica és el mig del camp, amb Marco Verratti com a principal objectiu. Un fitxatge, el de l’italià, que al Camp Nou són conscients que serà molt difícil d’assolir. En part per la negativa del PSG a desprendre’s del futbolista, en part per l’alt preu que suposaria aquesta inversió. El Barça, però, està disposat a fer un grandíssim esforç per Verratti perquè el consideren un jugador “únic”, que pot aportar control a un mig del camp que ha perdut pausa en els últims anys.\nEl que gasta el Barça en fitxatges Font: Elaboració Pròpia / Gràfic: M.asín\nLa meitat del pressupost\nEn els últims anys la despesa en fitxatges s'ha disparat\nAmb la confirmació del fitxatge de Semedo, el Barça haurà invertit una bona part dels milions que té cada estiu per presentar-se al mercat. “Un mercat boig”, lamentaven els dirigents culers després de tancar l’operació amb el Benfica. En una entrevista a El Periódico, el president Bartomeu recordava ahir que el Barça destina de mitjana cada temporada 60 milions a comprar futbolistes, una xifra que pot créixer gràcies a les vendes, i que en situacions excepcionals, com podria ser la d’aquest estiu, la maquinària blaugrana pot fer un esforç suplementari per augmentar-la.\nPerò, en realitat, revisant les operacions des del 2010, quan va entrar al club l’actual directiva, es veu que el Barça ha destinat una mitjana de 35,6 milions per temporada a reforçar l’equip, una quantitat que puja fins als 47 si s’hi afegeixen dos asteriscs. El primer, Neymar. El segon, David Villa. Al total gastat per les presidències de Sandro Rosell i Bartomeu s’hi podrien sumar els 40 milions que el Barça va pagar a l’empresa N&N, propietat dels pares de Neymar, que es van acabar considerant salari després del procés judicial que ha perseguit el fitxatge del brasiler, però que eren diners destinats a comprar els drets del futbolista. L’altre asterisc, també interpretable, afecta l’anterior presidència, la de Joan Laporta. L’aterratge al Camp Nou de Villa el va tancar la junta pagant 40 milions que van computar a l’exercici 2009-10. Si aquestes dues operacions se sumessin al total, cada temporada el Barça hauria destinat de mitjana 47 milions a reforçar l’equip.\nDe fet, després d’un inici més contingut en la despesa aprofitant la inèrcia de l’equip guanyador que tenia Pep Guardiola, el club català ha alternat estius molt moguts, fregant els 100 milions nets en fitxatges, amb estius en què pràcticament no s’ha rascat la butxaca, fins i tot amb un diferencial entre compres i vendes favorable. Amb el canvi a la presidència del 2014, Bartomeu va apostar per acudir amb més força al mercat. Aleshores el president ja va anunciar que l’equip necessitava una sacsejada per donar relleu a una generació que començava a perdre peces i s’envellia. Dit i fet. En tres finestres estivals, el Barça s’ha gastat gairebé 340 milions, el doble del que va destinar Rosell a millorar el grup en quatre estius.\nEn l’últim exercici, per exemple, en el qual s’ha de comptar la recompra de Deulofeu per 12 milions perquè es va tancar abans del 30 de juny, el Barça va acabar gastant 140 milions, compensats únicament pels 33,8 de les vendes. Una xifra similar a la del primer estiu de Luis Enrique, quan les compres van pujar fins als 153,7 milions (Aleix Vidal inclòs), i les vendes, a 52.\nAl mateix club es va plantejar fa anys un canvi de paradigma. “Cada any hi ha vendes”, explicaven. Per tant, els traspassos de jugadors ja no s’haurien de comptabilitzar com a “ingressos extraordinaris”, sinó pràcticament com a “ordinaris”. El Barça manté que el moviment de jugadors és constant, amb sortides i entrades que converteixen les vendes en una nova font d’ingressos indispensable. I per aconseguir portar Verratti haurà de ser així: s’haurà de vendre bé per trucar a la porta de París.\nnelson semedo Barça


esport – Compromís per Catarroja\nCompromís denuncia que la piscina del poliesportiu augmenta el seu cost més d’un 30% abans que comencen les obres\nL’ajuntament haurà d’assumir, de moment, més de 350.000 euros perquè la UTE que gestiona les instal·lacions esportives de Catarroja s’oposa a gastar-se més de l’1,1 milions d’euros pressupostats en un primer moment. El nou projecte, que encara no té tota la documentació visada, contempla que el cost de la reforma de la piscina del poliesportiu […]\nCompromís denuncia que Catarroja ha assumit el cost de personal de la piscina malgrat estar tancada\nEl portaveu de Compromís, Jesús Monzó, ha exigit a l’alcaldessa de Catarroja, Soledad Ramón, que explique perquè va tardar més de 6 mesos a decidir que la piscina coberta havia de tancar-se definitivament i ser reformada. Monzó assegura que els llocs de treballs no s’han amortitzat fins a 7 mesos després del seu tancament cost […]\nPreguntes i demandes formulades pels regidors del Compromís en el ple del mes d’octubre\nPreguntes 1. Vista la celebració del curs “monòlegs d’humor”. Podrien dir-nos quanta gent s’ha matriculat? Qui imparteix el curs? Com s’ha fet la selecció del professorat? Quin és el cost total del curs? De quina partida s’han extret els diners? On s’imparteixen les classes? 2. És cert que el club de gimnàstica rítmica de Catarroja […]\nBloc-Compromís per Catarroja ha censurat la decisió de cobrar als integrants de l’escola de futbol base del poble per usar les instal·lacions del poliesportiu. Unes instal·lacions que, segons Jesús Monzó, portaveu del grup municipal, “estan en un estat de conservació lamentable”. Esta mateixa setmana la regidora d’Esports va comunicar al FBCD Catarroja que a […]


DIMECRES 30 DE JULIOL DEL 2008\nEls bancs no donen massa hipoteques i ara més que mai cal saber quines són les condicions que proposen. Entrevistem Miguel Ángel Llorente, responsable d'usabilitat i disseny del portal Bankimia que es centra en un comparatiu d'hipoteques i altes informacions bancàries. Fa pocs dies que s'han associat amb el portal immobiliari Ya encontre.\nEl càmera de TVE, ÒSCAR MARTÍNEZ, ha quedat ferit lleu aquesta matinada passada durant els enfrontaments a Belgrad entre joves radicals i la policia sèrbia en la protesta contra la detenció de Karàdtzitx.\nMartinez parlava poques hores després dels fets i des de l'hospital amb RNE.\nRUMOR I SPAM\n1) El debat informa que TV3 vol fitxar el crític televisiu Ferran Monegal.\n2) Hi ha un spam que recorre el món aquests dies apuntant que Steve Jobs d'Apple morirà d'aquí una setmana perquè té càncer de pàncrees. Això és FALÇÇÇÇÇÇÇÇ!!!\nPublicat per Mariola a 30.7.08


La Catedral de Solsona recupera sis teles del retaule de l'altar major del segle XIX - Regió7\nLa Catedral de Solsona recupera sis teles del retaule de l'altar major del segle XIX\nEl Museu de Solsona tenia exposades les pintures que es van salvar de ser cremades per la Guerra Civil, però ara les retorna al seu lloc d'origen en el marc d'un projecte per acostar-se al territori\nSolsona | 05·11·21 | 12:09 | Actualitzat a les 19:00\nLes sis teles del retaule de l'altar major del s. XIX ja estan exposades a la Catedral de Solsona Museu Diocesà i Comarcal de Solsona\nEl Museu i el Capítol de la Catedral de Solsona retornen a la catedral sis teles pintades pertanyents al retaule de l’altar major del segle XIX. En elles s’hi representen escenes de la vida de la Mare de Déu i foren pintades per Claudio Lorenzale. Les teles s’exposaran permanentment en una vitrina que en garanteix les condicions de conservació òptimes. Ha estat instal·lada en una de les capelles laterals de la nau principal.\nEl mes d’octubre del 1810 les tropes napoleòniques van entrar a Solsona i, abans de marxar-ne, van calar foc a la catedral. Amb la crema va desaparèixer el retaule de l’altar major, entre molts altres desperfectes, construït al segle XVII per Miquel Vidal. Poc després s’encarregà un nou retaule a l’arquitecte Josep Oriol Mestres. El retaule era d’estil neogòtic, dedicat a l’Assumpta i hi havia vuit teles pintades pel pintor Claudi Lorenzale. L’agost de 1936, durant la Guerra Civil espanyola, aquest retaule fou destruït i es salvaren sis de les vuit teles pintades. L’any 2002 aquestes teles van ingressar al Museu de Solsona i entre els anys 2010 i 2011 van ser restaurades pel Centre de Restauració i Béns Mobles de Catalunya.\nAra, el Museu retorna les teles a la Catedral com a una acció de museu al territori. Un objectiu estratègic que té per missió la comprensió de les obres en els seus llocs d’origen. El proper dia 10 de novembre, a dos quarts de set de la tarda, es presentarà aquesta nova instal·lació al públic amb la presència de Mons. Romà Casanova, bisbe de Vic i administrador apostòlic de Solsona.


COMPLINT PROGRAMA | 200 dies de govern a Argentona\nAquest passat gener va fer 200 dies que el govern d'Argentona, encapçalat per la CUP, va començar a treballar.\nEn aquest document, COMPLINT PROGRAMA: 200 dies de govern a Argentona, la comissió de seguiment del programa ha analitzat els punts programàtics que ens havíem proposat desenvolupar en condicions òptimes aquests primers 200 dies de legislatura. Les conclusions, a falta que es vagin concretant accions iniciades, són força positives.\nPacte de Govern d'Argentona 2015-2019 /Document de prioritats/\nEl document de prioritats del pacte de govern entre les seccions locals la CUP, el PSC i ICV d'Argentona.\nPressupost de campanya 2015: 2.057,58€\nCom ja vam fer fa 4 anys, hem fet públic el nostre pressupost de campanya, que sobrepassa tímidament els 2.000€.\nLa major part dels ingressos són els estalvis que durant aquests 4 anys ha anat guardant l'assemblea local (el regidor només ha cobrat 100€ mensuals) i una part ha de ser subvencionada a través de la CUP nacional. La principal despesa ha estat l'esforç i la feina que ha fet l'equip de la CUP d'Argentona, que compta amb un capital humà incalculable que ha portat a terme tots els preparatius de la campanya.\nModel de poble Argentona 2015-2025\nAquest document és el resultat de les jornades "Construïm Argentona" dinamitzades per la CUP durant el mes de desembre de 2014 i el gener de 2015. Es tracta de l'horitzó que ha de dictar les nostres accions polítiques, i no és pas una llista de propostes immediates. Per això està redactat en un present fictici, ja que és el poble que imaginem i defensem. Ha estat el punt de partida per a redactar el programa electoral de les eleccions municipals del 24 de maig de 2015.\nFull de ruta municipalista\nLa CUP d'Argentona es presenta a les eleccions municipals d'aquest 2015 per a seguir treballant per a canviar el poble i el país cap a un escenari de llibertats col·lectives i justícia social.\nConscients que la tasca que es pot fer dins el govern o la que es pot fer a l'oposició són ben diferents i poden incidir en la realitat de maneres complementàries, només arribarem a acords amb grups que acceptin els nostres límits i les condicions que exposem en aquest document.


Wikiloc - ruta Olot-Capsec-la Vall del Bac-el Seguer de Pera-Pont del Bolacell-Beget - Olot, Catalunya (España)- GPS track\nOlot-Capsec-la Vall del Bac-el Seguer de Pera-Pont del Bolacell-Beget\n30.052 946 9529\nVista 3205 vegades, descarregada 61 vegades\nSortida, Olot, arribada Beget.\nAquesta excursió la va fer el Centre Excursionista d'Olot el dia 6-11-2010, era la primera etapa d'Olot al pèg de Bugarach, en fou el coordinador en Kim Agustí.\nMarxarem d'Olot seguint el GR 83 (senyals de pintura vermella i blanca) que passa per davant de l'Hostal de Sant Bernat en direcció a Llocalou (Clocalou). Aquest tros de camí també és conegut com el camí de les Feixes .\nDe Llocalou anirem a Capsec, però en arribar al Pla de Verdaguer, deixarem el GR i seguirem el camí autèntic de la Vall del Bac, que puja per tota la carena del Serrat de la Canova. En arribar al Coll de Passa-serres, ens retrobem amb el GR que ha pujat per la pista. El seguirem, tot passant per el Collet de les Barqueres, el de Colldecarrera, l'Hostal de la Vall del bac, Cal Ferrer, el Moli de la Coromina, a l'estret de Bodelquer, el mirador de la Miranda, el Seguer de Pera, la casa en ruïnes del Cortal i arribarem a la Collada. Aquí deixarem el GR i baixarem (direcció nord) a trobar la carretera de Beget, la seguirem fins el Serrat de Can Flacia. El baixarem sempre per la carena fins a retrobar novament la carretera que seguirem fins a Beget, tot passant per el Pont del Bolacell, d'en Quelet i d'en Llobet.\nCartografia Editorial Alpina, mapes Garrotxa Zona Volcànica, i Alta Garrotxa\nJoan Benet 09/11/2010\n10 hores per a fer 22 quilòmetres?\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Olot-Capsec-la Vall del Bac-el Seguer de Pera-Pont del Bolacell-Beget https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/olot-capsec-la-vall-del-bac-el-seguer-de-pera-pont-del-bolacell-beget-1293192 Salutacions, Wikiloc - Rutes i punts d'interès GPS del Món