Berlanga, Brines o Maldonado estudiaren en la institució, segons la mostra, que presenta material que mai s’ha exposat\nEl Centre Cultural de la Nau, de la Universitat de València, a través del Vicerectorat de Cultura i la Companyia de Jesús de València, presenta l’exposició ‘EDVCATIO. Innovació i ensenyament dels jesuïtes a València. 150 aniversari’, un recorregut històric sobre l’important paper en la societat valenciana dels col·legis dels jesuïtes, on es van formar personatges de prestigi com l’últim Premio Miguel de Cervantes, Francisco Brines, el cineasta Luis García Berlanga i el polític i impulsor de la Borsa de València, Joaquín Maldonado.\nL’exposició que s’ha presentat aquest dimarts a La Nau en una roda de premsa, en la qual han intervingut Ester Alba, vicerectora de Cultura i Esport de la Universitat de València; Antonio Allende, delegat del Sector d’Educació de la Província d’Espanya de la Companyia de Jesús; Ignacio Dinnbier, president de la Fundación Pedro Arrupe, i Ana Torres Barchino, comissària de l’exposició i professora titular del Departament d’Expressió Gràfica Arquitectònica de la Universitat Politècnica de València. Amb l’exposició se celebra el segle i mig de la Companyia de Jesús a València. Es podrà veure fins al 9 de gener. Compta amb la col·laboració de l’Institut Universitari de Restauració del Patrimoni de la UPV, el Laboratori d’Anàlisi i Diagnòstic de l’Obra d’Art de la Facultat de Geografia i Història, l’Asociación de Antiguos Alumnos Colegio San José Jesuitas de València i la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport. L’exposició té l’objectiu de donar a conéixer el treball educatiu dels jesuïtes repassant el seu recorregut històric des de la fundació de l’antic Colegio de San José.\nLa comissària, Ana Torres, diu que la mostra és educativa, ja que aproxima al públic els avanços científics, tecnològics i socioculturals a través de totes les fotografies i instruments científics que s’han recuperat al llarg dels anys.\nPer a l’exposició, que ocupa la sala de majors dimensions de La Nau, la sala Acadèmia, s’han reunit més de cent vint fotografies i plans que permeten descobrir els usos acadèmics i el desenvolupament científic i tecnològic de la institució. A més, es mostra per primera vegada la col·lecció del naturalista pare Ignacio Sala, que la Companyia de Jesús de València cedí temporalment al Museu d’Història Natural de la Universitat de València, al campus de Burjassot, per assegurar la seua conservació i potenciar la seua difusió.\nLa vicerectora de Cultura i Esport, Ester Alba, ha subratllat “el compromís social de la Universitat de València” a través d’una exposició que visualitza diversos aspectes: “El paper de la Universitat de València com a custòdia del patrimoni cultural, artístic i científic; les sinèrgies amb altres entitats educatives i la funció cultural de la institució amb la ciutadania valenciana, més enllà de la funció docent i investigadora, durant més de cinc segles d’història”.\nEn l’exposició, segons diu la comissària, es podrà veure el sorprenent i innovador material didàctic que ajuda a conéixer la labor educativa dels jesuïtes a València, iniciada amb la fundació del Colegio de San Pablo, en 1552, represa a partir de 1870 amb el Colegio de San José, a la Gran Via de Ferran el Catòlic, i actualment per les Escuelas Pías de San José.\nDurant més de tres anys, segons ha explicat Torres, s’ha fet una selecció de l’extens arxiu documental i gràfic conservat, que permet apreciar el particular mètode de formació dels jesuïtes, basat en una educació interdisciplinària que respon a les necessitats socials de cada època. Una singular i particular ensenyança basada no sols en els valors religiosos, sinó també en el progrés i la innovació de les lletres, les ciències i la tecnologia.\nEn definitiva, un segle i mig d’ensenyança que ens permet contemplar la innovació pedagògica, el funcionament diari de la institució, la seua arquitectura, el seu ambient escolar i l’empremta i el model llegat pels jesuïtes.\nRecentment, Docomomo Internacional (Comité Internacional de Documentació i Conservació d’Edificis, Llocs i Barris del Moviment Modern), ha reconegut Escuelas Pías de San José de València com a part del seu prestigiós registre patrimonial, del qual estava reconegut des de 1996, i ha destacat el valor de l’edifici en l’arquitectura moderna.


Els Gegants de Reus tornen a ballar un any i mig després! (vídeo) | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nEls Gegants de Reus tornen a ballar un any i mig després! (vídeo)\nReus ha recuperat aquest matí un dels millors símbols per generar optimisme de cara a la tornada paulatina de la normailitat sense cometes. Els Gegants han tornat a sortir, ballar i deixar-se anar per primer cop després d’un any i mig tancats i barrats. El final del malson, per molt provisional que sigui encara perquè tot està agafat amb pinces, ha tingut com escenari La Palma, i forma part del projecte impulsat des de Cultura de l’Ajuntament per permetre de forma esgraonada i controlada que els nens de P-5 fins a Segon de Primària de les escoles de la ciutat puguin retrobar-se fins divendres vinent amb vells amics aprofitant el Corpus.\nL’Arnau Fernández, de la Colla Gegantera de Reus. Foto: Tots21\nL’Arnau Fernández, membre des de fa 12 anys de la Colla Gegantera, explicava aquest matí a Tots21 que «tot aquest temps no hem pogut fer res i ara amb les noves mesures, que comporten només un sol portador i acompanyant per peça, hem pogut totrnar a sortir després de molt de temps». De fet, «no hem pogut fer assajos. Avui ha estat el primer dia que ens hem vist i, bé, gairebé no ens enrecordàvem de com agafar un gegant. Però al final això és com anar en bici, no s’oblida mai», afegia. Ara toca recordar bones sensacions perquè la d’avui «és una represa social i cultural molt important». Ara bé, «és encara aviat per tornar a tenir agenda d’actes. Tenim previst fer l’actuació de Sant Pere, però encara falta lligar el format».\nImatge del ball dels Gegants davant alumnes de l’Escola Montsant. Fotos: Tots21\nPer la seva banda, el membre de la colla Grallers Canya d’Or, Jaume Aguza, reconeixia que les tances costaran d’aixecar. «Nosaltres podem tocar en escenaris tancats, perquè no es poden fer cercaviles, però ningú pot ballar», reconeixia, en una mostra més de paradoxes de la nova normalitat i que sembla s’allargarà durant l’estiu. Tot aquest llarg parèntesi ha tingut per als músics d’instrument de canya una problemàtica afegida, «com és la de que si no toques amb assisuditat els músculs de la boca deixen d’acostumar-se. Per sort, jo sóc també professor i he tingut la sort de poder anar practicant», assegurava.\nFinalment, el regidor de Cultura, Daniel Recasens, valorava «molt positivament» l’experiment. «Les cares de la canalla davant de que això pugui estar passant és molt agradable», afirmava fent recompte de les 24 escoles i prop de 2.200 criatures que viuran un experiència que, per alguns d’ells, és quasi inèdita.\nEn el passi dut a terme aquest matí, amb les garanties sanitàries a ple rendiment i amb una sola escola per passi, hi han assistit alumnes del Prat de la Riba, Pompeu Fabra, Ganxets i Montsant.\nLa celebració de Corpus es concentra a partir de dijous dia 3. A les 9:30h des del Campanar es farà el Toc de Festa, a càrrec dels membres dels agrupaments escoltes i guies MontsantCim i Misericòrdia, campaners de la ciutat. El Toc de festa es repetirà el mateix dijous a les 16:00h, el dissabte a les 12:00h i el diumenge dia 6, a les 10:00h.\nTambé es podrà veure l’Ou com Balla a l’atri de Sant Sebastià, a la plaça del Castell, des de dijous fins diumenge, des de les 10:00 h fins a les 12:00 h, i de les 16:00 h fins a les 18:00h.\nPel que fa a la part religiosa i tradicional del Corpus 2021, a banda de la missa que es farà el diumenge 6 a les 12:30 h, a la tarda, a partir de les 18:30 h, es farpa a la Prioral de Sant Pere el Solemne Ofici i, tot seguit, el Toc General i la Professó de Corpus per l’interior del temple. El prior recorrerà amb el Santíssim la nau central, amb l’acompanyament musical d’una formació tradicional i l’orgue.\nFinalment, en el programa d’actes del Corpus 2021 s’ha previst també per al divendres dia 4 de juny, a les 19:00 h, una conferència titulada «Corpus, molt més que un element festiu», a càrrec de M. Carme Bigorra i Maria Josep Salvadó. La xerrada es farà a la sala d’actes del Centre Cultural El Castell i és organitzat per Recull d’Estudis Històrics i Confraria La Verònica de Reus. L’aforament és limitat i cal inscripció rpèvia a confrarialaveronicareus@gmail.com.


(DOGV núm. 8846 de 30.06.2020) Ref. Base de dades 004951/2020\nData d'entrada en vigor: 30.06.2020\nBDNS (identif.): 513071.\nDe conformitat amb el que preveuen els articles 17.3.b i 20.8.a de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, es publica l'extracte de la convocatòria el text complet de la qual es pot consultar en la Base de dades Nacionals de Subvencions:\nPrimer. Modalitats i persones beneficiàries\na) Ajudes anuals a la producció professional d'un muntatge escènic.\nPoden ser-ne beneficiàries les persones físiques o jurídiques que es dediquen professionalment a la producció de muntatges escènics a la Comunitat Valenciana.\nNo podran ser beneficiàries d'aquestes ajudes les associacions professionals i entitats sense ànim de lucre.\nb) Ajudes a la gira d'espectacles de dansa.\nPoden ser-ne beneficiàries les persones físiques o jurídiques del sector de les arts escèniques que realitzen gires.\nc) Ajudes per a l'assistència a fires.\nPoden ser-ne beneficiàries les persones jurídiques o físiques que assistisquen a fires relacionades amb la seua activitat.\nEntre les persones jurídiques, s'inclouen les associacions professionals del sector de les arts escèniques.\nd) Ajudes a la producció emergent d'un muntatge escènic.\nPoden ser-ne beneficiàries les persones físiques o jurídiques que es dediquen a la producció de muntatges escènics a la Comunitat Valenciana i que no hagen rebut anteriorment cap ajuda de l'ens públic IVC per a la producció professional d'un muntatge escènic.\nPoden ser-ne beneficiàries les associacions professionals i les entitats culturals sense ànim de lucre que desenvolupen activitats de promoció i defensa del sector professional de les arts escèniques a la Comunitat Valenciana, atenent el seu domicili social i les activitats que figuren en el projecte que han aportat amb la sol·licitud.\nf) Ajudes per a la realització de festivals i mostres.\nPoden ser-ne beneficiaris els ajuntaments i altres entitats locals, així com els ens del seu sector públic instrumental, i les empreses, les associacions i les entitats que organitzen festivals i mostres escèniques de caràcter professional, sempre que disposen d'estructura i capacitat de gestió per a fer aquestes activitats i que aquestes contribuïsquen a la creació, la formació i el desenvolupament de públics, segons conste en el projecte que han presentat amb la sol·licitud.\nPoden ser-ne beneficiàries les persones físiques que desenvolupen activitats de reciclatge, formació especialitzada o investigació, així com d'edició i de difusió general de les arts escèniques.\nEn el cas d'ajudes a l'edició, podran ser-ne també beneficiàries les persones jurídiques que realitzen l'activitat subvencionada a la Comunitat Valenciana, segons conste en el projecte que han presentat amb la sol·licitud.\nSegon. Finançament, distribució i quanties\n1. D'acord amb la Llei 10/2019, de 31 de desembre, de 2019, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2020 (DOGV 8708, 31.12.2019), les ajudes convocades s'imputaran al crèdit que es preveu en la secció 09, entitat 00025, línia de subvenció S6422000, «Foment de les arts escèniques», de l'IVC, amb un import inicial de 4.700.000 , incrementat en 300.000  en virtut del crèdit extraordinari aprovat pel Consell el 17 d'abril de 2020, per tant, l'import total de les ajudes que es concedisquen a l'empara de la present convocatòria serà d'un màxim de 5.000.000 .\nL'import esmentat podrà ser minorat quan, en el marc de les polítiques d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera, s'adopten mesures de no disponibilitat que afecten els crèdits de les línies de subvenció que els financen.\n2. L'import previst inicialment per a aquesta convocatòria és de 790.000  i es distribuirà entre les diferents modalitats amb el desglossament següent:\na) Ajudes anuals a la producció professional d'un muntatge escènic, fins a un màxim de 300.000 .\nb) Gira d'espectacles, fins a un màxim de 120.000 .\nc) Assistència a fires, fins a un màxim de 40.000 .\nd) Producció emergent d'un muntatge escènic, fins a un màxim de 90.000 .\ne) Associacions professionals i entitats sense ànim de lucre, fins a un màxim de 80.000 .\nf) Formació, investigació i edició, fins a un màxim de 60.000 .\ng) Festivals i mostres, fins a un màxim de 100.000 .\n3. Les quanties individualitzades màximes de les subvencions que en el marc de la present convocatòria poden sol·licitar-se són les següents:\na) Ajudes anuals a la producció professional d'un muntatge escènic, 60.000 .\nb) Gira d'espectacles, 37.000 .\nc) Assistència a fires, 10.000 .\nd) Producció emergent d'un muntatge escènic, 25.000 .\ne) Associacions professionals i entitats sense ànim de lucre, 28.000 .\nf) Formació, investigació i edició, 7.000 .\ng) Festivals i mostres 50.000 .\n4. Dins dels límits pressupostaris que estableix l'article 27 de les bases, aquestes ajudes es destinaran a sufragar les despeses corrents generades per les activitats objecte de la subvenció. Les ajudes no podran destinar-se, per la naturalesa del capítol pressupostari, a inversions ni a adquisicions patrimonials.\n5. L'import adjudicat a cada projecte beneficiari serà proporcional a la puntuació obtinguda en aplicació dels criteris d'atorgament que corresponguen a cada modalitat, a l'assignació econòmica d'aquesta i a la quantitat sol·licitada. Si es generen economies després d'aplicar aquest criteri, cal ajustar-se al que disposa el resolc quart, punt 5.\nOrdre 8/2020, d'11 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (DOGV 8837, 17.06.2020), per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions públiques en règim de concurrència competitiva de les diferents matèries culturals integrades en l'Institut Valencià de Cultura.\nQuart. Presentació de sol·licituds\n1. El termini de presentació de sol·licituds serà de 20 dies hàbils comptadors des de l'endemà de la publicació d'aquesta convocatòria en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\n2. Les sol·licituds s'han de dirigir a la seu de l'IVC.\nTotes les sol·licituds s'han de presentar per via telemàtica a través del registre electrònic accessible des de la pàgina web http://ivc.gva.es/, per a la qual cosa l'entitat o el seu representant ha de disposar de qualsevol dels certificats o signatures electròniques que admet aquesta aplicació.\n3. S'admetran fins a tres sol·licituds per persona física o jurídica peticionària, que serà aplicable per al conjunt de les convocatòries de foment de les arts escèniques que es publiquen durant l'exercici econòmic actual; en cas que se'n sol·liciten més, només s'admetran les primeres registrades.\nLes excepcions seran les següents:\na) Només es podrà presentar una sol·licitud per projecte i només es podrà obtindre una ajuda per modalitat.\nb) És incompatible l'obtenció d'ajuda a la producció professional amb la d'ajuda a la producció emergent.\nc) En cas de coproduccions, només una de les empreses productores podrà presentar la sol·licitud, la qual, en cas d'obtindre una ajuda, serà la considerada com a beneficiària amb caràcter general.\nd) Les persones jurídiques beneficiàries de subvencions nominatives de la Generalitat Valenciana no podran optar a les modalitats d'aquesta convocatòria.\nValència, 26 de juny de 2020. El president de l'Institut Valencià de Cultura: Vicent Marzà i Ibáñez.


El Parlament investeix Torra com el 131è president de la Generalitat\nEl candidat de JxCat es torna a disculpar pels tuits i afirma que no tornarà a passar\n8 min. Barcelona 14/05/2018 14:35\nQuim Torra ja té l'aval del Parlament per convertir-se en el 131è president de la Generalitat. Gairebé set mesos després de l'aplicació del 155, un representant electe del poble de Catalunya tornarà a ocupar la màxima representació institucional del país. Ho farà després d'haver rebut 66 vots a favor (JxCat i ERC), 65 en contra (Cs, PSC, els comuns i el PP) i 4 abstencions (CUP), suficients per superar la investidura en segona votació.\nEl consell polític de la CUP, reunit diumenge a Cervera, ja va donar el vistiplau definitiu que necessitava el quart candidat de Junts per Catalunya a la investidura. A diferència dels seus tres predecessors (Carles Puigdemont, Jordi Sànchez i Jordi Turull), ni el govern espanyol ni els tribunals de l'Estat han posat objeccions a la seva elecció, tot i que la Moncloa ja ha advertit que vigilarà de prop el nou president.\nA més d'investir un president, la decisió del Parlament té una derivada immediata: el final del 155. La intervenció de l'autonomia catalana, aprovada l'octubre passat al Senat, ja va fixar que la data de caducitat seria la formació d'un nou Govern. Abans, però, Torra haurà de prendre possessió del càrrec i nomenar els membres del Govern. I per fer-ho necessita que el rei Felip VI sancioni el seu nomenament i que el govern espanyol torni a transferir el poder a les institucions catalanes.\nEn ser investit, Torra ha saludat un a un els líders de la resta de formacions polítiques, abans de tornar-se a dirigir a la cambra: "Vull agrair-los la votació. I al president Puigdemont, agrair-li la seva generositat i el seu acte de responsabilitat: l'investirem perquè aquest és un dels objectes de tot el que ens proposem". El nou president ha volgut acabar amb les paraules que "ho han representat tot" en la seva trajectòria política, les que va pronunciar Manuel Carrasco i Formiguera abans de morir afusellat: "Visca Catalunya lliure". 'Els segadors' ha posat punt i final a la sessió. La propera vegada que es reuneixi el Parlament ja ho farà amb el president del Govern i els consellers ocupant la primera fila de l'hemicicle.\nJa com a president investit, Torra viatja aquest dimarts a Berlín per reunir-se amb Carles Puigdemont i, des d'allà, oferirà la seva primera roda de premsa en el càrrec.\nEl debat parlamentari ha començat amb el discurs del presidenciable de JxCat, que després de saludar els expresidents de la Generalitat Artur Mas i José Montilla ha parlat en record dels presos, els exiliats i els seus familiars. A diferència del discurs de dissabte, centrat en el Procés, avui ha parlat més de la governabilitat i de polítiques públiques, i ha promès cohesió social i una "República per a tots". I també ha fet autocrítica: el presidenciable ha demanat fer una reflexió col·lectiva, tant al moviment independentista com als partits constitucionalistes.\nLlegeix aquí el text complet del discurs deTorra en la segona sessió del debat d'investidura\n"Cap independentista no ha de tenir cap problema a reconèixer que no hem fet bé alguna cosa. Però als que volen que Catalunya resti com una comunitat autònoma més, els demano que rebutgin la presó, l'exili i la criminalització dels drets civils i polítics", ha dit Torra cap al final de la seva intervenció. En aquest sentit, Torra també ha insistit en el diàleg i ha assegurat que si demà li truca el president espanyol, Mariano Rajoy, per a ell es poden veure de manera immediata.\nTambé ha estès la reflexió a l'àmbit personal, i ha demanat disculpes pels tuits polèmics que va fer –despectius– ara fa sis anys sobre els "espanyols". Torra ha assegurat que se'n penedeix i ha matisat que es referia al govern de l'Estat. I ha dit, també, que no tornarà a passar: "El que jo vull és el que vull per a tothom. La llibertat que vull per al meu poble, la vull per a tots els pobles", ha dit avui després que l'oposició hagi carregat contra ell.\nLes disculpes, però, no han satisfet avui l'oposició. La cap de files de Ciutadans, Inés Arrimadas, ha iniciat la seva rèplica llegint articles de Quim Torra, als quals ha definit de "xenòfobs" i "racistes", i ha acusat l'independentisme de "nacionalista excloent".\nDavant les crítiques de l'oposició, que en l'anterior debat li va retreure que no es referís a l'acció de govern, aquest cop Torra ha volgut vincular el "progrés social" i "més drets" amb el projecte republicà. Un projecte, això sí, que no té terminis per a la seva culminació, a diferència de l'anterior legislatura, en què es van fixar divuit mesos per a la independència.\nEn l'inici, Torra ha repassat el discurs que va fer dissabte, en què va remarcar el caràcter "excepcional" i "provisional" de la legislatura, el procés constituent, diàleg i "progrés social". Avui ha reiterat les "tres vies d'acció" del seu pla de govern: l'acció de la Generalitat, el Consell de la República i l'Assemblea de Càrrecs Electes a l'"espai lliure europeu", i la mobilització ciutadana per participar en el "debat" sobre un projecte de Constitució catalana.\nUn rumb que pretén donar continuïtat al Procés, però de moment fora de l'àmbit institucional: d'una banda, a Brussel·les amb la participació dels polítics exiliats, amb Carles Puigdemont al capdavant; i de l'altra, el debat constituent en el si de la societat civil. Un pla que de moment allunya JxCat i ERC de la desobediència, que sí que van assumir en la passada legislatura.\nTorra sí que s'ha compromès, però, a aplicar el contingut de 16 lleis suspeses pel Tribunal Constitucional, com la llei contra la pobresa energètica i la llei per lluitar contra el canvi climàtic. "Creuen que aquestes lleis són només per als independentistes?", s'ha preguntat. A més, ha promès que en una futura República "tothom tindrà garantits els seus drets".\nEn un discurs en què ha concretat més polítiques públiques que dissabte, el presidenciable ha promès, entre d'altres, un salari mínim de 1.100 euros bruts; recuperar les mesures d'habitatge vetades pel TC; un model d'ensenyament centrat en la defensa de l'escola catalana i l'autonomia dels centres; una T-mobilitat única per a tot el territori; polítiques d'energia renovable perquè siguin les úniques que abasteixin el país el 2050; i un pla d'internacionalització del sector agrari.\nL'acció immediata del Govern, però, se centrarà a aixecar la suspensió autonòmica, que s'acabarà quan es formi el nou executiu. El presidenciable ha donat les gràcies als servidors públics que han mantingut en funcionament l'administració mentre estava intervinguda, que han sigut aplaudits per la bancada independentista. Torra ja va explicar divendres que hi hauria un comissionat del 155 per revisar el dany causat per la intervenció, i un dels primers àmbits en els quals s'actuarà, ha dit, és el dels Mossos d'Esquadra.\nPer la seva banda, el portaveu adjunt de JxCat, Eduard Pujol, ha remarcat que l'objectiu de la legislatura és "ajudar a fer república" i construir "justícia social". El diputat de JxCat ha assegurat que fer president i fer Govern són peces bàsiques de la "solució", que a parer seu és avançar cap a la "República". Així, ha demanat a l'oposició "respecte" per a totes les idees i també per al candidat Torra. "No converteixin el Parlament en un fangar, en un plató de televisió per trobar el tall perfecte que surti al telenotícies", ha dit sobre les crítiques de l'oposició respecte el presidenciable.\nPujol ha afirmat que "l'Estat ha abandonat Catalunya" en l'àmbit de la pobresa però també el seu progrés econòmic. "La proposta que fem no és d'identitat, és d'ànima social", ha afirmat, lligant la República Catalana al progrés. "Com es cobreixen les necessitats de la gent si no es tenen les eines per fer-ho?", s'ha preguntat el portaveu adjunt de JxCat. "La necessitat ens ha portat fins aquí", ha dit Pujol sobre l'aspiració independentista.\nEl diputat de Junts per Catalunya ha acusat l'estat espanyol, doncs, de ser el fre per a la solució dels problemes i ha vinculat l'assoliment del nou estat a les eines per respondre a les necessitats de la població.\nTambé ha reclamat diàleg i ha implorat a l'oposició que no faci "màrqueting" amb aquesta paraula. "Diàleg vol dir raonar i escoltar", ha dit sobre la necessitat d'asseure's en una taula. En aquest sentit, ha instat els partits constitucionalistes a aixecar l'article 155 com a primer pas per començar aquest diàleg. "Posin data i hora", ha reclamat.\n"Enhorabona, president": l'actualitat en 8 tuits


Biblioteca Col·legi CLARET de Barcelona: Carta als reis\nS'acosten les vacances de Nadal i els infants i els joves ja comencen a pensar quins regals demanar als Reis Mags.\nDes del Servei de Biblioteques es repartiran 50.000 exemplars d’aquesta carta entre les 370 biblioteques públiques de Catalunya i es compta amb l’ajut del Gremi d’Editors i del Gremi de Llibreters per a fer una difusió més amplia d’aquesta iniciativa.\nPremeu els enllaços per descarregar-vos la carta i el sobre.\nO de l'enllaç de la xarxa de biblioteques.\nPublicat per Ramon Arxer i Galabert a 7:52\nAplicació per a mòbils : Contes amb valors\nLa biblioteca de l'escola fa la Carta als Reis, aj...\nConte contat : Mundo de Luces\nContacontes : "Mundo de Luces"


Districte de Nou Barris | Superilles\nEl districte de Nou Barris està situat a l’extrem nord de la ciutat, entre la serra de Collserola i els districtes de Sant Andreu i d’Horta-Guinardó. Un territori de turons, rieres, torrents, vinyes, camps de conreu i masies disseminades que van deixar pas, a final del segle XIX, a petits tallers, bòbiles i instal·lacions industrials.\nL’estructura actual del districte va començar a perfilar-se a mitjans del segle XX, quan es va construir massivament i amb escassa qualitat per acollir la immigració que arribava a la ciutat.\nJa existien en aquell moment els barris del Verdum, Porta o la Prosperitat, i van crear-se els de les Roquetes, Vallbona, Ciutat Meridiana, la Torre Llobeta, el Turó de la Peira, Torre Baró i la Trinitat Nova. Als anys setanta, es van afegir la Guineueta i Canyelles, i posteriorment Can Peguera, el nucli de cases barates situades al nord del Turó de la Peira.\nEl districte de Nou Barris representa el 10,3% de la població de la ciutat i en nombre de llars mostra un pes molt semblant.\n7 m2 per habitant\nL’àmbit en estudi del programa Superilles és al barri de la Prosperitat, delimitat al nord per la via Júlia, a l’est per la via Favència, al sud per l’avinguda Meridiana i a l’oest pel passeig de Valldaura.


La Universitat Amrita Vishwa Vidyapeetham, declarada Centre d'Excel·lència de Comunitats Tribals pel Ministeri d'Afers Tribals de l'Índia, ha reunit un equip per ajudar a compartir la informació correcta amb les comunitats on opera. AmritaCREATE de la Universitat i la Facultat Amrita de Ayurveda s'estan apropant als aldeans per donar suport a les iniciatives del govern i vacunar les persones. Això segueix els passos de campanyes anteriors per portar la conciència del covid a les aldees i comunitats tribals.\nEls metges de l'Amrita Institut of Medical Sciences (AIMS) han creat sessions de capacitació virtual per compartir informació amb els treballadors de les aldees de la universitat, que van incloure a uns 40 participants que eren treballadors de salut comunitaris, mestres, coordinadors d’aldea i treballadors de camp. Aquest personal sobre el terreny s'ha guanyat la confiança de molts aldeans, ja que han estat treballant en aquests llocs durant diversos anys.\n“Hi ha hagut un impacte positiu en les aldees amb molts aprenents que van informar que s'estaven registrant i vacunant més aldeans”, comparteix la Dra. Romita Jinachandran, que va dirigir l'equip de la Universitat Amrita.\n“Estaven feliços de tenir interaccions en línia amb els metges i se sentien més còmodes al difondre informació vàlida. Van demanar als metges que seguissin compartint noves troballes sobre el covid-19 i la vacuna.”\nShantamma és professora d'ensenyança en AmritaCREATE al poble de Kurvakurda a Karnataka i va participar en la formació. Quan el grup de vacunació del govern va arribar a la seva comunitat, ràpidament va anar a rebre la seva primera dosi, però va veure que altres no estaven tan interessats. Amb una foto de la seva pròpia vacuna a la mà, va anar de casa a casa trucant a tots els elegibles per arribar al campament. A la fi de el dia, es van administrar totes les dosis disponibles.\n“S'ha de brindar consciència sobre la salut a les persones abans i després de la vacunació”, explica Shantamma. Tant la seva germana com el seu cunyat tenien covid i es van recuperar del tot.\n“Els aldeans han de saber que hem de seguir sent cautelosos i sempre utilitzar una màscara, rentar-nos les mans, mantenir la distància social i tenir una bona ventilació a les nostres llars.”\nLes sessions de capacitació virtual de Amrita inclouen com transmetre consciència al públic en general, teleconsulta amb AIMS i amb la Facultat Amrita de Ayurveda, i sessions individuals amb els aprenents per monitoritzar l'impacte de la capacitació en cada comunitat i rastrejar quina és la situació de covid.\n“Vam rebre moltes preguntes interessants durant les sessions de preguntes i respostes i de teleconsulta. Algunes preguntes estaven relacionades amb la mucormicosis, l'eficàcia i seguretat de la vacuna, la relació de la vacuna amb les comorbiditats, l'embaràs, la lactància, etc.”, diu el Dr. Jinachandran.\n“Això ens va portar a creure que els aprenents estaven assabentats de les noves complicacions relacionades amb el covid, però això estava causant confusió i pànic entre la gent. També es van compartir sessions de sensibilització per superar aquests temors.”\nFins ara, la capacitació ha abastat les aldees de Panjab, Bengala Occidental, Himachal Pradesh, Haryana, Odisha, Rajasthan, Uttar Pradesh, Uttarakhand, Andhra Pradesh, Bihar, Chhattisgarh, Jharkhand, Karnataka i Telangana.\nEls metges d'AIMS que també han participat són els següents:\n• Dr. Aveek Jayant - Cap de Departament d'Anestèsia Cardíaca\n• Dr. Sreelakshmi - Professor adjunt d'Anestèsia Cardíaca\n• Dr. Mahesh - Professor de Cardiologia Pediàtrica\n• Dr. Vidya - Administrador metge assistent i consultor i professor assistent, Citogenètica\n• Dr. Jahnvi Jayesh Bhate - Professor assistent, Departament d'Otorinolaringologia\n• Dra. Rachna Goel - Gerent de sala d'operacions\nEls metges de Amrita School of Ayurveda són:\n• Dr. Shyamasundaran K - Professor assistent, Kriya Sharir\n• Dr. Sushma, professor assistent, Shalakya Tantra\n“Actualment, hi ha un problema d'escassetat de vacunes en les aldees, però el procés de registre s'ha completat. Els dubtes sobre les vacunes ha disminuït significativament després de les sessions de sensibilització i telemedicina “, conclou el Dr. Jinachandran.\nFoto 1: Shantamma en el llogaret de Kurvakurda a Karnataka va compartir aquesta foto de la seva vacunació per encoratjar a altres en la seva comunitat a vacunar-se.\nFoto 2: Captura de la sessió de formació sobre mucormicosis (fong negre).\nFoto 3: Un jove de Harirampura, Rajasthan, va a vacunar-se.\nFoto 4: Informació per preparar-se sobre l'experiència d'una vacuna covid-19.


Ampa de l'Escola Mestres Munguet-Cortés: Comença un nou curs escolar\nComença un nou curs escolar i des de l'AMPA voliem donar-vos la benvinguda.\nEl curs anterior es va posar en marxa aquesta plataforma per tal que la comunicació entre les famílies fos més fluida i a més fos un espai de trobada, comunicació, informació i debat.\nUs recordem que en el bloc podreu estar al corrent de totes les informacions generades per l'associació envers a les activitats i esdeveniments de l'escola, i les podreu consultar en qualsevol moment. Trobareu horaris, tarifes, calendaris, comentaris, foros de debat...\nPer altre costat, la creació del bloc també havia de servir com a canal de comunicació de les vostres inquietuds i consultes i sobre tot un punt de trobada pel debat i l'opinió, a través dels vostres escrits i comentaris.\nVoliem així mateix, aprofitar aquest escrit per animar a pares i mares a col.laborar i apuntar-se a la junta de l'AMPA, d'aquesta manera poder oferir més serveis a les famílies.\na les 6:24\nPublicat per AMPA Escola Mestres Munguet-Cortès\nHi ha debat dins de l'AMPA sobre la decisió del centre de no oferir les colònies en cap curs, tret dels alumnes de sisè?\n22 de setembre de 2010 a les 20:22\nJordi Ollé ha dit...\nEn resposta al comentari anterior. SI EFECTIVAMENT hi ha debat en la Junta del Ampa, com ens consta que hi es entre les famìlies.\nDes del Ampa hem rebut amb decepció, i preocupació, aquesta decissió unilateral del Claustre de professors de suprimir les colònies, per aquest curs, una decissió molt contraria al Projecte Educatiu del Centre.\nDiscrepem totalment en el fons de les motivacions que expliciten, i sobre tot en la forma de transmetre-ho. Als alumnes abans que a les famílies, transmeten un contravalor de resignació davant de l'adversitat i l'intransigència, molt contrari al del esforç per superar dificultats, i transformar la realitat en positiu, que hauria de ser el nostre camí.\nEs per tot així, que l'Ampa emetrà una CARTA OBERTA al Claustre de Professors, perquè reconsiderin aquesta decissió unilateral i tant contrària als interessos comuns.\nObrirà en el bloc, un espai de debat per rebre les opinions de pares/mares sobre aquest fet.\nConvocarà l'Assemblea General Ordinaria, incloent aquest punt de debat i obrir-se a propostes dels associats per resoldre positivament aquesta situació.\nHem de treballar, per poder reconduir la situació, i si no fos possible, assumir nosaltres la responsabilitat, per poder demostrar als nostres fills, la no resignació davant de realitats negatives, i la lluita per transformar en positiu i col.lectivament qualsevol adversitat que la vida ens presenti.\nPrsd. Junta del Ampa MMC\n23 de setembre de 2010 a les 11:39\nLa reflexió que jo em faig és que, si les colònies eren tan importants en la formació dels nostres fills, com pot ser que les facin servir de moneda de canvi per aconseguir o per mantenir la jornada intensiva al juny?\nOn queden els plantejaments pedagògics?\nAmb aquesta actitud i batalla entre els mestres i el Departament d'Educació, qui hi perd, i per dues bandes, ja que es queden sense jornada intensiva i sense colònies, són els nens.\nBenvolgut V.pamies. Ja hem obert l'entrada per el debat sobre aquest afer de les Colònies. T'agraeixo en nom del Ampa, la teva participació, i et convido a participar en el mateix, en l'entrada que hem fet per aixó.\n23 de setembre de 2010 a les 12:12\nLa FaPaC reclama a Educació una taula de diàleg pe...\nVaga general del 29 de setembre de 2010\nDEBAT: COLONIES 2010-11. QUE FAREM DAVANT LA CI...\nPrimera reunió de la Junta de l'AMPA\nMenús del menjador del mes de setembre\nVenda de bates, xandalls...\nTema Picture Window. Imatges del tema creades per JacobH. Amb la tecnologia de Blogger.


AULA EXPERIMENTAL – AURIGASC\nDISSENY D'ESPAIS I RECURSOS DIDÀCTICS\nDisseny de l’espai didàctic “Aula experimental” de l’ETAP de l’Ampolla.\nDisseny de recursos didàctics com el desenvolupament d’una APP sobre el procés de potabilització de l’aigua o el desenvolupament d’una visita amb realitat augmentada per comprendre el funcionament de l’ETAP.\nDisseny de l’espai didàctic.\nDesenvolupament d’una APP.\nDesenvolupament d’una visita amb realitat augmentada.


A CONTRATORRENT...: 2019\nArriba un moment que el tema ja cansa. Enmig de la Cimera del Clima COP25 que té lloc aquests dies a Madrid, cada any passa el mateix: diaris, telenotícies, programes i tertúlies dediquen els seus minuts de rigor, com si ho decretés alguna junta electoral, a parlar del clima. Ara l'han batejat com a "emergència climàtica"... Es veu que calia donar-li un altre nom perquè amb canvi climàtic o canvi global no n'hi havia prou. Com si en posar emergència la cosa prengués una dimensió gaire diferent de la que tenia abans.\nNo pensava escriure res però al final tinc la necessitat d'expressar-me. Per vàries raons: la primera, perquè el tema està de moda només uns dies; la segona, pels totòlegs que en saben de tot i no en saben de res; la tercera, perquè alguns d'aquests ara han descobert la sopa d'all i l'han de pregonar com si fossin predicadors quan no els propis creadors; i la quarta, perquè davant la falta d'intel·ligència per parlar del canvi climàtic amb una mirada realista i propositiva es prefereix desviar l'atenció ridiculitzant la figura de Greta Thunberg, el que em sembla una perversió maldestra.\nEtiquetes de comentaris: canvi climàtic, consumisme, crisi, decreixement, dona, Greta Thunberg, ull crític, valors\nEl fora de joc és aquesta norma del futbol que sanciona el jugador o jugadora d'un equip quan, amb alguna excepció, en el moment que li passen la pilota no té cap oponent en el camí entre ell i el porter rival.\nFormalment, es podria dir que el fora de joc és un anacronisme, perquè en realitat és com trobar-se en un temps i en un espai que no toca: el jugador infractor no ho seria si estigués algun metre enrere -de vegades uns pocs centímetres- o si el temps avancés o retrocedís lleugerament, potser només unes dècimes. Senzillament, el jugador o jugadora eren esdeveniments anacrònics que no estaven al lloc adequat al moment escaient. Anacronisme, una paraula d'origen grec (contra (el) temps) i que en argot arqueològic és substituïda per l'acrònim anglès oopart (out of place artifact o artefacte fora de lloc). Temps i espai.\nEtiquetes de comentaris: amics, personal, valors


"Possessor", de Brandon Cronenberg, i el jove talent francès triomfen a Sitges\n"Possessor" és la gran guanyadora de Sitges, premi a millor pel·lícula i director. "La nube", de Just Philippot, s'endú el premi especial del jurat i millor actriu per a Suliane Brahim\n"La vampira de Barcelona", amb participació de TV3, premi del públic\nPere Gaviria 17/10/2020 - 11.50 Actualitzat 19/10/2020 - 08.22\nSitges premia el talent de Brandon Cronenberg amb un thriller de ciència-ficció en què una gran corporació implanta xips als cervells de persones a qui converteix en assassines. Molt esperada i molt aplaudida, les travesses aquest cop han encertat i "Possessor", el segon treball de Brandon Cronenberg, confirma que continua la saga familiar --és fill de David Cronenberg--, tot i que amb talent propi.\nAls passadissos de l'Hotel Melià de Sitges, l'epicentre del festival, "Possessor" era la favorita, però s'apuntaven també altres noms. Com "La nube", òpera prima del director francès Just Philippot, un dels pocs noms internacionals han pogut anar al festival. La pel·lícula, que ja té distribució a Espanya, planteja els problemes que pot suposar explotar al màxim els recursos naturals, amb la història d'una dona que s'obsessiona amb el seu negoci de cria de llagostes. Una obsessió que tindrà conseqüències fatals i que interpreta magníficament Suliane Brahim, a qui s'ha premiat com a millor actriu.\nEl guardó a millor actor se l'han repartit Grégoire Ludig i David Marsais, el parell d'amics, una mica descerebrats, que volen ensinistrar una mosca gegant a "Mandibules", de Quentin Dupieux, un habitual del festival molt estimat pel públic.\nLa comèdia hongaresa de vampirs "Comrade Drakulich", ha estat premiada com a millor guió. "Mosquito State", drama psicològic d'un analista de Wall Street que acaba tancat al seu pis amb un eixam de mosquits, s'endú el guardó als efectes especials.\nEntre les produccions catalanes i espanyoles hi ha hagut premi a la millor música per a "Baby", l'últim film del basc Juanma Bajo Ulloa. El premi del públic ha estat per a "La vampira de Barcelona", de Lluís Danés.\nPer raons òbvies, la Covid ha complicat moltíssim aquesta 53a edició del Sitges Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya. Poques presències internacionals, menys públic, mesures de seguretat... Però el festival ha fet un esforç lloable per mantenir un gran nombre de pel·lícules que han tornat a ser l'aparador més important del món en el gènere fantàstic i de terror. Hi ha hagut força presència de talent local, una atenció especial al cine realitzat per dones i moltes òperes primes que demostren que hi ha un bon planter de nous creadors.\nI, justament, el premi que atorga la crítica ha estat per a aquest nou talent provinent de França, un dels grans països productors de cine fantàstic. I ho ha fet amb "Teddy", dels germans Boukherma, una bonica història d'un jove home llop de la Catalunya Nord interpretada per un fabulós Anthony Bajon, de qui sentirem a parlar.\nEl palmarès complet del festival\nMillor Pel·lícula Fantàstica a Competició - "Possessor Uncut", de Brandon Cronenberg\nMillor Direcció - Brandon Cronenberg per "Possessor Uncut"\nPremi Especial del Jurat - "La nube", de Just Philippot\nMillor Interpretació Masculina - Grégoire Ludig & David Marsais per "Mandibules"\nMillor Interpretació Femenina - Suliane Brahim per "La nube"\nMillor Guió - "Comrade Drakulich"\nMillors Efectes Especials - "Mosquito State"\nMillor Curtmetratge - "The Luggage"\nMillor Fotografia - "The Dark and The Wicked"\nMillor Música - "Baby"\nPremi del públic - "La vampira de Barcelona", de Lluís Danés\nPremi de la Crítica José Luis Guarner - Teddy\nPremi Citizen Kane a la direcció revelació - Jonathan Cuartas per "My Heart Can't Beat Unless You Tell It To"\nPremi del públic a la Millor Pel·lícula - "The Queen of Black Magic"\nMillor Curtmetratge Anima't - "Red Rover"\nMillor Pel·lícula Anima't - "Seven Days War"\nPremi Jurat Carnet Jove al millor llargmetratge de gènere fantàstic - "She Dies Tomorrow"\nPremi Brigadoon Paul Naschy al Millor Curtmetratge - "Horrorscope"\nMillor Pel·lícula Blood Window - "High Tide" (Marea alta)\nMillor Pel·lícula Sitges Documenta - "Ivan, O Terrível"\nMillor Pel·lícula Noves Visions - "My Heart Can't Beat Unless You Tell It To"\nMillor Curtmetratge Noves Visions - "Luz Distante - Parte 1, Les desventurades"\nMillor Director Noves Visions - Laura Casabé per "Los que vuelven"\nFestival de SitgesCinema\n"Possessor", de Brandon Cronenberg, millor pel·lícula i direcció al festival de Sitges


El Papiol/Compromís comarcal pel bon tracte a les persones grans\nData i hora oficials: 05/06/2020 12:09\nCompromís comarcal pel bon tracte a les persones grans\n20.03.19 La setmana passada els ajuntaments del Baix Llobregat (entre ells, el del Papiol) i el Consell Comarcal van adoptar un compromís territorial amb la gent gran i amb les persones en situació de fragilitat i patiment emocional. Aquest compromís també persegueix lluitar contra les situacions de maltractament.\nAquest compromís s’emmarca en aquest context: a Catalunya cada vegada vivim més anys i la població cada cop és més gran. Aquest envelliment va de la mà de malalties físiques i mentals que fan que les persones grans siguin més vulnerables, així com d’una demanda creixent de recursos per oferir-los atenció i tracte de qualitat. També va acompanyat de situacions d’indefensió i maltractament.\nDavant d’aquesta realitat, els Ajuntaments del Baix Llobregat i el Consell Comarcal s’han compromès a treballar pel bon tracte a la gent gran i a les persones en situació de fragilitat i patiment emocional, així com per facilitar recursos per prevenir els casos de maltractament, per detectar-los i abordar-los, per visibilitzar la realitat perquè tothom se’n sensibilitzi i per protegir aquestes persones.\nL’alcalde del Papiol, Jordi Bou, va assistir a l’acte del compromís dijous 14 de març, a la seu del Consell Comarcal, a Sant Feliu de Llobregat.\nActe del compromís pel bon tracte a la gent gran al Consell Comarcal del Baix Llobregat\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: '20-03-2019 11:04


Fotografia del vitrall per a finestra amb l' escena de la vida de sant Isidoro: San isidoro defiende la fe católica en la capital de Orense ante Ramismundo Arriano\nES ES MDB 3-401-02-05-01-03-01-RIG-0646-003\nFotografia de vitrall on es veu a sant Isidor en el centre de l'escena, dret en una escalinata, en actitud de predicar. Al seu voltant, diferents figures masculines assegudes. En la part superior, en un tro, una figura de monarca, segurament Raimundo de Borgonya. Tota l'escena transcorre en un edifici de gran majestuositat amb columnes amb capitells i una gran llum de sostre d'estil bizantí en el centre. Als peus de l'escena, a llapis, hi ha el text que descriu l'escena: "SAN ISIDORO DEFIENDE LA FE CATOLICA EN LA CAPITAL DE ORENSE ANTE RAMISMUNDO ARRIANO". En la part posterior el segell del fotògraf "F. SERRA". En la part superior a llapis hi han les anotacions: "8 1/2 / S.Fradera". En la part inferior del suport, també a llapis, l'anotació: "Orense, oratorio particular de la Sra. Vda de Gemes" [lectura dubtosa].


Apartments and Rooms Tajcr Bovec Eslovènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBrdo 44, 5230 Bovec, Bovec, Bovec, Eslovènia, 5230 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments and Rooms Tajcr\nDissenyat tant per oci com per negoci, Guesthouse Tajcr està situat idealment a Bovec; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bovec. Transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, servei de llançadora són només algunes de les comoditats que fan que Guesthouse Tajcr sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), esquí, jardí, esports d'aigua (no motoritzats) estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Guesthouse Tajcr és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Bovec.


Més de 20 detinguts per la batalla campal del Dotze d'Octubre\nBarcelona 15 de de novembre del 2017. Actualitzada 16 de de novembre del 2017 a les 17:48\nLa Policia Nacional ha detingut més de 20 persones en una operació que continua oberta a Barcelona i Madrid contra participants en una baralla entre ultres, en què es van llançar cadires i taulesel 12 d'octubre, Dia de la Hispanitat.\nSegons han informat a Efe fonts de la investigació, les detencions s'estan produint a Barcelona i a Madrid, després d'identificar en les últimes setmanes, a través de les imatges de vídeo i de les càmeres de seguretat, els autors de la picabaralla, que es va fer viral a les xarxes socials.\nLa majoria de detinguts formen part de grups ultres vinculats a grups radicals d'aficionats a clubs de futbol, segons les fonts.\nEls detinguts van protagonitzar el 12 d'octubre una violenta i multitudinària baralla a la plaça de Catalunya, als voltants del bar Zurich, on es van llançar taules i cadires, en una baralla que va ser gravada en vídeo, cosa que ha facilitat les identificacions.\n12 d'Octubre Policia Nacional Agressions físiques Extrema dreta


El TEDH rep els recursos de Junqueras, Sànchez i Turull La República\nEl TEDH rep els recursos de Junqueras, Sànchez i Turull\nACN Brussel·les.- El Tribunal Europeu de Drets Humans ha rebut els recursos d’Oriol Junqueras, Jordi Sànchez i Jordi Turull, segons confirmen fonts del tribunal. Si bé aquestes no detallen exactament […]\nACN Brussel·les.- El Tribunal Europeu de Drets Humans ha rebut els recursos d’Oriol Junqueras, Jordi Sànchez i Jordi Turull, segons confirmen fonts del tribunal. Si bé aquestes no detallen exactament per quins motius han apel·lat a Estrasburg, asseguren que les seves peticions es troben en “un estadi preliminar”. Ara el TEDH haurà de decidir si accepta o no a tràmit els recursos dels tres líders independentistes condemnats pel cas de l’1-O. Segons ha avançat el diari ‘Ara’ i ha confirmat l’ACN, Junqueras ha impugnat als tribunals d’Estrasburg la denegació del permís penitenciari per assistir a la sessió de constitució del Parlament, el 17 de gener del 2018.\nEl febrer del 2020 el Tribunal Constitucional (TC) va desestimar el recurs d’empara d’Oriol Junqueras contra les interlocutòries del Suprem que li van impedir anar al Parlament. Ara el líder d’ERC impugna aquesta decisió davant del TEDH en considerar que s’han vulnerat els seus drets fonamentals. Per ara, des d’ERC no detallen quins drets. Segons recull el diari ‘Ara’, Jordi Sánchez també ha impugnat davant d’Estrasburg que no pogués exercir com a diputat al Parlament, mentre que Jordi Turull ha recorregut l’aval del Constitucional a la seva presó preventiva.El Tribunal Constitucional va declarar al març que la presó preventiva de Turull estava justificada per l’existència d’indicis raonables basats en uns fets presumptament constitutius de delictes greus.


Fernández diu que treballarà perquè el PSC 'torni a ser l'alternativa social' - El Gerió Digital\nEl candidat gironí defensa que els socialistes són els únics que han fet "autocrítica" durant la campanya\nDivendres, 23 de novembre de 2012 17:48h\nEl PSC ha escollit el parc de les Ribes del Ter per cloure la campanya. Allà, regidors, diputats, alcaldes i membres de la candidatura al Parlament han fet una foto de família. Durant l'acte, el candidat, Juli Fernández, ha aprofitat per fer una valoració de la campanya i ha remarcat que el PSC ha estat l'únic de fer autocrítica i que ha aportat propostes concretes per un "model alternatiu per sortir de la crisi".\nEl cap de llista dels socialistes gironins ha reconegut que el partit ha de "recuperar l'espai perdut" però ha remarcat la importància que ha de tenir el partit en el futur. Per això, s'ha compromès a treballar ja des de l'endemà de les eleccions per "refer allò que no haguem fet bé". Fernández ha dit que cal retornar als valors del socialisme i ser un "partit de la gent".\n"Assumim que mentre hem governat hem fet coses malament, però som els únics que fem autocrítica", ha destacat Fernández, que ha fet una crida a "l'orgull socialista". "Demano a aquells que ens han votat en alguna ocasió que ho tornin a fer perquè en aquestes eleccions no ens juguem ser independent o no, sinó quines polítiques socials i econòmiques tindrem en els propers anys", ha remarcat.\nEl candidat ha defensat que en la qüestió nacional el PSC té una posició clara i que defensa que es faci una consulta. "Volem estar dins la majoria parlamentària que reclama el dret a decidir, per més que hi hagi qui ens vol deixar fora", ha remarcat.\nDurant l'acte, la número dos del partit, Marina Geli, ha remarcat que el PSC és un partit amb sensibilitat social i que proposa diverses accions per millorar la qualitat democràtica, com l'elaboració d'una llei electoral catalana, les llistes obertes o el vot a partir dels setze anys. També ha remarcat que defensen un dret a decidir "majoritari i interclassista" i que són un partit que s'ha caracteritzat "pel diàleg" mentre que, segons ha apuntat, en aquesta campanya "hi ha opcions que només busquen el trencament".\nJoaquim Nadal i el futur del socialisme\nEn l'acte també hi ha participat l'exlíder dels socialistes gironins, Joaquim Nadal, que pràcticament no ha participat de la campanya. L'exconseller ha remarcat que el PSC ha de pensar ja en l'endemà de les eleccions i ha apuntat què és el que poden aportar els socialistes. Nadal ha parlat dels valors del socialisme democràtic, dels fonaments ideològics del partit i de la trajectòria i experiència dels seus representants tant en l'àmbit municipal com en el Govern de la Generalitat. "Estic convençut que el partit tornarà a ser el primer partit polític de Catalunya", ha manifestat.


Cartes a la Directora 11/07/2018\n3 min. 11/07/2018 00:00\nTot i que no hi ha grans pressions migratòries en aquest moment, ha quallat el missatge de la por i un campi qui pugui que contradiu l’essència del projecte comunitari europeu. Seguir tirant de talonari perquè altres països es facin càrrec dels migrants i refugiats que volen arribar a Europa com a molt servirà per guanyar temps, però el problema seguirà aquí fins que no es trobi una solució per regular de manera assenyada les migracions, però també amb molta més generositat i respecte als drets humans que fins ara.\nQuan un estranger ve al meu despatx, el primer que pregunta és quant trigarà el seu tràmit, abans que el preu. I davant d’això sempre he de contestar el mateix: depèn de si aconseguim cita aviat.\nSembla fàcil, però el problema arriba en la primera fase: l’Oficina d’Estrangers de Barcelona només dona cites en dies determinats i en hores determinades. Desconec el nombre de cites que es posen a disposició per a la província de Barcelona. I aquí ve el drama. Les cites es donen amb comptagotes, quan arriba l’agost se’n donen encara menys i l’estranger es desespera: potser ha vingut amb un visat el termini del qual expira o les seves circumstàncies personals i familiars són apressants o té plans i esperances dipositades en aquesta targeta de residència.\nLlavors l’advocat esdevé l’objecte per dipositar aquesta frustració: ¿com pot ser que un advocat no hi pugui fer res? Doncs no, senyor o senyora, no hi puc fer res. I llavors l’estranger aguantarà amb paciència, o se n’anirà a un altre despatx que li promet cita ràpida. Jo he optat per donar-los l’opció de dirigir queixes al Defensor del Poble.\nI així, l’advocat es queda sense clients i el client es queda sense legalitzar la seva situació a Espanya malgrat complir tots els requisits que fixen la Loex i el Reloex. Tot per la falta de personal i una clara voluntat política de no prioritzar la regularització i tramitació d’expedients d’estrangeria.\nPer no parlar de les màfies que es dediquen a obtenir cites previ pagament dels oportuns 50 o 100 euros, que han estat objecte de diverses investigacions policials i judicials, o dels casos de funcionaris que s’han dedicat a cobrar per tramitar autoritzacions de residència.\nÉs per això que, com a advocat d’estrangeria, aquest germà pobre de la resta de jurisdiccions, espero que la nova senyora delegada del govern Teresa Cunillera i Mestres s’enrecordi de nosaltres, i dels milers d’estrangers que acudeixen als nostres despatxos.\nEns espera un llarg i tòrrid estiu. Els termòmetres ja s’estan enfilant. El menyspreat i banalitzat canvi climàtic s’ha instal·lat al nostre planeta amb una previsió de futur no gaire optimista i amb unes conseqüències desconegudes per a la humanitat.\nMentrestant anem ofegant la terra amb capes d’asfalt i formigó que es van estenent al voltant de pobles i ciutats. Aquest fet, més l’absència d’ombres i frescor, fa enfilar encara més les temperatures. Circular a peu pels nostres pobles aporta una sensació de crispació indescriptible. La solució dels aires condicionats no fa res més que agreujar el problema.\nPotser ha arribat el moment de plantejar-nos una nova manera més amable, més propera a la natura, de gestionar el nostre entorn. Plantacions extensives d’arbrat d’ombra, espais de terra on es filtri l’aigua, on creixi l’herba, sense jardins temàtics amb herbicides, recuperar l’olor de la terra mullada. Fugir de l’asfalt. Com deia el filòsof alemany Erich Kästner: “Caminar sobre l’asfalt m’encongeix l’ànima”... i més a 40 graus.


EDUCAR. FAMILIA, ESCUELA Y TELEVISIÓN | EDUCAR EN FAMILIA\n08 de octubre de 2007 - 08:53\t - FAMÍLIA I ESCOLA\nLa llibertat no pot ensenyar-se ni aprendre’s en solitari sinó que, com a valor ètic que és, ha de tindre uns fins en relació amb altres persones. S’és lliure per a fer alguna cosa que, a ser possible, agrade i satisfaga personalment.\nEnsenyar a ser lliure és ensenyar els límits de la llibertat, perquè la llibertat personal només té sentit en la mida que s’ha confrontar amb la llibertat dels demés.\nEls valors només poden aprendre’s en la pràctica, en la relació amb altres membres de la societat; la seua teoria ja s’anirà aprenent amb posterioritat. Socialment es transmet una Cultura: "una forma de viure i veure el món i de relacionar-se amb ell i amb les altres persones". S’aprenen en la societat:\nquè s’espera de les persones\nL’Educació i la Cultura són complementàries, i constitueixen dos ingredients necessaris per aconseguir la igualtat d’oportunitats. Les persones incultes tenen menys possibilitats de situar-se socialment.\nPodem plantejar diferents alternatives quant als objectius de l’Educació en general.\n· Educar l’autonomia personal, o la cohesió social?\n· Educar en l’originalitat o en la tradicionalitat’\n· Basar-se en una neutralitat ideològica o proposar models d’excel·lència?\nL’Escola -el Sistema Educatiu- és un mitjà per arribar a aconseguir la igualtat d’oportunitats, però tenim el condicionant que al 40% de les famílies no hi ha condicions que propicien l’estudi i faciliten l’aprenentatge escolar dels seus fills. Nogensmenys, en totes les famílies hi ha la televisió.\nLa tríada formativa:\nÉs per açò que podem dir que a la societat actual hi ha tres pilars bàsics que estan educant la població, cadascú des d’un àmbit i produint uns resultats diferents: La família, l’escola i la televisió.\nLa família exerceix un poder i control directe i afectiu. És el primer lloc on es socialitzen els humans i es fan persones. On s’aprenen d’una manera no formal ni regulada els rols bàsics i les relacions interpersonals.\nL’escola socialitza en sentit ampli, instrueix i contribueix a integrar els xiquets en la Societat, integrant-lo en costums i obligacions que són possibles des d’un tracte més impersonal i menys afectiu.\nEs faciliten i s’aprenen models d’autoestima i valors socials des del currículum ocult. HI ha la dicotomia entre educar l’especialització o la globalització dels coneixements.\nPotser caldria invertir la piràmide educativa, donant-li més importància i demanant una major formació als professionals que s’ocupen dels més menuts: per ordre. E. Infantil, E. Primària, E. Secundària, Universitat.\nActualment s’observa una crisi del model d’Educació Pública, perquè no per ser pública és eficaç, ni ofereix la igualtat d’oportunitats.\nLa LODE va incorporar el principi de l’Educació per a tots, i la LOGSE va estendre les etapes educatives fins els 16 anys, amb\nun Batxillerat i Formació Professional diferenciada, adaptada a l’alumnat.\nLA LOGSE proclama la importància d’educar en uns valors morals, per tal d’aconseguir la "formació plena de la persona" i "conformació de la pròpia identitat". Proposa una Educació que, a més de transmetre uns coneixements, ajude a ser crítics amb ells.\nPerò la llei es mostra també utilitarista. Desapareixen les assignatures humanístiques a favor de l’augment de les científiques i tècniques.\nEs té més en compte l’eficàcia laboral -Instrucció- que la formació com a persona -Educació-\nL’Escola no sols ha d’instruir sinó també ha d’educar, fent "sers autònoms, capaços de pensar i de ser crítics. Però cada vegada es fa menys cas als clàssics, a la necessitat de la lectura, de la reflexió personal i en grup.\nSaber discernir unes coses d’altres\nPer ensenyar a pensar sobre si mateix, cal partir d’unes idees i imatges en què pensar; partir d’una tradició i una cultura pròpies. Des del coneixement de la pròpia cultura podrà plantejar-se una crítica i un canvi.\nPerò ara mateix està més valorada la persona tècnica que la culta, que suposa l’eficàcia tècnica com a valor final, sense relacionar-la amb els resultats i la funcionalitat real social.\nEn la societat occidental, hi ha uns valors socials compartits que tenen a la base la tradició cristiana i la il·lustració, arrelats en una tradició que arriba fins els grecs. Teòricament s’ha de creure en:\nPerò no hi ha la preocupació de discutir i ensenyar aquests valors. La finalitat d’aprendre a fer alguna cosa ha apartat la finalitat d’aprendre a pensar per u mateix. Perquè pensar no és rendible ni mesurable.\nAra mateix, és necessari integrar el saber aplicat i empíric amb l’especulatiu.\nPrejudicis de l’Educació\nLa idea que l’Educació ha d’assumir i transmetre uns valors morals ha estat poc acceptada pels responsables de l’Educació, per una sèrie de prejudicis:\nL’escola ha de ser ideològicament neutra i només ensenyar a l’alumne els coneixements imprescindibles per a la seua integració a la Societat.\nCal educar sense repressió ni traumes, i cal que s’aprenga sense esforç i sense adonar-se de l’aprenentatge.\nLa culpa de tot la té el Sistema i no l’individu, per la qual cosa cal fer que canvie el Sistema perquè puguen canviar els individus.\nL’escepticisme social desconfia d’uns possibles valors universals.\nEl Sistema Educatiu posa èmfasi en la Igualtat d’Oportunitats. Però, únicament es preocupa de la igualtat de partida i no de la igualtat de resultats. D’açò n’és bona mostra el fracàs escolar.:\nLes desigualtats socials bàsiques, familiars i individuals desbaraten la presumpta igualtat escolar: no tots estan capacitats per estudiar el mateix, ni tenen les mateixes circumstàncies: manca d’espai i condicions físiques per estudiar, de pares que llegeixen, de llibres a casa... No hi ha una igualtat com a punt de partida, i l’escola haurà de ser un element de correcció de les desigualtats, adoptant mesures més diferenciadores i individualitzades.\nPer això, caldria flexibilitzar i adaptar l’ensenyament a la realitat de l’alumnat, garantint les possibilitats de totes les persones.\nLa telev isió reflecteix i construeix la realitat social, influint en la creació d’hàbits, costums i actituds. La televisió està produint:\nImportància de l’ostentació i l’opulència\nManca d’espiritualitat i èmfasi en el materialisme\nConsum passiu. El zapping és l’única possibilitat d’interacció i canvi .\nIl·lusió de comprensió: com es veuen les imatges i s’ouen els sons sense possibilitat de parar i tirar enrera, sembla que es comprén tot.\nNo necessita d’activitat cognitiva: els imatges i els sons entren sense fer cap d’esforç.\nL’Escola, la Televisió i la Família han de complementar-se, com als tres organismes fonamentals en l’educació actual de les persones. No pot deixar-se’n cap dels tres de banda, sinó cal interrelacionar-los i potenciar-se mútuament.\nDes de l’Educació cal intervindre per canviar la inèrcia existent, i aconseguir que la televisió responga al seu paper de servei públic que també educa. I com a tal s’ha d’utilitzar, no deixant que faça el paper de dida impedint que mentre es veu es facen altres coses. Ni caure en la trampa de dir que a la televisió ix el que el públic vol ja que, la televisió mateixa crea les preferències del públic.\n← UNES NOTES SOBRE L'ADOPCIÓ\nELS DEURES ESCOLARS A CASA →


Són 4 dies- A qui molestem avui?, amb l'actor Bruno Oro. Entrevista Joaquim Valls. Efemèrides musicals.\nSón 4 dies- 7 d'abril de 2019 1ª hora.\nEn la secció A qui molestem avui? hem parlat amb l'actor i escriptor, Bruno Oro. Entrevista amb el neuropsicòleg Joaquim Valls, autor del llibre Manual-mente. Efemèrides musicals, amb Irene Desumbila.\nveure més sobre "Són 4 dies- A qui molestem avui?, amb l'actor Bruno Oro. Entrevista Joaquim Valls. Efemèrides musicals. " veure menys sobre "Són 4 dies- A qui molestem avui?, amb l'actor Bruno Oro. Entrevista Joaquim Valls. Efemèrides musicals. "


El 'clown' de Copons JAM estrena a la Fira de Titelles una peça sobre el drama dels refugiats\nL’artista establert a l’Alta Anoia utilitza malabars, objectes i humor per tractar un tema delicat\nAquest cap de setmana, a la capital de Ponent se celebra la Fira de Titelles. Entre les propostes que s'hi desplegaran, una de l'artista JAM, 'Le Voyage', que s'estrena després de cancel·lar-se l'any passat aquesta cita per la pandèmia.\nAbordar el drama dels refugiats, però fer-ho des d'un punt de vista prou entenedor i distès per a tots els públics, també per al familiar. Aquesta equació difícil la resol el 'clown' de Copons en el seu espectacle 'Le Voyage' que estrena aquest dissabte 1 de maig a la Fira de Titelles de Lleida. Durant els mesos de desconfinament del 2020 es va representar en algun municipi, despertant-hi una veritable muntanya russa d'emocions: el plor, el dolor, la tristesa, l'esperança, per mitjà de malabars, manipulació d'objectes i humor. Permet que infants i adults continuïn parlant-ne durant hores quan tornen a casa.\nJAM, establert a Copons des de fa anys, compta amb una dilatada trajectòria artística. Abans de la pandèmia, actuava regularment a bona part dels països europeus, així com en indrets tan diversos com el Brasil, Rússia, Costa Rica, Turquia, Canadà o Jordània. I, de fet, ha rebut nombrosos reconeixements internacionals: el 2019 va rebre el premi al millor espectacle del Festival Poeti Invasion de Sibiu (Romania), així com el premi al millor espectacle al Ansan Street Festival (Corea del Sud) el 2007, alhora que va quedar finalista al prestigiós festival Gauklerfest de Koblenz (Alemanya) el 2015.\nEl clown Jam porta a Calaf el seu espectacle 'Hats', aquest dissabte\nLa música torna a l'Aurora aquest divendres amb un còctel de jazz i R&B\n7 El 'clown' de Copons JAM estrena a la Fira de Titelles una peça sobre el drama dels refugiats 478 lectures


Mapa sense ruta (Agustí Mas)\nMapa sense ruta\nEl que potser cal a la Franja de Ponent són recursos per evitar que l'ús social del català segueixi apagant-se com ja fa temps que passa\n2 min. 12/11/2016 23:30\nLa direcció general de Política Lingüística del Govern d'Aragó ha demanat a tots els ajuntaments d'aquesta regió espanyola que determinin quina és la llengua preeminent del seu municipi: català, aragonès o castellà. L'objectiu és dibuixar un mapa de les llengües. I dic un, perquè jo hauria jurat que aquest mapa fa temps que existeix. Però m'imagino que una vegada més s'imposa la tradició política eminentment hispànica de no deixar rastre de tot el que hi havia abans que determinat partit arribés al poder. Per bé o per mal.\nJa molt abans que el Partit Popular s'inventés el LAPAO o que la televisió autonòmica divulgués una llengua rara digna d'estudi científic [sic, o gairebé] anomenada chapurriau, diria que existia una delimitació de les diferents àrees de predomini lingüístic de l'Aragó. Com a mínim, per la part que ens afecta, la de la llengua catalana. Amb tots els respectes pels ajuntaments i la seva legitimitat electoral, però tenint tan clars com tenim els mapes de la catalanofonia i els diversos estudis sociolingüístics existents, cal deixar a les mans dels càrrecs electes la responsabilitat de definir quina és la llengua preeminent del poble? Clar que preeminent no vol dir pròpia... I clar que la realitat canvia molt segons el color polític amb què es mira...\nEstà molt bé que el Govern de l'Aragó se sensibilitzi amb la polifonia lingüística del seu territori però, què pretén fer amb aquest mapa? Una mica és el que demana el president de la comarca de la Llitera, Josep Antoni Chauvell. El que potser cal a la Franja de Ponent són recursos per evitar que l'ús social del català segueixi apagant-se com ja fa temps que passa. Cal una solució per unes comarques marcades per l'èxode rural, la poca visibilització de la utilitat de la llengua catalana entre els seus parlants, la manca de sensibilització per part de la immigració i la pràcticament inexistència d'ensenyament ja no en català sinó del català a l'escola, malgrat que fins i tot hi hagi hagut manifestacions de pares reivindicant-ho. Això, en un lloc on les manifestacions no són gaire a l'ordre del dia..! El temps corre i tots sabem que perilla que a les properes eleccions autonòmiques torni a haver-hi un altre canvi de govern amb ganes, altre cop, de fer net a la seva manera.


Escorpionadas: La garsa\nLa garsa apareix amb la seva majestat de pingüí. Balancejant el cos, fa unes passes exploratòries. Arrossega la seva cua tan llarga, tan innecessària, i comprova que no hi ha obstacles ni enemics. El parc és seu.\nNo s'immuta gens amb els crits llunyans que ressonen des d’un camp de futbol. Cap gos impertinent l’assetja per desfogar els seus instints dominicals més o menys incruents. Es palplanta en un caminet que fa pujada i queda immòbil durant una bona estona.\nNingú diria que una au tan presumida com la garsa és cosina germana del corb. Com el piano o els escacs, sap treure tot el partit d'aquesta elegància binària, tan simple i eficaç, entre el blanc i el negre. Els corbs remeten a Hitchcock i als malsons, mentre que la garsa evoca les òperes italianes i les intrigues subtils de Tintín. Uns bonics plomatges fan la diferència. Encara hi ha classes.\nSembla que ho sàpiga i se’n vanti. Per què, si no, s’ha quedat quieta? Els camps ja s'esquitxen amb floracions grogues i delicades, els pardals i les papallones van i vénen, i, tanmateix, només ella posa aquesta nota escènica tan rotunda. Diuen que és un dels animals més intel·ligents. Potser sap que algú l’està apuntant amb un zoom i es delecta?\nEns arriba el brogit remot d'unes campanes: una parròquia obrera anuncia el migdia. Sonen les dotze i, ara sí, la garsa sembla sortir de la seva letargia. Es col·loca en posició de sortida. Triangula ales i cua. El cos se li engrandeix il·lusòriament i, sense més dil·lació, interpreta el seu número més espectacular i el més efímer: marxar.\nEnviat per Joan Pau Inarejos a 19:51


ERC fa una bateria de propostes per mitigar la crisi de la COVID-19 - Granollers\nERC fa una bateria de propostes per mitigar la crisi de la COVID-19\nDimecres, 18.3.2020 11:15h\nLa plaça de la Porxada, buida (Foto: Ajuntament de Granollers)\nVivim immersos en una crisi sanitària inèdita, on l’entrada d’un virus devastador ens amenaça a tots i totes. Una crisi que requereix de mesures dràstiques i de l’esforç de totes i tots per tal de frenar aquesta amenaça.\nÉs en aquestes situacions en les que es demostra la força de la gent, dels ciutadans i les ciutadanes, però sobretot del personal sanitari i d’emergències i de tots aquells treballadors que han de seguir treballant per abastir i garantir el bon funcionament de les nostres ciutats. A tots ells, el nostre més sincer reconeixement i agraïments. De la mateixa manera, aprofitem aquest comunicat per desitjar als ciutadans que pateixen la malaltia tota la nostra força per recuperar-se el més aviat possible.\nEn moments difícils com aquests, els Grups Municipals a la oposició tenim la responsabilitat i el deure de situar-nos al costat de l’equip de govern de la nostra ciutat, mostrant-los tot el nostre suport en uns temps on prendre decisions és una tasca molt complicada, i posant-nos a la seva disposició pel que requereixin.\nLa crisi sanitària que patim, té i tindrà unes conseqüències econòmiques i socials molt importants a totes les ciutats del món, també a Granollers. L’Ajuntament, doncs, haurà de prendre mesures extraordinàries per tal de revertir i pal·liar la situació d’emergència social i econòmica que s’ha generat. Per tot això, des del Grup Municipal d’ERC-AM posem a la disposició de l’equip de govern la següent bateria de propostes:\n1. Modificació del calendari del contribuent per ajornar i/o fraccionar pagaments de famílies, autònoms i empreses sense costos financers. Suspensió temporal de les quotes dels serveis municipals no prestats mentre s’allargui l’estat d’alarma (serveis educatius, terrasses, preus públics, escombraries comercials, etc.).\n2. Desplegar un paquet d’ajudes al lloguer per a famílies que puguin acreditar una reducció d’ingressos fruit d’una modificació de la seva relació laboral, també aplicable als treballadors autònoms.\n3. Realitzar avançaments a compte dels pagaments a proveïdors de serveis i obres amb contractes vigents per evitar que es trenqui la cadena de pagaments.\n4. Garantir la continuïtat en la contractació pública d’obres i serveis previstos per a l’exercici 2020.\n5. Desplegar un paquet d’ajudes per a cobrir la quota de l’IBI i la resta d’impostos municipals per aquells petits comerços que han hagut de tancar durant l’estat d’alarma.\n6. Fer una crida a la solidaritat als propietaris d’habitatge i locals comercials per flexibilitzar el pagament d’aquells llogaters que s’hagin vist afectats per la crisis sanitària.\n7. Habilitar un recurs i/o espai municipal que permeti centralitzar tots els ajuts econòmics de les diferents administracions destinats a famílies i empreses, en el marc de la crisi sanitària del COVID-19.\n8. Compromís per a la elaboració d’un Pla de Reactivació Econòmica i Social.\nRECORDEU que podeu trobar tota la informació sobre les afectacions i recomanacions relacionades amb la COVID-19 a granollers.cat/coronavirus\nGranollers, a 18 de Març de 2020.\nPortaveu del Grup Municipal d’ERC-AM.\nPropostes ERC-AM relatives a la crisi de la COVID-19 (PDF, 156.05 KB)


L’Ajuntament actualitza la carta de serveis municipals | Canal Terrassa\nL’Ajuntament actualitza la carta de serveis municipals\non: abril 05, 2019\nTots els serveis municipals que presten assistència directe a la ciutadania ja compten finalment amb la seva corresponent carta de serveis: aquesta setmana ha finalitzat la tramitació d’aquestes 37 cartes, aprovades pel Ple de l’Ajuntament el passat desembre, i s’han afegit a les aprovades prèviament.\nEls documents prenen com a objectiu informar de les condicions en que presten els serveis i que aquests siguin de qualitat, assegurar la satisfacció de la ciutadania i el seguiment continu de la seva opinió, apostant per la cultura de la transparència i el Govern Obert.\nDins d’aquestes noves incorporacions s’inclouen els serveis d’Autobusos Urbans, Accessibilitat, LGTBI+, Cultura, Turisme i Mitjans Audiovisual, entre altres. La totalitat de les cartes es troba disponible a la plana web de l’Ajuntament, a través del Portal de Transparència.\nEtiquetes: ajuntamentcarta de serveisportal de transparènciaserveis municipals\nCa N’Anglada i la manifestació contra VOX, dues de les actuacions del Síndic a Terrassa el 2018\nEl PP demana la il•legalització de la CUP i Arran perquè “promouen la violència”


S’apropa el Dia Internacional de les Obres de Fans 2020 | Archive of Our Own\n2020-01-22 12:12:41 -0500\nD’aquí poc tornarem a ser en l’esperat moment de l'any: El Dia Internacional de les Obres de Fans (IFD) és a tocar! Celebrarem l’IFD el 15 de febrer, que aquest any caurà en dissabte. Aquest 2020 marca la seva sisena celebració anual, i estem molt contents de mantenir viva la tradició!\nCom a anticipació del #IFD2020, us proposem un repte als creadors fans. Ens encantaria que féssiu servir aquesta premissa com a inspiració per a un IFDrabble (obra literària de ficció curta creada en celebració de l’IFD), un IFDrawble o qualsevol mena d’obra fan curta o efectuada ràpidament en el mitjà artístic que us sigui preferible. Treballeu-hi ara i publiqueu-les en línia al febrer, etiquetant-les amb #IFDrabble a les xarxes socials o amb "International Fanworks Day 2020” (Dia Internacional de les Obres de Fans) a l’Archive of Our Own - AO3 (Un Arxiu Propi). Del 8 al 15 de febrer rebloguejarem algunes de les nostres obres preferides —SFW! (aptes de ser vistes en públic!)— als nostres canals a les xarxes socials.


Feliu Sirvent 19:25 05/07/20\nSandra Ribelaygue, catalana, amb arrels familiars a la Seu d’Urgell i regidora de Vallcebollera, és la nova inquilina consort de l’Hotel de Matignon, la seu del primer ministre de França\namb cerdanya alta seu urgell nova\nL'Hôtel de Matignon és el palauet residència del primer ministre de França/gouvernement.fr\nSandra Ribelaygue, catalana, amb arrels familiars a la Seu d’Urgell i regidora del petit ajuntament de Vallcebollera, a l’Alta Cerdanya, és la nova inquilina consort de l’Hotel de Matignon, la seu del primer ministre francès. El seu marit, Jean Castex, alcalde de Prada de Conflent, ha estat nomenat aquest divendres primer ministre de França en substitució d’Edouard Philippe.\nQui és Sandra Ribelaygue?\nCatalana pura, graduada universitària, mare de casa seva i treballadora, segons la presenta el diari L'Indépendant, Sandra Ribelaygue va ser reelegida regidora de Vallcebollera, a l’Alta Cerdanya, a les darreres eleccions municipals, amb el 97,29% dels vots. L’alcalde és Jean-Claude Ribelaygue. Es tracta d’un petit poble de només 42 habitants, situat a una hora de la ciutat de Prada de Conflent, on el seu company n’és l’alcalde des de fa dotze anys. Jean Castex i Sandra Ribelaygue són els pares feliços de cinc fills.\nJean Castex, parla perfectament el català\nEdouard Philippe va presentar fa poques setmanes a Jean Castex com a ministre per al desconfinament, "un alt funcionari que coneix perfectament el món de la salut". En aquells moments ni sospitava que aquest divendres 3 de juliol, ocuparia el seu lloc al capdavant del govern. Amb una remodelació de govern llargament anunciada, finalment Edouard Philippe va lliurar la seva renúncia a Emmanuel Macron, deixant la vacant a Matignon per unes hores.El nou primer ministre Jean Castex té ara la difícil tasca de formar un nou govern que ell mateix presidirà.\n(Foto:Jean Castex, en una imatge d'arxiu sortint de l'Elisi)\nJean Castex va nèixer el 1965 al Gers. És batlle de Prada des de l'any 2008. Va ser secretari general adjunt de la presidència de la República entre 2011 i 2012, conseller regional del Languedoc-Rosselló de 2010 a 2015 i conseller departamental de Catalunya Nord des de 2015. Després de Manuel Valls, Jean Castex és el segon primer ministre de l'estat francès a parlar el català.\nVallcebollera, a l’Alta Cerdanya\nEl poble cerdà de Vallcebollera, del qual n’és regidora Sandra Ribelaygue, era conegut per les seves pissarres des de l’edat mitjana fins als anys 50 i 60. Les seves pedreres, situades damunt del poble, proporcionaven lloses per a cobrir els sostres d’una gran part de Cerdanya. A tocar de les rutes de senderisme, i en particular la de les pedreres de pissarra, encara es poden trobar vestigis d’aquestes explotacions com les barraques que servien d’alberg per als pedrers de pissarra i les terrasses arrebossades amb fragments de pissarra.\nEls veïns i veïnes del poble acullen amb hospitalitat als visitants que volen descobrir les rutes de senderisme que surten de Vallcebollera per conèixer la seva flora i entorn natural.


Exhibir els infants a les xarxes socials - Altaveu el diari digital d'Andorra\nExhibir els infants a les xarxes socials\n30/05/2021 (09:00 CET)\nNomés cal donar un cop d'ull a les xarxes socials per tenir una idea del nivell d'exposició dels menors a internet. En la majoria dels casos, els pares comparteixen fotografies o vídeos dels seus fills de forma esporàdica, en motiu d'un aniversari, una excursió a la muntanya o una gran fita esportiva. Tanmateix, també trobem casos d'autèntiques retransmissions públiques de la vida d'infants, amb canals de YouTube o comptes d'Instagram on pares comparteixen la vida quotidiana dels seus fills, incloent-hi què mengen, com juguen, quina roba porten o com se'ls està educant. Ambdós casos són formes de sharenting', de l'anglès 'share' (compartir) i 'parenting' (criança).\nAquesta exhibició cada vegada més freqüent i desproporcionada dels infants a les xarxes socials és una situació preocupant que obre un debat molt rellevant sobre la responsabilitat parental en relació amb l'ús de les tecnologies, en una època on la tendència a compartir la nostra vida a través de les xarxes està alterant els límits entre l'esfera privada i la pública. El 'sharenting' suposa un doble perill. D'una banda, incrementa la vulnerabilitat dels infants perquè facilita l'ús indegut de les seves dades. De l'altra, priva l'infant del seu dret a l'autodeterminació, ja que no participa en la construcció de la seva identitat digital.\n“El 'sharenting' suposa un doble perill. D'una banda, incrementa la vulnerabilitat dels infants perquè facilita l'ús indegut de les seves dades. De l'altra, priva l'infant del seu dret a l'autodeterminació, ja que no participa en la construcció de la seva identitat digital”\nEl nostre control sobre els continguts que compartim a internet és molt limitat. Una vegada compartits, els continguts deixen de ser nostres, perquè encara que esborrem una fotografia o un vídeo d'una xarxa social, ni controlem el rastre que deixa aquest contingut a internet, ni els usos que ja se n'ha fet. No és només que acostumem a donar accés a informació personal a persones més o menys desconegudes—cada vegada tenim més seguidors virtuals que no coneixem en persona—, sinó que les garanties de privacitat que ofereixen les xarxes socials són limitades i la compartició massiva de dades personals és el pa de cada dia. Compartir imatges i dades personals sobre els infants facilita usos inapropiats d'aquests continguts, com és el cas del segrest digital, el ciberassetjament i la difusió de materials en xarxes de pornografia infantil.\nEn aquest sentit, la cultura de compartir continguts de menors a internet sense el seu consentiment suposa una falta d'atenció als seus interessos, encara que es recolzi en la llibertat d'expressió dels pares. També demostra que una acció benintencionada no necessàriament ha de ser correcta. És indubtable que la gran majoria de persones que comparteixen fotografies de menors per internet ho fan des de l'orgull familiar o la tendresa—motivacions que són completament legítimes—, però el benestar i la protecció de l'infant haurien de ser prioritàries perquè la seva vulnerabilitat és major.\nCompartir la vida privada dels infants a internet també és un impediment a la seva autodeterminació. En fer-ho, estem participant de la construcció de la seva identitat digital i, per tant, els estem privant la possibilitat de ser agents actius en la creació d'una imatge i d'una narrativa pròpies. El vídeo d'un infant ballant en bolquers que nosaltres compartim perquè ens sembla divertit pot resultar denigrant als seus propis ulls o aquella fotografia que nosaltres trobem tan tendra li pot acabar fent vergonya.\nPer aquesta raó, el més adequat seria tenir el consentiment informat del menor abans de compartir la seva informació a internet. El consentiment informat demana ser capaç d'entendre els beneficis i els riscos d'una acció. És una expressió de la competència, de la capacitat que tenim de jutjar lliurement i voluntària una acció a partir de les seves conseqüències. Per això, i atenent a la importància de ser partícips de la construcció de la nostra identitat digital, els adults haurien de ser sensibles a la competència de l'infant i no exposar-lo virtualment sense el seu consentiment informat. Esperar que l'infant hagi adquirit competència sobre l'ús segur d'internet també li donarà eines per prevenir o gestionar usos indeguts de la seva informació, protegint la seva privacitat i el seu benestar.


La Junta de Portaveus de Sabadell aprova una moció de condemna els insults de dues regidores d'ERC a activistes veïnals - Puntvalles\nLa Junta de Portaveus de Sabadell ha aprovat una moció de condemna després que la portaveu adjunta d'ERC, Èlia Soriano, i la regidora, Francisca Maya, titllessin d'"esbirros" els activistes veïnals que criticaven en uns cartells que ERC i La Crida no donessin suport al nou pavelló esportiu de Merinals.\nA través de les xarxes socials, van assegurar que les crítiques demostraven que el "bustisme" havia tornat a la ciutat i qualificaven de "brossa" els cartells. "Demanem a Marta Farrés que digui als seus esbirros que retirin aquesta brossa dels nostres barris", es podia llegir en una piulada on es veia un dels cartells. La moció s'ha portat a la Junta arran una queixa de la Federació d'Associacions Veïnals de Sabadell (FAVS).\nLa Junta de Portaveus, amb els vot a favor de tots els grups menys els de La Crida, ha expressat la seva "condemna enèrgica" a les crítiques d'ERC i ha mostrat el seu suport i reconeixement a la tasca del moviment veïnal i als seus 50 anys d'història. També ha demanat una rectificació i disculpa dels republicans davant el moviment veïnal i els ciutadans que s'han sentit ofesos.


?Té sobre la taula un estudi que indica que el voltant de la Coma-cros i l'hospital són dos espais on hi hauria d'haver una major rotació de vehicles ?També contempla la creació de zones verdes\nLAURA FANALS SALT 18.12.2016 | 06:30\nn L'Ajuntament de Salt està estudiant la possibilitat d'ampliar les zones blaves al municipi, així com crear-ne alguna de verda per tal de garantir que els veïns puguin aparcar sense dificultats. El consistori té sobre la taula un estudi on s'apunta a quines zones de la vila cal una major rotació de vehicles, com per exemple al voltant de la Coma-cros o l'hospital. Tot i això, l'equip de govern (ERC-Ips-CUP) encara no ha pres cap decisió, sinó que ho vol negociar amb l'oposició. Properament finalitzarà el contracte de gestió de les zones blaves, que actualment va a càrrec de Mifas. El govern local es mostra satisfet amb el servei de l'entitat i de moment descarta municipalitzar-ne la gestió, tal com s'ha fet per exemple a Girona.


Comparteix els teus recursos - Punt de Referencia\nCOMPARTEIX ELS TEUS RECURSOS\nAportant els teus Serveis, els teus coneixements\nSovint comptem amb el voluntariat de persones que ens donen suport amb les tasques de l’entitat. Per exemple: Senior Management ens realitza l’auditoria de comptes anualment.\nAportant els teus Productes\nGenerem aliances amb altres entitats i empreses a les que pertanys. Exemple: Panes Creativos en va obsequiar amb les coques per celebrar els 20 anys de Punt de Referència a la Trobada Anual de juny 2017.\nA través de la cessió d’espais\nEls projectes necessiten espais on realitzar les activitats. Exemple: LeFede.cat ens va cedir les seves aules al llarg del 2017 quan no disposàvem d’Aula de Formació.\nA través d’Herències i Llegats\nProposa’ns alguna altra manera de col·laborar a


L'Ajuntament de Sant Llorenç estudia emprendre accions legals pels talls d'Internet - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Ajuntament de Sant Llorenç estudia emprendre accions legals pels talls d'Internet\na.v. 27.07.2020 | 22:10\nL'Ajuntament de Sant Llorenç estudia emprendre accions legals pels talls d'Internet Regió7\nL'alcalde de Sant Llorenç de Morunys, Francesc Riu, va afirmar ahir a Regió7 que l'Ajuntament estudiarà avui si cal emprendre accions legals per les repetides avaries relacionades amb el servei d'ADSL al municipi. Des de dijous passat a les 4 de la tarda, bona part de veïns i d'establiments de la vila estan sense aquest servei.\nAhir el consistori també va fer públic el seu malestar, no només per la manca d'Internet, sinó també per la manca d'informació per part de Telefónica, l'empresa propietària de la xarxa que fa arribar l'ADSL a Sant Llorenç de Morunys. En el comunicat el consistori va apel·lar a «que tots els actors posin el màxim possible per solucionar aquesta situació» i que «es facin les inversions necessàries de forma urgent si aquest és el problema».\nLa queixa ha estat traslladada també al Consell Comarcal i a la delegada del Govern a la Catalu-nya Central, Alba Camps.


Convivència (3/3): Un comportament mediador ~ Ciutat Nova\nConvivència (3/3): Un comportament mediador\nper Francesc Brunés | 17 maig, 2021 | Convivència, Diàleg, Societat | 0 comentaris\nEl recorregut fet fins ara (articles  i ) ha dibuixat un escenari en el qual la convivència incorpora el conflicte i, massa sovint, pateix els embats de la polarització. En aquest darrer capítol convé explorar eines que permetin una gestió positiva de tots aquests elements.\nViure és també conviure en un equilibri inestable entre salut i malaltia. Conèixer el nostre cos, els seus símptomes i reaccions, pot ajudar-nos-hi força. No podrem evitar sempre la malaltia, però podrem tenir-ne millor cura. Tanmateix, conèixer els elements que configuren la polarització i el conflicte, no ens evitarà que apareguin, però ens facilitarà conviure-hi d’una forma més positiva.\nAra, doncs, arriba el moment d’explorar eines que ens permetin navegar en la bona convivència; tot i les tempestes, més o menys virulentes, que es presenten ara i adés. La superació de processos polaritzadors i la resolució de conflictes mai pot representar una disminució de la pluralitat. Aquest seria un camí que sempre ens portarà a una falsa sensació de cohesió. El gran repte és, doncs, mantenir i, fins i tot, enfortir i ampliar la pluralitat, si cal; i al mateix temps caminar vers un horitzó real de bona convivència.\nLes llavors que, al meu parer, cal sembrar per tal d’obtenir una bona collita en aquest camp són tres. La primera, considerar les relacions – entre persones i col·lectius – en clau de negociació sempre oberta. Els lligams forçats o imposats són un llast per a la convivència. La segona, la transformació com un element no només necessari, sinó imprescindible. Quan es produeixen trencaments, és millor pensar en un nou i diferent trencadís, que voler tornar a enganxar els trossos per recuperar la situació inicial. I la tercera, la comunicació, que ha de tenir un alt nivell de qualitat, basant-se en una profunda capacitat d’escolta i evitant comparacions o tancaments que farien retrocedir el procés.\nEls temps del diàleg\nNo és cap descobriment que el diàleg és una eina de cabdal importància en la gestió de conflictes, però no oblidem que utilitzar-la per assolir un objectiu la converteix en una eina molt complexa que, com a tal, requereix una exploració intensa i pràctica.\nSón especialment delicats els temps del diàleg. Els constructors de ponts (dels que ja hem parlat en els articles anteriors), l’invoquen sovint i amb força. Com que la polarització separa les persones, la solució és apropar-les i llavors l’instrument és el diàleg. Sembla senzill! Però tot i reconèixer el paper rellevant d’aquests facilitadors, cal reconèixer que massa sovint fallen en la temporització del diàleg.\nÉs important saber quan és el moment adequat per iniciar el diàleg en el procés del conflicte. A més, el diàleg que es necessita en l’etapa de prevenció és diferent del que cal en la de mediació o reconciliació. En canvi en la etapa d’intervenció, especialment quan la polarització es troba en el seu punt àlgid, el diàleg pot resultar contraproduent o, fins i tot, impossible.\nQueda fora de l’abast d’aquest darrer article fer una anàlisi aprofundida de les característiques d’un veritable diàleg (deures pendents?). Em limitaré, doncs, a descriure breument la proposta de timing que fa Bart Brandsma, a la taula següent:\nPrevenció Intervenció Mediació Reconciliació\nAssumpte Harmonia Contraproduent\nImpossible Conflicte Creences / Idees\nQuè i qui? Identitat – l’altre Experiència pròpia – jo La relació – nosaltres\nNivell Coneixement Capacitats Actitud\nParticipació Voluntària i oberta Nosaltres i ells per separat Nosaltres i ells junts\nCaracterística Conversa Formació i conversa Reflexió, formació i conversa\nEn l’etapa de Prevenció és possible organitzar diàlegs entre persones que s’hi mostrin predisposades voluntàriament, per tal de promoure la pau i l’harmonia. El focus es situarà sobre la identitat de l’altre, sobre la que es poden intercanviar coneixements, idees, creences… L’objectiu és ajudar a posar-se al lloc de l’altre. No acostuma a haver-hi conflicte entre els participants en aquest diàleg ja que ho fan voluntàriament i, per tant, mostren bona predisposició i bones intencions. La gent que participa en aquesta etapa sovint no ha experimentat el conflicte en primera persona. Els veritables agitadors del conflicte no s’han presentat. Qui dialoga no són els que s’instal·len en el blanc o negre, sinó els qui es troben en la zona on els matisos compten.\nEn aquest model, en l’etapa de Mediació no és possible parlar d’harmonia. Les parts encara continuen interessades en barallar-se. Només és possible parlar del conflicte, amb certes dosis de ràbia i de desconeixement. El diàleg ara no hauria de tractar de l’altre (tots els participants han patit), sinó de les parts en si mateixes (autoreflexió i expressió), i no s’hauria de centrar en coneixements distants, sinó en la capacitat pròpia de gestionar conflictes. Organitzar un diàleg en aquesta etapa exigeix seleccionar curosament els participants. En aquesta fase no és necessari dialogar conjuntament amb les parts enfrontades, especialment si hi ha polarització. És normal que tothom vulgui expressar el seu dolor, la seva pròpia experiència. Aquests temes han de tenir el seu espai per tal que cada part es faci conscient de quina pot ser la seva aportació a la gestió del conflicte, es plantegin dubtes i preguntes i se’n faci un seguiment. Sobretot quan hi ha polarització és molt important no organitzar una conversa sobre el coneixement de les identitats; és a dir, per conèixer la identitat de l’altra part. Això és combustible per al conflicte, cal basar-se en una narrativa personal de les experiències de cadascú.\nEn l’etapa de Reconciliació ja és possible organitzar un diàleg en el qual les parts implicades puguin plantejar-se quines idees i quines actituds defensen des del seu propi posicionament. Què poden aportar en cas de conflicte? Quin és ? Llavors, el que importa no és només convèncer-nos els uns als altres a partir d’aquestes idees i actituds, ni tan sols si podem informar-nos-en. La qüestió és: com podem emprar aquestes fonts per desenvolupar una postura oberta i comprensiva que ens permeti gestionar bé el conflicte. Com a resultat pot ser que aparegui un nou ‘nosaltres’. Això, certament no és un objectiu, ni un prerequisit, però pot ser un efecte secundari molt interessant d’un diàleg sincer i intens sobre com afrontem els conflictes que ens permeti establir acords entre nosaltres.\nEn tot cas, és fonamental prestar especial atenció al timing ja que, si ens equivoquem, serà difícil tornar enrere i, a més, es poden produir efectes indesitjables. Aquí, actuar és important i fer-ho a temps és imprescindible.\nPer la seva gravetat, si pensem en situacions de polarització, hi ha quatre canvis que, segons Brandsma, seria bo considerar per part de qui tracta de gestionar el conflicte:\nCanviar de grup objectiu. Deixar de centrar-se en els polaritzadors. La manera que tenen els polaritzadors d’atiar el conflicte és fent disminuir el centre portant el grup dels silenciosos cap als extrems. Una aproximació correcta al centre hauria de ser també l’objectiu de qui intenta gestionar el conflicte. Desplaçar l’atenció dels pols i convertir el centre en zona d’inversió per a resoldre el conflicte.\nCanviar de tema. La polarització situa la identitat dels pols com a principal tema de conversa. En tot conflicte hi ha dues dimensions: la relació i la qüestió. Posar l’èmfasi en la relació malmesa, encara que es faci de bona fe, com ho fan els constructors de ponts – de qui es va parlar en el primer d’aquests articles – pot espatllar-la encara més. Si s’encerta en plantejar la qüestió adequada – cosa gens fàcil – s’estarà oferint la possibilitat d’unir-se al voltant d’un tema i, per tant, la cohesió millorarà.\nCanviar de posició. Sovint els constructors de ponts se situen per sobre de les parts, mirant de preservar la seva neutralitat. Amb això generen malfiança i es converteixen en el blanc dels polaritzadors que intenten per tots els mitjans que prenguin partit. És millor situar-se exactament al mig, dins del grup dels silenciosos, el grup del centre. Des d’allà serà més fàcil centrar-se en la qüestió defugint el debat de les relacions.\nCanviar de to. Despolaritzar implica no moralitzar. Fer-ho és entrar també en el terreny de la polarització. Aquí cal tenir present la subtil diferència entre fer una pregunta i responsabilitzar algú. El to és cabdal, ha de mostrar un interès real, un reconeixement de l’altre; ha de ser amable, que no jutgi, ni tan sols indirectament. Es podria resumir en tenir un ‘discurs mediador’ que, com que no es pot fingir, requereix d’un comportament mediador.\nLa temptació d’afirmar que tenim raó és molt alta. Per això, la persona que ha de gestionar un conflicte i/o ha de revertir un procés de polarització, ha de disposar de paraules adequades, que només poden ser fruit d’una coherència interior, d’una obertura sincera al conflicte i a les persones.\nConèixer els temps resulta de vital importància. Disposar d’eines i metodologies de treball, també. Tot això es pot aprendre, però tot ha d’estar amarat d’una actitud mediadora. El comportament mediador no només requereix l’art de la paraula, intel·ligència i capacitat intel·lectual, sinó també una actitud que impliqui que, després d’una pregunta sincera, vindrà una resposta igual de sincera, i que totes dues són igual d’importants: després de fer preguntes, també cal ser capaços d’escoltar.\nReconèixer les postures mútues acosta la gent als matisos, l’assumpte no és la identitat de l’altre, no hi ha culpabilització. Aquí la simple pregunta és: on ets en aquest tema? En què t’afecta aquesta situació?\nEs pot escoltar el que l’altre té a dir sense construir la teva pròpia anàlisi, sense voler comprovar la veracitat de les seves paraules? De fet, l’actitud mediadora implica actuar sabent que molt sovint tant és el que jo pensi i si conec tot l’entrellat del conflicte. Per això, el més important és posar tots els esforços necessaris per deixar la pròpia opinió en suspens un cop i un altre, sense perdre el criteri propi.\nHem arribat al final d’aquesta sèrie de tres articles sobre la convivència. Perquè, sí, parlar de conflicte, de polarització, de mediació, és parlar, sobretot, de convivència. En el fons, tots i cadascun de nosaltres, a un nivell o un altre, ens trobem involucrats en situacions de conflicte i de polarització al llarg de la vida. Atiar-los, malmena encara més la convivència. Ignorar-los, ajuda a mantenir les tensions, els enfrontaments i la mala maror. Afrontar-los, implica situar-nos en la posició de mediadors, amb una veritable actitud mediadora. Per això, crec que conèixer – encara que sigui sense massa profunditat – les característiques dels processos del conflicte, la polarització i la mediació, reflexionar-hi i fer-se conscients de què implica la seva gestió, pot ser un primer pas per saber-s’hi situar una mica millor.\nAccés al primer article: L’art de polaritzar\nAccés al segon article: Naturalment, el conflicte?\nCol·laborador habitual de Ciutat Nova i també ... professor d'economia (jubilat), gironí d'adopció d'esperit universal, defensor de causes més o menys perdudes. Pensaire per afició. Lector recalcitrant. Escriptor vital. Comunicador.\nPotència i fragilitat\nConvivència (2/3): Naturalment, el conflicte?