(21-08-2009, 17:07 PM)Huck Kirjutas: [ -> ] Kas neil oli mingit kindlat värviskeemi ka? Kollane põhivärv punaste raamidega on piltidelt nähtud.\n(17-10-2009, 00:03 AM)R_A_I_T Kirjutas: [ -> ] Milles võib viga olla et ei saa sellest aparaadist sädet kätte? süütepooli ja küünla asendasin uute vastu aga ikkagi mitte midagi..ja palju see kontakti vahe peaks olema?\n(17-10-2009, 11:18 AM)Huck Kirjutas: [ -> ] Käivitada ikka proovisid?\n(17-10-2009, 00:03 AM)R_A_I_T Kirjutas: [ -> ] ..ja palju see kontakti vahe peaks olema?\n(21-08-2009, 16:05 PM)UmxJ Kirjutas: [ -> ] Sõita on sellega muidugi lõbus, nööriga tõmbab ühe tõmbega käima ning siis on juba nägu naerul (ja vahel ka ehmatanud, kui aparaat mingis omas suunas liikuma hakkab).\n(17-10-2009, 20:12 PM)Martti Kirjutas: [ -> ] Me kasutasime suvel Sõrves liikumiseks MTZ-5 tuntud ka "motoblokina"...


Noorte alkoholism - põhjused, mõju organismile, omadused, tagajärjed ja ennetus - Väsinud 2018\nNoorukalkolikoloogia ja selle ravi omadused\nKahjuks on viimasel ajal noorukite hulgas esinenud alkoholismi esinemissagedust, alkoholismiga patsientide vanus väheneb igal aastal, laste alkoholitarbimise statistika on veelgi pettumuslikum. Vahepeal tegeleme meie enda probleemidega ja mõnikord unustavad lapsed, kes on jäänud endale ja meie maailma kahjulikud kiusatused.\nEsimese joogi põhjused võivad olla täiesti erinevad. Kuid me saame jälgida nende muutuste mustrit, kui teismeline kasvab. Kümnevõistluse ajal võtavad alkohoolsed joogid kas juhuslikult kas maitsestatud või vanemad annavad alkoholi "söögiisu suurendamiseks" või kui neid veini ravitakse, mõnikord saavad lapsed alkoholi ise proovida huvi pakkudes.\nHilisemas vanuserühmas juua alkohoolsed joogid üsna traditsioonilistel puhkudel: "perepuhkused", "tähistamine", "külaliste saabumine" ja teised. Pärast 14-15 aastat on kõige iseloomulikumad järgmised põhjused: "kõik joovad ja juua", "veenda", "julgelt" ja teisi.\nSee näitab, et alkoholi sissetoomine perekonnas on üks peamisi probleeme. Lapsed, kes vaatavad täiskasvanuid puhkuse ajal, hakkavad mõtlema, et alkoholi joomine on norm ja perekonna "pidude" kohustuslik komponent.\nTelevisioon, reklaam ja muud massimeediad mängivad suurt rolli alkoholi noorukite õpetamisel. Reklaam näitab alkohoolseid jooke kui igasuguse puhkuse ja meelelahutuse hädavajalikku omadust, kutsudes üles lõbusat õlle eluviisi.\nAlkoholide rohkus toidupoedes ja selle suhteline odavus julgustab teismelisi alkoholi jooma. Samuti ei ole ohutud mitmesugused kokteilid, mis väidetavalt sisaldavad tõelist rummi või gin, mis on segatud looduslike mahladega. Pärast kahe aasta pikkust selliste vähese alkoholisisaldusega jookide pidevat tarbimist muutub inimene nii alkoholiga harjumiseks, et ilma selleta on võimatu elada.\nTänu elustiili propagandale meeldiva rõõmu saamiseks areneb täiskasvanute elu vastavalt skeemile "rõõm - raha - rõõm". Kõik see viib vaimse ja demograafilise kriisi ning lõpuks alkoholismi.\nPopulaarne väljend "Drunkards sünnitab joobasid" on endiselt asjakohane. Joogivate vanemate lapsed eristuvad alkoholisisalduse suurenenud kalduvuse tõttu, jooved algavad paljude sünnide järel, see tähendab, et lapsevanemad annavad lapsele häid tulemusi pärimise teel.\nLapse perekonnas võib pidada ka teistsugust alaealiste alkoholismi arengu põhjust. Teismelise alkoholismi tõukamiseks võib:\nnegatiivsed isiklikud suhted perekonnas;\nülemäärane vanemliku hoolitsus;\nkummardamine ja kõikumatus, lapse nõrkade ja soovide leevendamine jne.\nLisaks eelpool öeldule praktikas ei tööta ka meie riigis seadused, mis näevad ette haldus- ja kriminaalvastutuse alaealiste osalemise eest joobes.\nEluviisi muutmine alkoholi mõjul\nAlkoholi esmakordselt proovinud noorukite puhul on alkoholikindlus väga madal (50-100 ml viina) ja seda väiksem on see, kui esimesena esines joobes, seda madalam on see. Alkoholi pidev tarbimine (kuni 2-3 korda kuus) suureneb resistentsus alkoholimõjude suhtes noorukitel. "Alkoholise" ettevõtte jaoks iseloomulikku eluviisi mõistab teismeline ekslikult normaalne ja loomulik. Nädalavahetustel alkohoolseid jooke peetakse loomulikuks, enne tantsimist ja sõpradega lõõgastumist. Aktiivse ühiskondliku elu asemel piiratakse huvide ringi "alkohoolse" ettevõttes arutatavate probleemidega.\nStatistika näitab, et noorukid veedavad oma vaba aega primitiivsetele, sihikindlatele tegevustele: mängukaarte, sageli raha, muusika kuulamist, trammiteta lõpmatu kõndimist, baarides või kinos viibimist. Alkohoolsete jookide vastuvõtmine on regulaarne ja muutub ajaviidete vältimatuks tunnuseks, joomise põhjuste ja motiivide arv suureneb: "Ma joonin, et parandada oma meeleolu", "lõõgastuda", "sest mulle meeldib juua" ja teisi. Selle tulemusena muutub alkohol märkamatult peaaegu elu peamiseks tähenduseks.\nTeiste alkoholismi statistika\nMoskva koolides läbiviidud uuringute tulemused näitasid, et enamus 6. klassi õpilastele ei proovinud mitte ainult alkohoolseid jooke, vaid ostsid ka erinevaid alkohoolseid jooke, samuti veini, õlut ja šampanjat. Peamine asjaolu on selles, et isa, vanaisa või keegi sugulastelt "ravistas" lapsi alkoholiga. 8. klassi järgi suureneb alkoholi regulaarselt tarbivate noorukite arv: 54% õpilastest võtavad alkoholi üks kord kuus, 7% - 2 korda kuus, samal ajal kui 11% -l on alkoholismi tekke oht. Alkoholi sõltuvus alkoholist tõuseb 11. klassi: 45% juhib alkoholi üks kord kuus, 20,8% võtab seda üks kord iga kahe nädala järel, 29% võtab alkoholi vähemalt üks kord nädalas. 39% 8-11 klassi noorukist joob alkoholi nädalas. See on tõsine põhjus muretsemiseks, kuna alkohoolsete jookide kasutamine sellise sagedusega põhjustab alkoholismi. Ainult 4% õpilastest pole alkoholi kunagi proovinud.\nAllpool on mõned näited alkoholi tarbimisega seotud statistikast noorukitel:\nVanemad tutvustavad lapsi alkoholiga 60,5% -l juhtudest, enamasti enne 10-aastast, sõprade sissejuhatamine harilikult hilisemas eas.\nTüdrukud proovivad alkoholi varases eas 4 korda vähem kui poisid. Alkoholi tütarlapsest sõltuvus ei ole nii kiire. Keskmiselt on nad kaks aastat hiljem kui poisid, nad proovivad alkoholi. Suurem sissejuhatus alkohoolsetes jookides esineb tüdrukutes hilisemas eas - 15-16-aastastel (13-14-aastaste poiste seas).\n76,9% noorukite arvust alkoholi regulaarselt halvasti, 23% uurib keskmist taset ja ainult umbes 1,5% näitavad keskmisest veidi paremaid tulemusi.\nLigikaudu 50% alkohoolseid jooke tarbivatest noorukitest loeb vähe, samas kui 19% neist ei loe raamatuid üldse. Ja see on vanuses, kui lugemise intensiivsus inimeses on suurim.\nNoorte perekondades, kes alkoholi sageli juua, umbes 6% juhtudest mõlemad vanemad juua alkoholi, 58% peredest kasutab ainult isa alkoholi ja ei ole ühtki perekonda, kus alkoholi ei kasutataks üldse.\n53% lastest, kes võtavad alkoholi, ei oska vanematel piisavalt kontrolli ja tähelepanu.\nVanematel on 54,1% alkoholi tarbivate teismeliste peredest ainult esmane või mittetäielik keskharidus.\nTeaduse järgi on 51,7% noorukite perekondadest, kes alkoholi sageli juua, iseloomulik pingeline psühholoogiline keskkond, vanemate vahel on pidevad viletsused, skandaalid ja isegi võitlejad.\nAlkohoolsete jookide tarbivate noorukite perekondades on ühe vanemaga perede või uuesti palgatöötajate osakaal 27-50% juhtudest. Puudulik perekond, kasuliku isa (võõrasema) olemasolu esineb noorukitel, sageli alkoholi tarbijal, 2,5 korda sagedamini kui noorukitel, kes ei tarbi alkoholi.\n91% peredest, kus teismelised alkoholi regulaarselt juua, on sotsiaalselt ebastabiilsed perekonnad.\nTavalise alkoholitarbimise tagajärjed noorukitel on täiskasvanueas palju tõsiselt ja ohtlikumad kui alkoholism. Sest sel ajal on kõigi inimeste elutähtsate süsteemide ja funktsioonide kasv ja areng ning alkoholi mõju nendele protsessidele toob kahtlemata kaasa kohutavaid tulemusi.\nPange tähele vaid mõnda neist mõjudest:\nEnneaegne seksuaalse aktiivsuse tekkimine, mis kahandab kasvavat organismi, põhjustab neuro-seksuaalse sfääri üleräbirääkimist ja selle tulemusena seksuaalfunktsioonide varane nõrgenemine.\nViljatus ja võimetus kanduda, sünnitada ja tõsta kõrgekvaliteedilisi järglasi.\nSeksuaalne kontakti ilma rasestumisvastaste noorukitega põhjustab varajane abort ja veelgi rasked komplikatsioonid.\nOn suur oht nakatuda sugulisel teel levivate haiguste või sugulisel teel levivate nakkuste, B- või C-hepatiidi, HIV-nakkusega.\nSeedetraktist esineb rike.\nIseloomustab maksakahjustus, hepatiidi, maksa tsirroos.\nKõhunäärme häired (pankreatiit, peritoniit).\nKardiovaskulaarsüsteemi häired (tahhükardia, vererõhu probleemid jne).\nArendatakse neerude ja kuseteede põletikulisi haigusi (ureetrit, tsüstiiti, püelonefriiti).\nErinevate põletikuliste haiguste ilmnemine kopsudes, bronhides, kõri, ninosõõrmedes (krooniline bronhiit, bronhekahastamine, pneumoskleroos, kopsu-tuberkuloos).\nKehavigastuste vähendamine, mis suurendab vastuvõtlikkust nakkushaigustele.\nAlkohol põhjustab teismelise endokriinsele süsteemile korvamatut kahju.\nDiabeedi võimalik areng ja väga raske käitumine.\nVere koostise muutused, aneemia jne\nEri häireid täheldatakse peamiselt emotsionaalses ja volitustes, sotsiaalne aktiivsus väheneb, tööjõu oskused surevad, kannatavad tervislikud ambitsioonid ja moraalsed omadused. Esile tuleb tuua sellised emotsionaalsed häired nagu jämedus, lõhkamine, hooletus, algatusvõime, soovituslikkus.\nLapse alkoholismi ravi\nAlkoholismi ravi noorukitel on oma iseloomu ja omadustega. On väga oluline diagnoosida haigus nii kiiresti kui võimalik ja alustada ravi, et vältida tüsistuste tekkimist. Noorte alkoholismi on üsna raske ravida, kuna patsient ei ole võimeline teatud ravimeid kasutama juba varajases eas. Parem on ravimeid läbi viia arstide kohustusliku kontrolli all haiglas, kuid koduväline ravi on välistatud. Paremate tulemuste saavutamiseks ravimisel on soovitatav kasutada diureetilist, toonilist ja immuunreenereerivat ravimit ja ravimtaimi. Võite soovitada ka spordi-, spordi- ja vaba aja tegevusi.\nIsiksus on kujunenud lapsepõlvest. Seepärast algab alkoholismi ennetamine kõigepealt lapsepõlves ja noorukieas, tervena inimese moodustamisel, vaimselt ja füüsiliselt.\nLapse- ja noorukie alkoholismi ennetamine peaks toimuma samaaegselt mitmes suunas:\nAlkoholismi ennetamine pere tasandil: tervisliku eluviisi loomine, alkoholi kuritarvitamise ärahoidmine perekonnas, ratsionaalne toitumine, päeva ja unehäire järgimine, alkoholivaba alkoholitarbimine perekonnas jne.\nEnnetamine alkoholismi kooli tasandil: Normaalliikumine asutamine õpetaja kontakti õpilast, sissejuhatus aktiivselt tegeleda kehakultuuri ja spordi, organiseeritud töö Kooliarsti ennetamiseks alkoholism, rakendamise tervisekasvatus, jne...\nRiigi ennetamine: alkohoolsete jookide müügi keeld alla 18-aastastele lastele; õllekreklaamide keelamine televisioonis kuni kella 21.00ni; range kriminaalvastutus alaealiste osalemise eest alkoholijoobes; alkoholi tootmise, ladustamise ja müügiga seotud alaealiste tööloa keelamine jne.\nNoorukite alkoholismi probleemi tuleks pöörata erilist tähelepanu, ärge laske kõik oma käitumist käia. Lapsed on meie tulevik, ja kui me ei pööra sellele täna tähelepanu, võib homme olla liiga hilja!\nNoorte kuritegelik käitumine\nKuidas toime tulla iiveldusega rünnaku ajal paanikahood\nAlkoholi ärajätmise sündroom, mida tavaliselt nimetatakse põlveks, on vaimsete ja füüsiliste häirete kompleks.


Island View Resort - Sharm El Sheikh - Hotels.com\nShark's Bay, Sharm el Sheikh, Lõuna-Siinai kubernerkond EGY\nLuksuslik kuurorthotell rannal spaaga, läheduses on SOHO väljak\nsaadaval 26/10/2020Hind võib olla saadaval teistel kuupäevadel\n1 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Rand\n2 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Rand\n3 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Rand\n4 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Rand\n5 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Välibassein\n6 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Välibassein\n7 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Välibassein\n8 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Tuba, Terrass\n9 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n10 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n11 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n12 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n13 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n14 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Vannituba\n15 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Välisdetail\n16 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Einestamine\n17 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Restoran\n18 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Einestamine\n19 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Spaa\n20 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Fuajee\n21 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Laste mänguala vabas õhus\n22 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Tegevused lastele\n23 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Tenniseväljak\n24 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Treeningsaal\n25 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Koosolekuruum\n26 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Koosolekuruum\n27 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Tuba, Vaade rannale/ookeanile\n28 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Vaade siseõuele\n29 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Rand\n30 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n31 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n32 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Standard kahetuba, Tuba\n33 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Junior sviit, Tuba\n34 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Einestamine\n35 - Island View Resort, Sharm el Sheikh, Restoran\n36 - Island View Resort, Sharm el Sheikh\n37 - Island View Resort, Sharm el Sheikh\nSOHO väljak – 3 min jalgsi\nShark's Bay (Haide laht) – 6 min jalgsi\nShark's Bay rand – 35 min jalgsi\nNaama laht – 13,8 km\nRehana rand – 8,5 km\nHollywood Sharm El Sheikh – 10,5 km\nSharm El Sheikhi Golfi kuurort – 12,2 km\nGreat and Nice, Thanks alot for all team staff 20. aug 2020\nEvery thing was good the location is perfect, all kinds of services( supermarket,… 23. aug 2019\nIsland View Resort ümbruskond\nSelles hotellis on 474 tuba\nIsland View Resort võimaldab broneerida majutust "kõik-hinnas" tüüpi täispaketina. Täispaketi hinnad on kõrgemad, sest sisaldavad toitlustamist ja jooke (võivad kehtida teatud piirangud).\nWhite Knight on restoran, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nFatima on restoran, mille spetsialiteet on Lähis-Ida toidud. Saadaval on ainult õhtusöök. Avatud teatud nädalapäevadel\nBaracoda on restoran, mille spetsialiteet on mereannid ning seal on saadaval õhtusöök. Avatud teatud nädalapäevadel\nHotelli neljas söögikoht on restoran, mille spetsialiteediks on Itaalia toidud ja kus on saadaval õhtusöök. Avatud teatud nädalapäevadel\nIsland View Resort – joonealune jutt\nIsland View Resort – KKK\nKas Island View Resort võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Island View Resort pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Island View Resort ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Island View Resort pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Island View Resort lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Island View Resort kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 14.00 kuni vabalt valitud kellaaeg. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah, kohapeal on olemas 4 restorani, mis pakuvad võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Bombay (5 min jalgsi), Sushi Lounge (6 min jalgsi), House of Spice (4 km majutuskohast).\nGAD, us2 ööd, reis sõpradega\nMohammed, ie4 ööd, reis perega\nRemon, ae2 ööd, reis\nNada, ae4 ööd, reis perega\nHelene, dk5 ööd, reis\nYilmaz, tr9 ööd, reis perega\nRemon, ae1 öö, reis\nAliaa, us3 ööd, reis sõpradega


Kodu: Kuidas Parandada Hüpoteekide Krediidiskoori? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Parandada Hüpoteekide Krediidiskoori?\nHüpoteeklaenuandjad uurivad kolme suurima krediidiandmete agentuuri krediidiskoori, et potentsiaalsed majaomanikud saaksid laenu anda: experian, transunion ja equifax. Hindamise süsteem, mida nimetatakse fico-le, mõjutab oluliselt laenu taotlusi, mille krediidiskoorid on 700 ja kõrgemad, tavaliselt hüpoteeklaenuandjad...\nEnne krediitkaardi taotlemist vältige krediitkaartide tasumist.\nHüpoteeklaenuandjad uurivad kolme suurima krediidiandmete agentuuri krediidiskoori, et potentsiaalsed majaomanikud saaksid laenu anda: Experian, TransUnion ja Equifax. Fikseerimissüsteem, mida nimetatakse FICO-le, mõjutab suuresti laenu taotlemisel tegureid, mille krediidiskoorid on 700 ja üle selle, mida hüpoteeklaenuandjad suhtuvad soodsalt. Muu teave, mida laenuandjad kasutavad laenuvõtjate kvalifitseerimiseks, on hoiused, tööhõive ajalugu, sissetulek, varad ja piirangud, mida laenuvõtjad krediitkaardid kasutavad.\nEnne kõigi laenude taotlemist uurige kõigi kolme aruandlusega tegeleva asutuse krediidiskoori. Veenduge, et on vigu, vanemate kui 7 aasta aruannete objektid, hilinenud maksed, tasumised ja ebatäpsed tasumata saldod. Pange kirjeid parandatud aruandele, vaidledes need aruannete esitajale enne hüpoteegi ostmist.\nOtsige aruannetes kajastatud krediidilimiidid, et näha, kas need on tegelikke kaardipiiranguid õigesti kajastavad. Helistage krediitkaardiettevõttele, et näha, kas teave on väiksem kui tõeliselt saadaval ja kas see on enne laenu taotlemist parandatud.\nVältida hilinenud makseid arveid ja krediidi makseid. See kahjustab tulemusi ja võib viidata laenuvõtja vastutuse puudumisele võlgade tagasimaksmisel.\nVältige krediitkaardikontode sulgemist. See võib langetada krediidiskoori ja röövida laenusaajaid, kellel on pikk krediidiajalugu ja mis on laenu saamisel olulised.\nMaksa uuenevad krediidi-kontod enne osamaksetena laene. Mida rohkem krediitkaardipiirangutest ei kasutata, seda parem see kajastab krediidikõlblikkust laenuandjale. Laske alla 30 protsendi kaardi kogupiirangust jäädvustada.\nHüpoteeklaenude ostmine lühikese aja jooksul, et vältida erinevate krediitkaartide mitmesuguseid tabamusi, mis võivad krediiti kahjustada. 45-päevase perioodi jooksul tehtud mitmed krediidi küsitlused kuvatakse teie krediidiskoori alusel.\nVäldi konsolideerimislaene või võlgade ülekandmist ühele kaardile. Kahe või kolme kaardi peal olevad väiksemad saldod peegeldavad positiivselt teie krediidiskoori.\nTarbijatel on õigus iga kolme suurema aruandlusega tegeleva asutuse jaoks tasuta krediidiaruanne iga 12 kuu tagant.\nPikk ja mitmekülgne krediidi ajalugu aitab FICO tulemusi, nagu näiteks auto- või üliõpilaslaenude, uuenevate krediidi-kontode ja muude osamaksete kombinatsioone.\nKas Fiddlewood Citharexylum Kasvab Kiiresti?\nKuidas Kasutada Kappide Vannitoas\nGardenia Bakteriaalse Koha Ravi\nBougainvillea Ja Lehtede Kaotamine Isegi Suvel\nKuidas Saada Märja Koera Lõhn Välja Valla Vaibadest


Sirje Rank • 5. august 2011 kell 8:08\nSaksamaa kantsler Angela Merkel ja Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy peavad täna pärastlõunal telekonverentsi, et arutada euroala süvenevat võlakriisi.\nKartused, et kriis on levimas Itaaliasse ja Hispaaniasse, on täna koos hirmudega USA majanduskasvu väljavaadete osas andnud uut hoogu aktsiaturgudel vallandunud müügilainele, vahendas agentuur Bloomberg.\nSarkozy peab kõnelusi ka Hispaania peaministri Jose Luis Rodriguez Zapateroga, kinnitati presidendi kantseleist. Eile ja sellele eelnenud päeval pidas president nõu Euroopa Keskpanga juhi Jean-Claude Trichet’ga.\nEuroopa valitsusjuhid pole suutnud hajutada kartusi, et abipaketti võivad vajada ka euroala suuruselt kolmas ja neljas riik Itaalia ja Hispaania. Turud pelgavad, et läinud kuul laiendatud volitused saanud euroala päästefond EFSF ei tule nende riikide abistamisega toime, kuna fondi maht on liiga väike.\nItaalia ja Hispaania võlakirjade hind langes eile sellest hoolimata, et Euroopa Keskpank teatas, et keskpank on uuesti käivitanud euroala riikide võlakirjade tugiostud. Itaalia ja Hispaania võlakirjade intressimäärad kerkisid vastavalt 6,20 ja 6,28%-le.\nEuro kauples täna hommikul Londonis 1,4099 dollari tasemel.\nEuroopa Liidu ametnikud püüavad ärgitada valitsusjuhte avalikustama uusi meetmeid – näiteks päästefondi mahu suurendamist – et Hispaania ja Itaalia ümber kaitsevall luua. Võimalik, et ka parlamente kannustatakse fondi uusi volitusi kiiremini kinnitama.\nEile tegi Euroopa Komisjoni president Jose Manuel Barroso üleskutse kõik EFSFiga seonduv uuesti üle vaadata – sealhulgas fondi maht.


Jätkusuutlik majandamine lämmastikupõhiste lahendustega | Yara Eesti\nKuidas sa saad ohutult panustada pidevalt kasvava elanikkonna toitmisesse ja samal ajal meie planeedi eest hoolitsemisse?\nOn võimalik teha mõlemat, ausalt. Meie NS väetised toodavad vähem kasvuhoonegaase ja eraldavad vähem ammoniaagijääke võrreldes alternatiivsete lahendustega. Yara NS lämmastikupõhiste väetiste eelised on lihtsad: puhtam õhk, tervem muld ja puhtam vesi.\nVähem heitgaase, puhtam õhk\nKuigi väetised annavad vaid väikese panuse kogu põllumajandusest tekkivale ammoniaagijäägile, on see hõlpsamalt kontrollitav. Kuid miks üldse on ammoniaagist tingitud heitgaasid luubi all? Ammoniaagil on negatiivne mõju õhu kvaliteedile ja inimese tervisele. Hinnanguliselt 6 miljardit eurot aastas kulub ainuüksi Euroopas ravikuludele, mis on tingitud ammoniaagijääkidest tulenevatest hingamisteede haigustest.\nYara on pühendunud põllumajanduse süsinikujalajälje vähendamisele. Me töötame välja lahendusi, et anda oma panus õhukvaliteedi parandamisele.\nViimase 6 aastaga oleme suutnud lämmastikväetiste tootmisel Norras vähendada N2O (tugev kasvuhoonegaas dilämmastikoksiid ehk naerugaas) heitkoguseid 85% võrra. Meie eesmärk on aastaks 2050 olla süsinikneutraalsed.\nVõrreldes näiteks karbamiidiga, võivad meie NS väetised vabastada 18% vähem kasvuhoonegaase ühe tonni teraviljasaagi kohta.\nTervem muld ja puhtam vesi\nKuna lämmastikuga varustatus võib põldude lõikes suuresti varieeruda, on väga oluline anda väetistega toitaineid täpselt nii palju, kui taim oma kasvuks vajab. Kui anda liiga vähe, kannatavad taimed, kui anda liiga palju, suureneb põhjavee reostumise risk nitraatide leostumise tõttu. Töötame selle eesmärgi nimel, et kõiki Yara lahendusi ja agronoomilisi teadmisi kombineerides väheneks keskkonna reostamise oht, kuid säiliks optimaalne saak.\nLisandväärtusena on Yara NS väetistel väiksem mulda hapestav toime, säilitades nii mulla tervislikuma mikrofloora jaoks vajaliku pH taseme.\nKui sa oled kunagi mõelnud, kas sa annad omalt poolt piisava panuse aeglustamaks globaalset kliimasoojenemist, parandamaks õhukvaliteeti ja vähendamaks süsinikujalajälge, ja samal ajal aitad toota toitu meie inimestele, siis tea, et kui oled olnud Yara toodete kasutaja, võid sellele küsimusele heatujuliselt "jah" vastata. 😊 Koos suudame täita ühist eesmärki - toota suuremat saaki, samal ajal kaitstes meie planeeti.\nKuidas vähendada ammoniaagi heitkoguseid?\nVähenda oma tootmise mõju kliiamamuutustele\nKontrolli oma tootmise lämmastiku kasutamise efektiivsust!\nMeie lämmastiku efektiivsuse kalkulaator hindab sinu tulemusi ja annab soovitusi, kuidas saaksid veel paremaks.\nKontrolli oma tootmise efektiivsust >


Kanada linnas saavad elanikud kaardilt näha, millised teed on parasjagu lumest koristatud | Digigeenius\nKanadas Kingstoni linnas käivitati uus lume koristamise projekt, mille raames paigaldati valitud lumesahkadele IoT andurid, et sedasi koristustöid kaardistada.\nLinnaelanikud saavad nüüd tänu sensoritele linna kodulehel asuvalt kaardilt näha, millised teed on parasjagu puhtad ja millised koristamata. Samuti saab näha, millal mõnda teelõiku viimatu koristati, et sedasi oma teekondi planeerida.\nKingstoni linnaelanike jaoks on suured lumesajud talviti sagedane nähtus ning linnavalitsuse teatel on 29 suuremat sahka ja 16 kõnniteede koristajat talvisel ajal pidevalt töös, et linna 1800 kilomeetrit sõidu- ja 600 kilomeetrit kõnniteid puhtana hoida. Samas on osa linnaelanike väljendanud arvamust, et puhastusteenustest ei piisa ikkagi.\nRohelisega on märgistatud vähem kui 4 tundi, lillaga 4-8 tundi tagasi ja punasega 16-24 tundi tagasi saha poolt puhastatud teed.Foto: kuvatõmmis.\n2018. aastal liitus linn koostöös Belliga Nutilinna pilootprojekti, mille raames võetakse kasutusele uusi nutikaid lahendusi. Hetkel pole IoT sensoreid kõikidele sahkadele paigaldatud, kuid juba praegu saavad elanikud tänu Belli nutilinna platvormile kogutud andmetele sahkade tehtud tööd näha.\nMärksõnad: IoT, lumi, nutilinn, sensor\nKuidas IoT seadmete abil tuletõrjujate töö ohutust tõsta saaks?


Ilham Tohti on 2019. aasta Sahharovi auhinna laureaat | Uudised | Euroopa Parlament\nUudislood > Euroopa Liit > Praegune lehekülg: Ilham Tohti on 2019. aasta Sahharovi auhinna laureaat\nIlham Tohti on 2019. aasta Sahharovi auhinna laureaat\n24-10-2019 - 14:06\nIlham Tohti © Andy Wong/AP images\nHiina uiguuri vähemuse õiguste eest võitlev uiguuri majandusteadlane Ilham Tohti on 2019. aasta Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaat.\nVõitja valisid parlamendi fraktsioonide esindajad 24. oktoobril 2019.\nLaureaati välja kuulutades sõnas parlamendi president David Sassoli: „Suurima heameelega kuulutan välja tänavuse Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaadi, kelleks on Ilham Tohti. Tohti on pühendanud enda elu võitlemaks uiguuri vähemuse õiguste eest Hiinas. Vaatamata sellele, et ta propageerib mõõdukust ja leppimist, mõisteti ta 2014. aastal eluks ajaks vangi.\nSeda auhinda üle andes soovitame me tungivalt Hiina valitsusel Tohti vabastada ja me kutsume austama vähemuse õigusi Hiinas.“\nIlham Tohti pooldab dialoogi pidamist ja seisab piirkondlikku autonoomiat käsitlevate seaduste rakendamise eest Hiinas. 2014. aastal mõisteti ta separatismis süüdistatuna eluks ajaks vangistusse. Sellest hoolimata propageerib Ilham Tohti endiselt mõõdukust ja leppimust. Alates 2017. aastast on üle ühe miljoni uiguuri paigutatud vangilaagritesse.\nAuhind, mille hulgas on 50 000 euro suurune auhinnaraha, antakse üle parlamendi auhinnatseremoonial, 18.detsembril 2019 Strasbourgis.\nBrasiilia inimõiguste kaitsjad ja Keenia õpilased olid samuti selleaastase Sahharovi auhinna finalistid.\nLoe lähemalt teiste finalistide kohta siit.\nAndrei Sahharov oli nõukogude füüsik ja dissident. Traditsioon sai alguse 1988. aastal ja auhinnaga tunnustab parlament üksikisikuid või liikumisi, kes võitlevad inimõiguste ja põhivabaduste eest.\nEelmine aasta sai auhinna Ukraina režissöör Oleg Sentsov.\n2018. aasta Sahharovi auhinna artiklid


Teemantlihvimine alginaat maskiga\nTeemantlihvimine on naha mehaaniline koorimine teemantotsikutega aparaadi abil, mis mõjub naha pinnal ning on seetõttu tunduvalt nahasõbralikum keemilisest koorimisest. Protseduur eemaldab epidermise pindmise kihi, mille tulemusena elavneb uute naharakkude tootmine.\nJuba esimese protseduuri järel märkad, et paranenud on naha tekstuur ja välimus. Tedretähnid, pigmendilaigud ja pindmised miimikakortsukesed on kadunud või vähenenud, armid on vähemmärgatavad ning nahk on pehmem, siledam ja noorem\nProtseduur kestusega orienteeruvalt 60 min hõlmab:\nnaha pinnapuhastust ja näonaha analüüsi\nprotseduuri lõpetavat silma- ja päevakreemi vastavalt sinu nahatüübile\nHoolitsus on valutu, ei ärrita nahka ning sobib ka kõige tundlikumale nahale ning mistahes vanuses naistele ja ka meestele.\nPärast protseduuri soovitatav kasutada päikesekaitsekreemi, kuna nahk on õrnem! Kui plaanid minna soojamaareisile intensiivsema päikese kätte, siis protseduuri ei ole soovitav teha nädal enne reisi.\nTutvu mitmekülgselt tõhusa teemantlihvimise toime ning vastunäidustustega lähemalt allpool:\nNagu ikka, saavutad püsivama ja veelgi tugevama efekti, kui läbid protseduure kuurina. Parimateks tulemusteks soovitatakse keskmiselt 5 protseduuri paarinädalase intervalliga.\nTänu teemantlihvile särad eredamalt kui teemant!\nTõhus teemantlihvimine avaldab Sulle järgmist mõju:\nProtseduur on vastunäidustatud juhtudel, kui näol esinevad mädapaised, lahtised haavad, herpes ja kuperoosa. Kuuri on soovitatav läbi viia aastaajal, mil esineb vähem päikesevalgust, sest peale lihvimist on nahk ultravioletkiirte suhtes tundlikum. Samuti ei tohiks pärast protseduuri 2 nädalat külastada sauna ega solaariumit.


Läbipaistvast võrkjast trikotaažist kauniläikeline kleit. A-lõikeline mudel voodrita kolmveerandvarrukatega. Pehme trikotaažvoodriga kehaosa. Pikkus õlast vastavalt suurusele u 96-106 cm.\nSuurus on õige Ilus kleit ja kaunis värvitoon.Ostsin 50/52 oma tavasuurusest numbrivõrra suurema, kuna suurustevalik piiratud,õlast ja varrukad ok, kuid kehast jäi natuke lai, kuna on ka A lõikega, hakkas häirima.Lasin õmblejal voodriosa kitsamaks teha ja nüüd palju parem.Ostusoovi korral sobib tavasuurus.Pealmine materjal mõnus pehme, langeb ilusti, ei ole jäik.Õhtuvalguses kenasti sädelev.Soovitan!\nRiideid jm on odav ja lihtne osta Cellbesist interneti kaudu või posti teel! Naisteriided ja naistemood Tootekategooriatest Naiste kleidid leiate huvitavat igale maitsele Kleidid, Lillelised kleidid, Suvekleidid, Pidulikud kleidid, Rannakleidid , Lühikesed ja minikleidid, Pikad ja maksikleidid, Pikkade varrukatega kleidid, Hõlmikkleidid, Pitskleidid & Argipäevakleidid. Just praegu on järgmised värvid populaarsed: Erkroosa/Mustriline, Sinine/Mustriline, Must/Mustriline, Kollane/Mustriline & Sinine/Lilleline


Ei tea, kas nutta või naerda: 28 inimest, kes ei tea, kuidas naisekeha töötab Suurus kondoom ja cm liige\nEttevalmistus liikme suurendamiseks\nSelles kohas, kus fallose käsnjas keha sobib alumisse soonde, tungib sellesse kusejuhaarter. Põhivorme on 3: silindriline pea ja alus on ligikaudu identsed , seenekujulised massiivne pea ja õhuke alus ning teravatipulised lai alus.\nAinult töö jaoks tuleks valida pädevad spetsialistid. Seejärel õigustatakse nende tööle kulutatud raha täielikult ehitatud süsteemi usaldusväärse toimimisega. Toru läbimõõdu määramine Kui maja küttesüsteeme, kanalisatsiooni või kanalisatsiooni parandate, peate tihtipeale teadma toru läbimõõtu. Näiteks torujuhtme sektsiooni asendamiseks mis tahes otstarbel on raske lisada erineva suurusega toru, ja veelgi enam teisest materjalist, mõnikord on see võimatu, kuid mitte iga omanik ei tea, kuidas toru läbimõõtu mõõta.\nSiin ilma mõõteseadmeta Suurus kondoom ja cm liige tööta see, kuna ligikaudne tulemus ei sobi kellelegi. Võite kasutada joonlaua-tsirkomeetri või laserimõõteseadmeid, kuid see väljund on kõige tõenäolisem ette nähtud erialaseks tegevuseks ja kuidas mõõta toru ümbermõõdu suurust, kui mõõtmine on ühekordne?\nSelleks kasutatakse improviseeritud seadmeid. Toru läbimõõdu sõltumatu mõõtmine Parameetrite ja mõõtmiste sordid Küsimuse teooria on see, et ringi suurust ei näidata alati sentimeetrites ja mõõtesüsteem ei pruugi olla lineaarne meetermõõdustikvaid toll.\nÜks toll on 2,54 cm. Kuid see pole veel kõik: igas toru suuruses on välise ja sisemise parameetri väärtus ning neid väärtusi võib leida kõige sagedamini ainult mõõtmise teel. Sisemine parameeter Dsisemine - on toruava läbilaskevõime matemaatiline peegeldus.\nToru tööks marsruudi paigaldamise või parandamise korral on välise D väärtuseks suurem tähtsus. Erinevad materjalid on toote seinte erinevad paksused ja seega erinevad ringi väärtused, mille parameetreid tuleb igal konkreetsel juhul eraldi tunnustada. Erinevad mõõtmisstandardid Üldiselt kättesaadavad meetodid, mis võimaldavad mõõta torusid Ø, on järgmised: Kallur enne, kui mis tahes enesehinnangul omanikel oli selline tööriist ; Paindlik sünteetiline joonlaud, õmblemine sentimeetri või pehme lint.\nLisaks tööriistale peate teadma π väärtuse - see on võrdne 3, ja on käsitsi ükskõik kalkulaator. Kirjeldatud tööriistad mõõdavad mitte ainult sanitaar- vee- gaasi- või jäätmekäitlusjuhtmete Ø, vaid ka kõigi silindriliste toodete ja komponentide diameetreid: arhitektuuripüksid, tõrgeteta vardad, pilastrid jms.\nKleeplindi mõõtmiseks või pehme sünteetilise joonlauaks on vaja teha ainult üks mõõtmine - mõõdetakse mõõdetud ringi kogupikkus, mille jaoks ümbritsetakse toote ümbritsevat mõõdulindi ja tulemus jagatakse seadme skaalal numbriga π.\nSee on kirje Ø, väljendatuna sentimeetrites. Kui keegi peab väärtust Ø tollides selline lähenemine on asjakohane veetorude või gaasijuhtmete puhulsiis saadud tulemus sentimeetrites korrutatakse koefitsiendiga 0, Kui on vaja pöördtõlge - tolli sümmeetritest - siis on koefitsient 2, Allpool on tabel metallist silindriliste toodete klassifitseerimise kohta välise Ø Drumalus : Kuidas mõõta toru läbimõõtu mõõdulindi abil Toru läbimõõdu määramine - ringi mõõtmise võimalused Ehitustööde läbiviimisel kodus või tööl võib olla vaja Millised suurused voivad olla meessoost liige toru läbimõõtu, mis on juba varustatud veevarustuse või kanalisatsioonisüsteemiga.\nSamuti on vaja seda parameetrit teada paigaldamise etapis kommunaalteenused. Seega on vaja käsitleda toru läbimõõdu määramist. Konkreetse mõõtmismeetodi valik sõltub objekti suurusest ja sellest, kas torujuhtme asukoht on saadaval. Läbivoolu kindlaksmääramine kodukeskkonnas Enne toru läbimõõdu mõõtmist peate valmistama järgmisi tööriistu ja seadmeid: lint meeter või standardvalitseja; Kallur; kaamera - seda kasutatakse vajaduse korral.\nKui torujuhtme mõõtmiseks on olemas ja torude otsad saab mõõta ilma probleemideta, siis piisab tavalisest joonlaudist või lint mõõtmisest. Tuleb meeles pidada, et nad kasutavad sellist meetodit, kui Suurus kondoom ja cm liige kohaldatakse täpsuse suhtes. Sellisel juhul tehke torude Suurus kondoom ja cm liige mõõtmine järgmises järjekorras: Valmistatud tööriistad rakendatakse kohale, kus asub toote kõige laiem osa.\nSiis tuleb neid liigutada nii, et need oleksid tihedalt pressitud toru seinte välisküljele. Seadme skaalaväärtuste keskendumine, leidke soovitud parameeter. See toru läbimõõdu määramise meetod annab üsna täpsed tulemused, kuni millimeetri kümnendikuni. Kui torujuhtme mõõtmiseks ei ole võimalik ja see on osa juba toimivast veevarustuse struktuurist või gaasijuhtmest, toimige järgnevalt: torule kantakse külgpinda.\nSellisel viisil mõõdetakse toodet sellistel juhtudel, kui mõõtevahendi puhul on jalgade pikkus üle poole läbimõõdust tubakatoodetest. Sageli on kodumajapidamistes vaja teada, kuidas mõõta suure läbilõikega toru läbimõõtu. Selleks on lihtne teha: piisab, kui teada toote ümbermõõdu ja konstant π on võrdne 3,ga. Kõigepealt mõõdetab toru läbimõõduga mõõdulindi või tüki abil. On olukordi, kus paigaldatud torujuhe pole täielikult saadaval.\nSeejärel saate rakendada koopiaviisi. Selle olemus seisneb selles, et torule kantakse mõõtevahend või tuntud parameetritega väike objekt. Näiteks võib see olla kastike, mille pikkus on 5 sentimeetrit.\nSeejärel pildistatakse torujuhtme see osa. Mind üllatab, et see tüüp õpetab teadust. Nagu, see on terve elu beebisuurune. Ta reaalselt arvas, et ma saan sellest orgasmi.\nSee tuli päevavalgele, kui ta küsis, kas ma mõnikord tunnen loodet enda põlve juures togimas. FOTO: Kaader filmist Naised ju ei pea raseerima, kuna neil ei kasva karvu. Siis lisas üks teine tüdruk omaltpool: «Sa kindlasti arvad, et tüdrukud ei kaka ka.\nKoheselt oli tal näol segaduses pilk ja ta küsis: «Kas täna on juba Meesorgani suuruse normaalsust saab hinnata ainult keskmiste näitajate võrdlemisel. Teadlaste sõnul varieerub püstise peenise suurus keskmiselt 12—18 cm. Peenise pikkus lõdvestunud olekus varieerub 6—10 cm. Tuleb mõista, et perioodiliselt täheldatakse kõrvalekaldeid mõlemas suunas, kuid need on üsna haruldased. Puberteedieas pole peenise suuruse mõõtmisel suurt mõtet, kuna peenis kasvab sel ajal aktiivselt.\nOluline parameeter falluse mõõtmisel on selle laius. Selle keskmine väärtus varieerudes on tavaliselt ümbermõõdu vahemikus cm. Meessoost peenise suurust mõjutab noorukieas hormoonide tase.\nSuure hormoonitaseme korral on peenise suurus suurem kui vähendatud taseme korral. Tervisliku eluviisi säilitamine mõjutab märkimisväärselt ka noorukite kehakuju. Peenise kuju on samuti erinev. Põhivorme on 3: silindriline pea ja Suurus kondoom ja cm liige on ligikaudu identsedseenekujulised massiivne pea ja õhuke alus ning teravatipulised lai alus. Üsna sageli on kõverus, mida saab seostada ainult esteetiliste puudustega.\nNagu ülaltoodust näha, on mehe peenis väga keeruline mehhanism, millel on palju struktuuri ja taju nüansse, mis on üsna subjektiivne teema. Mehe urogenitaalsüsteemi ja eriti peenise tervisega seotud kahtluste korral on vaja otsida kvalifitseeritud meditsiinilist abi.\nSuguelundid Meeste suguelundid jagunevad kahte tüüpi: sisemised näiteks munandid, lisad, vas deferens, eesnääre ja teised ja välised - peenis ja munand. Mõlema eesmärk on luua harmooniline paljundussüsteem, mis vastutab seemne tootmise ja selle vabanemise eest vastusena erogeensete tsoonide ärritusele.\nSee määrab väliste suguelundite, näiteks peenise ja munandikottide struktuuri, mis vastutavad munandites õigustatult meeste reproduktiivsüsteemi peamiseks organiks nimetatavate seemnerakkude ohutuse ja mugavate tingimuste tagamiseks sperma küpsemise eest. Peenis Peenis peenis või fallos, seda nimetatakse meessoost suguelundiks meditsiinis ja kirjanduses on mehe seksuaalvahekorra jaoks loodud väline organ, mille eesmärk on seemnevedeliku väljutamine ja uriini põiest väljalaskmine.\nPeenise anatoomias tuleks eristada: Juur alus. Keha pagasiruummis on kavernoosne keha, mis on sarnane paljude sisemiste tühikutega käsna sisemusega ja mis on mõeldud kiiresti verega täitmiseks vahekorra ettevalmistamise ajal. Glansi peenis, mis katab pagasiruumi otsad ja kaetud õrna eesnahaga - kõige õhem nahk. Pea keskosas on auk, nn kusiti, mille kaudu sperma ja uriin väljutatakse.\nSamuti on pea tohutu närvilõpmete arvu tõttu väga tundlik iga puudutuse suhtes, millel on Suurus kondoom ja cm liige meeste puhul oluline roll. Erutatud olekus laieneb peenis verega täitumise tõttu ja omandab tiheduse ja elastsuse. Pikaajaline erektsioon on võimalik tänu sellele, et peenise juur koosneb spetsiaalsetest, üsna võimsatest lihastest, mis võivad mõne sekundiga verevoolu liikumise blokeerida.\nPärast aktuse lõppu lõdvestuvad nad õrnalt, peenis langeb ja väheneb selle suurus.\nPea erineb erutunud pagasiruumist pehmuse ja helluse poolest, mis aitab vältida tupe vigastusi isegi väga aktiivse seksi korral. Seksuaalvahekorra ajal eraldub kahte tüüpi vedelikku: Smegma kõigile tuttav määre - eesnaha näärmete pead katvad nahavoldid jaotus pea vähendatud hõõrdumise tagamiseks ja mikrotraumade vältimiseks.\nMääre koosneb rasvadest ja mükobakterite kolooniatest. Uued eritised on valged ja plastilised, aja jooksul muutuvad nad kollaseks ja omandavad terava lõhna.\nSperma tuntud ka kui seemnevedelik - koosneb kahest komponendist: seemneplasmast - mitmesuguste näärmete ja seemnerakkude saadustest koosnev kombineeritud solyanka, meeste reproduktiivsüsteemi lõppsaadus. Munandikotti Munandikotid - lihas-lihaste elund, mis on loodud munandite, nende manuste ja spermaatilise kanali alguse hoidmiseks. Iga üksik elund on ümbritsetud omamoodi lihaskapsliga, mis on eriti selgelt nähtav sidemeõmbluses, mis igal mehel on. Munandikoti naha värvus on ülejäänud kehast tumedam, nahk on kaetud juustega, selle paksus võib varieeruda.\nMunandikotti eesmärk on ilmne - see loob optimaalsed tingimused oluliste sisemiste reproduktiivorganite säilitamiseks. Näiteks tervislike sperma tootmiseks peab kehatemperatuur olema kaks kraadi madalam inimese normaalsest kehatemperatuurist.\nMunandikott võimaldab seda saavutada ainulaadse süsteemi abil vajaliku temperatuuri hoidmiseks - nii surutakse munandikotti külmas ja võimalikult kaugele liigub see kehast eemale. Väliste suguelundite ebanormaalne areng meestel Väliste suguelundite arendamiseks on olemas teatud standardid. Nendest normidest kõrvalekaldumine on ebanormaalne.\nSiin on mõned näited peenise väärarengutest: Kaasasündinud fimoos - suutmatus pea täielikult avada sulatatud või vähearenenud eesnaha tõttu.\nHaigus ähvardab igasuguste nakkuste arengut ja suguühte täielikku võimatust, kuid enamasti diagnoositakse see lapse esimestel eluaastatel ja seda ravitakse edukalt kas treeningu või operatsiooni teel. Peenise kaasasündinud puudumine või selle osa arenguhäired, mis hõlmab nii pea puudumist kui ka pagasiruumi terviklikkuse rikkumist näiteks kehas peidus või kahvliga. Mõned mehed kurdavad suguelundite suurust ja asjata nimetavad nad peenist väikeseks, ehkki maailma meditsiinistandardite kohaselt on see normaalse keskmise suurusega ega vaja mingit suurendamist.\nHüpospadias - kõrvalekalle ureetra ava, millest uriin ja sperma väljuvad arengus. Anomaalia seisneb selles, et kusiti ava võib asuda mehele ebamugavas kohas, näiteks munandis.\nEristada hüpospaadiate erinevaid vorme. Põhimõtteliselt teevad kirurgid lastel hüpospaadiate kirurgilist ravi, nii et täiskasvanueas ei häiri see haigus inimest. Epispadia on meeste suguelundite arengu keerukam kõrvalekalle kui hüpospadia. Diagnoosi põhiolemus on see, et kusejuha ei ole lihtsalt vales kohas, vaid see kusejuha on lihtsalt lõhestatud.\nSuguelundite haigused meestel Kõigi organite tähtsus kehas on kõrge, kuid tugevaima soo esindajaid kohutavad kõige enam, kui nad märkavad suguelundite haiguste ebameeldivaid sümptomeid. Ma pean ütlema, et nad teevad õigesti, et nad on õuduses. Ja ma pean ütlema, et on vaja võtta kõige olulisem meede - pöörduda arsti poole.\nArst, kes saab uurida ja määrata meeste suguelundite haigusi, patoloogiaid ja kõrvalekaldeid põletik, nakkushaigused, kaasasündinud jne ja enamikul juhtudel saab iseseisvalt ravi läbi viia, võttes arvesse patsientide vanusega seotud omadusi - androloog. Ta oskab tuvastada puhtalt meeste haigusi ehk üldhaigusi, kuid avaldub erinevalt naistest. Joonis näitab selgelt Suurus kondoom ja cm liige suguelundite struktuuri kontekstis: Kerige alla, et lugeda kirjeldust meeste sisemiste suguelundite füsioloogia kohta.\nMeeste reproduktiivse süsteemi harmooniline töö nõuab nii väliste kui ka sisemiste suguelundite osalemist. Mida hõlmavad meeste sisemised suguelundid?? Sisemised suguelundid jagunevad: munanditeks, vas deferensiks, eesnäärme näärmeks, spermaatiliseks nööbiks ja eesnäärmeks.\nTasub üksikasjalikumalt kaaluda kõigi nende kehade omadusi ja tööd. Munandid Munandid munandid on kahekordne nääre, mis vastutab sperma moodustumise ja hormooni testosterooni verre süstimise eest, mis vastutab mehe seksuaalse erutuse eest.\nMunandi suurus on keskmiselt neli kuni kuus sentimeetrit. Kui homosaunas käid ja meestel kõvad, siis muidugi teine jutt. Kui sul on uroloogide uuringuid, et keskmine on 17 või 18 cm, eks lao siis letti.\nVihjeks võin öelda, et isegi uuringud, kus usaldatakse mõõtmine meestele endale see tähendab, et tulemus tuleb suurem kui tegelik, sest mehed mõõdavad valesti või valetavadei vea 17 cm välja.\nUroloogid on uurinud ka teemat, et milline on pehmena ja milline kõvana. Tugev valu ja urineerimisraskused on sel juhul vältimatud. Balaniidi raviga viivitamine on ohtlik - eesnaha põletik põhjustab fimoosi ja edasist kirurgilist ravi. Akne peenise peas Enamik akne ja ärevust põhjustavad akne glansi peenisel. Kuna elundi selles osas on palju naudingu eest vastutavaid närvilõpmeid, näivad kõik sümptomid põletuse ja sügeluse kujul heledamad, valusamad. Seksi ajal ilmnevad ebameeldivad tõmbevalud ja pärast seda täheldatakse seisundi halvenemist.\nKui meestel peas olevad vistrikud on asümptomaatilised ja lähevad iseenesest, mõne erandiga, minema, pole vaja muretseda. Nende erandite hulka kuuluvad näärme peenise valged vistrikud, mis võivad olla kondüloomid. See viirushaigus on sugulisel teel leviv ja valutu, põhjustamata kandjale ebamugavusi. Lokaliseerunud valkjad teravatipulised kasvajad peenise, silla, sarve peas. Kuid kusejuha vohamisega tekivad miktsy ja seksuaalvahekorra ajal ebameeldivad aistingud.\nTekivad kondüloomid vajavad kirurgilist ravi ja te ei tohiks seda viivitada, kuna HPV vähiks muundamise protsent on kõrge. Nahaaluste moodustiste vistrike kujul välimus lihavärvilisel peas, mis samuti ei Suurus kondoom ja cm liige valu ja sügelust, tekitab murettekitava küsimuse: mis see on?\nSee on rasunäärmete patoloogiline rikkumine, mida nimetatakse Fordyce'i graanuliteks. See ei vaja ravi, see võib iseenesest ära minna, see võib jääda, mis ei tohiks meestel mingeid hirme põhjustada. Purulentsed väikesed haavad peas ilmuvad ägeda balaniidi ja balanopostiidi korral.\nNende haiguste tähelepanuta jäetud seisund võib põhjustada eesnaha koe surma. Vistrikud hüppavad noorukitel pea ümber, pärgarteri soontes, puberteedieas hormonaalse tausta moodustumise ajal.\nKuid kui peenise pea moodustistega kaasneb valu, põletustunne, sügelus, valu tualettruumi minnes ja seksi ajal, kerge, mädane, viskoosse viskoosiga eritis ebameeldiva lõhnaga, temperatuur tõuseb ja üldiselt halveneb seisund halb enesetunne - võite kindlasti öelda viirusliku, seenhaiguse või nakkushaiguse esinemine.\nVähemalt mitmete sümptomite esinemisel koos suguelunditel esinevate löövetega ei saa te reisi arsti juurde lükata. Urogenitaalsüsteemi haiguse tähelepanuta jäetud vormid võivad põhjustada selliseid tõsiseid tagajärgi nagu viljatus ja vähk.\nAkne lapse peenisel Peenise vistrikud võivad ilmneda imikutel. Suurenenud higistamine ärritab lapse suguelundite õrna nahka. Tekkinud lööbed on väga sügelevad, võivad haiget teha, areneda haavandilisteks vormideks koos tugeva ärritusega. Suurus kondoom ja cm liige üheks lapsele peenisel akne moodustumise põhjuseks võib pidada soole seenhaigust. Esialgu ilmub see päraku ümbrusesse ja alles siis, tualeti või suplemise ajal, liigub kubemesse.\nKuidas ravida aknet peenisel Mida teha, kui peenis on vistrik? Kas seda on võimalik purustada? Te ei saa kunagi suguelundile vistrikku pigistada. See on kõige esimene reegel, mida meeles pidada.\nSuguelundite naha mädaste protsesside silmatorkav esindaja on keema Mädase vistriku ilmumine suguelundile viitab sellele, et juuksefolliikulis areneb mädane põletikuline protsess.\nOlukorras, kus mees pigistas peenisele vistriku, on vaja seda ravida antiseptiga, hoida seda puhtana, veenduda, et avatud haavas pole nakkust. Kuidas ravida aknet peenisel? Sõltub lööbe tekkimise kohast ja moodustamisviisist.\nKui peenisel leitakse valgeid või punaseid vistrikke, on maksimaalne võimalus ilma arstiga nõu pidamata pöörata erilist tähelepanu suguelundite hooldamisele. Parem on kahjustatud elund pesta kergelt aluselise seebiga või teha seda ilma selleta, kuna mis tahes seep kuivab nahka, mis on põletiku suhtes ebasoovitav. Parem on vesi asendada kummeli või keetise keetmisega, need ravimtaimed rahustavad põletikku ja leevendavad sügelust, kui seda on.\nSamuti võite vee asemel pesemisel kasutada kloorheksidiini või miramistiini - antiseptilisi, bakteritsiidseid aineid. Kui mädane vistrik välja hiilib, saate selle kuivatada briljantrohelise briljantrohelise fukortsiini lahusega. Ilma põletikuta valgeid vistrikke ei ravita ja nad ei vaja ravi.\nRangelt on keelatud võtta mingeid ravimeid suu kaudu, rakendada paikselt salve kahjustatud piirkondadele, püüdes välja mõelda, kuidas vabaneda aknetest peenisel. Müüa klaasplastist settemahuti. Sobib individuaalehitajale. Hind: USD tel. Heas korras. Müüa majavundament, krunt m 2.\nKeskmist suurust hinnatakse teiste meeste peenistega võrreldes, mitte soovmõtlemise, pornokates nähtava või saunas käimisega ja oletamisega, et millised peenised võivad kõvaks minnes laval istuvatel meestel olla. Kui homosaunas käid ja meestel kõvad, siis muidugi teine jutt. Kui sul on uroloogide uuringuid, et keskmine on 17 või 18 cm, eks lao siis letti. Vihjeks võin öelda, et isegi uuringud, kus usaldatakse mõõtmine meestele endale see tähendab, et tulemus tuleb suurem kui tegelik, sest mehed mõõdavad valesti või valetavadei vea 17 cm välja. Uroloogid on uurinud ka teemat, et milline on pehmena ja milline kõvana.\nKakumäel mere lähedal 1 km koos projektiga. H: Hind kokkuleppel. Müüa kiiresti vähesõitnud külgkorviga mootorratas Dnepr 11 va. E-R H: EEK, tel: Mootor korras. Tel:Peeter. Hei: Tallinn Frederik. Tel: Riina. Müüa odavalt kaks väikest kappi hele saar.\nSobib esikusse või elutuppa.\nMõõdud: laius 65 cm ja kõrgus 2,00 cm. Tulla: Läänemere Audi\nVaata, mida liikme suurused


Kassaaparaat on tööriist, mis mitte ainult ei toeta äri- ja teenusesemete müüki, vaid võimaldab ja dokumenteerib maksude õiglase maksustamise. Posnet bingo kassaaparaadi väljastatud kviitung pole seega saajale mitte ainult tõend ostulepingu sõlmimise kohta, vaid ka kaebuse esitamise alus.\nSee on eeskätt dokument, mille kohaselt makstakse maksuametile maksu meie seaduses kindlaksmääratud summas. Kui mitte kohustuse eest omada kassaaparaati ja maksta maksu ükskõik millise, ka väikseima müügi korral, ei saaks maksuamet liiga palju maksuraha - sest keegi ei taha teenitud rahast lahti saada.\nFinantskassa olemasolu kohustus pannakse aga ettevõtjatele, kellel on mingisugune mõju, ja kuni viimaseni mõistakse maksuametnike etteteatamata kontrolle, kes tuvastavad kassaaparaadi kasutamisel eeskirjade eiramist. Rahaline seif pole mitte niivõrd müügi registreerimise arvuti kui maksuameti dokumentide tehas, mis kinnitab, et müügitehingud on tehtud. Viimase lepingu kohaselt on tavaliselt kass legaliseeritud - sellest ei piisa, vaid selle ostmiseks. See peab olema korralikult programmeeritud, põhiõigusega sõlmitud lepingus ja näha maksude pealkirjas spetsiaalse registreerimisvormi abil.\nEnne oma poest kassaaparaadi ostmist peaksime olema tuttavad selle kaasavõtmisega seotud reservatsioonidega. Ta soovib luua mõisteid, mis võnkuvad maksuseaduse ja müügi arvestamise ümber. Sellepärast paistab enne kassaaparaadi ostmist silma, kas meil on seda vaja, millist summat saame ja peaksime ostma, kuidas seda registreerida ja millal seda koos seadusega kasutada. Kassaaparaat on seade, mida kasutatakse meie tehingute kaitsmiseks, et kontrollida, kas need tehti seaduslikult, ja algab see, et selle kasutamine läheb puhtaks ja töötab ettenähtud otstarbel.


Laupäeval peetakse Wattbike võistlussarja neljas etapp – CFC Spordiklubi\nLaupäeval peetakse Wattbike võistlussarja neljas etapp\nDistants on sellevõrra lühem, et ühe stardigrupi Wattbike rattakasutuse aeg mahuks 30 min sisse (sh pedaalide vahetus ja ratta sättimine enda järgi). Etapp erineb teisest etapist selle võrra, et seekord läheb maksimaalse jõu testi tulemused arvesse üldkoha saamisel. Antud olukord segab kindlasti kaarte etapi parimate väljaselgitamisel.\nKohale on oodatud kõik eelmistel etappidel osalenud ja uued tulijad. Teeme ühe meeldejääva võistluse sisetingimustes vahelduseks lumemõnude nautimisele. Meeldetuletus pealtvaatajatele, et teie sissepääs on endiselt tasuta. Võistlust korraldab Pro Jalgratturite Klubi.


Elektrivõrgu olukorrast Eestis kella 17.00 seisuga\nPõhivõrgu hallatavatest kõrgepingeliinidest (110-330 kV) on praeguseks pingeta pisut üle 10%. Jaotusvõrgu alajaamadest on rikete tõttu pingeta ligikaudu 30%. Lisaks on palju madalpingerikkeid.\nKõige enam elektrikatkestusi on jätkuvalt Pärnus ja Pärnu maakonnas (950), Saaremaal (625 alajaama), Viljandimaal (790), Võrumaal (610), Jõgevamaal (313), Põlvamaal (280) ja Hiiumaal (142). Tartumaal ja Tartu linnas on katkestus 473 alajaamas. Torm on praeguseks puudutanud ka Raplamaad (240), Harjumaad (177), Lääne- Virumaad (88), Järvamaad (84), Valgamaad (175). Ida-Virumaal on hetkel pingeta 10 alajaama. Suuremates linnades, välja arvatud Pärnu, töötavad alajaamad senimaani enam-vähem tõrgeteta.\nInimestel, kelle elukoht on täielikult elektriküttel, soovitame võimalusel minna ööseks lähedal asuvate tuttavate või sugulaste juurde. Juhime endiselt tähelepanu sellele, et halbade ilmaolude tõttu on väljas viibimineohtlik. Erilist valvsust palume tuule ja vihmaga elektriliinide ja seadmete läheduses viibimise korral. Katkenud elektrijuhe võib olla eluohtlik.\nVaatamata pimeduse tõttu raskendatud avariibrigaadide töödele elektriliinidel ja alajaamades, palume siiski liinidele langenud puudest ja katkistest liinidest jätkuvalt teatada telefoni lühinumbril 1343 või teavitada kohalikku elektrivõrku. Riketest teavitamine võib olla raskendatud, kuna rikete telefon on üle koormatud. Seetõttu palume eelkõige infot keerulisematest riketest, liinidele langenud puudest ja katkistestliinidest. Infot on võimalik saada ja rikketeateid jätta ka e-posti teel Eesti Energia AS-i koduleheküljel aadressil www.energia.ee.\nJärgmine pressiteade elektrikatkestuste kohta orienteeruvalt kell 20.40


Lugeja küsib: kas ema võib sünnitunnistusel isana märkida ükskõik kelle nime? - Lugeja küsib - Arhiiv - Tarbija\nLugeja küsib: kas ema võib sünnitunnistusel isana märkida ükskõik kelle nime?\n12. märts 2014, 22:39\nMitte iga uus ilmakodanik pole mõlema vanema poolt oodatud.\n«Juhusuhe lõppes rasedusega, naisterahvas otsustas lapse alles jätta (ja teavitas mind kogu juhtunust alles siis, kui oli juba liiga hilja midagi ühiselt otsustada). Suuliselt jõudsime kokkuleppele, et lapse ema mind sünnitunnistusele isana ei kanna ning toetan teda suurusjärgus 100€ ulatuses kuus. Aga igaks juhuks sooviks küsida. Kas lapse emal on võimalik mind ikkagi lihtsalt oma sõnade alusel perekonnaseisuametis sünnitunnistusele isana märkida, kui mina kohal ei viibi ja kuskile alla ei kirjuta? Kui ta peaks ikkagi mingil põhjusel ringi mõtlema ja nõudma kohtu kaudu isaduse tuvastamisest, siis kas ja kui pikas ulatuses on võimalik kokkulepitud alla miinimumi summa ning miinimumi / kohtu poolt määratud summa tagantjärele sisse nõuda?» küsib lugeja.\nKui lapse vanemad ei ole omavahel abielus, kantakse lapse isana sünniakti mees, kes on lapse isaduse omaks võtnud – selleks peab mees tegema vastava avalduse, seejuures on vajalik lapse ema nõusolek. Kui keegi lapse isadust omaks ei võta, jääb lapse sünniakti isa kohta kanne tegemata – lapse emal ei ole õigust omavoliliselt märkida lapse isaks ühtegi meest.\nRiigikohus on lahendis nr 3-2-1-36-08 asunud seisukohale, et kuigi lapse isast põlvnemise tuvastamine on tagasiulatuv kuni lapse sünnini, ei saa lapsele ülalpidamist nõuda tagasiulatuvalt alates lapse sünnist. Reeglina nõuab kohus elatise välja alates elatishagi esitamisest ja erandina ka aasta enne hagi esitamist. Sellest tulenevalt ei saa vanemalt, kellest laps põlvneb, nõuda elatist tagasiulatuvalt alates lapse sünnist, kuid kohus saab esitatud elatise nõude rahuldada alates hagi esitamisest.


Maarja-Liis Ilus emaks saamisest: „Mul tuli nutt peale, kui laulsin unelaulu!" | Elu\nMaarja-Liis Ilus emaks saamisest: „Mul tuli nutt peale, kui laulsin unelaulu!"\nToimetas Andra Nõlvak, 8. detsember 2018, 10:13\nMAARJA-LIIS ILUS Tags: Maarja-Liis IlusFoto: Stanislav Moshkov\n„Ma ise arvan, et ma olen üsna samasugune nagu ma olen,” ütles peagi aasta emarolli täitnud Maarja-Liis Ilus saates „Nädalalõpp Kanal 2ga”. „Magada ei saa enam nii palju kui olen armastanud,” tunnistab ta, et on unekott, kuid see ei morjenda teda, sest nüüd on tema elus kõige tähtsam üks pisikene inimene.\nNaise sõnul on tema tütar nagu lapsed ikka, aga niisama ta ei nuta. „On nipid, mida emad teavad aga isad ei tea ja siis nad annavad lapsed üle emale,” naljatleb ta.\nOOTUSÄREV AEG: Maarja-Liis Ilus ja Fred Krieger saavad teise lapse? (21)\nMaarja-Liis Ilus: kui laps mind vajab, olen võimeline esimest korda elus kontserte ära jätma (3)\nMaarja-Liis Ilus: naise ja lapse kontakt on nii lähedane, et mees võib ringist välja jääda (8)\n27. november 2018, 11:56\nFOTOD | Vaata, kuidas tähistavad Eesti tuntud inimesed isadepäeva (1)\nLapse saamine on muutunud naise ka kodusemaks. Kui varasemalt oli vabadus käia seal kus hing ihkas ja koerale oli lihtsam hoidjat leida, siis nüüd enam kodust välja ei kutsugi. „Lapsega nüüd loomulikult, et arvestame. Mina ei käigi kuskil. Mõned üksikud esinemised. Pigem kodus rahulikult, siis on hea kindel tunne.”\nKas lauljad ka aga oma lastele unelaulu laulavad? Ilus tunnistab, et laulab küll, kuid alguses tuli tal endale nutt peale. „Mul tuli nutt peale kui laulsin unelaulu, et ongi minu pisike tütreke, aga nüüd on okei,” tunnistab ta, et alguses liigutas see kõik teda ennast väga.\nKüsimusele, kas on ka mingi kindel unelaul, vastab lauljatar veidi ebalevalt. „No tegelt on see veidi piinlik, aga toimib, ta jääb magama. See on Õllepruulija,” sõnab ta lõpuks. Just Õllepruulija oli esimene unelaul mida Mikk Saar oma ja Tanja Mihhailova-Saare ühisele lapsele laulis.


Köitemasin Fellowes Quasar-E 500 (P) | Kontorimees\nKöitemasin Fellowes Quasar-E 500 (P)\nTootekood: FE512157 Kategooria: 114 Silt: 114\nKöitemasin Fellowes Quasar-E 500 (P) kogus\nIdeaalne suure töömahuga kontorisse sobiv automaatne elektriline augustamissüsteem ja manuaalne\nköiteseade. Köitepikkus 30cm. Augustab korraga kuni 20 lehte 80g.\nSobilik kuni 500-lehelisele köitele. Metallist konstruktsioon muudab masina äärmiselt vastupidavaks.


Võrdlevalt Piibli Juuditi raamatust ja A. H. Tammsaare „Juuditist” | K&T\nEster Jürmann ⋅ 14. september 2018\nPiibli mõju eesti kirjandusele on raske üle hinnata. Eestikeelse ilukirjanduse lugejal on võimatu mitte kokku puutuda piiblimotiivide ja -müütide, piiblikeele, Piiblist võetud metafooride, sümbolite, tsitaatide ning allusioonidega pühale raamatule. Piibli kui kõigi filoloogiateaduste fundamentaalse allika ja alusteksti tähtsus on niisiis justkui evidentne, ometi ei saa väita, et omakeelse Piibli kirjandusloolise rolli või olulisuse käsitelu oleks 21. sajandi kirjandusuurimises populaarne uurimisteema; paari viimase aastakümne jooksul on sellest teemast kõige põhjalikumalt kirjutanud Toomas Liiv ja Rein Veidemann. Veidemann nimetab Piiblit kirjanduse tüvitekstiks, ühtlasi kasutab ta eri kirjutistes pühakirja ja piibelliku tagapõhjaga kirjandusteoste tekstuaalsete seoste kirjeldamiseks metateksti, koodteksti, prototeksti, arheteksti ning arhiteksti mõisteid. Piiblit tuleb mõista mitmete 20. sajandi esimese poole autorite loomingu subteksti, ilu koodtekstina (Veidemann 2013). Eelkäija Toomas Liiv (2007, 28) on aga juhtinud tähelepanu eesti kirjanduskultuuris juurdunud tendentsile, kus tõmmatakse Vana Testamendi abil paralleele eestlaste ja juutide saatuse või eestluse idee ja Iisraeli vahele. Juudid on teadagi ehtne tüvitekstirahvas, kellel on oma tüvitekst, vajalikud laiendused ja ulatuslik kommentaarium, nagu osutab Tiit Hennoste (2011, 1146). Juutide pühakiri toimib eesti kultuuris juba aastasadu tõlkelise tüvitekstina; lisaks väärib mainimist, et veel umbes 150 aasta eest ning ilmselt ka sajanditaguses kristlikus Euroopas käsitati piibliraamatute kaanonit ühiskultuuri ja rahvuste tüvitekstina.\nMõistagi ei puuduta siinne käsitlus kogu Piiblit ega isegi mitte Vana Testamenti tervikuna, essee ei käsitle kõiki Piiblist mõtet otsinud kirjandusklassikuid, kuigi nende nimekirja võib Toomas Liivi tööde ja Veidemanni kokkuvõtte põhjal suhteliselt hõlpsasti koostada. Küllap kuuluks tolles kujuteldavas nimekirjas aukoht ka A. H. Tammsaarele ja draamale „Juudit“, mille aluseks on Vana Testamendi apokriivaraamat. Järgnevalt vaatlengi Tammsaare teost ja alusteksti, kavatsuseks on läheneda tekstidele komparativismi vaimus, rakendades võrdluse või kõrvutuse printsiipi.\nJuuditi raamatu saamislugu ei saa täie kindlusega kirjeldada, diskussioon terve hulga vanade vaidlusküsimuste üle ei taha kuidagi vaibuda. Vanim säilinud versioon on kreekakeelne, ent on spekuleeritud, et originaal kirjutati ehk hoopistükkis heebrea või aramea keeles (Levine 2007, 633). Suure tõenäosusega tegutses Juuditi raamatu autor Aleksandrias või Palestiinas. Dateerimisega on enamasti samuti hätta jäädud, aga usutavasti on tegu teosega, mis pärineb 2. sajandist e.m.a. Igatahes peab paika väide, et too saaga liigitub välmeks, fiktsionaalseks tekstiks, olgugi et žanriküsimus on jäetud lahtiseks ning seda on nimetatud nii legendiks, rahva- või muinasjutuks, heroiliseks kangelaslooks, (pseudo)ajalooliseks jutustuseks kui ka hellenistlikus laadis lühikeseks romaaniks (samas, 632). See teos lõbustab ja õpetab, oli omas ajas niisiis lisaks kõigele muule eksemplaarne, õpetlik lugu. Raamat jaguneb kahte ossa: esimesed seitse peatükki moodustavad ajaloopärase osa ning jutustavad assüürlaste sõjakäigust ja vallutustest, kaheksandast kuueteistkümnenda peatükini kulgeb peategelase lugu, ära on toodud ka eellugu ja epiloog. Uurijad on välja toonud teksti sümmeetrilise kompositsiooni, struktuuri läbiva vormilise parallelismi, kiasmaatilised või kiasmilised elemendid ning tähendusrikkad vastavused sisutasandil (vt nt Levine Gera 2013, 8). Üldiselt on oldud ühel meelel, et kreekakeelne Juuditi raamat on kirjanduslikult õnnestunud ja hästi komponeeritud teos. Sõnastus on lihvitud; Juuditi ja Olovernese vahekord on edasi antud vaimukalt, nende kõnelused pikitud koomika, kahemõttelisuste ja irooniaga. Oskuslikult kasutab autor kontrastide loomiseks ära vastandusi nagu mees–naine, vallutaja–vallutatu, iseseisvus–võõrvõim, juutlus–paganlus, Jumal–ebajumal ning püha–kuri, rüve.\nJuuditi raamatu tähendust ja olemust on püüdnud avada mitme erineva tekstitraditsiooni esindajad. Nii mõnigi lahtimõtestus on seotud kindla ajastu eripäradega, aga alahinnata ei maksa ka neid tekstuaalseid kogukondi, mis on välja kasvanud konfessionaalsest traditsioonist. Nõnda saab rääkida juutide, luterlaste ning katoliiklaste tekstitraditsioonist. Katoliiklased on rõhutanud karske ja voorusliku Juuditi sarnasust püha neitsi Maarjaga. Tollele retseptsioonikihistusele pani aluse kirikuisa Hieronymus, kes tõlkija ja tõlgendajana kõrvaldab tekstist erootika (Levine Gera 2011, 534). Mitmed kommenteerijad ja eksegeedid, nende hulgas ka Martin Luther, on teksti tõlgendanud allegoorilise loona või käsitanud Juuditit allegoorilise karakterina. Betuulia sobib hästi allegoriseerima Iisraeli, mida ründab vaenlane. Juudit on, nagu nimigi ütleb, ennekõike juudi soost naine, juudi rahvuse liige; teose lõpus saab temast aga sangarkuju või rahvuskangelane. Juuditi raamat on kahtlemata ka messianistlik tekst, s.t kätkeb rahvuslikku messianismi, nagu „Kalevipoegki“. Seega peaks teos kõigi eelduste kohaselt kokku minema unduskliku visiooniga tüvitekstist, mis koondub ju mh vanatestamentliku algupära ja ülendava sakraalsuse ümber, kuigi samavõrra aimub taolise nägemuse taga 19. sajandi herderlik vaim. „Kalevipoeg“ on tekstina ühtaegu romantiline ja valgustuslik, kavakindel keeleline looming, sõnaseeme, „rahvuse sekulaarne Piibel, tema futuristlik ürgtekst“ (vt Undusk 2012, 89). Tüvitekst suunab rahvuse eneseteadvust, unistusi, tarkuste essentsi ning kujundab ajaloomütoloogiat, on „rahvustunde ideoloogiline telg“ (Undusk 1994, 147–148). Nii saab selgeks, et undusklik vaade näeb ette Eesti hinge ja luule, patriootiliste tunnete ning rahvusliku mineviku tüvitekstides säilitamise, et sedasi luua järelpõlvedele tulevikku. Enam-vähem samaga on hakkama saanud Juuditi-teksti representatsioonid Euroopa rahvaste moraalses, patriootilises kirjanduses, olgu ta pealegi juutluse alustekst või (ei enamat kui!) tüviteksti juurdekirjutus. Katoliiklased ja ortodoksid, erinevalt judaismi ja luterluse auväärsetest esiisadest, on teksti siiski omaks tunnistanud ja kanoniseerinud.\nTeose ilmalik retseptsioon sai hoo sisse renessansiajastul, mil usk, moraal ja religioossed motiivid kultuuriteadvusest tasahilju taanduvad ning lisandub rõhuasetus seksuaalsusele ja vägivallale, ning saavutas tipu vahest 19. sajandi teisel poolel või 20. sajandi esimestel kümnenditel. Nende sajandite jooksul võtab kuju uusaegne Juuditi müüt, mis üha kaugeneb piibellikust algmõttest, teeb läbi metamorfoosid, kaugeneb kultuuriliselt aktsepteeritud naiselikkusest ja neitsi Maarja kujust, seguneb kohati Salome looga ning rändab teosest teosesse.\nJuuditi raamatut ja euroopalikku Juuditi müüti tundis hästi ka A. H. Tammsaare, kelle piibliaineline näidend küpses Esimese maailmasõja ja Vabadussõja aastail. Tammsaare lavalugu on apokriivast sootuks traagilisem ja pessimistlikum, inimolu viletsuse, madaluse ja mõttetuse, kogu maailma valu ja vaeva kujutamise taga võib aimata ekspressionistlikke jooni. Mirjam Hinrikus (2008, 141) peab omakorda tõepärasemaks, et näidend on „ehe kirjandusliku dekadentsi näide“. Vooluloolisest määratlusest või määratlematusest tähtsam on fakt, et tegu on rahvusliku kirjanduskaanoni tuumteosega. Suure tõenäosusega on „Juudit“ noore eesti kirjandustraditsiooni kontekstis just see kõige klassikalisem teos. Et Tammsaarele tundus tollal võib-olla nooreestlaste eurooplusmüüt 19. sajandi rahvusmüüdist armsam, siis tõestuse huvides tuleb siinkohal unduskliku malli asemel käiku lasta eliotlik mudel. T. S. Eliot on oma kriteeriume paika pannes lähtunud kultuuri ja Lääne-Euroopa tsivilisatsiooni primaarsusest. Elioti nõudlik, rafineeritud hoiak kaasab klassikateoste otsingusse kõrg- või kultuurkeeled, vanad kultuurrahvad ning hariduslikult kultiveeritud inimeste, õpetatud seisuse taiesed. Mitte iga keelepuu pole ühtmoodi väärtuslik, Ida-Euroopa väike- ja metsarahvad ning nende vähem valgustatud vaimude tüvitekstid tuleb ise juurde mõelda. Ent kui Elioti nägemust veidi kohandada, võib siiski jõuda järeldusele, et ka „Juudit“ vastab standardile.\nHierarhiline mõtlemine näeb ette, et kirjandusklassika tuumteos on ainuline ja täiuslik. Eliotliku skeemi kohaselt on peamiseks nõudeks kultuuri, keele, kirjanduse ja loomingu küpsus (Eliot 1997, 256). Küpsuse ja täiuse ideaalist lähtudes tuletab Eliot neli tunnust või hindamiskriteeriumi, mis aitavad kriitilisel lugejal otsust langetada. Need neli on: vaimuküpsus, kommete küpsus, keeleküpsus ning ühisstiili täius (samas, 263). Kirjandusklassikat iseloomustab rahvusülene väärtus ja katoliiklik universaalsus. Vaimuküpsusega käivad kindlasti kaasas teadmised ajaloost ja ajalooteadvus, kusjuures kohustuslik ei ole üksnes oma rahva ajalugu, vaid ka maailmaajalugu, eeskätt mõne teise kõrgelt tsiviliseeritud ja kuulsusrikka rahva ajalugu (samas, 266). Eliot lisab, et sugulus selle rahva ja tsivilisatsiooniga on samuti vajalik (samas). Kuid mida ühist on Eestimaa ajalool või eesti kultuuril muistse Iisraeliga? Ühesugused vaenlased, nuhtlused, katsumused ja kannatused, väidab Toomas Liiv (2007, 28) ning viitab Juhan Liivi luuletusele „Sa oled kui Iisrael vanast’“. Iisraelist jutustati vanasti, ütleme Juhan Liivi noorpõlve aegu kateedrist koolilastele, lugudega heebrealastest ja Iisraelist valgustati õpilaste vaimu. Tolleaegne haritud eestlane oli ilmtingimata püha ajalooga kokku puutunud. Kõrvalpõikena olgu märgitud, et sajandite eest kuulus Vana Testamendi ajastu ja muistse Lähis-Ida sündmuste käsitlemine ülikoolides – ka Tartus 17. sajandil – universaalajaloo kursuste programmi, ajalooteoloogia ja Iisraeli sakraalne ajalugu oli siis ajalooteadvusesse lõimitud. Iisraeli ja vanade eestlaste ajalugu on muidugi mõista omavahel läbi põimitud ka ühes teises ajaloolises tüvitekstis: Liivimaa kroonikas, Läti Henriku ajalooraamatus. Seega mingi suhe eestlastel Iisraeliga ikkagi on, aga loomulikult on tegu leiutatud ja tekstiliselt konstrueeritud seosega. Kahekümnenda sajandi autoreist on eestlaste sarnasusse või koguni samastumisse Iisraeliga või laiemalt semiitidega ja vajadusse tunnetada ühtekuuluvust Lähis-Ida tsivilisatsioonidega enim uskunud hernhuutlikus kodus üles kasvanud Uku Masing, kelle eestluse-teemalised kirjutised käsitlevad vilksamisi boreaalse ja semiitliku või vanatestamentliku vaimulaadi suguluse teemat. Ent Masing on, nagu ühe Ilmar Vene raamatu pealkiri lugejale mõista annab, trotsija, nagu Oskar Loorits enne teda või Jaan Kaplinski veel praegugi. Eurooplus on ammugi võitnud ja orientaalsest meelsusest fantaseerib heal juhul paar-kolm üksiklast. Kuigi see tunnetus pole ka päris võõras, sest orientaalse juudi vaimu varjatud tööst euroopluse vormimisel on põgusalt kirjutanud näiteks Jaan Undusk (1998, 52). Näib, et semiidid on siiski mõjustanud meie tsivilisatsiooni ning vaimu küpsemist ja peenenemist vargsi juhtinud, mingil määral uskusid seda ju ka romantikud nagu Hamann, Herder ja Goethe. Sellepärast tuleks lisaks antiigi pärandile meie, eurooplaste kultuuris julgemalt kõneleda ka semiidi substraadist. Sedasi, ürg- ja alustekstide ja -kihtide dialektikas moodustubki sugulus, ühe kirjanduse arengusuhe teisega (Eliot 1997, 267).\nVeel peab kirjandusklassika tuumteoses kajastuma kommete küpsus. Tolle nõude ühendab Eliot provintsluse puudumise, delikaatse tundeelu ja euroopalikkuse tarviliku triaadiga (samas, 267–269). Tammsaare pretendeerib nendelegi tunnustele. Kolmandaks on oluline tõendada, et „Juuditi“ on kirjutanud autor, kes eristub keeleküpsuse poolest, kelle eruditsioonile ja traditsiooniteadlikkusele pole siinmail võrdset kõrvale seada. Neljanda kriteeriumi – ühisstiili, mida polnud – võib aga taandada ja tulla tagasi keele juurde. Lähtepunktiks võib võtta Elioti tähelepaneku, et „üks klassikalisele stiilile lähenemise märke on areng lause- ja rütmistruktuuri suurema keerukuse suunas“ (samas, 262). Selle poole on Tammsaare alati püüelnud. Tegelaskõne – dialoogid ja monoloogid – on viimistletud ja nüansirikas, üht-teist on üle võetud Vana Testamendi stiili otsekohesusest, tõsidusest, suursugususest ja pühadusest. Väljendus on kõlav, tooni annab „pikkade keeruliste lausekonstruktsioonide raskepärane pidulik rütm“ (Annus jt 2001, 324). Tekst on tihe ja aforistlik, Tammsaare näitab end paradokside meistrina. Mis aga puutub kommete küpsusesse, siis passiooni ja ajaloodraama mõõtmed ja tonaalsus välistavad täielikult aine provintsliku lokaalsuse ja piiratuse. Juba lähteteos ise loob maailmakirjandusliku ambitsiooni ootuse, globaalse ja universaalse pingevälja aluse. Petuulia pole sugugi kaugel Jeruusalemmast, kunagisest katoliikliku teotsentrilise maailma sümboolsest keskusest, oikumeeni keskpunktist, kuhupoole maailmavallutaja idast oma vägesid läkitab ning end samal ajal kõikjal maailma käskijaks ja isandaks ülendada laseb. Piibli Petuulia on püha mägi, otsekui Palestiina axis mundi. Tammsaare Petuulia on maine hädaorg.\n„Juudit“ pole üles ehitatud heebrea mõttele ega luterlikule stiilile, see-eest pääsevad tekstis maksvusele mitmesugused euroopalikud mõjud ning tuleb tunnistada autori järjekindlat dialoogi õhtumaise kirjandusega. Tammsaare näidendi tähtsus saab selgemaks euroopaliku Juuditi müüdi ümberkirjutuse valguses. Juuditi psüühika ja tundeelu kujutamist ei saa ilmselt pidada delikaatseks, peategelase tundeilm pole niipalju hillitsetud, peen või subtiilne kui erandlik ja intensiivne. Soovi korral võib analüüsida selle karakteri moodsaid freudistlikke, psühhoanalüütilisi aluseid. Juuditit vaevavad äärmuslikud tunded: nii on läbisegi tugevad usutunded, rahvustunne, naiselikud ürgtunded, tungiline toimimine, kord ülim õrnus, siis karmus, rahuldamatus ja ambivalentsed tundetõed; sekka ka selline tundmus, mis on stiihiline, metsik, madal, lõikav, irratsionaalne, kaootiline ning himur. Niisiis pigem kreekalik-klassikaline kui roomalik-aristokraatne. Teatav delikaatsus või üllus on Olovernese ja Nimetu homosotsiaalsuses. Olovernese võib samastada isakujuga: ta on leebe, taluv, elukogenud, tolerantne, valitsev ja andestav. Sugudevahelised suhted on näidendis komplitseeritud ja häiritud, armastamine võimatu, sest ikka tuleb midagi vahele: võimuküsimus, ühe sugupoole melanhoolia, oidipaalsete eesmärkide või ema-lapse vahekorra lõputu läbimängimine, psühholoogiline infantiilsus. Seepärast sünnib armutu armukolmnurk, Olovernese, Juuditi ja Nimetu äraspidine isa-ema-lapse kolmnurk; selles psühhodraamas osutub isakuju sümboolne võim emakujust ja naisest võimsamaks. Aga katastroof saabub nagunii. Kui Juuditi raamatu lugejale pakutakse narratiivi võidukast kangelasest, päästetud rahvast, pühadusest ning moraalsest täiuslikkusest, s.t lugu võimaldab täitumust ja happy end’i, siis Tammsaare nelja surmaga sünge finaal kaldub selle kõrval pigem allakäigujutustuse poole. Võib-olla on tõesti tegu dekadentliku Tammsaarega. Neljanda vaatuse võtmestseenideni jõudes on selge, et apokriivaraamatu kesksed binaarsed opositsioonid on ümber pööratud, kriisi ja kaose korrastamine luhtub ning status quo ante taastamine linnas viibib. Seetõttu on koguni arvatud, et viimast vaatust võib julgelt nimetada karnevalistlikuks (vt Oinas 1999, 32–34).\nTammsaare oli euroopalikult haritud kirjanik, kes tundis põhjalikult Lääne-Euroopa vaimu- ja mõttelugu ning paistis silma küllalt suure lugemuse, õpetatuse ja traditsiooniteadlikkusega, mõtles ühes rütmis autoritega, kes tegutsesid Euroopa keskustes. Metropolides leidis tollal vastukaja Juuditi müüdi (või ka kultuuriteksti) moderniseerumine. Juudit oli 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse Euroopa kultuuris arhetüüpne naisekuju, enamasti ohtlik femme fatale, falliline naine, kastreerija kuju või naissõdalane; ta on jumalik ja kütkestav, harras ja meelas, temas segunevad puhas religioossus ja sensuaalsus. Ka Tammsaare Juuditil on kaksikloomus. Juuditi raamatu ümbertöötusi oli selleks ajaks maailmakirjanduse varamusse siginenud juba kümneid. On teada, et Tammsaare oli enne näidendi kirjutamist paari taolist teost ka ise lugenud. Üldise arusaamise järgi mõjutas kirjanikku enim saksa dramaatiku Friedrich Hebbeli tragöödia „Juudit“, lisaks on tõmmatud paralleele Oscar Wilde’i sajandilõpu tähtteose „Salome“ naisesusekujutuse ning tunde- ja aistingurikkusega (vt Vaino 2009, 131jj). Tammsaare loomingu kontekstis seostub Juudit samuti selliste tegelastüüpidega nagu saatusejumalanna, surmaingel ja neitsilik naine ning esimeses vaatuses kirjeldatud prohvetliku nägemuse või ilmutuse põhjal võib-olla ka n-ö transtsendentsete tegelastega (Vaino 2011, 95–98). Juuditi saladust ja mõistatust üheselt tõlgendada pole päris hästi võimalik, ent näib, et lahendus peitub hirmus: süüdi on ebainimlik kurjus, naise varjukülg, tume pool, negatiivne poolus, nii võiks väita süvapsühholoogia hoovustesse tungides. Juudit sarnaneb veidi võrdselt iseseisva ja tegusa Kõrboja Annaga, kellel on kindel plaan end mehega siduda ja järglasi saada, ent vannub sellegipoolest alla traagilisele armastuskonfliktile, mis päädib armastatud mehe vägivaldse surmaga (samas, 100). Inimene pole vaba, vaid allub paratamatusele. Tammsaare toonitab elu traagilist põhiolemust, nagu alati.\nJuuditis võib niisiis näha vastuolulist dekadentlikku naisekuju, suure eluihaga femme fatale’i. Ta on elust kõrval, janune, ilma, kuival, sest Petuulia „kaevud on kinni“ (Tammsaare  1985, 8). Janu motiivi tähendusväli on muidugi avar. Juuditi „astjad on tühjad“ ja ta „kruusid on kuivad“ (samas, 10). Psühhoanalüüsi tõlgenduskeelt usaldades ja seksuaalsümboolikale lõpuni kindlaks jäädes tekiks võib-olla kiusatus anumad võrdsustada emaüsaga, jungiaanid seostaksid ilmselt kaevu ema-arhetüübiga, aga see selleks. Juuditi sees ning tema ümbergi on kõle kõrb, põuane maa ja aher olevik, ent tegelas- ja sümbolkujuna ihkab Juudit vett kui ürgainet, vihma ja kaste värskendust, elumahla, eluküllust; iroonilisel kombel kirjutas Tammsaare pärast noore naise kõrbeks muutumise lugu romaani „Kõrboja peremees“, mis emaduse realisatsiooni loaga annab juba rohkem lootust, et oaas on läheduses. Nõnda kõneleb Tammsaare sümbolikeel. Mitmetähenduslikkust ja -plaanilisust lisab une-motiivi sissetoomine. Näidendi retseptsioonis 20. sajandil on harilikult opereeritud freudistliku unenäoseletusega ja biologistlike teesidega – emaduse kui bioloogilise programmi realiseerimise vajadusega – ning vaid üksikud on tõlgendanud unenägu jumaliku, endelisena, religioosse ilmutusena. Juudit on publikule mõjunud ennemini kehalise olendina ning maise ja animaalsena kui ülemaise, -loomulikuna. Kuid samas on ta usuliselt ärganud ja kirgastatud, eraklik, salapärane või müstiline, Juuditit tõmbavad unelused ja ulmad, oneiristiline või oneiriline ilm: „Uned on mul sagedasti ilmsemad kui päevane askeldus, uni on mulle nii mõnigi kord olnud elulisem kui ilmne olemine, uni saab mulle elu unistuseks“ (samas, 18–19). Müstilis-religioosne, spirituaalne elamus ja ekstaatiline erootiline keel käivad ikka kokku, ehk aitab see unenäoteksti seletada. Õigupoolest on näidendis teinegi tegelane, kes usulise vagadusega silma paistab. Tammsaare on võtnud Uuest Testamendist oma näidendisse pühamees Siimeoni. Luuka evangeeliumi teises peatükis kohtab ta templis Maarjat ja Joosepit, kes on tulnud sinna koos Jeesuslapsega, ning õnnistab messiat (vt Lk 2:25–35). Sealtsamast pärineb ka Siimeoni kiidulaul, Vulgata Nunc dimittis. „Juuditis“ kehastab jumalaotsija Siimeon uustestamentlikku halastust ja armastust ning usku lunastuse võimalikkusesse. Olgugi et Jahve, Adonai, Jumal on ligipääsmatu ja vastuseid inimese või olemise „suurtele küsimustele“ polegi.\nEnt kuidas on lood kesksete meestegelastega? Draama intriigi seisukohast on suurima kaaluga noor ja vana jumal: kuulsusrikas väejuht Olovernes – erakordne inimene, keda rahvas jumalikustab – ja kogenematu sõdalane Nimetu. Silma torkab Juuditi ja Olovernese konflikt. Paljunemisinstinktiga Juuditit võib filosoofilises plaanis interpreteerida võimutahte ning tumeda ja irratsionaalse elutahte kehastusena, pessimistlikult meelestatud ja resigneerunud Olovernes aga eitab elutahet. Vastukaaluks deheroiseeritud Juuditile, päästjale, kes eetilisest vaatepunktist ei kõlba päästjaks, on Olovernes Tammsaare näidendis plussmärgiga tegelane: heatahtlik, humaanne, suuremeelne ning kartmatu. Ent seesmiselt laastatud ja rõõmutud on mõlemad. Nagu kõik teised sees- ja väljaspool linnamüüre, näeb ülinaine Juudit Oloverneses antropotsentristlikku nietzschelikku üle- või üliinimest, austab ja jumaldab teda, Olovernes ise aga tahab olla lihtsalt inimene. Kokkuvõtlikult: väga euroopalik ja üldinimlik, piisavalt üli-, üle- ja liiginimlik.\nTammsaare draamatekst ei jäänud käsikirjana riiulile tolmu koguma. Draamateatri ilmetus ülespuhutud stiilis „Petuulia“, Paul Pinna lavatõlgendus, tegi otsa lahti 1921. aasta sügisel. Märksa suurem teatrisündmus oli kolm aastat hiljem esietendunud Ants Lauteri lavastatud „Juudit“, kus peaosa mängis – kuuldavasti kirjaniku enda soovitusel – omaaegne primadonna ja esimene näitekunsti õppinud eesti naisnäitleja Erna Villmer. Õigusega pöörasid estoonlased suurt tähelepanu karakterite psühholoogilisele analüüsile ning suutsid nõnda hoopis mõjuvamalt, ajakohasemalt avada Juuditi hingeelu (vt Kruuspere 2014). Lauteri Oloverneses leiti midagi hamletlikku, õrn-lüürilise andega Villmeri hingestatud mäng tõstis esiplaanile armudraama ja ülimalt naiseliku naise isikutragöödia ning lavastaja ise pidas näidendit filosoofilis-psühhholoogiliseks draamaks (samas). „Juuditit“ on nüüdseks Eestis lavastatud umbes tosin korda, viimati mängiti seda 2006. aastal Estonia laval. Kriitik Evi Arujärv (2006, 54) iseloomustas tookordset Katri Aaslav-Tepandi instseneeringut kui antiikdraama vaimus objektiviseerivat lavastust, mis psühholoogilises plaanis ei mõju kuigi veenvalt. See tunnusjoon on kriitiku arvates vastuolus teiste lavastuslike põhielementidega: maneerliku visuaalse keele ja retoorikaga ning madaldavate võtetega, ja selle tulemusel läheb kaotsi teose „tõsidramaatiline sõnum“ (samas, 55). Arujärv kiidab aga Helena Tulve helikujundust, mis arvestab Tammsaare autorihoiakuga, kirjanikule tunnusliku resignatsiooni, fatalismi, vaatleva kurbusega (samas, 59).\nMõistagi ei saa piirduda ainult kirjanduse ja teatriga. Juuditi müüt, Juudit kui kultuuritekst on 20. sajandil genereerinud terve hulga erinevaid tähendusi, erutanud paljusid, äratanud ja toitnud fantaasiat ning mõjunud viljastavalt mitmete loovisikute arengule. Juuditi ja Olovernese lugu on ikka ja alati paelunud kunstnikke: 1920. aastatel valmisid August Roosilehe siluetsed, järsu nurgelisusega söejoonistused, mis kujutavad petuullanna ja väepealiku armustseeni, sõjajärgsel kunstimaastikul mõtestas inimnäo mõistatust Olga Terri ekspressiivne õlimaal „Juudit“ (1946) ning hiljem – 1960. aastal – on alasti sadistlike joontega renessanslikku, mõrvarlikku Juuditit koos Olovernese maharaiutud peaga garneeritud vaagnal kujutanud graafik Ott Kangilaski. Tähelepanuväärsed on Avo Keerendi illustratsioonid Eesti Raamatu 1974. aasta väljaandele. Juuditit kujutab klassikalises õhtumaises vaimus üks skulptor Mati Karmini taieseid, mis on kriitiku sõnul „raske kompositsiooniga, veidi maneerlik“ ning meenutavat Donatello „Taavetit“ (vt Olep 1991). 1994. aastal oli Mall Nukke näitusel üleval neopopkunsti mõjudega akrüül-kollaaž „Juudit“, mis mängib turumajanduse perverssele loogikale allutatud meedia vahendatud meela, võrgutava ning võimuka naise ja alandatud olemisega või allaheidetud mehe kuvandiga. Need on vaid mõned näited, mis kahtlemata illustreerivad temaatika populaarsust ja jätkuvat aktuaalsust.\nTammsaare kaasaegsetest kirjameestest paelus see klassikaline lugu Hendrik Adamsoni, kelle esikkogust „Mulgimaa“ leiab veel ühe variatsiooni Juuditi-Olovernese loost (vt Adamson 1919, 12). Ja lõpuks on sel tekstil hulk siirdeid hilisema perioodi kirjandusteostes. Mati Unt (1971, 56) on paroodia ja pastiši abil nii Olovernese teaterlikku situatsiooni kui ka Juuditi müüdi piibellikku tõsidust oma lühiproosas postmodernistlikus tonaalsuses karikeerinud, ajaloo ja nn suure poliitika vaatemänguks pööranud. Andrus Kivirähk on kirjutanud näidendi „Suur lahing Petuulia linna all“, mis annab Petuulia piiramise ja Olovernese pea maharaiumise lugu edasi lihtsate assüüria sõdurite vaatepunktist, autor segab absurdi, musta huumorit ja groteski paroodiaelementidega (vt Kivirähk 2002). 1995. aastal lindistati näidenditeksti põhjal kuuldemäng. Vaid aasta varem oli oma hämara poliitilise ja ühiskondliku sõnumiga tõlgenduse Juuditi loost, lavastuse pealkirjaga „Apokriiva lugu“ lavale toonud Merle Karusoo. Katri Kaasik-Aaslav ja Vaino Vahing on võtnud Tammsaare Juuditi kuju ja lisaks lõiminud pikki lõike draama tekstist Juhan Luiga, Erna Villmeri, Ants Lauteri ning Aino Kallase isiksustele ja suhete rägastikule keskenduvasse näidendisse „Teatriromanss“, mis ilmus 2001. aastal ja esietendus 2004. aastal. Üsna hiljutine on Nirti (2013) clin d’œil, kirjanduslik silmapilgutus Juuditi-teksti tundjate poole: üks tema juttudest, mis tematiseerib kaasaja Eesti igapäevast vägivalda ja sadismi, kannab pealkirja „Olovernese mõõk“. Mõõgatera on küll noateraga asendunud. Sugudevaheline võitlus on viimasel ajal jälle teemaks saanud. Ju seepärast (:)kivisildnik ilmutaski mõne aasta eest düstoopilise feministliku kohtudraama „Olovernes“, mis esietendus 2005. aastal. Selle ohu- või ideedraama või siis lausa komöödia sisuks on kohtufarss totalitaarses ühiskonnas: rumalad, vägivaldsed, kurjad ja vastikud feministid mõistavad süütu Olovernese üle kohut, kusjuures tegevusse on mingitpidi kaasatud Neitsi Maarja (vt Märka 2005). Niisiis seostub Olovernese kuju 21. sajandil lisaks kõigele muule ka soopõhise vägivallaga ja Juuditi müüt viitab sageli – muuseas ka Nirtil on see nõnda – mingisugusele kättemaksule meessoole. Tõsi ta on, ka Tammsaare Juudit oli mehetapja, egoist, neetud, hukatuslik naine, küll aga polnud ta fanaatiline meestevihkaja.\nPiibel kui eesti ja maailmakirjanduse tüvitekst on ajatu. Vana ja Uus Testament moodustavad õhtumaise kultuuri ja kirjasõna ühise varasalve. Juuditi raamat on suurepärane näide sellest, kuidas piiblitekstid genereerivad pidevalt uusi kultuuritekste ja viljastavad poeesiat. Tammsaare klassikaline draama „Juudit“, millel on intertekstuaalsed seosed nii tüviteksti endaga kui ka algteksti metatekstidega, tõestab kõigiti, et tuumteosena eliotlikus ainulaadse kirjandusklassiku tipploomingu tähenduses esindab ja kannab see näidend endas universaalsust, mis tuleneb põlisest kokkukuuluvusest euroopaliku kirjanduse alustekstide ja -ideedega. Need ideed on üsnagi eripalgelised. Ühelt poolt võib märgata n-ö piibelliku aspekti või kristlik-usulise alge kohaolu: indiviidi lunastuse idee, ühise humaansuse idee, päästja ootamine, arusaam süüst, patust, ligimesearmastusest ja halastusest ning mõtisklused inimese ja Jumala vahekorra üle. Sarnasele tõdemusele jõudis Tõnu Õnnepalu, jagades oma mõtteid Tammsaarest kui eestluse alustekstist: „Ta tahab pakkuda, ma olen selles täitsa veendunud, ei vähem ega rohkem kui evangeeliumi, lunastust. Tema, vana vindunud skeptik“ (2000, 1071). Nähtav on ju ka saksaluterlik taust ning Tammsaare ligidus saksa kultuuri ja saksa traditsiooniga. Juuditi neuroosid ja neitsilikkuse motiivi, mida apokrüüfist ei leia, laenas Tammsaare just saksa autoritelt.\nTeisalt suhestub näidendi sõnum õhtumaise mõtlemise ja olemisviisiga laiemalt, ideedega 19. sajandi ja 20. sajandi alguse filosoofiast, iseäranis elufilosoofiast, mille retseptsioon Eestisse oli jõudnud. Üleeuroopalist ajastuvaimu kujundasid tollal schopenhauerlik eetika, elutüdimus, hingetühjus, skepsis, pessimism, mõistuse jõuetuks tunnistamine, barbaarsuse tagasituleku konstateerimine, tumeda ja fataalse instinktiinimese vaatlus ning puudujääk kui elukogemuse tuum. Ka „Juuditi“ lugeja võib jõuda sääraste tõsiasjade valulise mõistmiseni. Klassikateosele omaselt on siin olemas mitmed maailmakirjanduse suured teemad: eetos, kuritöö ja karistus, erootika ja surm, surma ja iha põimimine, armastaja ja armastatu, jääv armastus teispool surma. Eeskujulikult euroopalikuks tuleb pidada ka Tammsaare armastuskäsitust, mis kattub suures osas Platoni „Pidusöögist“ alguse saanud ja renessansiajastul Itaalias välja kujunenud platoonilise õpetusega (Undusk 2013). Platooniline armastus aga ongi see kõige peenem ja ülevam tunne, mis käivitab subliimseks ülenemise; Tammsaare puhul võimas vaimne, hingeline, jumalik armastus, mis lõpeb surmaga. „Juuditilt“ on varemalt loodetud rahvusülest ajalugu ja järelmõju maailmakultuuri rüpes, ja kui seda ka ei tulnud, siis suveräänne relatiivne klassika on see teos igal juhul.\nAdamson, Hendrik (1919) Mulgimaa. Tartu: Odamees.\nAnnus, Epp; Epner, Luule; Järv, Ants; Olesk, Sirje; Süvalep, Ele; Velsker, Mart (2001) Eesti kirjanduslugu. Tallinn: Koolibri.\nArujärv, Evi (2006) „Tammsaare „Juudit“: kurbuse ja jõhkruse polüfoonia. Helena Tulve muusikast draamalavastusele“ – Teater. Muusika. Kino 11, 53–59.\nEliot, Thomas Stearns (1997) „Mis on klassik?“ – T. S. Eliot, Valitud esseesid. Tallinn: Hortus Litterarum, 254–281.\nHennoste, Tiit (2011) „Heroism ja eksistentsialism. Mõttevahetus: Eesti eksistentsiaalsusest“ – Looming 8, 1139–1148.\nHinrikus, Mirjam (2008) „J. Randvere „Ruthist“ – eesti kirjandusliku dekadentsi ühest esimesest näitest“ – Methis. Studia humaniora Estonica 1–2, 125–145.\nKivirähk, Andrus (2002) Papagoide päevad. Näidendid. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.\nKruuspere, Piret (2014) „Ajaviiteteatri tasandilt kunstiteatri suunas. Kroonimata kuningapaar: Erna Villmer ja Ants Lauter“ – Arne Mikk (koost), Tiina Mattisen (toim), Üks mõtet kandev maja. Sada aastat Estoniat. Tallinn: Rahvusooper Estonia, 68–79.\nLevine, Amy-Jill (2007) „Judith“ – John Barton, John Muddiman (eds), The Oxford Bible Commentary. Oxford, New York: Oxford University Press, 632–641.\nLevine Gera, Deborah (2011) „Judith“ – Michael D. Coogan (ed), The Oxford Encyclopedia of the Books of the Bible. Vol. 1. New York, Oxford: Oxford University Press, 531–535.\nLevine Gera, Deborah (2013) Judith. Commentaries on Early Jewish Literature. Berlin: De Gruyter.\nLiiv, Toomas (2007) „Kristluse mõjust eesti kirjandusele“ – Haridus 7–8, 26–29.\nMärka, Veiko (2005) „Olovernes pääseb tutistamisega“ – Sirp, nr 22, 10. juuni, 8–9.\nNirti (2013) „Olovernese mõõk“ – Värske Rõhk 36, 75–82.\nOinas, Felix (1999) „Naise eneseohverdamise probleem ja A. H. Tammsaare „Juudit““ – Tuul heidab magama ja teisi esseid. Keele ja Kirjanduse Raamatusari 3. Tallinn: Keel ja Kirjandus, 25–40.\nOlep, Jaak (1991) „„Juudit“ ja rakutehnika“ – Sirp, nr 24, 14. juuni, 9.\nTammsaare, A. H. ( 1985) „Juudit“ – Kogutud teosed. 14. kd: Näidendid. Vested. Varia. Tallinn: Eesti Raamat, 7–86.\nTuglas, Friedebert (1912) „Kirjanduslik stiil. Mõned leheküljed salmi ja proosa ajaloost“ – Noor-Eesti IV. [Tartu]: Noor-Eesti, 23–100.\nUndusk, Jaan (1994) „Rahvaluuleteksti lõppematus. Felix Oinas, soome meetod ja intertekstuaalne „Kalevipoeg““ – Felix Oinas, Surematu Kalevipoeg. Keele ja Kirjanduse Raamatusari 1. Tallinn: Keel ja Kirjandus, 147–174.\nUndusk, Jaan (1998) Maagiline müstiline keel. Tallinn: Virgela.\nUndusk, Jaan (2012) „Luterlik, valgustuslik ja romantiline keeleideoloogia meie vanemas kirjakultuuris“ – Vikerkaar 10–11, 73–90.\nUndusk, Jaan (2013) „Armastus ja sotsioloogia. Sissevaade Tammsaare omailma“ – Mirjam Hinrikus, Jaan Undusk (koost, toim), Armastus ja sotsioloogia. A. H. Tammsaare romaan „Ma armastasin sakslast“. Moodsa eesti kirjanduse seminar 2. Tallinn: Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, 242−342.\nUnt, Mati (1971) Kuu nagu kustuv päike: valik aastatest 1964–1970. Tallinn: Eesti Raamat.\nVaino, Maarja (2009) „Tammsaare „Juudit“ mitmest vaatenurgast“ – Elo Lindsalu (koost), Uurimusi 1920.−1930. aastate eesti kirjandusest. Tallinn: Tallinna Ülikool, 129−147.\nVaino, Maarja (2011) Irratsionaalsuse poeetika A. H. Tammsaare loomingus. Tallinna Ülikool. Humanitaarteaduste dissertatsioonid 26. Tallinn: Tallinna Ülikool.\nVeidemann, Rein (2013) „Piibli tähenduslikkusest eesti kirjanduses“ – Kirik & Teoloogia 73, 3. mai. http://kjt.ee/2013/05/piibli-tahenduslikkusest-eesti-kirjanduses-2/ (30.01.2018).\nÕnnepalu, Tõnu (2000) „Tammsaare kui eestluse alustekst/eestlase pealistekk“ – Looming 7, 1067−1073.\n Võib-olla ei paku eestikeelne Piibel kirjandusteadlastele ja -kriitikutele suuremat huvi just seetõttu, et nii mõnigi neist arvab, et tõlgete kvaliteet pole keelelisest, stilistilisest või esteetilisest aspektist kiita. Ilu ja luule on ära kaotatud. Noor esteet, aristokraat ja dekadent Friedebert Tuglas (1912, 71) kirus olukorda juba rohkem kui sajand tagasi ning soovitas kõigil esteetiliselt haritud lugejail üles otsida vanad koltunud piibliraamatud, mille keelt mõni teadlane risustanud ei ole. Käesoleval sajandil on Vello Salo ja Indrek Hirve tõlked poeetilise keele taas au sisse tõstnud.\n Kreeka kirjanduse mõjude kohta vt Levine Gera 2013, 57–78. Autor võrdleb Juuditi raamatut varase kreeka romaaniga, mainib pärsialik-orientaalseid elemente, mis on tuttavad ajalookirjutajate töödest, aga ka dramaatilist irooniat, mis on omane tragöödiale.\n Fiktsionaalset toponüümi on seostatud heebrea sõnaga bǝtula ’neitsi, neiu’ ja sõnaühendiga bet ’eloah või bet ’el ’Jumala koda’.\n Jaan Undusk (2013, 259–261) on lühidalt avanud Juuditi õnnetu armastuse seoseid Tammsaare armastusfilosoofiaga ning juhtinud tähelepanu armastuse-surma dialektikale; Undusk analüüsib armastaja (Juuditi) käitumist, tema jaoks on ses loos oma poeesia ja platooniline igavikuline ilu. See on uudne.\nEssee valmis Tartu Ülikooli eesti kirjanduse tüvitekstide kursuse raames.\nEster Jürmann (1992) on Tartu Ülikooli kirjandusteaduse magistrant.


Teema: Olybetis pettus?\n14.04.15, 12:34 #1\nTere juhtus selline imelik asi, et eile 00:30 ja 01:00 vahel, Olybetis\nmängides mängu nimega Blood Suckers,\nolgu sisse panin küll tühise summa 10 eurot, aga eelnevalt ja koos\nkirstude avamisega, mis jäi pooleli, olin võitnud 180 eurot kokku.\nKui äkki jäi mäng pooleli, kiri tuli ette "Teie sessioon on lõppenud",\nja uuesti sisse logides polnud ei pooleli mängust ega ka võidetud\nrahast ühtegi jälge Olybetis.\nKirjutasin klienditoele, nemad soovisid et teen eraldi avalduse e-mailile,\net tehniline tugi saaks asja üle vaadata. Ja nõuavad ka mingit screenshoti\nkuigi ma ei saa aru miks neil seda vaja on, kui neil on lihtne jälgida\nmängu. Ühesõnaga paistab, et see raha on lihtsalt heast peast kadunud\nsealt kontolt . Ilma igasuguse normaalse selgituseta.\nKas see võib olla Olybeti pettus ? Kas kellegil teisel on veel sellist kogemust\nolnud, et jääb rahast ilma niimoodi, seal mängides?\nTänan tähelepanu ja tagasiside eest.\n14.04.15, 13:53 #2\nRe: Olybetis pettus?\nPettus muidugi, mis sa siis arvasid, kuidas Karu eesti üheks rikkaimaks meheks on tõusnud?\n14.04.15, 14:09 #3\nNo selge pilt siis, aga mis sinna teha saaks?\nIse eelnevalt võitnud ka normaalseid summasid,\nja pole nagu kohanud veel selliseid probleeme.\nOk paar korda olnud "sessiooni lõpp" aga siis\nolen saanud mängu alata samast kohast.\nNüüd nad väidavad nagu ma polekski sellist\nsummat võitnud, ja et olin mänginud palju väiksema\npanusega (nagu oleks võitnud vahepeal 120 aga siis\nselle maha mänginud ja kõik käis normaalset teed pidi\nega olnudki sessiooni lõppu).\nJa mängisin 2.50 -se panusega, mitte 0.10 muidu poleks\nju seda summat võitnud tõenäoliselt.\nAga milleks valetada ja väita et sessioon lõppes normaalselt,\nkui see nii ei olnud? Ja kes siis mängis minu eest?\nOlen lugenud juhtumist kus Olybet muutis niisama kellegi\nkasutajanime ära ja pärast keeldus seda tagasi muutmast.\nEt ikka väga veider ...\nOn kellegil ideid, mida saaks teha sellises olukorras?\nIp aadressi järgi on ju näha kaua mängida sain?\n14.04.15, 14:16 #4\nSain vastuseks sellise kirja siis, kusjuures mängukontol pole ühtegi laekumist .\nKaotasin nii sissemakse kui ka võidusumma ja kindlasti polnud see kõigest 25.\nKas keegi teab, mis tehnikud seal töötavad üldse? Äkki saab ühendust nendega.\nTäname, et olete valinud OlyBet'i!\nSeoses Teie pöördumisega, saime tehnikutelt vastuseks, et Teie olete saanud "Blood Suckers" mängus antud boonust mitmeid kordi ning ühtegi avatud mänguringi serveris näha ei ole. See tähendab, et olete edukalt mängu sessiooni lõpetanud.\nKui tegemist on kell 00:34 mängitud ringiga, kus Te saite boonusmängu ning võidud olid järgmised: 120coins, 20coins, 10coins, 80coins, 10coins, 10coins. Seejärel oli boonuse mänguring läbi.\nKokku olete võitnud antud boonusmängust 250coins ning kuna Teie liinipanus oli 0.10€ siis pärisraha võiduks oli 25€, mis oli ülekantud Teie mängukontole.\n14.04.15, 14:17 #5\n14.04.15, 14:22 #6\nNo kellegil võib naljakas tunduda, aga kahjuks reaalne teema.\nNii et ootan ikkagi normaalseid soovitusi ja asjalikelt inimestelt,\nkes kursis taoliste olukordade lahendamisega. Aitäh.\n18.04.15, 08:40 #7\nkuupäevad ja kellaajad on õiged mõlemal? Vaatate sama mängu ikka üle?\n30.04.15, 19:07 #8\nÄkki pelasid kogemata mängurahaga :D.\nAga muidu mis asjast saanud ?\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 15:42.


Peetri alevik » Blog Archive » Vastlapäev kelgumäel!\n11.02.2010 Kaia Roots\nTalverõõme on sel aastal jagunud küllaga ja on lootust, et lund, päikest ja säravaid päevi jagub pikaks ajaks. Kooli kõrval asuvat kelgumäge pole vaatamata tihedale kasutusele veel siledaks sõidetud ja nii saame teisipäeval, 16. veebruaril üheskoos vastlaliugu lasta.\nVastlatrall algab kell 17.30, et pärast tööpäeva lõppu jõuaks kohale nii lapsed kui ka emad-isad. Paari tunni jooksul saab liugu lasta, mõnes vahvas võistluses osaleda. Pika liu jaoks tuleks kaasa võtta oma kelk, suusad, lumelaud või mõni muu vahend, millega mõnus mäest alla vuhiseda. Ja meeldetuletuseks – kelgutamine pole vaid laste privileeg, suuredki saavad mäel päris mõnusa hoo sisse!\nEt külm ei näpistaks, saab kuuma teed, samuti on müügil hernesupp ja vastlakuklid. Seega tasub natuke sularaha taskusse pista – mäel kaardiga maksta ei saa…\nNii et soojad riided selga ja kogu perega kohale!


Külaline teiselt planeedilt - Lehekülg 4\nLehekülg 4 / 10 Esimene ... 23456 ... Viimane\nNäitan vasteid 46 kuni 60 144-st\n11-09-19, 23:36 #46\nVs: Re: Vs: Külaline teiselt planeedilt\nOn täpselt teemasse - https://elu24.postimees.ee/6775602/a...alutlustel-ara\n12-09-19, 05:16 #47\nTÕE kolm staadiumi ...\n12-09-19, 07:33 #48\nVarsti hakatakse jälle tulnukate laevast rääkima.\n12-09-19, 10:44 #49\nKuna sel objektil on tolmusaba taga - siis kas n.ö. tehisobjektil nagu laev peaks olema, saab ka olla kosmoses liikudes tolmusaba taga?\n12-09-19, 11:03 #50\nSelle kohta leitakse kindlasti põhjendus, et see on maskeering.\n12-09-19, 13:20 #51\nSee tekitab mõningaid retoorilisi arutlusi. Esiteks miks peaks keegi varjama ehk maskeerima komeediks? Kas selleks et meile mitte olla tuvastatav tehisobjektina? See tähendaks et "nemad" on teadlikud "meie" olemasolust ja võibolla ka tehnilisest suutlikusest...\nKui tolmujälg tekib tavaliselt komeedi kehast pihkuvate osakeste tõttu, siis kuidas teeks seda tehisobjekt - juhul kui see on maskeering, mitte laeva konstruktiivne rike? Kannab tolmukotti kaasas ja puistab vähehaaval...? Või loob tolmujälje mingi energiavälja abil? Siis peaks olema see energia samuti "kotis" kaasas, peale selle peaks tolmujälg olema püsiv, mis tähendab et selle loomiseks kasutatud energia peab mingiks perioodiks akumuleeruma ehk fikseeruma - nii et vaatleja näeks seda kui tolmujälge ka pärast möödalendu.\nIlmselt on ökonoomsem ja praktilisem (ootuspärasem) et see energia kasutaks mingi stealth-shield loomiseks. Mis paneb mu mõttele et selline tolmukatte varjus rändamine ei ole siiski intelligentsi resultaat, vaid pelgalt vaid komeet...\n12-09-19, 16:04 #52\nMõningad asjad ja nähtused jäävadki teadmata, sest inimese arusaamisel on piirid, kuna me oleme ikkagi produkt, mitte loojad selle õiges tähenduses. Seetõttu antakse mõningaid asju edasi inimmõistusele arusaadavamal kujul, nagu nt, et päike tõuseb idast ja loojub läände. Enamusel on kohe kõik selge, aga vähemus või üksikud teavad siiski enamat. Tegelikult päike ju ei tõuse ega looju kunagi...\n12-09-19, 19:06 #53\nKas moodsal ajal on astronoomia õpetamine koolis juba lõpetatud? Kui jah siis tõesti, teavad järjest vähem inimesi et Päike ei looju, vaid planeet tiirleb ümber Päikese, ning teljepöörlemine tekitab planeedile teiste taevakehade loojumise ja tõusmise efekti...\n13-09-19, 09:12 #54\nLapik pidi ju olema\n13-09-19, 09:19 #55\nKusjuures kõik on suhteline.\nTegelikult me võime ju Maa seisvaks taevakehaks võtta (kes meil keelab) ja ülejäänu pöörleb selle ümber. Lihtsalt matemaatiliselt on tunduvalt keerulisem kirja panna ja huvitav on mõelda, kuidas need liikumisteed pildil välja näeks.\nSama lugu on pingete mõõtmisega, keegi ei keela meil nullpunktina valida skeemi suvalist punkti. Sama lugu ka kõrgustega (maa-, mere pinnast).\n13-09-19, 09:31 #56\n13-09-19, 09:43 #57\nEi ole seal midagi nii keerulist ja see tehti juba keskajal ära:\n13-09-19, 10:19 #58\nRe: Vs: Re: Vs: Külaline teiselt planeedilt\nNo Ptolemaios mõtles oma maailmasüsteemi juba antiikajal välja (II sajandil), keskajal seda ainult täiustati. Kui keskaja astronoomid oleksid epitsükleid sadade kaupa viitsinud arvutada, oleksid nad usutavasti diferentsiaalarvutuse jupp maad praegusest varem leiutanud.\n13-09-19, 10:25 #59\nVs: Re: Vs: Re: Vs: Külaline teiselt planeedilt\nSelle kohta üks üks nali.\nKaks vangi jalutavad vanglaaedikus.\n- "Vaata kui kummaline maailm , maakera ise seisab paigal, aga räägitakse, et tiirutab ümber päikese."\n- "Selle nimi on relatiivsusteooria , meie hetkel ka hetkel seisame, aga tegelikult me mõlemad istume."\n13-09-19, 15:38 #60\nVene leiutajatest ka:\n"На портрете, висящем слева, вы видите русского академика Иванова, который\nизобрел водопровод, открыл альфа-частицы и сформировал принцип относительности.\nНа портрете, висящем справа, вы видите советского академика Петрова, который\nизобрел академика Иванова..."