Redaktsioon: 28. august 2017, kell 21:58\nRedaktsioon: 15. detsember 2016, kell 23:56 (redigeeri)\nP (Tühistati kasutaja 2001:7D0:8881:C980:ADC5:57E2:BBDA:5997 (arutelu) tehtud muudatused ja pöörduti tagasi viimasele muudatusele, mil...)\nRedaktsioon: 28. august 2017, kell 21:58 (redigeeri) (eemalda)\n[[File:Georges Bizet - Rosabel Morrison - another Carmen poster.png|thumb| 1896. aasta Ameerika lavastuse plakat]]\n'''"Carmen"''' on [[helilooja]] [[Georges Bizet]]' [[ooper]], tema enimtuntudtuntuim teos, mis valmis []. aastal ja põhineb [[Prosper Mérimée]] [[Carmen (novell)|samanimelisel]] [[novell]]il []. aastast.\nTänapäeval on "Carmen" üks populaarsemaid oopereid, mida mängitakse ooperiteatrites üle maailma. Bizet ise ei näinud "Carmeni" edu. Esietendusel vilistati ooper välja ja kriitikud andsid sellele ühemõtteliselt hävitava hinnangu. Kolme kuu pärast Bizet suri. Samas ülistasid ooperit sellised muusikamaailma [[korüfee]]d nagu [[Camille Saint-Saëns|Saint-Saëns]], [[Pjotr Tšaikovski|Tšaikovski]] ja [[Claude Debussy|Debussy]], kes mõistsid teose suurust. Nende suurte heliloojate vaated osutusid [[prohvet]]likeks -– lõpuks muutis publik "Carmeni" üheks ajaloo populaarsemaks ooperiks.\nOlles mõjutatud [[Giuseppe Verdi]] loomingust, kirjutas Bizet "Carmeni" pearolli [[metsosopran]]ile. Oma sisult on ooper väga traagiline. Ooperilaval on inimesed otse rahva hulgast -: vabrikust, külast, mustlaslaagrist, salakaubavedajate keskelt, [[härjavõitlus]]e [[areen]]ilt. Tegevuskohaks on [[Hispaania]]. Sellel värvikal taustal hargneb [[mustlased|mustlasneiu]] Carmeni ja talupoisist [[seersant|seersandi]] Jose armastuse lugu. Carmen on ilus, temperamentne ja veidi isekas tütarlaps. Olles looduslapselikult vaba eelarvamustest, ei tunnista ta armastuses silmakirjalikkust. Lakanud armastamast Josed, kingib ta oma südame härjavõitlejale Escamillole. Jose, kes ei suuda leppida mõttega, et on Carmeni kaotanud, püüab viimast surma ähvardusel enda juurde tagasi pöörduma sundida. Carmen keeldub ja Jose tapab ta.\nÕhtu "Lillas Pastia" kõrtsis, kus peatuvad salakaubavedajad. Carmen ja tema sõbrannad Frasquita ja Mercedes laulavad ja tantsivad. Carmen saab teada, et José vabanes arestist ja on kindel, et noormees tuleb tema juurde. Zuniga üritab Carmenile külge lüüa, ent tüdruku mõtteid köidab vaid Don José. Kunded tervitavad innukalt [[matadoor]] Escamillot. Mees laulab [[toreadoor]]i laulu ja teeb samuti Carmenile silma. Carmen aga keeldub ka tema lähenemiskatsetest. Salakaubavedajad Dancairo ja Remendado arutavad oma plaane Carmeni ja tema sõbrannadega. Carmen keeldub nendega liitumast, sest ta suudab vaid Joséle mõelda. Saabub rahvalaulu laulev José ja nad jäävad Carmeniga kahekesi. Carmen ärritab Joséd juttudega oma tantsimisest. Siis tantsib ta üksnes mehele. Ent neid segavad kaugelt kostvad trompetihelid, mis kutsuvad sõdureid tagasi kasarmusse. Kui José hakkab lahkuma, Carmen ägestub, ja mees on sunnitud naisele oma andumust kinnitama. Carmen ütleb, et kui José teda tõeliselt armastab, siis liitub ta salakaubavedajatega. Mees keeldub ja astub uksest välja, sattudes ühtäkki vastakuti Zunigaga, kes tahab samuti koos Carmeniga aega veeta. Armukadedushoos tõmbab ta oma mõõga välja ja ründab kõrgemat ohvitseri, ent mustlased väldivad kahevõitlust -– võtavad mõlemalt mehelt relvad ja viivad Zuniga eemale. Nüüd on José sunnitud koos Carmeniga põgenema.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4730010"


Raamatupidajast massöörini - vaata, millistel erialadel õpivad ülikoolis Eesti sportlased! - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nRaamatupidajast massöörini - vaata, millistel erialadel õpivad ülikoolis Eesti sportlased!\nEesti Olümpiakomitee president Neinar Seli kinnitas täna 34 praegusele ja endisele tippsportlasele haridusstipendiumid 2013. aasta kevadsemestriks.\nHaridusstipendium on osa EOK ning Haridus- ja Teadusministeeriumi noorsportlaste treeningtoetuste ja tippsportlaste koolitoetuste koostööprojektist. Kevadsemestriks jagati stipendiume välja 30 076 euro eest.\nStipendiumisaajate seas on nii raamatupidajaks õppiv lumelaudur kui ka mitu massööriks saada tahtvat maadlejat. Motosportlane Rannar Uusna õpib aga näiteks Mainori Kõrgkoolis graafilist disaini, rattur Sander Maasing õigusteadust ja kergejõustiklane Maris Mägi filosoofiat. Vaata täielikku nimekirja, mida keegi õpib, SIIT! (2. lk)\n2013. a kevadsemestriks said haridusstipendiumi järgmised sportlased: Rasmus Haugasmägi (veemoto), Kerttu Jallai (korvpall), Kristina Kuusk (vehklemine), Liina Laasma (kergejõustik), Kalmar Lees (käsipall), Alari Liiv (võistlustants), Martin Liivamägi (ujumine), Sander Maasing (jalgratas), Raivo Maimre (jalgratas), Argo Meresaar (võrkpall), Grigori Minaškin (judo), Julija Mõnnakmäe (võrkpall), Epp Mäe (maadlus), Maris Mägi (kergejõustik), Indrek Napsep (käsipall), Priit Narusk (laskesuusatamine), Marek Niit (kergejõustik), Baile Orb (võistlustants), Martin Padar (judo), Jekaterina Patjuk (kergejõustik), Leho Pent (tõstmine), Anneli Preimann (vibusport), Markus Puusepp (orienteerumine), Egert Põldma (golf), Karl-Martin Rammo (purjetamine), Kätlin Sepp (ujumine), Gaia-Marianna Siim (vehklemine), Karl-Hannes Tagu (jääpurjetamine), Timmo Tammemäe (orienteerumine), Martin Tšegodajev (jalgpall), Kätlin Tõllasson (kergejõustik) , Tagne Tähe (laskesuusatamine), Marjaliisa Umb (purjetamine), Rannar Uusna (motosport).


Tony G pühadetervitus PokerNewsi lugejatele | PokerNews\nTony G pühadetervitus PokerNewsi lugejatele\n2010 Detsember 29 Elaine Chaivarlis\nPühademeeleolus otsustasime me rääkida PokerNewsi juhi Tony G-ga, et kuulda tema mõtteid aasta pokkerilugudest, tipphetkedest ja sellest, kuidas ta pühad veedab.\nKuidas sa pühad veedad ja kas sul on mingeid pühade traditsioone?\nMa lõõgastun kodus perega, seejärel tuleme Uus-Meremaal kokku rühma Vene tippmängijatega, et valmistuda perfektseks esinemiseks Aussie Millionsil!\nMilline on sinu arvates top pokkerilugu?\nNägime sel aastal muutust internetipokkeri maastikul värskelt reguleeritud turgude avamisega. Poliitilisest perspektiivist vaadates tundub midagi liikuvat ning see näib tähtis - me peame lihtsalt ootama ja nägema.\nTeiste top lugude seas minu jaoks on Michael Mizrachi WSOP põhiturniiri finaallaud ja üldse noorte mängijate uue põlvkonna tõus EPT-l ja WPT-l. Durrrri käevõru panustamist võib samuti esile tõsta - ouch!\nMis oli sinu jaoks aasta parim hetk?\nMinu jaoks on selleks personaalse sponsorlepingu saamine PartyPoker.com'ilt – see on andnud mulle kohustuse mängida rohkem turniire. Tooksin välja ka Phil Hellmuthi hävitamise PokerStars Big Game'is – magus muusika "ma ei saa elada sinuga, Tony, ma ei taha mängida sinuga jne," – kindlasti tipphetk. Nagu ka Hellmuthi jalgrattasõit ja peaaegu lavalt alla kukkumine PartyPoker.com'i esiliigas.\nNimeta pokkerituuri vahepeatus, kus sa sel aastal ei käinud, aga kuhu sa 2011. aastal kindlasti minna tahaksid?\nMa planeerin maratonsessiooni Euroopas juba järgmise aasta algusest esindades PartyPoker.com'i, alustades Veneetsia WPT-ga veebruaris, sealt edasi ACFPoker.com WPT National Series Pariisi Aviation Clubis. Siis edasi Viini WPT! Zasko (Tony G saksa lambakoer - tõlkija) on küll Viini külastatud, kuid Pariisis keelatud. Kas see on sellepärast, et mr. Aviation, Bruno Fitoussi, ei taha mängukaaslast? Need uued turniirid erutavad mind – eriti seepärast, et ma lähen ühte neist võitma!\nKui sa saaksid mõnele pokkerimängijale lumepalliga näkku visata, siis kes see oleks ja miks?\nHellmuth, kuid kas leidub ikka piisavalt suurt lumepalli, mis kataks tema suurt pead? Andrew Robl oleks üks võimalus, aga tema ei võitleks vastu, ta ainult foldiks!\nMe teame, et pühad võivad olla närvesöövad; mis on sinu lemmikviis lõõgastumiseks?\n10 km jalutamine oma koeraga – perega aja veetmine ja oma vene sõprade toitmine enne Aussie Millionsit. Kui satub, siis teen oma Egiptuse sõpradega vesipiibu või kaks. Mulle meeldib virsikuaroom.\nMis on parim kingitus, mis sa kunagi oled saanud?\nMa pean ütlema, et kogu minu imeline personal ja niisugune fantastiline äri PokerNewsis. Personaalne sponsorlus PartyPoker.com'ilt on samuti suurepärane kingitus. Ma olen tänavalt ning ei oleks ilma nendeta mitte kunagi jõudnud sellele positsioonile, kus ma olen täna, nii et ma olen äärmiselt tänulik. Jõuluvana on olnud minu vastu hea.\nHoolitseda oma tervise ja koera eest ning vaadata, kuidas Phil Hellmuth on esimene, kes langeb välja saatest "Tantsud tähtedega". Leida mänedžer oma koera Zasko jaoks – võita WPT, WSOP käevõru ja Aussie Millions! Propageerida jalgrattasõitu – sest ma olen keskkonnakaitsja, mitte kütusepõletaja.\nOn sul midagi öelda alalistele PokerNewsi lugejatele?\nJärgmisel aastal on PokerNews veelgi suurem ja parem ning kannab üle rohkem live turniire kui kunagi varem! Me oleme uuendanud oma strateegiasektsioone, kasutades maailma parimaid mängijaid. Põhiliselt tahaksin ma soovida kõikidele lugejatele häid pühi ja õnnelikku uut aastat ning ma loodan näha teid 2011. aasta ringreisidel. Ma ilmselt tahan teid kohe näha ja öelda tere, kuid kui te näpite minu blinde, tekib probleem – ma ässitan teile oma koera kallale!


alkoholism 10.03.02 / Psühhiaatria\nTere! Kirjutan teile oma ämma pärast. Probleem on selles, et ta joob liiga palju ning liiga tihti alkoholi, põhiliselt kanget õlut või koduveini. Ei saa aru, miks ta joob ning sellega kõik oma lähedased eemale peletab. Kõik tundub nagu tal korras olevat: tal on abikaasa, normaalne töökoht kodu lähedal, oma maja koos aiaga , 4 täiskasvanut poega ning 1 lapselaps.Kuid ei aita talle mitte midagi.Kõik on proovinud temaga rääkida, nii hea kui ka halvaga, kuid see ei loe. Pojad ei taha ka nagu eriti enam seal käia (kõik elavad juba eraldi), sest iga kord, kui sinna külla minna, on ta jälle täiesti purjus. Olen rääkinud sellest tema mehega, kuid temaväidab sama, et ei suuda teda aidata. Viimasel ajal on ka tema mees tihti kodunt ära, suvilas. Kahju on vaadata, kui inimene (minu mehe ema) nii teeb. Ei oska mingit seisukohta võtta, püüan rohkem vältida, siis on omal ka rahulikum. Kuid see ei saa ju lõpmatuseni nii kesta, sest vaikselt segab see meie pere-elu. Purjus peaga ütleb ämm kõiksugu jubedusi, paneb kõik nö paika, laamendab ,helistab meile koju jne. Karjumine ei aita, vältida ka ei saa igavesti. Ise ta oma probleemi ei tunnista, joob nö salaja ja peidab oma pudeleid. (Ta on 60aastane naine) Kas oleks võimalik ta tuua kusagile ravile, ilma et ta ise seda algul teaks? Või kas tuleks ta vägisi viia. Mõistus otsas selles suhtes.Ise ta vabatahtlikult kindlasti ei lähe, sest isegi kui ta enam püsti ei suuda seista, väidab et ta on täiest kaine. Mida teha? Äkki oskate soovitada midagi?\nSuured tänud ja väga vabandan nii pika kirja eest.\nLugupidamisega Marje Tallinnast.\nKahjuks selliseid alkoholisõltlasi on palju,kes probleemi ei tunnista ja alkoholist ei kavatsegi loobuda.Ka mingit sundvõõrutamist tänapäeval ei tehta ja ega inimese enda soovita tulemusi ole loota.Tahtevastaselt hospitaliseeritakse ainult ägeda alkoholpsühhoosi korral (kiirabi poolt).\nKa sõltlased võivad aja jooksul teinekord oma suhtumist muuta ja seda väga mitmel erineval põhjusel (halvenev tervis, lähedaste või tuttavate mõjutus,perearsti soovitused,sotsiaalsed probleemid jne).\nKahjuks mingit erilist tarka nõu ei oska Teile anda.Ka kavaldamisele suuri lootusi ei saa panna. On siiski juhuseid,kus sugulased saavad inimese psühhiaatri juurde meelitada , rõhutades rohkem vajadust veidi närve ravida(päris põhjust ennast esialgu vältides).Tegelikult alkoholismi enda ravi ongi sageli seostud tihedalt just psüühika raviga.


TalTechi Virumaa kolledž kutsub kohtlajärvelasi Eesti lipu päeval ühispildile < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nTalTechi Virumaa kolledž kutsub kohtlajärvelasi Eesti lipu päeval ühispildile\n03.06.19 @ 11.14\nSiseveeb, Virumaa Kolledž, Tudengiuudised, Avaleht, Inseneriteaduskond, Ülikool, Uudised\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 03.06.2019 11:18\nTallinna Tehnikaülikooli (TalTech) Virumaa kolledž kutsub Kohtla-Järve asutusi ja ettevõtteid tähistama 4. juunil Eesti lipu päeva.\nVirumaa kolledži arendusdirektor Mare Roosilehe sõnul tähistatakse Eesti lipu 135. sünnipäeva kolledžis 4. juunil kell 12.00 piduliku kõnekoosoleku ja ühispildistamisega.\n„Ida-Virumaa on imeline piirkond nii looduse kui ka erinevate rahvuste poolest. Hoides au sees riigikeelt ja -kultuuri, hindame samaväärselt ka teiste maakonnas elavate rahvuste identiteeti. Virumaa kolledž on ehe näide sellest, kuidas sõbralikult töötavad ja õpivad koos enam kui kümne rahvuse esindajad. Meid ühendab võrdväärselt nii huvi teaduse ja tehnika kui ka austus erinevate kultuuride vastu,“ ütles Roosileht.\nKõnekoosolekul räägib Virumaa kolledži lektor Kaire Viil rahvusliku trikoloori tekkeloost ja riigilipuks kujunemisest. Samuti okupatsiooniajal lipu heiskajate põnevatest ja riskantsetest seikadest ning rahvussümboli staatusest praeguses Eestis. Harival ja pidulikul üritusel saab uurida Eesti lipu teemaliste raamatute näitust ning panna end proovile viktoriinis.\nPidulikul kõnekoosolekul osalevad nii kolledži üliõpilased, töötajad kui väliskülalised Valgevene Polotski Riiklikust Ülikoolist. Oodatud on kõik huvilised.\n„Tulge kolledži Eesti lipu päeva üritusele rahvusvärvides rõivastes - näiteks sinise, musta või valge pluusiga. Võtke palun võimalusel kaasa käsilipp. Teeme toreda sini-must-valge-ühispildi,“ pöördub Roosileht kõikide kohtlajärveleaste poole.\nTallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledžis saab õppida nelja eriala nii rakenduskõrgharidus- kui magistriõppes ning õppetöö on eesti keeles. Kolledžis moodustati tänavu kevadel Virumaa Eesti Hariduse Selts, mis arendab maakonna eestikeelset haridust ja kultuuri.\nTalTechi Virumaa kolledži arendusdirektor\nTalTechi Virumaa kolledži keeltekeskuse juhataja\nkaire dot viil at taltech dot ee\ntel 510 01083


Rotonda "Peegel Stream" (Kharkiv) - üks peamisi sümboleid esimene pealinn Ukraina, ehitatud 1947 auks võidu Suures Isamaasõjas. See asub maaliline väike ruut peatänava linna Sumy õiguse ees Harkovi ooperi- ja balletiteater.\nMitu sajandit tagasi see koht asus linna kalmistu, kus Mironositskaya puukirik ehitati 1701.. Hiljem ehitas kivikirik selle asemel. Nagu linnad kasvavad, piirid kaugemale liigub eemale see koht, ja kalmistu lammutati aja jooksul.\nMironositskaya Kirikul korduvalt ümber ehitatud, laiendatud, ehitati kellatorn, mida peetakse suuruselt teine pärast taevaminemise katedraal Harkovi. Kuid pärast revolutsiooni, kui nad hakkasid lammutada kirik, see kannatanud sama saatust: 1930 see oli õhku.\nNeil aastatel, Kharkiv oli kapitali Ukraina ja selle koha otsustanud luua muusikateatri teadused, mis koosneb ühest hoone asub teater, tsirkus ja teater. Kuid hiljem pealinna kolinud Kiievis ja plaanid ei olnud täidetud, ja seetõttu on loodud trollibuss park.\n"Peegel stream", Harkovi: ajalugu ja legendid\nAlates ehitus "Peegel jet" seostatakse kahe legende, millest igaüks on oma huvi. Ühe legendi järgi, kes ütles endised töötajad piirkondliku poole komitee visiidi ajal esimene sekretär CC CP Hruštšov 1940, seal oli tema vestlus juht piirkondlik komitee V.Churaevym hoone pargi kõrval. Vaadates aknast kogunemine trolle, Hruštšov oli üllatunud inetu vaade, mida ja ütles Churaeva.\nVastavalt teisele legend, põhjus ehitus oli sekretär armastuslugu V.Churaeva ja õpetaja nimi Valentine, kes elas Kislovodsk ja armastatud kõndida lähedal "Paviljonid" ( "Glass jet"). Inimesed isegi möödunud umbes nime "Bahchichuraevsky Fountain" kui kinnitust sellele legend.\nSelle tulemusena otsustati panna see koht ja park vaatetorn Fountain "Peegel stream" (Harkovi). Projekteerimisel valim on võetud, "Lehtla" asub Kislovodsk. Arhitekt V. Korzh isegi läks linna õppida kava ja objekt ise (vt. Foto allpool).\nV. Korzh uuritud seadme Kislovodsk "Klaas jet" ja teinud mõningaid muudatusi projekti. Seega peaks "klaasist" või "Peegel Stream" (Harkivi) oli kaunistatud torn tüüpi kabelid. Ja aastal 1947, purskkaevu ehitati kasutades traditsioonilisi ehitus (ja vastavalt mõned aruanded jõud pildistatud sakslased).\nAastal 1950 basseini lähedal see pandi algselt ümbritsetud tavaline tara tellistest ja hiljem oli ta valmistatud graniidist. Aastal 1958 oli jagatud Square, nime Võit Park, mis avati Avenue of Heroes Komsomol, kes suri sõja ajal (nüüd kolis teise asukohta).\nÜmberehitamist ja täiustamist "Peegel Stream"\nEt kaunistada ja hoida heas seisukorras peamine linna sümboliks ja park, vaatetorn ja purskkaev ise on mitmel korral ümber. See koht on alati ümbritsetud riigi armastus tavakodanike ja tähelepanu "isad" linna.\nÜks rekonstrueerimine tehti 2007. aastal, kui ta oli läbi parandamisele purskkaevu ruut: paigaldatud uued pihustid (137 tk) ja prožektorid öise valgustuse, samuti süsteemide loomiseks kunstliku udu. Bowl on plaaditud ja marmor, suutlikkuse Fountain "Peegel stream" (Kharkiv), foto, mis näete allpool, on nüüd 350 tonni vett.\nSamuti on rafineeritud ja väga "jet", mis tegelikult peegeldada lehel valatakse põhja pool asuv all pergola ja selle alusel on ilusad lillepeenrad.\nViimase rekonstrueerimine ruudu toimus 2015. aastal pärast uue hoone ehituse Mironositskaya kirik, mis ehitati taga purskkaev ja vaatetorn.\n"Peegel Stream" (Kharkiv) aastaid peetakse peamiseks linna sümboliks. Tema pilt isegi kasutatud luua paketi maiustusi sama nime, mis on saadaval Harkovi Biscuittehtaan alates 1980ndatest aastatest.\nSümbol Harkovi on väga kiindunud paar, mis on kindel, et siia tulla fotosessiooni pulmapäeval. Samuti peetakse hea enne armastavad siia öösel teha soovi seisab kõrgemal oja all kuppel Rotunda.\n"Peegel Stream" (Harkovi) on veel nii palju aastaid, on puhkepaik Kharkiv, kes tulevad siia lastega, sõpradele ja lähedastele nautida vee mängida mitmevärviline valgustus. Eriti muljetavaldav kompleks välja õhtul, valgustatud prožektorid mitmelt poolt, pidevalt muutuv värv.\nPuhkus Sotšis. Sotši kliima (ilm kuud)\nInglise keele kursused Keel Link: arvustused\nAurutriideerimissüsteem - efektiivne triikimisinstrument\n"Mama Comfort" (kreem venitusarmide) vaatab ostjaid. Kuidas tõhus venitusarmide kreem "Mama Comfort"?


Sellel nädalal NUKUs! (0)\nVeel on pileteid sõltuvuse ning võõrutusravi teemat käsitleva etendusele „Ajuloputus”, mis sündis koostöös brasiilia-hollandi koreograafi ja nukulavastaja Duda Paivaga. Lavastus on autobiograafiline ja suunatud täiskasvanud publikule, teksti autor ja lavastuse helilooja on Allan Segall (USA), nukukunstnik Jim Barnard (Holland), kunstnik Kaspar Jancis, muusikajuht Kaire Vilgats, tõlkija Johannes Kangur, mängivad Taavi Tõnisson, Andres Roosileht, Jevgeni Moiseenko, Kaisa Selde ja Sandra Lange.\nSellel nädalal, 26. novmebril, jõuab NUKU suurel laval publiku ette taas üks imevahva lugu armastatud kirjanikult Astrid Lindgrenilt – nimelt hakkab lavalaudadel tembutama Karlsson katuselt! Muusikalise koguperelavastuse Väikevenna ja Karlssoni ebatavalisest sõprusest toob lavale sama meeskond, kelle käe all on NUKUs valminud ka eelmised Astrid Lindgreni lavalood „Bullerby lapsed“, „Bullerby jõulud“ ning „Kalle Blomkvist ja Rasmus“. Autor Astrid Lindgren, dramatiseerija ja lavastaja Vahur Keller, kunstnik Britt Urbla Keller. Lavastusele loob originaalmuusika Kaire Vilgats. Laval astub üles ka päris koer ning loomulikult tõuseb Karlsson päriselt lendu!\nOsades Tarmo Männard, Kaire Vilgats, Mirko Rajas jt.\nPileti hind vaid 5€ ja etendusi mängime vaid 23. detsembrini!\n22.11 kell 11.00 Hanel oli auto\n23.11 kell 11.00 Hanel oli auto\n24.11 kell 19.00 Metamorfoos\n25.11 kell 11.00 Jussikese seitse sõpra\n25.11 kell 11.00 Käed ja kindad\n25.11 kell 19.00 Ajuloputus\n26.11 kell 12.00 Jussikese seitse sõpra\n26.11 kell 12.00 Vurr, vurr, vurrkann\n26.11 kell 19.00 Ajuloputus\n27.11 kell 12.00 Karlsson katuselt esietendus\n27.11 kell 15.00 Karlsson katuselt\nAadress Lai 1, Tallinn (sissepääs Laia ja Nunne tänava nurgalt)\nKassa 6679 555, kassa@nuku.ee\nBroneeringud (E-R kl 9-17) 6679 509, 6679 510, myyk@nuku.ee


Reisimuredest vabastamise nukk\nAuguga kivid 4, defektidega (1 tk)\nRoosa kvarts, auguga:\n1.99 EUR /1.27 EUR\n1.99 EUR /1.21 EUR\nMANDALATEGA PADJAD ja KRUUSID\nVALGUSMUSTRITEGA KANGAST KOTID\nTERVENDUS- ja HARMOONIAKIVID\nHimaalaja soolast padjake\nca 1,2 kg, ca 18,5 x 18,5 cm\nNaturaalne Himaalaja sool on tekkinud enam kui 250 miljonit aastat tagasi – ajal, mil looduses puudus täielikult saastatus. Iidsetest aegadest alates on teatud, et soolal on väga võimsad tervendavad omadused ning ka tänapäeval kasutatakse laialdaselt soolaravi, et võidelda allergia, astma, köha ja bronhiidiga, sest nahale ja hingamisteedesse ladestuvad soolaioonid hävitavad haigustekitajaid ja hoiavad ainevahetuse tasakaalus. Kuid Himaalaja soolast on abi ka närvilisuse, keskendumis- ja unehäirete korral ja paljude teiste probleemide puhul. Juba sajandeid on soola kasutatud kaitseks negatiivsete energiate ja vaenulike jõudude eest. Sool on väga oluline komponent maagilistes kaitserituaalides, mida viiakse läbi energeetilise puhastamise ja negatiivsuse hajutamise eesmärgil. Roosa Himaalaja sool on õrnatoimeline, ent tugevalt maandava ja keskmesse toova mõjuga, aidates vabastada emotsionaalset klammerdumist ning ligi tõmmata harmooniat ja küllust.\nPuuvillasest riidest soolapadjake on täidetud naturaalse Himaalaja soolaga ning on mõeldud tervendamise eesmärgil erinevatele kehapiirkondadele asetamiseks. Näiteks kasutatakse Himaalaja soolast padjakesi lihaste- ja liigestevalude leevendamiseks. Terapeutilisel kristallisoolal puudub aegumistähtaeg ning see tungib sügavale lihastesse ja liigestesse, tuues kaasa sügava lõdvestuse ja kergendustunde. Enne kasutamist võib Himaalaja soolast patja külmkapis hoida, et leevendada põletikke, või näiteks päikese käes soojendada, et patja lihaste lõdvestamiseks ja tervendamiseks kasutada. Himaalaja soolast padjakesest võib olla abi ka unehäirete korral. Lihtsalt asetage soolapadi oma tavalise padja peale ning hingake magades sisse tervendavaid soolaioone.\n© 2020 Valgusesaare e-pood


Reede, 10 Aprill 2020 09:26\nAndres Kõiv, Rivo Veski, Katrin Bats,\nToimetuseni jõudis info pikanäpumeestest ja -naistest, kes armastavad kõigile kasutamiseks mõeldud desovahendeid omale põue ja kotti toppida. Lähemal uurimisel selgus, et võõra vara omastajaid liigub nii haiglas kui ka poesabas ootajate seas.\nRimi vastutustundliku ettevõtluse juht Katrin Bats möönab, et ka neil oli tõesti paar nädalat tagasi juhtum, kus üks klientidele kätepuhastamiseks mõeldud pudel läks kaduma. „Seejärel tulime välja lahendusega, kus kinnitasime pudeli veidi kindlamalt. Nii pole selle näppamine nii kerge.


Kalmõkid – Vikipeedia\nKalmõkid on mongoli rahvas Venemaa Föderatsioonis Kalmõkkias. Kõnelevad kalmõki ja vene keelt. Kalmõkid on budistid. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 173 996 kalmõkki, neist Kalmõki Vabariigis 155 938 (53,3 %). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 183 372 kalmõkki, neist Kalmõki Vabariigis 162 740 (57,4% elanikkonnast).Kõrgõzstanis elab 5825 kalmõkki. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 11 kalmõkki.\nOka Gorodovikov, Lavr Kornilov\nAnnuška, Eugenia Mandžieva\nLudmila Bodnieva, Kirsan Iljumžinov\nKalmõkkia Vabariik (Venemaa Föderatsioon)\nkalmõki ja vene\nTiibeti budism, kohati õigeusk\nKalmõkid põlvnevad 16. sajandi lõpul Džungaariast välja rännanud oiraadi hõimudest, kes 1607. aastal jõudsid praegusele asualale. Ei ole täpselt teada, miks kalmõkkide esivanemad läände rändasid. Kalmõkid asusid 17. sajandi algul Kaspiast loodes paiknevale stepialale, tõrjudes senised elanikud nogaid kõrvale. Formaalselt luges Venemaa seda territooriumi endale kuuluvaks, kuid faktiliselt Venemaa riigivõim seal kuigivõrd ei kehtinud. Ajapikku püüdis aga Venemaa oma võimu Kalmõkkias tugevdada. 1771. aastal püüdsid paljud kalmõkid Doni ja Volga vaheliselt alalt itta lahkuda. Paljudel see õnnestus, kuid Venemaal õnnestus ka osa põgenejatest tappa või tagasi tuua. Pärast seda Venemaa suhtumine kalmõkkidesse muutus, Kalmõki Khaaniriik likvideeriti ja Kalmõkkiasse hakati ümber asustama venelasi. Kuid venelased ja kalmõkid eriti omavahel ei suhelnud, ning 20. sajandi algul olid kalmõkid veel valdavalt ükskeelsed.\nKalmõki Autonoomne Oblast moodustati 1920. aasta novembris. Nõukogude võimu tõsisemad repressioonid kalmõkkide vastu algasid 1931. aastal, siis hakati ka budiste taga kiusama. Rängalt tabas kalmõkke 1932.-1933. aasta näljahäda. 1935. aastal muudeti autonoomne oblast Kalmõki ANSV-ks.\n1942. aasta lõpus oli Kalmõkkia lühikest aega Saksamaa poolt okupeeritud. Nõukogude Liidu juhtkond süüdistas kalmõkke koostöös saksa okupantidega ja küüditas nad 1943. aasta detsembris Siberisse ja Kesk-Aasiasse. Küüditati ka Punaarmees teeninud kalmõkid. Kalmõki ANSV likvideeriti. Ametlikel andmetel hukkus küüditatud kalmõkkidest ligi 10%, mõnede uurijate hinnangul aga kuni 30%. Küüditatud kalmõkkidel oli kalmõki keele avalik kasutamine keelatud.\n1956. aastal kalmõkid rehabiliteeriti. 1957. aastal taastati Kalmõki Autonoomne Oblast, 1958. aastal Kalmõki ANSV, kuid mitte endistes piirides. Praktiliselt kõik ellujäänud kalmõkid pöördusid kodupaika tagasi.\n18. oktoobril 1990 võttis Kalmõki ANSV Ülemnõukogu vastu "Deklaratsiooni riiklikust suveräänsusest", vastavalt millele muudeti Kalmõki ANSV Kalmõki NSV-ks. 24. mail 1991 kinnitas Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress muudatuse, tehes vastava paranduse Vene NFSV konstitutsiooni. Pärast NSV Liidu lagunemist muudeti Kalmõki NSV 21. aprillil 1992 Kalmõkkia Vabariigiks.\n1960. aastatel lõpetati kalmõkikeelne kooliõpe ja kogu haridussüsteem muudeti venekeelseks. Vene keel oli ka domineeriv asjaajamiskeel.\n1980. aastate lõpus muutusid olud vabamaks, budistlikke traditsioone hakati jälle au sisse tõstma. Esimesed kalmõkikeelsed klassid taastati alles 1993. aastal. Aastakümneid kestnud venestussurve tõttu on paljude kalmõkkide kalmõki keele oskus vilets.\n↑ "Kalmyk-Oirat, Western Mongul in Russia :: Joshua Project". joshuaproject.net. Vaadatud 25.10.2014.\n↑ State statistics committee of Ukraine – National composition of population, 2001 census (ukraina keeles)\nTsitaadid Vikitsitaatides: Kalmõkid\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kalmõkid&oldid=5865885"\nLehekülje viimane muutmine: 2. aprill 2021, 21:52\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:52, 2. aprill 2021.


Kui mõelda lahedale tehnikale, pole Microsoft Windows ilmselt esimene asi, mis meelde tuleb.\nSa ei ole üksi. Isegi pärast seda, kui Microsoft oli hakanud müüma klanitud ja võimsaid vidinaid nagu tahvelarvuti-sülearvuti Surface hübriidid, on ettevõte üritanud inimesi veenda, et see on tehnoloogia tipptasemel.\nJuhtum: Windows 10. Eelmisel aastal lansseeritud kõrgelt hinnatud operatsioonisüsteem töötab sellistele mobiilseadmetele nagu Surface - töötab veidi üle 12 protsendi maailma arvutitest. See ei kõla liiga halvasti enne, kui arvestate, et enam kui pooled seal Windowsi kasutavatest arvutitest kasutavad Microsofti enam kui kuus aastat tagasi välja antud versiooni.\nNii et kuigi Windows võib olla maailma populaarseim tarkvara, ei kiirusta inimesed uusimat kasutama versioonid arvutites, rääkimata telefonidest ja tahvelarvutitest, mis on tehnika suurimad mootorid tööstus täna.\nSellepärast peab Bill Gatesi 40 aastat tagasi asutatud ettevõte selle nädala mainet mainet muutma selle iga-aastane ehitajate konverents San Franciscos\n. Eeldatakse, et maailma suurim tarkvaratootja räägib Windowsi täpsustustest ja tutvustab uusi tööriistu, mis julgustavad arendajaid oma iPhone'i ja Androidi rakendusi ka Windowsis töötama.\nArendajate võitmine on suur asi. Ja Microsofti puhul võib see olla suur küsimus.\n"Kui te ei saa arendajaid sellesse ostma panna, siis olete kogu asja kaotanud," ütles uuringufirma Gartner analüütik Brian Blau. Asjakohasena püsimiseks peab Microsoft mobiilsideturul põntsu panema, lisas ta. "Pikemas perspektiivis ei saa nad jätkata praeguses seisus."\nKaks aastat tagasi tegevjuhiks saanud Satya Nadella on äri juba mobiilseks muutnud. Kohe pärast tema ülevõtmist teatas Nadella Microsofti populaarse Office'i versiooni (Word, Excel ja PowerPoint) versioonidest töötaks Apple'i iPhone'ides ja iPadides ja seadmetes, mida toetab Google'i Androidi tarkvara.\nMicrosoft on proovinud ka tarkvara arendajat aidata taaskasutada mobiilseadmete jaoks loodud koodi, et nende rakendused saaksid Windowsis töötada.\nSeksika tagasi arvutitesse toomine\nVana arvuti kasutamine on kurb, ütleb Apple exec\nMicrosofti reklaamid tähendavad, et Windows 10 arvutid teevad enamat kui Mac\nMicrosofti Androidi alarmi rakendus soovib, et te tõuseksite, säraksite ja teeksite ennast\nWindows 10 liigub natuke, kui massid Windows 7 külge klammerduvad\nSel nädalal loodavad Microsofti fännid, et ettevõte esitab uusi üksikasju HoloLensi, "liitreaalsuse" peakomplekti kohta, mis paneb reaalsesse maailma arvutiga loodud pildid. Kujutage ette, et vaatate lauale kavandit ja näete ülalt 3D-ga loodud hoonet - või töötate kodus oma torude kallal ja kui torulukksepp näitab teile, mida miilide kauguselt teha. See on HoloLensi lubadus.\nKas Microsoft suudab oma tarkvara ja seadmete jaoks tähelepanu uuesti võita, on endiselt arutelul.\nKuid vähemalt teab Microsoft, et seda tuleb muuta\n"Windowsi pikaajaline kasv ja elujõulisus sõltub meie võimalusest personaalarvuteid ja personaalarvutusi uuesti leiutada," ütles Nadella Microsofti investoritele ja analüütikutele jaanuari konverentskõne ajal. "Me võtame selle väljakutse vastu."\nSee on hea, sest lõppude lõpuks on esimene samm taastumise poole tunnistamine, et teil on probleem.\nMicrosoft esitles paljusid Windows 10 seadmeid ja Surface Booki (pildid)\nArvutidOperatsioonisüsteemidRakendusedMobiilirakendusedSatya NadellaMicrosoft OfficeMicrosoftWindows 10Mobiilne\nGetty / pildiallikas Keset koroonaviirus pande...\nProovige välja selgitada, kes teie meeskonnalii...


Kuidas talv üle elada? | Buduaar\nKuidas talv üle elada?\n2010. aasta 8. detsember 09:15\nElu põhjamaises kliimas võib osutuda parajaks katsumuseks, kui immuunsüsteem unarusse jätta. Seepärast tuleb meil sel külmal ajal eriti suurt tähelepanu pöörata sellele, kuidas end külma eest kaitsa ja organismi tugevdada.\n1. Võimalus: naerata ja kallista\nTeadlaste sõnul ergutab just naer selliseid stressihormoone nagu adrenaliin ja kortisool. Ka lisandub sellega loomulikke T-rakke (t-lümfosüüte), mis on immuunsüsteemi parimad kaitsjad viirushaiguste vastu, abistades antikehi ja tappes viirusnakkusega rakke. Niisiis, vaata mõnda naljakat filmi, osta piletid komöödiaetendusele või lusti koos sõpradega. Ja loomulikult jaga lahkesti kallistusi oma lähedastele. On tõestatud, et läheduselembus garanteerib tasakaalustatuma ja tervema olemise – kallistamine muudab õnnelikumaks ja tervemaks.\n2. Võimalus: võta aeg maha.\nImmuunsus sõltub paljuski sinu talvisest elustiilist. Ületoitumine, pidev unepuudus ja korrapäratu toitumine tekitavad stressi ja väsimust, tehes su viirustele vastuvõtlikumaks. Seepärast anna oma ihule ja hingele rohkem toitu ja korralikku puhkust. Karastamine teeb head igal aastaajal. Lisaks proovi küünlavalgel mediteerimist, misjärel lase vaimul puhata ja lõõgastu, et asjad saaks iseenesest paika loksuda.\n3. Võimalus: pese sageli käsi\nTõenäoliselt kasutame oma argitöödes käsi enam kui teisi kehaosi ja need puutuvad ka kõige enam pisikutega kokku. Regulaarne kätepesu on parim moodus haigustest hoiduda. Eriti hästi mõjuvad teepuu, lavendli või sidruni eeterlikku õli sisaldavad seebid ja kätekreemid, sest kõik nad on tugeva atntibakteriaalse toimega.\n4. Võimalus: naudi aroome\nAroomiteraapia vahendeist võiks külmetuse vastu proovida vanne ja auruinhalatsioone. Näiteks õhtuse vanni tegemiseks lase vee hulka 10 tilka lavendli- ja 5 tilka kaneeliõli, päevasesse vanni sobivad 10 tilga kaupa lisatud teepuu- ja eukalüptiõli. Köha puhul aitab auruinhalatsioon lavendli-, liivatee või eukalüptiõliga. Kurguvalu vastu saab abi lavendli- ja liivateeõli aurudega.\n5. Võimalus: söö pähkleid\nKui su keha millestki puudust tunneb, siis ilmselt E-vitamiinist. Olgu naha-, juukse- või küüneprobleemid. E-vitamiin leevendab neid ja ergutab immuunsust veel mitmel talvekuul. Lisaks kaitseb see organismi südameprobleemide, vähi ja teiste haiguste korral.\n6. Võimalus: kuula oma keha\nAjurveeda praktiseerijad kinnitavad, et enesemassaaž viib meid oma kehaga paremasse kontakti. See aitavat ka toksiine ja jääkaineid väljutada, võidelda külmetushaigustega ja stressi peletada. Lisaks – kuna talvel on lihtsam langeda mugavuse lõksu ja naha vahele rohkem rasva koguda – võib nüüd lubada oma kehale pisukest näljatunnet. Kuigi toit seedub talvel paremini, võiks endale lubada vaid väärtuslikke palasid, näiteks orgaanilist toitu (rohkem puu- ja juurvilja), mis tugevdab suurepäraselt immuunsust.\n7. Võimalus: kasuta abiväge\nUurimuste kinnitusel on ingver ja papaiaekstrakt asendamatud abivahendid viirusinfektsioonidega võitlemisel. On teada, et näiteks ingveritee avab kinnise nina, vaigistab kurguvalu ja leevendab külmavärinaid. Tee tegemiseks võta 3 tl värskelt riivitud ingevrijuurt, 500 ml vett, 2 spl sidrunimahla ja 1 spl mett. Keeda ingverit tasasel tulel 10 minutit, seejärel kurna, lisa sidrunimahl ja mesi ning naudi!\n8. Võimalus: tõsta oma energiataset\nKui külmetushaigused kimbutavad, on organismi energiatase alanenud ja kaitsevõime nõrgenenud. Mitmed alternatiivtereapeudid soovitavad sel juhul tervise taastamiseks abi otsida värviravist. Näiteks kui kurk valutab, siis tuleks kõritšakrale tervendava energia andmiseks ümber mähkida rohelist tooni sall.\n9. Võimalus: söö mitmekesiselt\nKui soovid endale supertugevat immuunsüsteemi, varu koju erinevaid külmetuse leevendajaid. Mõne asjatundja arvates on parim ravim küüslauk, mida tuleks süüa kaks korda päevas (maoärrituse vältimiseks koos toiduga). Kähisevat kurku ja köha ravib lisaks küüslaugu, ingveri ja sidruni segule suurepäraselt ka lagritsatee. Ühe õunaga päevas hoiad kindlasti arsti eemal, lisaks sisaldab õun ka viiruste ja bakterite vastaseid ühendeid.\n10. Võimalus: otsi abi ravimtaimedest\nKui kannatad tilkuva nina, kondivalu ja halva enesetunde käes, siis turguta oma keha mõne taimeteega. Omal kohal on roheline tee, üheksavägine, aedliivatee ehk tüümian, aedsalvei ning maranajuur – kõik need hoolitsevad immuunsüsteemi tugevdamise ja talviste haiguste eemalepeletamise eest.


Kuidas seletada pilte umbkeelsele itaallasele? - meiemaa.ee\nAutor: Aet Vohu, Kuressaare ametikooli nahkkäsitöö eriala 2017–2019\nKuressaare ametikooli nahkkäsitööd õppima tõi mind vajadus uute oskuste ja inspiratsiooni järele. Oleme õega juba mõned aastad pidanud väikest käsitööpoodi ja kohvikut ning ühel hetkel tundus, et oleks vaja väheke uut hingamist, et asi püsiks värske. Ma olen üsna kindel, et paremat moodust kui välispraktika selle kõige saavutamiseks maailmas polegi.\nTööle või puhkama\nTeadsin juba kooli astudes, et välispraktikale kindlasti kandideerin, samas ka muretsesin, kas osutun ikka valituks. See hirm oli õnneks asjata, tahtjaid oli sama palju kui kohti. Neli nädalat kevadises Firenzes kõlas vägagi ahvatlevalt. Kes ei armastaks Itaaliat? Minul sellised sügavamat sorti tunded puudusid. Polnud Itaalias kunagi käinud, küll aga kaalunud seda reisisihtkohana nii mõnigi kord. Seega oligi hea võimalus õppimine ja puhkus ühendada. Tagantjärele mõeldes oli tööd ja õppimist rohkem kui puhkust, aga kõigest järgemööda.\nMinekule sättisime end neljakesi 16. märtsil lootuses meie hilistalvest suurde kevadesse maanduda. Selles me pettuma ei pidanud. Firenzes ei olnud kõik puud veel lehes, aga mandlipuud ja visteeria õitsesid. Õhus oli kevadet. Ilm oli siiski üsna heitlik, päikesepaistest vihmani ja tagasi ja siis veel paar korda nii ühe päeva jooksul. Samas rütmis kõikus temperatuur. Seepärast oli oluline hommikul välja minnes olla valmis igaks sajaks juhuks. Ja hommikud algasid meil vara.\nPrada, Cavalli, Marni...\nMeie töö- ehk praktikakoht asus Firenzest veidi väljas, seega olime igapäevased ühistranspordi kasutajad ja pool kaheksa hommikul juba bussipeatuses rivis. Järgmised neli nädalat veetsime neli tööpäeva viiest Zetati kotivabrikus, mille liinidelt tuli nii Roberto Cavalli, Maison Margiela, Marni, Prada kui ka Givenchy kaubamärkide toodangut. Ehk tegemist oli pereettevõttega, mis pakkus tuntud moebrändidele alltöövõttu ja piiratud mahus oli neil ka omatoodangut.\nPereäris olid rakendatud nii isa, pojad kui tütar, töötajaid võis kuue osakonna peale olla saja ringis. Meie mõistes ikkagi suurettevõte. Minu jaoks oli esmakordne kogemus näha sellise kaliibriga ettevõtte töökorraldust, masinaparki, materjali kasutamist ja ka materjali meeletut raiskamist.\nPraak tõi kisa\nMeid, praktikante, lasti töötada natuke igas osakonnas. Kõige huvitavam neist oli näidistoodete osakonna töö, kus sai kõik toote etapid läbi teha. Konkurentsitult kõige nürim töö toimus ettevalmistus- ja pakkimisosakonnas. Ettevalmistus seisnes enamasti kahe tüki kokkuliimimises, pakkimisosakonnas tuli valmistoodang sildistada ja pakkida transpordiks.\nAinus huvitav asi pakkimisosakonnas oli kvaliteedikontroll, mida tehti saksa täpsusega, aga praagi ilmnemisel tõusis kisa ikka rahvusele omaselt taevani. Seda emotsioonide möllamist oli vaatemänguna nauditav jälgida. Toreduse kategoorias oli suveräänne liider lõikamisosakond, kus Carlose ja Luciano juhendamisel lõikasime pressidega toodete detaile välja. Ikka kümnete ja sadade kaupa. Polnud ka teab kui vaheldusrikas töö, aga selle kaalus üles tore seltskond.\nKuigi Carlos (päritolult peruulane) ei rääkinud sõnagi inglise keelt ja Luciano (üks vähestest pärisitaallastest vabrikus) vaid veidi purssis ning meie itaalia keele oskus piirdus viisakusväljenditega – lauseid moodustada ei mõistnud –, ei olnud see takistuseks ühise keele leidmisel. Enamasti oli abiks telefon, aga ka paber ja pliiats ning kehakeel, mis oli vahest kõige tõhusam.\nÜsna sarnane stsenaarium oli meil pea igas osakonnas, sest suure rahvana itaallased inglise keelt eriti ei räägi. Vabrikus oli päris palju võõrtööjõudu, kel oli itaalia keel klaar, kuid kes samuti inglise keelt ei rääkinud. Väheste eranditega. Kui me väga hätta jäime või oli vaja mingi olulise teadaandega esineda, aitasid meid itaallastele tõlkida Malist pärit Masout, minu kamraad ettevalmistusosakonnast, ja kontori poolel töötavad Aasia päritolu kaksikud Irene ja Erica.\nMe õppisime kiirelt ära igapäevases töös vajaminevad väljendid ja numbrid, et osata lugeda lõikeid ja saada aru lihtsamatest töökäskudest. Nii me osakonnast osakonda kulgesime ja võimeldes ennast arusaadavaks tegime. Mulle endale tundub, et pärast nelja nädalat Itaalias vehin ma rääkides kätega oluliselt rohkem kui enne, püüdes oma teksti illustreerida. Ka vabriku omanik Tullio rääkis vaid itaalia keeles. Kui ta meid ühel päeval laua ümber kamandas ja meiega koti lõikeid tegema asus, olime üsna nõutud, kuni kaksikud tõlkidena meid välja aitasid. See oli väärtuslik õppetund – tegime Tullio juhendamisel lõiked ja saime hulga näpunäiteid, millist nahka valida, mis hoiab koti vormis, millist furnituuri kasutada.\nMeile määrati juhendajaks Stefani ja edasi sõltus juba meist, kuidas me ennast talle ja teistele arusaadavaks teeme. Õnneks oli meil lõige, millega osakonnast osakonda traavida, see kõigile nina alla pista ja kätega juurde seletada, et nüüd on vaja nahka ja siis lukku ja lõpuks veel õmmelda jne. Tulliole üllatuseks me muutsime ka veidi lõiget endale meelepärasemaks. Kas see üllatus oli pigem meeldiv või mitte, jäi keelebarjääri taha lõksu. Igatahes kotid me valmis saime.\nKärdla ja Firenze\nIga nädala viimane tööpäev ja muidugi ka nädalavahetused olid vabad kultuurisündmuste, näituste, muuseumide nautimiseks ja Firenze linna ning ümbrusega tutvumiseks. Meie korter asus Firenze vanalinnas. Duomo oli sõna otseses mõttes kiviga visata ja kesklinn muuseumide, parkide ja käsitöökodadega jalutuskäigu kaugusel.\nKuigi Kärdla, kust pärit olen, on Hiiumaa pealinn, olen ma siiski maakas ja võin julgelt öelda, et ma ei külasta tavaliselt aasta jooksul ka nii paljusid kultuurisündmusi kui kuu aja jooksul Firenzes. Suurlinna võlu, mis jääb kauaks meelde.\nEnim jäi meelde Boboli park ja lippurite paraad, kuhu teatavasti iga suvaline mees ei saa, vaid ikka kõige ägedamad. Meie kodulähedane džässiklubi ja Oltrarno ehk Arno-aluse käsitöökojad olid meie nädalalõpu meelelahutus. Antiigiärides käisime tööriistade jahil ja kui sa oma kehaga ikka suudad kompassi kuju võtta, siis võisid kindel olla, et vanahärra selle kuskilt ka välja kaevab. Ja itaalia gelato, kuulus Toscana vein ja kokakunst – kohvikuid ja osteriaid oli igal sammul.\nKui esimese nädala jooksul ma endamisi veidi imestasin eestlaste või üldse inimeste Itaalia-hulluse üle, siis viimased kaks nädalat olin ma juba üle pea Firenze lummuses. Võib-olla ei andnud ta end kohe kätte seetõttu, et olin siiski tööl, mitte puhkusel. Samas pani töölkäimine meid elama kohalikega ühes rütmis ja kohe oli tunda, et põhjaitaallased on eestlastega sarnasemad, kui oleksin osanud arvata. Võõrastega tagasihoidlikud, ühistranspordis pigem mornid ja omaette hoidvad. Tundub ju nagu Eesti? Ainult kliima on neil oluliselt parem.\nKahetsusenoot hinges ja pisar silmanurgas, pakkisime 13. aprillil oma kodinad ja alustasime kojusõitu. Rõõmustas, et kodus ootas ka juba kevad, kurvastas, et nii palju jäi nägemata. Ei jõudnud ju Uffizisse ega Davidit vaatama. Aga kindlasti olime tohutult väärtusliku kogemuse võrra rikkamad. Ja ma olen nüüd ametlikult hull Itaalia järele. Non posso stare senza voi*, nagu ütles Luciano meile hüvastijätuks.\nJa lõpetuseks põsesuudluste ABC. Kõik me ju teame lõunamaalaste kommet kohtudes ja lahku minnes põsesuudelda. Põhjaitaallased on eestlastele sarnaselt ikkagi vaoshoitumad ja esimesel (ilmselt ka mitte veel kolmandal) kohtumisel sind lätsutama ei hakka. Kui aga meie neli nädalat mööda sai ja koju hakkasime sättima, siis läks musitamiseks lahti.\nKuidas vältida piinlikke momente? Saavuta silmside ja jälgi hoolega, kuhu poole musitaja pea esimesena pöörab. Sina pööra oma pea kiirelt vastassuunas ja siis mopsutad ühele, teisele ja jälle esimesele poole, huultega põske ei riiva. Nii lihtne oligi. Küll mitte kõigil, üks meist neljast siiski suudles oma äsjast naiskolleegi kogemata huultele. Oli palju punastamist, ma ütleks.\nPraktikalugu võitis esimese koha SA Archimedes korraldatud kutseõppurite kajastuste konkursil “Õpiränne Euroopasse ja tagasi”.


Turu-uuringute ASi pikaaegne käilakuju Juhan Kivirähk on aktiivne abielureferendumi vastane • Objektiiv\nEesti » Turu-uuringute ASi pikaaegne käilakuju Juhan Kivirähk on aktiivne abielureferendumi vastane\nJuhan Kivirähk. Foto: YouTube'i kuvatõmmis\nSotsioloog Juhan Kivirähk nimetab oma hiljutises arvamusartiklis abielureferendumit häbiväärseks algatuseks ja kulukaks ettevõtmiseks, mis lõhestab Eesti ühiskonda. Seetõttu loodab ta, et see tõrjutakse riigikogus kõiki seaduslikke vahendeid kasutades tagasi.\nKivirähu sõnul korraldatakse rahvahääletusi enamasti siis, kui ühiskonnas on vaja midagi muuta, mitte siis, kui on soov kehtivat olukorda säilitada. Kuna perekonnaseadus niikuinii sätestab abielu juba liiduna naise ja mehe vahel, siis oleks tema hinnangul märksa otstarbekam küsida, kas praegust seadust oleks vaja muuta. Selleks võiks tema arvates kasutada kasvõi roheliste algatatud ja hulgaliselt toetusallkirju kogunud rahvaalgatuse sõnastust: “Kas abielu tuleks perekonnaseaduses sätestada kahe täiskasvanud inimese vahelise liiduna sõltumata nende soost?”. Kivirähk pakub välja, et eitav vastus sellele küsimusele aitaks koalitsioonil põlistada perekonnaseaduse praeguse redaktsiooni, jaatav vastus avaks perekonnaseaduse aga muutusteks.\nKivirähk on enda sõnul rahvahääletuste mõttest seni ikka nii aru saanud, et neid on vaja korraldada sellistes küsimustes, mille kohta on ühiskonnas erinevad arvamused, kuid mille otsustamist edasi lükata ei saa. “Ühiskonnana edasi liikumiseks on sel juhul vaja referendumiga välja selgitada, millist seisukohta pooldab kodanike enamus,” kirjutab ta ning toob näitena referendumi Euroopa Liiduga liitumise küsimuses. Abielu mõiste defineerimine tema sõnul aga edasilükkamatute vajaduste hulka ei kuulu, ning tema arvates on ühiskonnaelus praegu märksa pakilisemaid küsimusi.\nKivirähk: abielureferendum lõhestab ühiskonda\nKui valitsuserakonnad a priori deklareerivad, et rahvahääletuse küsimusele on olemas õige ja vale vastus ning panevad “ei” ütlejatele külge häbimärgi “lammutajad”, siis pole Kivirähu sõnul tegemist mitte riiklikult olulisele küsimusele vastuse leidmisega, vaid ühiskonna teadliku lõhestamisega.\nEkrelaste üllas soov, et rahvas saaks öelda välja, kuidas ta tahab elada, on Kivirähu hinnangul aga võlts: “Keegi ei keela mehel ja naisel täna soovi korral abiellu astuda ja perekonnaelu elada. Küll aga tahab võimuliit rahva abiga öelda, kuidas inimesed nende arvates peaksid elama, milline on nende seisukohalt “õige” elamisviis.” Kivirähu sõnul on selline ülesandepüstitus läbinisti ebademokraatlik ning kannab totalitaarsuse pitserit.\nSeetõttu hoiab ta pöialt riigikogu opositsioonile ning Isamaa Parempoolsete ühendusele, et see tema sõnul häbiväärne algatus juba eos riigikogus nende poolt kõiki seaduslikke vahendeid kasutades tagasi tõrjutakse.\nSildid abielureferendum Juhan Kivirähk


Noored said treeningmängus karastust - Võru FC Helios\nKuna paljudel põhimeestest jätkub veel saalihooaeg, läksime tänasele Taliturniiri mängule Vändra Vaprusega päris noore (keskmine vanus 19,6 aastat) ja väheste kogemustega koosseisuga ning saime ka vitsad kätte – tulemuseks jäi 1:6 (0:4) kaotus. Meie ainsa värava lõi 56. minutil seisuks 1:5 esimest korda esindusmeeskonna eest mänginud Robin Sander.\nMeeskonna treeneri Jaanus Vislapuu sõnul oli mäng meie koosseisu ja eesmärke arvestades üsna ootuspärane. „Meil mängis kuus U17 vanuseklassi mängijat ja selles valguses oli kõik igati loogiline. Tõsi, esimesel poolajal eksisime oma rünnakutel palju ja lasime vastasel kontrarünnakutega mitu väravat lüüa. Kolm väravat tulid kauglöögist, kus värvavaht eksis tõrjel,” ütles ta.\nSeekord väravas mänginud alles 15aastasele Tartu Heliose kasvandikule Joonas Jõeveerele treeneril siiski etteheiteid ei olnud. „Tal oli see üldse esimene mäng meestega ja vead tulid tegelikult meie lohakatest pallikaotustest ründemängul,” lausus Vislapuu.\nTema sõnul on kahju, et mõned väravad omale taas liiga kergelt lüüa lasime, aga see näitab poistele, milleks peab meestega mängides valmis olema.\n„Eks see, mis me praegu teeme, ongi üks oluline osa U17 mängijate arendamisel ja esindusmeeskonda integreerimisel. Järgmisel aastal ootame neist juba arvestatavat jõudu. Sel aastal aga veel õpime ja karastame neid nii palju kui võimalik esindusmeeskonna treeningmängudes ja ilmselt vahel ka vahetusmeestena liigamängudes,” rääkis Vislapuu. „Meeleolu meeskonnas on töine ja pead norgu me ei lase. Paneme täiega edasi!”\nJärgmine Taliturniiri mäng on tuleval pühapäeval Paide Linnameeskonna U21-ga.\nVändra Vaprusele tuli Taliturniiril alla vanduda.\nKoosseis: Joonas Jõeveer, Karl Jörgen Lööper (46. Robin Sander), Arsen Katšmazov, Lauri Pilv, Arlet Raha, Karlis Karro, Eduard Desjatski (68. Marten Luik), Sören Veiolainen, Aimar Vendelin (46. Mairo Reinsaar), Kait Hinn (46. Richard Lepp), Brett Piir (59. Andre Väin).\nPriit Lööper2019-02-04T14:57:34+00:003. veebruar 2019|esindusmeeskond, uudised|


RMK peaspetsialist lükkab ümber väite, et üraskitõrje varjus püüdis metsafirma oma rahakotti täita | Rohegeenius\nValgesoo maastikukaitseala. Pilt on illustreeriv.Foto: Külli Kolina\n“Kui mõni inimene oleks elu sees metsatööd ja sanitaarraiet teinud ning näinud, kui palju on sellega vaeva, siis saaks ehk aru, et siin pole mõtet tuua argumendiks majanduslikku eesmärki,” rääkis RMK Metsamajanduse peaspetsialisti Olavi Andres Rohegeeniusele antud intervjuus.\n11. mai 2020 kell&nbsp21:56\nMida RMK üle Eesti üraskitõrje käigus täpsemalt tegi? Kas võeti ette ka lageraie?\nEks me ole siin päris usinalt toimetanud, kogu üraskitõrje tegevus algas sel aastal juba 20. märtsil. Kuna ilmastik oli soodne ehk ürask oli mullas, oli võimalik teostada tõrjetöid pikemalt.\nKui ma nüüd õigesti mäletan, oleme kahjustusi seiranud ligikaudu 2700 hektaril. Seejuures on oluline märkida, et tegemist on värske kahjustusega – eelmisel aastal üraski kahjustatud puudega.\nSee puudegrupp on indikaatoriks, et tõenäoliselt on ürask kuskil lähedal mullas. Teadlased ütlevad, et 65 protsenti üraskitest jääb saja meetri kaugusele eelmisest kahjustusest. See on põhjus, miks me toimetame eelmise aasta kahjustuste ümbruses.\nMe tegime üraskitõrjetöid 3. maini kokku umbes 950 hektaril. See number kätkeb endas nii sanitaar- kui ka lageraiet. Aga meediat lugedes on jäänud mulje, et on tehtud tuhat hektarit lageraiet. See ei vasta tegelikult tõele.\nSanitaarraie tähendab seda, et raiume maha eelmise aasta kahjustuskoldega kahjustatud puud ja kolde ümbruses olevad värsked puud, mis on veel kahjustamata või on mõnel muul põhjusel kahjustatud, aga täidavad püünispuu eesmärki.\nEesmärgiks on see, et putukad, kes on õige pea mullast ärkamas, lähevad langetatud püünispuudesse ega kahjusta edasi terveid puid.\nOluline on veel seda märkida, et kuigi me raiume ka eelmise aasta kahjustatud puid, ei vea me materjali kokku enne, kui ürask on läinud püünispuudesse. Me teeme seda alles siis, kui püünispuud on täitunud üraskitega ja neist toituvad kasulikud röövputukad on eelmise aasta kahjustatud puudest lahkunud.\nKui kaua saab tavaliselt tõrjetöid teha?\nEks see olene kõik kevadest, näiteks oli viis-kuus aastat tagasi aprillikuus lumi täiesti maas. Selline eriline olukord võimaldab pikemalt tõrjetöid teha. Samas on mõnel aastal olnud aprillis väga soojad ilmad. Kuna kõik on suhteline, tuleb jälgida looduse rütme ja reageerida nendest lähtuvalt.\nKui lumi on maas, pole üraskitõrjega midagi peale hakata?\nPüünispuid on ikkagi võimalik langetada, aga ürask tuleb hiljem välja. Metsamaterjali metsast väljaviimise ajaaken on üsna üürike. Kui me raiuks väga palju materjali kokku, ei saaks kõike õigel ajal välja vedada.\nKokkuvedu tähendab seda, et kui lank on metsas pikali, tuleb see viia metsast tee äärde, mida me, metsamehed, kutsume vahelaoks. Sealt tuleb viia puit saekaatrisse enne, kui ürask väljub püünispuust. Kuna ajaaken on hästi lühike, on sellega tööd rohkem kui rubla eest: tuleb tegutseda hästi kiiresti ja otsustavalt, ei saa jääda jokutama.\nKui teeksime sedapidi, et raiuks maha rohkem, kui suudame ära viia, poleks nähtud vaevast mingit kasu. Seetõttu tuleb seada prioriteete, keskenduda olulisematele ja suurematele kahjustustele, jälgides väiksemaid. Kui väiksemad omakorda laienevad, on võimalik suvel sekkuda ja need maha raiuda.\nPraegu ootavad puud metsa all, aga oskate ehk prognoosida, millal üraskid püünispuudesse sisse ronivad? Kuidas te kontrollite, et putukad on seda juba teinud, kas käite kohapeal uurimas?\nKäime pisteliselt langil vaatamas, kas putukas on koore alla läinud. Aga tegelikult peavad ilmad olema piisavalt soojad: kui meenutada kooliaega, peab pinnas olema pluss kümme ja õhk üle 16 kraadi. Vanemad ja kogenumad metsamehed ütlevad isegi, et see võiks olla 18 kraadi. Eks see olene sellest, kuidas päike paistab langile ja kuidas muld soojeneb.\nTeiseks on meil üle Eesti 25 üraski lendluse seireala. Igaühele neist on pandud püsti neli postkasti meenutavat feromoonpüünist, millesse on lisatud üraskite ligimeelitamiseks lõhnaainet feromooni. See on märguandeks: “Sõbrad, tulge siia, see on hea koht asustamiseks ja elutegevuse jätkamiseks.”\nKui üraskeid hakkab püünisesse tulema suurel hulgal, on see märguandeks, et nad on mullast välja tulnud ja talveuni on läbi. Nüüd toimetavad üraskid metsa all ringi ja otsivad sobilikku puud. Selleks, et nad asustaks püünispuud, läheb mõni nädal.\nPüünispuude äraviimise aeg on erinev. Kui need viia Tallinnast Tartusse, siis on lõuna pool puud juba hiirekõrvus, aga pealinnas ja põhjarannikul veel raagus. Loodus ärkab sealpool natuke varem. Selleks, et saaksime õigele ajale pihta, ongi püsitatud seirealad.\nFeromoonpüünis ei meelita vist endasse väga palju üraskeid – pigem on need pandud selleks, et näeksite, kas putukad on liikvel?\nPüünispuid soovitatakse kasutada üraskitõrjeks pigem seetõttu, et feromoonpüüniseid peab olema väga palju. Üks püünis suudab päästa kuskil paar kuni kümme, aga metsas on mitusada oluliselt kahjustatud puud.\nPüünist tuleb regulaarselt puhastada. Kui jätad selle püüdma ega käi puhastamas, hakkavad näiteks lõksu langenud üraskid roiskuma. Siis ei ole püünis teistele enam nii atraktiivne. Ja kui püünis on pandud kohale, mis pole üraskile meelepärane – näiteks tuulekoridori või liiga varjulisse paika -, ei asusta ta seda.\nSellepärast on püünispuu meetod metsanduslikult kindlasti efektiivsem. Küll aga on feromoonpüünis väga hea indikaator. Seetõttu panemegi neid igale alale neli: kui mõni ei püüa, siis vähemalt üks annab infot.\nKas feromoonpüünised on kallid?\nEks need ole kallid, aga pigem on probleem selles, et feromoonpüüniseid peab olema palju. Kui on väiksem kahjustus, näiteks erametsaomanikul oma väikesel metsaeraldisel, täidab see isegi võib-olla eesmärki.\nAga suurema kahjustuse korral peab püüniseid olema väga palju ja neid manageerivate ning hooldavate inimeste arv nii suur, et see pole mõistlik.\nPigem on mõistlik teha üraskitõrjet püünispuude meetodil. Muidugi on võimalik muuta puud veelgi atraktiivsemaks, pannes neile feromooni. Siis asustatakse püünispuid veel agaramalt.\nNädalavahetusel tuli ligi 18 kraadi sooja: kas siis oleks olnud õige aeg metsast puud välja tuua?\nSoe ilm peab püsima. Sel kevadel on olnud mõni päris mõnus soe päev, aga muld peab olema saavutanud sobiliku temperatuuri ja keskmine päevane temperatuur võiks olla 16-18 ringis. Kui muld on piisavalt soe ja tingimused on õiged, võib ürask välja pugeda.\nMaikuus on seega lootust?\nJälgime pingsalt seda, millal saab puud välja vedada. Seire on käinud mõne nädala, eelmisel nädalal olid piltlikult öeldes postkastid tühjad, aga sel nädalal on juba mõni üksik ürask leidnud oma tee feromoonpüünisesse.\nÜraskitõrjet peab tegema igal kevadel. Kas sellel aastal pidi tõrje kuidagi suuremalt ette võtma?\nJaa, pidi. Põhjus on tõenäoliselt selles, et 2018. aasta suvi oli väga põuane. Loodi kõik eeldused, et üraskil läheks hästi. Samas olid viimased kahe aasta talved suhteliselt soojad. Sellest tulenevalt pole talv üraski arvukusele pärssivalt mõjunud.\nSeetõttu on üraski arvukus suurenenud. Loodame kõik, et 2020. aasta suvi – rannainimesele või puhkajale see muidugi ei meeldiks – tuleks võimalikult külm ja vihmane. Siis poleks üraskite levik nii hoogne.\nMe püüame takistada levikut, et üraskid majandusmetsas ei laieneks. Oluline on märkida ka seda, et toimetame majandusmetsas, me pole veel jõudnud looduskaitsealadele.\n2018. aasta suvi oli tõesti põuane ja kuum, aga möödunud suvi oli päris jahe. Aga see, mis näib suvitajale jahe, on vist tiba teine, kui see, mida näeb ja mäletab RMK?\nKuna 2018. aasta puud olid põua tõttu juba nõrgestatud, oli 2019. aasta suveks üraskitel juba suur arvukus. Oli soodne ilm, putukad said hästi sigida. 2018-2019. aasta talv ei vähendanud üraskite arvukust.\n2019. aasta suveks oli arvukuse kõrgus juba saavutatud. Kuna sel aastal polnud ka talve, siis nii mullas kui ka koore all talvituvad üraskid jäid ellu.\nKui vanaks ürask üldse elab, et ta saab nii pikalt tegutseda?\nVanus polegi oluline, vaid soodsad tingimused, et üraskid saaks hulgi sigida. Kui on kümme üraskit ja looduslikult soodsad tingimused, siis need kümme paljunevad. Ja paljunevad ka järgmised ja järgmised.\nMis võiks olla teie arvates põhjuseks, et keskkonna aktivistid on tagajalgadele aetud? Ühismeedias kommentaare lugedes jääb silma süüdistusi stiilis, et RMK tegi üraskitõrjet majanduslikul eesmärgil, sest lihtsustatult öeldes sai raha otsa. Kuidas teile sellised argumendid tunduvad?\nNeed on selles mõttes naljakad, et kui mõni inimene oleks elu sees metsatööd ja sanitaarraiet teinud ning näinud, kui palju on sellega vaeva, siis saaks ehk aru, et siin pole mõtet tuua argumendiks majanduslikku eesmärki.\nTegelik põhjus on see, et me ei saa üraskile öelda: “Ära hakka kevadel toimetama siis, kui inimesed on RMK initsiatiivil kokku leppinud, et peame raierahu.” Me ei saa talle öelda: “Teeme nii, et sa toimetad siis, kui raierahu on läbi.”\nSee on evolutsiooniliselt paika pandud, et ürask hakkab kevadel toimetama. See on fakt, et kevadel on kõige efektiivsem raiet teha.\nKui me jääme raiega hiljaks, siis asustavad eelmise aasta välja tulnud putukad uusi puid. Kui teeme seda sügisel, on need kavalad vennikesed kahjustanud värskeid puid ja läinud mulda magama.\nSiin pole mõtet otsida majanduslikku eesmärki. Iga metsaomaniku kohustus ja mure on tagada metsa tervislik seisund.\nAbsoluutselt kõikjal üle Euroopa on olnud samasugune reaktsioon: ei saada aru, miks me seda teeme. Leidub õnnetuid näiteid, kus ongi kaitsemeetoditest loobutud ja asi on käest ära läinud.\nKui me ei tee üraskitõrjet, jääb vastutus ikkagi metsaomanikule, kritiseerijatel pole mingit kohustust või vastutust. Väga hea on öelda, et ära tee midagi, aga kui seadus ütleb, et metsa tervise eest tuleb hea seista ja me sellest ei lähtu, lastes asjal käest minna, ei tee see au ühelegi metsaomanikule. See vastutus jääb ju meile.\nKus kandis on kaitsemeetoditest loobutud?\nKesk-Euroopas, näiteks Tšehhis ja Saksamaal. Reaktsioon on olnud alati samasugune: ärge tehke midagi, küll läheb kahjustus üle. Saksamaal on praegu niimoodi, et riik panustab metsamajandusse, et nad toibuks sellest asjast, mitte vastupidi.\nSellist olukorda me ei taha. Me püüame selle vastu võidelda, et siin niimoodi ei läheks.


lahe väike merineitsi ookeanikoogis\nLahe väike merineitsi ookeanikoogis\nMinu vennatütar on tohutu väike merineitsi fänn ja nõudis, et ma teeksin talle merineitsi koogi, mille peal on Ariel. Pärast mõningate ideede uurimist Internetist jõudsin selle armsa kahetasandilise koogini. Panin koogid virna ja puru helesinise glasuuriga kaetud. Siis läks tagasi ja lisas paar tilka tumesinist värvi mu glasuurile ja kiiret segamist, et saada ookeani jaoks kaks tooni värvi.\nOtsustasin jäätumist mitte siluda, kuna ookeanil on lained, ja arvasin, et see on palju armsam. Pärast jäätumist värvisin ja rullisin oma vetikate fondandi välja. Otsustasin ribad keerata terava ülaosaga, et anda sellele rohkem 3D-efekt. Pärast vetikate lisamist veeretasin oma meritähe ja koralli jaoks oma apelsinifondandi. Ma kasutasin meritähe valmistamiseks lihtsalt täheküpsise lõikurit ja lõikasin paar riba, seejärel veeretasin need käte vahel, seejärel keerasin rullid koralli valmistamiseks.\nPärast erinevate korallide valmimist tegin kaheksajala. Tal on ainult fondantpall, millele on lisatud mõned veeretud jalad, paar täpitäit silmadele ja armas naeratus. Oma merekarpide valmistamiseks lisasin valgele fondantile natuke vasevärvi ja ei sõtkunud seda nii palju, nii et see oleks marmorjas välimuselt nagu merekarp. Lõigake mõned välja, keerake need ümber ja lõigake põhjad koogile. Seejärel lisasin lõpetamiseks mõned kuldkalaküpsised ja mõned valged jäätumispunktimullid. Asetage Ariel ülesse ja teil on ookeanikoogis armas väike merineitsi!\nIsetehtud 16. liblika sünnipäeva tort\n12+ kõige lahedamat Minnie hiire koogiideed\nVärviline omatehtud liblikakook\nLahedam põetamise teema kook\nLahedam tuletõrjeautode koogidisain\nkuidas teha käsnkooki\nsuvised sünnipäevatordid täiskasvanutele\nJooksu- Ja Maratonikoogid\n64 Loomaaia Rajakooki\nElektroonika / Vidinate Koogid\nSõiduk, Mis Katsetab Jahvatatud Kooke\nAndy Androidi Koogid


Erilahendus Sandviki kuumvaltsimistehases – AGA Magasin\nKui Sandvik Material Technology (SMT) kavatses soetada Sandviki kuumvaltsimistehasesse uued kuumutuskaevud, otsustas ettevõte ühtlasi investeerida ka uude ja tõhusamasse tehnoloogiasse ning võtta kütusena kasutusele maagaasi – seda kõike AGA pakutud terviklahendusena.\nSMT kuumvaltsimistehase 450 m pikkusel põrandal on nüüd neli kuumutuskaevu. Raskete terasplokkide, valuplokkide ja bluumide kuumutamiseks kasutatav põletustehnoloogia tarbib pool varasemast energiast. „Tegemist on investeeringuga tõhusamasse ja puhtamasse tehnoloogiasse ning projekt on hea näide tõhusalt teostatud projektist ja ärimudelist,“ ütleb SMT investeeringute ja projektide vanemkonsultant Peter Andersson.\nMaagaasi taolise puhta kütuse kasutamise üks eeliseid on süsteemi lihtsam hooldus ning selle komponentide ja põleti osade aeglasem kulumine.\nAndersson peab silmas tehast, mis telliti neilt terviklahendusena 2016. aasta augustis. AGA töötas välja kuumutusahjude kavandi, korraldas ahjude ehituse, varustas tehase gaasi ja põletustehnoloogiaga, koordineeris paigaldustööd alltöövõtjatega ja vastutas kogu projekti eest. Seda kõike partnerluses SMT-ga.\n„AGA tarnis terviklahenduse, sh ahjude kavandi ja ehituse, mille teostas meie ahjude osakond Rebox. Me garanteerime madala energiatarbimise, ühtlase temperatuuri, vähem heitgaase ja suurema tootluse,“ ütleb AGA rakendusspetsialist Ola Ritzen.\nRebox on varasema Västeråsi UTAB järglane, olles valmistanud terasetööstuse tarbeks ahje juba üle 100 aasta. Projekti raames valmistati ahjud, mida ajalooliselt teatakse kuumutusahjudena. Neid kasutatakse pikkade ja/või lehtterasest toodete töötlemiseks, mille käigus kuumututakse raskeid terasdetaile (valuplokid ja bluumid) temperatuurini, mil neid on võimalik valtsida. See on võrreldav sellega, kuidas sepad tagusid omal ajal alasil haamriga rauda.\nKuumutuskaevudes kuumutatakse valuplokid ja bluumid temperatuurini, mille juures valtsitakse neist tsehhis mitmekesiseid tooteid. Terase vajaliku temperatuuri ja ühtsuse saavutamiseks kulub umbkaudu neli tundi.\nUued ahjud säästavad energiat tänu kaasaegsetele põletitele, mis töötavad leegita hapnikpõletustehnoloogial. See eeldab põletamisel tavapärase õhu asemel puhta hapniku kasutamist. Tavalises õhus on ligikaudu 21 protsenti hapnikku ning umbes 78 protsenti lämmastikku, millest ei ole põletusprotsessis mingit kasu. „Hapniku suurel kiirusel lisamisel saab vältida suure koguse lämmastiku soojendamist. Võrdväärne energia saavutatakse vähemate heitgaasidega, mis säästab energiat, suurendab tootmisvõimust ja vähendab heitmeid. See on parim tehnoloogia maailmas seda tüüpi ahjude jaoks,“ ütleb Reboxi projektijuht Anders Engbom. Sandvikis kaaluti kuumutusahjude kaasajastamist juba mitu aastat, enne kui ettevõte alustas AGA-ga tehniliste nõuete ja lahenduste arutamist 2015. aasta sügisel. Tõuke selleks andsid mitmed AGA hapnikpõletuspaigaldised paaril eelneval aastal.\nMaagaas juhitakse kuumvaltsimistsehhi toru kaudu väljaspool Sandviki tehast asuvast veeldatud maagaasi hoidlast.\nKuumutusahjud suudavad kuumutada valtsimistehase tarbeks 1000 tonni terast nädalas. Kuidas välditakse uutes tehastes rikkeid? Kuidas valmistada ahjude 5 x 5 x 4 m korpused, mis on liiga suured maanteel transportimiseks? Kuidas tagada hapniku ja maagaasi tarne? Need olid mõned küsimused, millele Rebox pidi vastused leidma.\nAhjud projekteeris Rebox Västeråsis, ent need ehitas kohalik firma AGA järelevalve all Sandvikenis, kuhu need toimetati läbi linna veoautodega. Poole meetri paksune keraamiline tulekindel vooderdis ja elektripaigaldised valmistati Sandviki tehases AGA projekti järgi. Hapnikku kasutati Sandvikis terase tootmisel varemgi ja AGA-l on tehase läheduses õhueraldusseade, mille abil varustatakse piirkonna teisigi kliente vedelgaasidega. Siiski nõudis see kuumutusahjude hapnikpõletuslahendus suuremas koguses hapnikku. Seetõtu tuli vana gaasitehas ümber ehitada.\n„Varem saadi vedelgaasist aurustatud gaasi toru kaudu, ent uute ahjude puhul oli kulu- ja energiasäästlikum tarnida gaas tehasesse aurustunud olekus,“ selgitab Markus Birath, kes vastutab kohapealse tegevuse, sh selle uue konto eest. Viimane eeldas suurt investeeringut. Lahendust pakutakse lepingu alusel, mis tagab Sandviki gaasitarne pikaks perioodiks – seda selge ja prognoositava hinnaga. „Meil on Sandvikiga partnerlus, mis toetab meie mõlema tegevust,“ ütleb Ola Ritzén.\nHapnikpõletustehnoloogiaga on väljatõmbetorustik märkimisväärselt väiksem kui tavapärase õhus põletamise puhul.\nVÕIMALUS KASUTADA OLEMASOLEVAT KORSTENT\nAsjaolu, et Sandvik ja AGA kasutasid terasetööstuses tervitatavat üleminekut maagaasile, lubab ahjudes kasutada uut ja puhtamat kütust. Nii rajatigi uuest maagaasimahutist toru valtsimistehasesse. Maagaasi – peamiselt metaani e CH4 – tarnitakse vedelas olekus temperatuuril –160 °C Nynäshamnist, kus AGA-l on vedelgaasiterminal. Gaasi aurustatakse Sandviki läheduses AGA maagaasi ladustamisjaamas õhusoojusvahetite abil. Maagaasist eraldub vähem CO 2-te, NOx-d ja väävlit kui naftast ja veeldatud naftagaasist. Maagaasi saab asendada biogaasiga, mis sisaldab samuti metaani. Maagaas on ka turvalisem kütus ja lisaks muule on see õhust kergem ja sellel on kõrgem süttimistemperatuur.\nDIALOOG – EDU ALUS\nProjekti oli kaasatud ligikaudu 30–40 AGA töötajat, sh alltöövõtjad, ning tänu ohutuse tagamisele, heale planeerimisele, riskianalüüsile ja koostööle viidi see läbi ühegi tõrketa.\n„Kõik läks uskumatult hästi. Oleme suutnud ühendada paigalduse tootmisega,“ ütleb Peter Andersson SMT-st. Mis on ikkagi sellise tõrgeteta paigalduse võti? „Lühidalt vastates peitub see pidevas suhtlemises ja kõige koos planeerimises. Kohtusime tehasepersonaliga iga hommik kl 8 ja leppisime kokku, kuidas teineteisele mitte jalgu jääda,“ ütleb Peter Andersson.\nEnne suvepuhkusi olid ahjud paigaldatud. Lõpliku kontrolli käigus tunnistati nende ohutus, juhtimissüsteemid, gaasitarne ja muud tehase osad kõigile nõuetele vastavaks. „Kui pärast puhkust tööd alustati, läks see nagu õlitatult,“ ütleb Andersson.\nKuumutuskaevu kuumutamisel kasutatakse leegita hapnikpõletustehnoloogiat, milles oksüdeerijaks on 100%-liselt hapnik. Leegid on nähtavad vaid spetsiaalses režiimis, mis kasutab madalamat kuumust kaevu soojendamiseks.\nKuumutuskaevudel on keraamiline tulekindel vooderdis, mis kaitseb neid kõrge temperatuuri eest. Kaevud kuumutatakse kuni 1300 °C-ni.\nLNG, Maagaas, Metallurgia, REBOX, Terasetööstus


Leitud 758 vastet\n28. 08. 2006. 20:51\nTeema: Tallinna Rattaralli 2006\njaa superlux pildid Tundub, et uus tase?\n29. 05. 2006. 09:58\nTeema: Tartu Rattaralli 2006\nNojah 3.40 pundis oli päris palju loodreid kes 5 km enne lõpu hakkasid tralli tegema. Asi lõppes sellega, et finishis aeti raja piirdesse karpi ja käisin ülepea kaela.\nInimesed tuleks vägisi grupisõidu tehnika loengule saata.\n20. 04. 2006. 20:05\nJou jou raffas! Kuidas läheb? Igaljuhul hardbeat on stiil, mida tahaks ka nagu Eestisse natuke tutvustada. Kuid ka Eestis mängitakse, aga natuke vähem. Sakslastele läheb see julmalt hästi peale, sellepärast sakslased tantsivad selle järgi julmalt hästi ja ma usun et kuumasid naisi on ka päris palju ...\n07. 04. 2006. 14:04\nTeema: Kuidas ise jalgrattal värv maha saada ja kuidas värvida algusest lõpuni?\nchristian returns 2\n10. 03. 2006. 17:24\nTeema: Mis Jalgrattaga keegi talvel trenni teeb\nAndreK kirjutas: Ka sulle soovitan värskeid juurvilju süüa.\nMis neist juurviljadest, jõusaalis vaja pigem üleliigse energia vabanemiseks pumbata ja proteiini süüa\n26. 02. 2006. 13:41\nNo Revali jõukas on suht head trenad. Suht sarnane maanteesõidu asendile, isegi tuul puhub näkku\n27. 01. 2006. 20:32\nTeema: Pildip*d*d *hju!\nÜldiselt paneb vähegi oma kauba lahtisaamisest huvitatud isik vabatahtlikult pildi müüdava tavaari kohta. Samas nõustun, et on kommid "viska pilti" on mõttetud.\n26. 12. 2005. 21:26\nTeema: Nostalgilisi rattamälestusi stagnaajast\nmaxspeed kirjutas: kurb, et sellist õiget diisli hõngu pole siin enam. niipalju siis nostalgiast\nNo eks tänada võid "tagant jõu" mehi.\n02. 12. 2005. 14:59\nTeema: Q:author egoist(teema lukku)\nNo müüd auto maha ja amordiraha ongi olemas Muidugi läheks nii vingele vokile alla mingi skareb super või RS sid.\n29. 11. 2005. 21:33\ntalv kahjuks tulekul aga sügisel tegin nädalas 150km ära kusjurues optimaga 8) No nääd, paremini pead. Mina näiteks tegin suvel 380 km, mis sest, et ainult küll ühel päeval ja seda veel meridaga... Ehk asja pos külg oleks see, et nii mõnigi kord on legendaarse christian saarne teemades komöödiat sa...\n30. 08. 2005. 20:15\nTeema: Tallinna Rattaralli 2005\nwylde kirjutas: Tervitused Rihole, nende tänude eest. Võtsin tempotegemise tõesti täies südamerahus enese peale niipalju kui võimalik, ei kartnud ära väsida.\nOot sa olidki see, kes otsustas 3-kesi tolle tõusu peal enne Suurupit eest ära sõita? Ise olin kollases ja vedasin ka vahel..\n14. 07. 2005. 21:39\nBtw, yhes teises foorumis on säuke kild: Ratastega on nagu arvutitega. Olgu sul kuitahes kallis ratas, aga kui sõita ei oska, laguneb ikka ära. Sama, mis arvutikasutaja puhul, viga on tooli ja klaveri vahel. No offence . See on fakt. Bullshit, laguneb ka talutava sõiduoskuse korral, lihtsalt toodet...\n13. 07. 2005. 20:00\nTeema: Jalgratta teisipäevakud\nTagasi tulles Väänas sõitsin mingist taadist mööda, kes kohe - klõpsti - mulle tuulde :evil: Käratasin talle, et ikkagi eraldistart ja tegin sadulas püsti paar kiiremat liigutust. Kas on kahju lasta mingi tudil tuules loksuda?? Muidu oli suht chill sõit, keskmine 37 km h, vastutuul natuke rikkus tu...\n11. 07. 2005. 22:52\nTeema: GT Avalanche 0.5 - kas on vastuväiteid\nurmo kirjutas: Kona ja GT raamid on suht tugevad, aga need kallid Merida HFS aluraamid tunduvad küll vaadates küllaltki nõrgad\nNii hea kui teadjad arvamust avaldavad.\n10. 07. 2005. 18:38\nTeema: EEC 2005.a 4. etapp V Elva maraton 10.07.2005\nKommentaariks niipalju, et minu kasutuses olev fizik pold just suurem asi.\nV'ga sitt on ilma sadulata s6ita.\n15. 05. 2005. 20:43\nTeema: EEC 2005.a 1 etapp 5 Mulgi maraton 15.05.2005\nkas mingi wordi failine tulemusi kuskil ei ole? Seda xls ei õnnestu avada.\n10. 05. 2005. 16:21\nTeema: Kiivriga ja kiivrita 2005\nEkstreemsed tingimused nõuavad muidugi kiivrit jm., ma ei vaidle vastu kuid enamasti "kui pea on otsas ja vaatad kuhu sa sõidad" ei juhtu sinuga midagi". S.t. kõik sõltub pigem sellest, kuidas sina ennast ohtu sead, kiiver peas või mitte! Juhtub küll! Sa võid ju jubekõva sõitja olla aga alati võib ...\n09. 05. 2005. 19:45\nTeema: odavaid jalgrattaid säästumarketist ja koduekstrast?\nJust avastasin veel erilise boonuse: Jalgrattalukk . Aga see pole mingi tavaline kaup, vaid on ka värvivalik! Saastamarketist pole peale toidu mõtet midagi muud osta. Olen viibinud sadade toodete reklaamlehe jaoks pildistamisel ja võin väita, et suur osa tarbekaupadest lagunes juba pakist väljavõtm...\n18. 04. 2005. 20:52\nTeema: Milline vänt?\nkuna sul juba centaur grupp siis ära hakka seda shimaga lörtsima. Ultegra 05 on 10 speed kah pealegi.\n17. 04. 2005. 17:46\nKui paari-kolme kuu jooksul rattaga midagi juhtub, siis on tõenäosus suur,et sellega on sõidetud. Kuskil poes öeldi ka, et kui rattaga võistelda, siis kaob automaatselt garantii.\n17. 04. 2005. 08:29\nTeema: K: Trek 1000 või mõni analoogne maanteeratas\nOsta parem kasutatud, saad normaalse jupiga ratta.\n16. 04. 2005. 22:50\nTeema: Mure prillidega!!!!!!\nJa Rudy Projecti prillid peaks kyll väga head olema ja neile saab kindlasti varuosi. Mul on kogemusi old 2 paari RP-dega. Mõlemad suht sitad, rääkimata kallist hinnast. Kerosened lagunesid ära peale väikse mõra tekkimist prilliraami, skeeylinedel tuli sõidu ajal sang küljest, kruvi sai asendatud ag...\n04. 04. 2005. 16:08\nOsavõtjaid on seinast seina. Baigiga tasub kindlasti proovida, kasvõi trenni mõttes. Eriti lahe on see handicap miniralli 30 km vms, seal tinutatakse korralikult.\n27. 03. 2005. 16:43\nTeema: Kui palju kellegil praeguseks ajaks juba sõidetud on? 2005\n500 km alates eelmisest reedest\n24. 03. 2005. 19:51\nSopasem ja frustreerivam kui kunagi varem Pirital oli suht jama loik-loigus kimada.\n19. 02. 2005. 16:02\nTeema: Tugevamad veljed\nKirsa kirjutas: Odavamast otsast on Mavic X317 hea.\nCrossmaxiga võrreldes on jah odavam aga altuse juppidega rattale oleks sobilikum mingi alex vms pöid. Võibolla tuleks odavam foorumist lihtsalt kasutatud jooksud osta.\n19. 01. 2005. 15:40\nReaalsed igavad inimesed...\n07. 11. 2004. 22:54\nTeema: hullumeelne idee, vol 2\nNo ma ei tea, Mardi jutus nagu oleks pointi Ja btw novell Rattur Ruudi tegi k6mm on t6estisyndinud lugu\n20. 10. 2004. 17:07\nTeema: Rattur vs. auto KÕMM !!!\nHäh mulle keeras mõni aeg tagasi üks tibi Mersuga ette. Nippel oli kõva, nii et prilliklaasid irdusid raamidelt. Esialgu suuremaid kehalisi vigastusi ei tuvastanud . Nüüd on aga väike näpp juba üle kuu aja veidralt kõver ja paistes.\nMõtlesin et arsti juurde pole mõtet nii tühise asjaga minna...\n09. 10. 2004. 20:55\nÕppevideo , mis võiks olla kohustuslik uutele liitujatele.\n04. 10. 2004. 15:10\nTeema: k: sooviks neiule ratast, aidake\nKui aus olla, siis mõlemad(author ja gt) on üsna sitad Parem juba mingi kõvakahvliga hübriid marin, selle kohta oli isegi mingi teema vist.\n29. 09. 2004. 16:55\nüle 8 kilo ja tulemused on suhtelised Peaks muidugi mõniteist olema aga eriti aega ole sõita nüüd kooli kõrvalt\n24. 09. 2004. 15:19\nTeema: Maanteeratta valik\nRaam, jooksud, SADUL.jne ja jne. Sadul peaks mntkal ilmtingimata ikka väga hea olema. Praegune Ike on ikka paras seasitt, võtab kubeme koha pealt ikka päris valusaks, mis sest et ta peal juba omajagu istutud.\n17. 09. 2004. 20:27\nTeema: Zaskar expert raam\nron kirjutas: aga ise oopis võtan classic team'i raami\nSee klassik läeb sul veel kergemalt kui magnesium\nega kurta saa, sõidad a otsa Meridaga, läeb katki saad uue ja sõidad edasi.\n17. 09. 2004. 19:11\nOstke kõik jah Merida Mag-e, siis on suht kindel, et saab tubli sõitmise peale (ntx mõra raamis) uue raami\n09. 09. 2004. 19:18\nTeema: Aerosa AET hooldus\nKaldun arvama, et kui jõuad lapsele SIDga ratta osta, jõuad hoolduse eest maksta, aga, kui endal huvi olemas, siis võib ju alati ka ise proovida :wink: Pakun, et ta mõtles seda TULEVIKU mõttes :wink: Lihtsalt kui keegi praegu ei viitsiks amordiga jännata, siis poleks tulevikus kedagi, kes seda teha...\n02. 09. 2004. 20:14\nTeema: MTB carbon raam\n27. 08. 2004. 20:28\nHUS kirjutas: WH-R 540 jooksud 140EUR pole mu meelest just paha...\nNo loll-components.de saidil olid samad jooksud 9 euri kallimad aga siiski odav.\nhttp://www.loll-components.de/catalog/p ... ts_id=7606\n27. 08. 2004. 14:52\nvastus oli lyhike We dont ship to Estonia.\nPole just suurem asi pood..\n26. 08. 2004. 10:31\nNo ok aga palju saatekulu eestisse võiks olla? Paar nädalat oleksin nõus isegi ootama aga tavaliselt paneb punkti just kirves saatekulu.\n26. 08. 2004. 10:19\nerikr kirjutas: niipalju on kogemust, et saksas olles tegin ühel õhtul tellimuse ja ülejärgmisel päeval nänn käes. sõber muidugi helistas enne, et kas kõik soovitv kraam on laos olemas.\nEt kas nänni said saksas olles kätte või saadeti postiga eestisse?\nKui eestisse, siis palju saatekulu oli?\n22. 08. 2004. 18:59\nTeema: Neile kellel veel ratast pole, kuid tahaks odavalt saa\nSora käikudega kõlbab vähemalt algajal täitsa treenida, pole midagi nii s*tad kui räägitakse\nKui tahad head performancet, siis pole mõtet sora jupiga asja osta. Õigesti tegi et ei ostnud\n22. 08. 2004. 17:16\nTeema: Tallinna XXI Rattaralli\nmis ratas sel cfc poisil oli?\n22. 08. 2004. 15:56\nRuve kirjutas: räägite pikad jutud maha, aga kõige tähtsam... kes võitis\nKas mitte Adukas?? Panin lõpus mõnusa käna maha, sõit oli mõnus ja närviline. Kõvasti kergem kui Otepää...keskmine kiirus oli päris hea\n16. 08. 2004. 19:42\nTeema: Classic Lx/Xt\nscottil näiteks on olemas oma teadlased kes kõik tegelevad rattaaraneduse ja komplekteerimisega,aga classic on nagu kataloogiratas,valitakse jupid välja ja öeldakse mehaanikule pange nendest juppidest ratas kokku!See jutt kallutas mind Scotti poole :?: Need "teadlased" nimelt komplekteerivad niimoo...


Keyshia Cole jätab hiljutisel fotol musta, lateksiga minikleidi jaoks vähe kujutlusvõimet - Muud\nKeyshia Cole jätab hiljutisel fotol musta, lateksiga minikleidi jaoks vähe kujutlusvõimet\nKeyshia Cole näib oma Instagramis jagatud hiljutistes piltides vapustavat ja seksikat, pärast seda, kui ta oli juba mitu kuud vaevanud raseduskuulutusi. Lauljatar oli oma konto kustutanud, kuid on nüüd täielikult jõus.\nKeyshia Cole teab, kuidas minna üle glamuurist ägedast seksikaks lihtsalt riietusvahetusega. Laulja ja tõsielustaar on hoidnud oma uut Instagram konto PG-13 määraga, kuid tema viimased pildid tõstsid mõne tema fänni temperatuuri.\nPiltidel poseerib Cole oranži tausta taustal, õõtsutades madala lõikega musta lateksiga minikleiti, mille küljes on avad, mis panevad ta reied ekraanile. Keyshia käte ja õlgade tätoveeringud olid täisekraanil ja ta lõpetas terava ilme punutud juuste peal oleva musta mütsiga.\n'KÕIGILE, ükskõik, ilma või kellegagi, on KÕIGE VÄÄRTUSTAV VARA alati TEIE,' märkis ta ühe pildi.\nFännid võtsid tema kommentaariosa kohe üle, et kiita tema välimust ja kõverat keha. Üks fänn kirjutas “See annab mulle vana Keyshia ilme”, teine lisas: “Jah, proua !!! Sa oled tagasi ja sa pole kunagi lahkunud ... Armastan sind 'ja kolmas ütles, et' sa oled nii ilus, sa just tegid mu päeva .. ur hinga värsket õhku. [Sic] '\nTäpselt kaks kuud tagasi Keyshia üllatunud fännidele öeldes, et ta oli rase, ainult selleks, et selgitada, et ta järgmisel päeval nalja tegi. 36-aastane mees tunnistas, et ta trollib ja tema põhjuseks oli asjaolu, et inimesed muudkui häbistasid teda ja küsisid, kas ta on ülepäeviti rase.\nCole on olnud tutvumine 22-aastane räppar Niko Khale juba mõni kuu ja kuigi fännid on lauljatari kritiseerinud sellise noorema mehega kohtumise pärast, ei häbene Cole oma suhet sotsiaalmeedias näidata.\nTema värskeim foto tõestab, et Keyshia on noormehe üle rohkem kui õnnelik, kuna ta on näinud, kuidas ta ühel pildil tema põski laksutab ja teiselt poolt teda suudleb. Cole pildistas magusat pildikomplekti:\n“Keegi, kes sobib minu kärbsega, on hea südamega ja kuidagi on suutnud oma lubadusi #LibraVibes täita ... RP @nikokhale Ma mõtlen sinust ainult kahel korral. See on PÄEV ja ÖÖ. #MCM Vibes. ”\nKui Keyshia esimest korda tunnistas, et tutvus Nikoga märtsis nüüd kustutatud postituses, andis ta kindlasti fännidele teada, et ükskõik pidama tema suhe oli pinnal, sest ta oli õnnelik.\n'Nüüd postitan pipart oma soolale @nikokhale pipart sellepärast, et ta on mulle nii armas olnud ja ma ei tea, et inimesed on meie suhte suhtes väga kohusetundlikud olnud, aga ma pean kasvatama seda, mis mind toidab.'\nsurmariigi vang Kevin cooper\nmis toimub sitcom


Teisenda Gigabait SI mõõtühikuks ZB (Gigabait SI mõõtühikuks Zettabait)\nGigabait SI to ZB\nGigabait SI to Zettabait\nKui palju on Zettabait ühes Gigabait SI?\n1 Gigabait SI = 0,000 000 000 000 847 032 947 254 3 Zettabait [ZB] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Gigabait SI mõõtühikuks Zettabait teisendamiseks.\nTeisenda Gigabait SI mõõtühikuks Zettabait (Gigabait SI mõõtühikuks ZB):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '879 Gigabait SI'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Bait / Bitt'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '58 Gigabait SI na ZB' või '82 Gigabait SI to ZB' või '23 Gigabait SI -> Zettabait' või '91 Gigabait SI = ZB' või '44 Gigabait SI na Zettabait' või '54 Gigabait SI to Zettabait'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(70 * 73) Gigabait SI'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '879 Gigabait SI + 2637 Zettabait' või '36mm x 78cm x 97dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.