See valulik põiepõletik - mis sümptomitega ta märku annab ja kes on suuremas ohus?, Kuidas tsüstiiti ära tunda\nNõrk tõmmates valu allosas kõhtu naistel\nSellisel juhul kogeb patsient urineerimisel, suguelundite põletamisel ja pideva sügeluse korral tugevat valu, mida on võimatu vabaneda. Gramnegatiivsete bakterite avastamisel pulgadena võime kõigepealt järeldada seda tüüpi patogeeni.\nSeade prostatiidi ja tsüstiidi raviks\nTütarlaste seas kõhtu allosas valu allosas\nKui organismil on tugev kaitsevõime, siis põletikku ei teki. Mädane põletik näitab olulist suurenemist valgu sisaldus, nagu mädane eksudaat on valguga rohkem küllastunud kui katarraalne. Mis tahes tsüstiidi korral glükoos, sapipigmendid on normaalsed puuduvadvälja arvatud juhul, kui patsient on põiepõletiku või suhkruhaiguse korral suhkruhaigus või hepatiit.\nUriini mikroskoopia Kusepõie patoloogiliste muutuste aste ja olemus mõjutavad uriini setete mikroskoopilist pilti.\nÄge põiepõletik. Valged verelibled võivad paikneda pidevas kihis kogu vaateväljas juhuks, kui põletik katab täielikult põie pinna. Uriini setete muid moodustunud elemente ei ole võimalik arvestada seetõttu, et koorunud epiteelirakud on mädadega kaetud ja muutuvad seetõttu eristamatuks.\nKui kusepõie üksikud lõigud on põletikulised, võib mikroskoopilises preparaadis sisaldada erinevates kogustes epiteeli. Mõnikord võib pindmist epiteeli näha aluskihtide poolt.\nSel juhul võib valgete vereliblede, samuti punaste vereliblede arv varieeruda. Krooniline tsüstiit Seda haiguse vormi iseloomustab valgete vereliblede erinev sisaldus, kuna uriini väljendunud aluselise reaktsiooni tõttu toimub rakkude turse ja seejärel lüüsimine hävitamine. See funktsioon dikteerib varase analüüsi vajaduse, kuna ainult sel juhul on võimalik välja selgitada valgete vereliblede tegelik sisaldus ja vastavalt sellele teha järeldus põletikulise protsessi käigu kohta.\nMikroskoopilise uurimise käigus leitakse settest palju lima, säilinud valgeid vereliblesid, vähesel hulgal muutumatuid punaseid vereliblesid ja epiteelirakke, mida leidub vaateväljas üksikult. Sellise uriini sooli esindavad fosfaatide amorfsed soolad, aga ka tripelfosfaadid. Kui happelises uriinis on väljaheidete lõhna, võib kahtlustada, et süüdlane oli E. Kahtluste õigsuse kontrollimiseks peate sette värvima vastavalt grammi järgi.\nGramnegatiivsete bakterite avastamisel pulgadena võime kõigepealt järeldada seda tüüpi patogeeni. Kui uriini mädase sette bakterioskoopilisel uurimisel ei ole võimalik baktereid tuvastada, siis võib kahtlustada, et põletiku põhjustab mükobakterite tuberkuloos. Et kahtlustused oleksid õigustatud, tuleks ravim Zil-Nielseni sõnul värvida. Tsüstiidi rikkaliku mitmekesisuse hulgas tuleks eriti märkida kaltsiumipõletikku.\nSee seisund ilmneb siis, kui liiv ja kivid läbivad kusejuhte põiesse ja kivid moodustuvad kusepõies ise. Tekivad põie limaskesta ärritus ja trauma ning selle tulemusel ilmuvad uriinis tsüstiidile iseloomulikud rakuelemendid epiteelirakud, valged verelibled, punased verelibled.\nKuidas uuringuks valmistuda? Tsüstiidi korral tuleb vastavalt teatud reeglitele võtta uriinianalüüs, vastasel juhul on peamised näitajad moonutatud. Kõige tähtsam - korrektse uuringu jaoks on vaja ainult hommikust värsket uriini. Mida ei saa teha enne analüüsiks uriini kogumist: tarbida toite ja jooke, mis sisaldavad pigmente ja võivad uriini määrida; söö või joo öösel happelisi toite ja jooke, sealhulgas keefiri ja kodujuustu - need võivad mõjutada uriini happesuse taset; lõpetage lahtistite ja diureetikumide võtmine päeva jooksul - sel juhul võib erinevate elementide kontsentratsioon uriinis alahinnata ja ebausaldusväärne; alkoholi joomine.\nKoguge uriini ainult steriilsesse kaanega anumasse.\nSpetsiaalse konteineri saate osta apteegis või ise purgi valmistada. Selleks pestakse seda soodaga, seejärel loputatakse hästi kuuma ja külma veega, loputatakse keeva veega. Enne uriinianalüüsi kogumist põiepõletiku diagnoosimiseks hoitakse purki tihedalt suletuna. Naised peaksid tupe ava vatitupsuga sulgema, et vältida suguelundite bakterite ja lima sattumist uriini.\nVäga oluline: tüdrukutel ja naistel puudub menstruatsiooni ajal uriinianalüüs! Kõigepealt peate ootama, kuni menstruatsioon on lõppenud. Esimesed uriini joad laskuvad tualetti, siis peate urineerima rangelt purgis - te ei saa uriini sinna teisest mahutist valada Tervikliku uuringu jaoks piisab 50 ml bioloogilisest toorainest Esimesed uriini joad laskuvad tualettruumi, siis peate urineerima rangelt purgis - te ei saa uriini sinna teisest mahutist valada.\nTervikliku uuringu jaoks piisab 50 ml bioloogilisest toorainest. Kogutud uriin tuleb laborisse viia hiljemalt kaks kuni kolm tundi pärast kogumist. Kui see polnud võimalik, korratakse protseduuri järgmisel päeval hommikul. Kusepõie põletiku testid Tsüstiidiga naisel määrab arst testid. Igal neist on kindlad reeglid materjali võtmiseks, uurimistööks ettevalmistamiseks.\nMillised testid on teil põiepõletiku suhtes? Vaatlegem mõlemat üksikasjalikumalt: Üldine vereanalüüs. Võimaldab arstil kindlaks teha põletikulise protsessi olemasolu. Peamised näitajad, mida arst sel juhul teavet kannab, on erütrotsüütide settimise määr ja valged verelibled.\nVeri antakse tühja kõhuga, et välistada setete ilmumine veres. Vereanalüüs annab arstile üldise pildi keha seisundist, kuid ainult selle analüüsi abil on võimatu diagnoosi panna, uriiniuuringud on informatiivsemad. Näitab rikkumiste olemasolu siseorganite töös. Nii et kõrgenenud punaste vereliblede ja valgete vereliblede korral võib kahtlustada uriini ja kuseteede põletikku, samuti neerufunktsiooni kahjustust, mida kinnitab valgu sisaldus uriinis.\nBakterid uriinis ei tohiks olla, nende olemasolu näitab teatud kuseteede infektsiooni. Tsüstiidiga on uriin hägune, kuna selles on palju leukotsüüte, punaseid vereliblesid, epiteeli ja baktereid. Uriini reaktsioon on käärimisprotsessi tõttu põies leeliseline. Üldise uriinianalüüsi jaoks on vajalik esimene hommikune annus. Uriinianalüüs Nechiporenko järgi. See võimaldab teil määrata neerude seisundit, see on ette nähtud, kui uriini üldises analüüsis tuvastatakse patoloogia.\nSelles uuringus kogutakse hommikuse uriini keskmine osa, see tähendab, et esimene osa lastakse tualetti, siis kogutakse analüüs ja urineerimine lõpeb uuesti tualettruumis. Nechiporenko analüüsi kohaselt näeb rakukomponent välja: valged verelibled, punased verelibled ja silindrid.\nEttevaatlik tuleb olla selliste sümptomitega nagu: Palavik üle 38 kraadi, Külgvalu valu alumiste, külgmiste ribide ja puusade vahel.\nRiskitegurid Bakterid võivad vahekorra ajal sattuda kuseteedesse ja põhjustada nakkusi. Krooniline tsüstiit Krooniline põiepõletik, erinevalt ägedast, esineb harva esmase patoloogiana ja on enamasti põie, neerude, ureetra olemasolevate patoloogiate kulgu sekundaarne komplikatsioon. Arvestades seda fakti, on vaja hoolikalt uurida keha ülaltoodud patoloogiliste muutuste esinemise suhtes, samuti välistada või kinnitada mikroorganismide spetsiifiline päritolu - tubercle bacillus, Trichomonas invasioon.\nValu, sage urineerimine, sügelus, vere olemasolu ja uriini hägustumine on pideva kulgemise korral vähem väljendunud ja vastavad kroonilise tsüstiidi korduva kulgiga ägedale protsessile. Limaskesta põletikulise reaktsiooni, kuseteede kõigi kihtide turse ja intravesikaalse rõhu suurenemise tõttu luuakse kõik tingimused vesikoureteraalse refluksi moodustumiseks, s.\nNaiste tsüstiidi diagnoosimine Arst-uroloog tegeleb tsüstiidi diagnoosi kontrollimise ja ravi määramisega. Põletikulise patoloogia õigeks diagnoosimiseks on vaja selgelt registreerida patsiendi kaebused ja tema anamnees mis eelnes patoloogia arengule. Kliinilised ilmingud on üsna spetsiifilised ja võivad viivitamatult viidata selle haiguse esinemisele, kuid on vaja hoolikalt läbi viia diferentsiaaldiagnostika igat tüüpi tsüstiidi, samuti põie muude patoloogiate ja kõhuorganite haiguste vahel.\nRiskitegurid Komplitseerimata tsüstiidi tüüpilised kaebused Kuseteede infektsiooni esimesed varajased nähud ei ole alati selged. Järk-järgult sümptomid süvenevad. Tüsistusteta UTI tunneb ära järgmiste sümptomite järgi: Valu uriiniga düsuuriatunne, et te ei saa enam uriini kinni hoida hädavajalik urineeridaValu alakõhus.\nEnne uriini võtmist bakterioloogiliseks uuringuks on vaja väliste suguelundite piirkonda kvalitatiivselt töödelda antiseptilise lahusega. Tsüstoskoopia ägeda põletikulise reaktsiooni korral on vastunäidustatud. Tsüstiit rasedatel Mis tahes patoloogiliste muutustega naisorganismis raseduse ajal kaasneb teatud oht lootele. Lisaks kogeb ebastabiilne ja isegi stressilabiilne tulevane ema mitte ainult haiguse enda ebamugavust, vaid ka muret sündimata lapse tervise pärast.\nRaseduse ajal muutub naise hormonaalne ainevahetus, mille tagajärjel tema immuunsus oluliselt väheneb. See asjaolu on põletikulise protsessi arengu kõige olulisem eeldus. Sümptomiteks on: Tugev, püsiv urineerimistung, mida varem ei ole olnud; Põletustunne, kipitus ja pakitsus urineerimisel; Sagedane urineerimine väikeste kogustega; Hägune uriin või ebameeldiv uriini lõhn; Ebameeldiv tunne alakõhus ja vaagnas; Kerge palavik, nõrkus.\nKui vaatamata perearsti määratud ravile kaebused ei vähene või vähenevad väga aeglaselt, tuleb uuesti arsti jutule minna, sest sel juhul on väga tõenäoline, et ravimit tuleb vahetada. Sageli oskavad naised, kes on varem põiepõletikke kogenud, juba varakult antud haigust ära tunda ja õigeaegselt alustatud raviga on võimalik sümptomite kestvust oluliselt vähendada. Kõige sagedasem põiepõletiku põhjustaja on bakter Escherichia coli, mis elutseb soolestikus ja peale roojamist mingi aja jooksul ka lahkliha piirkonnas.\nVõite süüa apelsinid kui tsüstiit\nMis valud võivad olla tsüstiidiga


Kolumn 31. oktoober 2017\nMis saab siis, kui mees on sõitnud tuhandete kilomeetrite taha tööle ja sa tahad oma lapsukestega talle järgneda, kuid paar nädalat enne sõitu jääb lapsehoidja haigeks? Kohe päris haigeks.\nSinul aga on vaja kaelast saada musttuhat kuhjunud kohustust, nende seas pea 300leheküljelise raamatu lõpetamine, korteri suurkoristus ja tuunimine üürnike jaoks, paari artikli kirjutamine, läbirääkimised ülemusega töise tuleviku osas, vanema lapse eelkooli vahet sõidutamine, kohvrite pakkimine. Ja seda üksi, kolme kodus kasvava lapse kõrvalt.\nEsimest korda elus panin Facebooki üles appikarje. Õigemini viisaka kuulutuse, sest mulle ei meeldi südantlõhestavad hüüded sotsiaalmeedias. Olin kõik võimalikud lapsehoidjakandidaadid läbi suhelnud, aga kõik olid hõivatud. Niisiis heitsin kõrvale tunde, et niigi stressirohketel päevadel pole mu lastel vaja oma seltskonda neile võõrast inimest, ja küsisin: kes tahab homme päeval minu võsukestega mängida, nii 3–4 tundi?\nHuvi võimaluse vastu oli nadi. Täiesti arusaadav, sest kes siis ühtäkki keset teisipäeva lastega mängida tahaks? Aga lootuskiirena reageeris üks tore ja aktiivne linnajaokaaslane: “Vabalt võin su lapsed mängima viia, et saaksid neist puhkust!” Järgmisel päeval oli ta küll kinni, aga pakkus välja, et aitab mind paar päeva hiljem. Vahetasime mitu õhinast pakatavat kirja sellest, kuidas noored emad võivad vastastikku vabu õhtuid pakkuda, kasvõi selleks, et saaksime oma kaasadega taas kord tutvuda, kinno või teatrisse söösta, et kui tore, et saame luua kogukonda ja elu muutub kohe õnnelikumaks.\nKui kätte jõudis SEE päev ja minu väljapakutud kellaaeg, saabus vaikus. Noh, mitte päris, sest minu kõrvades kumisesid laste kilked segamini jonnihoogudega – olin mõne suutnud juba õue meelitada, ühel olid veel pooled riided selga panemata. Jagasime maid, kes millise sõiduvahendiga parki läheb – kes jalgrattaga, kes tõuksiga, kes saab endale jooksuratta. “Lapsed, pissile! Kel on veel käimata?” Püüdsin anda endast parima, et kõik seal pargis sujuks... juba oli kell veerand tundi kokkulepitud ajast üle. “Aga kus see tädi siis on?” küsisid lapsed. “Oh, eks ta hilineb natuke, ärge muretsege, oodake rahulikult õues!”\nJooksin ühest toanurgast teise, et saada ennast ja kodu valmis kohe algavaks koosolekuks, raamatu kaastegijad juba ühekaupa saabusidki. Aga kogukonnakaaslasest polnud kippu ega kõppu. Kiikasin aknast välja, seal jalutasid vaid kilekotiga mees ja punane puhvis karvaga kass.


Blog Posts - FOTORAAT\nRohkem infot Fotoraadi kohta leiad nüüd uuelt ja vingelt kodulehelt\n25. juulil käis Fotoraat jäädvustamas ühte lahedat sünnipäeva. Õigemini sünnipäevi. Armsa tüdrukutirtsu Arabella jaoks oli see sünnipäev, kus täitus üks aasta. Täname väga ägeda peo eest, Fotoraadil oli a lot of fun!\nSain ma nüüd üheseks või mitte? Hmm...\nMARIMELLIGA MAAILMA ÄÄREL ehk kuidas me koplis pildistamas käisime\nFotoraadil oli üks väga äge shoot Marimelliga ehk Mari-Leen Albersi, Meelis Tomsoni ja nende imearmsa poja Hedoniga. Pildistamispaigaks sai Kopli, sealsed heinamaad, lagunenud majad ja mererand. Tallinnasse jõudes avastasime eest suured tumedad pilved ja äikese. Sellest hoolimata saime me vihmapiisad kaela alles viimaste piltide tegemisel.\nPildistamisest väike puhkepaus!\nKoostöö oli super ja ainult puhas rõõm on nii ägedaid inimesi pildistada!\nVsjo! Koolilõpp pildis\nKuigi kooli lõpetamisest on peaaegu kuu möödas, siis kunagi pole liiga hilja heita pilk pildimeenutusele.\nFotode autor on Paul Meiesaar.\nVõida tasuta fotosessioon\nHead sõbrad, meil on tohutult hea meel, et teid on siia lehele kogunenud nii palju. Nüüd on teil hea võimalus võita tasuta fotosessioon. Laske fantaasial lennata ja koguge ideed kokku, sest just Sina võid osutuda võitjaks.\nTegema ei pea midagi keerulist:\nvajuta „like“ meie Facebooki lehele;\njaga seda pilti ning osaledki loosimises.\nLoosimine toimub, kui meie lehel täitub 700 meeldimist.\nP.s. Vaata, et Su jagamissätted oleksid avalikud!\nFotoraadil on väga hea põhjus rõõmustamiseks- üks linnuke jälle kirjas! Nimelt ESIMENE pulmapildistamine on nüüd tehtud ja meil on nii hea meel teieni mõned kaadrid tuua. Pulm oli imeline ning koostöö pruutpaariga oli puhas rõõm.\nOleme selle võimaluse eest väga tänulikud ning ärevus sees on suur, sest juulikuu lõpus ootab meid ees veel kaks pulma, mida jäädvustada saame.\nVaata ka väikest videoklippi Fotoraadi pulmaskäigust ;)\nMikk ja Kerli \nJuuni alguses oli Fotoraadil au käia jäädvustamas Rinelli tüdrukuteõhtut. Tohutult meeldiv on töötada niivõrd ilusate inimestega. Vaata väikest valikut tehtud piltidest.\nAlati võrratu Rinell nägi ka oma pulmas imeline välja! Fotoraat soovib Rinellile ja Aleksandrile palju palju õnne!\nKuna Fotoraadi duol on gümnaasium edukalt lõpetatud, siis peagi näitame Teile sellest ka fotojäädvustust. Lisaks tasub silmad-kõrvad lahti hoida, sest lähipäevil ilmub postitus meie esimest pulmapildistamisest.\nLoodame, et nautisite pilte!\nAeg lendab läbi objektiivi\nSelge on see, et meie teine postitus võttis oodatust tükk maad kauem aega ja meil on sellepärast tõsiselt kahju. Aga kuna vahepeal tuli rinda pista viimase lõpueksamiga, siis läks enamus aurust selleks valmistumisele. Nüüd võib suvi 100% alata ja saame täielikult Fotoraadile pühenduda.\nLisaks tahame öelda suure aitähhi kõigile toetajatele. Me ei osanud ettegi kujutada, et nii paljud inimesed on meie tegemistest huvitatud ja Fotoraadile kaasa elavad. Seega, aitäh! :)\nAga nüüd vahepealsest nokitsemisest:\nMai lõpus käis Fotoraat tähistamas pisikese ja imearmsa Susanna esimest sünnipäeva Viljandis.\nLaste pildistamine on palju keerulisem ja aeganõudvam, kui töötamine vanemate ja sõnakuulekamate modellidega. Vaatamata sellele on armsaid lapsi alati rõõm jäädvustada.\nMa olen nüüd ühene!\nKülastasime ka Hansapäevi, et jäädvustada tantsukontserti ning nautida üldist melu (ja mureleid/maasikaid).\nJa kuigi kõvaketaste täied pilte ootavad töötlemist, leidsime aega ka ükstest pildistada. Kerli pildi puhul kasutasime levitation võtet või tehnikat ehk siis fotol modell justkui hõljuks (tegelikult tuleb siinkohal appi muidugi imeline Photoshop). Aga foto ise kukkus välja selline.\nMikk tahtis lihtsalt Facebooki uut profiilipilti ja selle ta ka sai.\nNatuke ka tulevikuplaanidest. Hiljuti käisime pildistamas superlahedal tüdrukuteõhtul millest saime tohutult palju häid pilte. Lähiajal on oodata ka postitust tolle õhtu kohta (ja seekord me lubame kiiremini teha ;) ). Lisaks ootab ees meie esimene pulmapildistamine Harjumaal ja pisemad kuid sama olulised fotoshoodid kodukandis.\nEsimene vasikas ehk Fotoraadi soolaleivapidu\nNii, nüüd on see siis tehtud! Meie ametlik kodulehekülg/fotoblogi. Juba kuid oleme veeretanud peas mõtet midagi sellist luua.\nKaks gümnaasiumi lõpetavat noort Viljandimaalt, põleva kirega fotograafia vastu - Kerli ja Mikk.\nKaameraid oleme käes hoidnud nüüdseks mitu aastat ja fotograafiat lähemalt tundma õppinud fotograaf Marnek Tugevuse käe all.\nNüüd, kui koolilõpp virvendab ees, on meil tõsisem soov tegeleda pildistamisega kui tööga varasemast aktiivsemalt. Fotoraadi blogi kajastab meie poolt pakutavat fototeenust, meie tegemisi ja tehtud töid.\nMiks fotoraat? Sest FOTO(apa)RAAT on peamine vahend, mis lubab meil seda kõike teostada.\nMiks kahekesi? "Sest kaks on alati parem kui üks." Ei, tegelikult otsustasime lihtsalt jõud ühendada, et pildistamised oleksid pingevabamad ja nauditavad. Muidugi ka sellepärast, et teil oleks rohkem erinevaid pilte, mida vaadata (ja ise endale saada ;) )\nKuigi selja taga on meil palju ühiseid fotosessioone, siis otsustasime blogi avamise jaoks teha ühe shoodi oma hea sõbranna - Helikaga.\nEriti meeldivad meile igasugused fotolavastused. Pildid, mis räägivad peale vaadates enda eest. Helikaga tekkis meil idee kujutada kedagi üleloomulikku. Haarasime kaasa klaaskera, suled, mõned riided ja ülejäänu jätsime kujutlusvõime hooleks.\nMake up: Gerli-Maigret Kuhi\nHea pildi jaoks oleme me nõus riskima kõigega. Tahtsime, et taust mõjuks fotodel sünge ja salapärasena. Seetõttu pildistasime üpris pehme pinnasega metsas.\nKa lumivalged Converse'd said ohverdatud, et haige jalaga modell shoodipaika kanda.\n"A little selfie never killed nobody!"\nKokkuvõttes jäime me tulemusega väga rahule. Siin blogis näete vaid valituid pilte kogu sessioonist.\nSee kõik on alles algus ja tulemas on palju põnevaid postitusi!\nP.s. kui Sa seda lehte 10 sõbrale edasi ei jaga, tabab sind järgmisel täiskuul... keravälk! Ok, nali, aga väike promo tuleks kasuks küll. ;)\nFotoblogi meie tegemistest.


Kalalaevatunnistuse andmise, kehtivuse peatamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja kalalaevatunnistuse vorm–Riigi Teataja\n(1) Kalalaevatunnistus antakse kalalaeva registreerimise kohta kalalaevade riiklikus registris (edaspidi kalalaevaregister), lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.04.2011, lk 1–153), artiklis 3 sätestatust.\n(2) Kalalaevatunnistuse annab Maaeluministeerium.\n1) tekst „Kalalaevatunnistus tõendab, et kalalaev on kantud Eesti Vabariigi kalalaevade riiklikusse registrisse. Järgmised andmed vastavad kalalaevade riiklikusse registrisse kantud andmetele.”;\n(3) Kalalaevatunnistus antakse kolme tööpäeva jooksul kalalaeva andmete kalalaevaregistrisse kandmise või nende muutmise päevast arvates.\n(2) Uue kalalaevatunnistuse saamiseks esitab § 5 lõikes 2 nimetatud isik Maaeluministeeriumile kirjaliku taotluse, kuhu märgib kalalaeva nime ja kalalaevaregistri sisenumbri, uue kalalaevatunnistuse taotlemise põhjuse ning kalalaevatunnistuse asendamise tinginud asjaolud.\n(3) Maaeluministeerium annab uue kalalaevatunnistuse kümne tööpäeva jooksul lõikes 2 esitatud nõuetele vastava taotluse saabumise päevast arvates.\n(1) Kui Maaeluministeerium leiab, et kalalaevatunnistusele on kantud ebaõiged andmed, teavitab Maaeluministeerium sellest viivitamata kirjalikult § 5 lõikes 2 nimetatud isikut ja annab kümne tööpäeva jooksul uue kalalaevatunnistuse, kuhu on kantud kalalaevaregistri kehtivad andmed.\n(2) Kui § 5 lõikes 2 nimetatud isik leiab, et kalalaevatunnistusele on kantud ebaõiged andmed, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult Maaeluministeeriumi, kes annab kümne tööpäeva jooksul uue kalalaevatunnistuse, kuhu on kantud kalalaevaregistri kehtivad andmed.\n(1) Kui isik ei ole kalalaevatunnistuse kättetoimetamise viisi kohta soovi avaldanud, saadetakse kalalaevatunnistus posti teel väljastusteatega tähtkirjaga kalalaevaregistris märgitud aadressil.\n(1) Kalapüügiseaduse § 38 lõikes 4 sätestatud asjaolu esinemise korral tunnistab Maaeluministeerium kalalaevatunnistuse kehtetuks.\n(2) Kalapüügiseaduse § 38 lõikes 6 sätestatud asjaolu esinemise korral peatab Maaeluministeerium kalalaevatunnistuse kehtivuse.\n(3) Maaeluministeerium teatab kalalaevatunnistuse kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise otsuse tegemisest viivitamata § 5 lõikes 2 nimetatud isikule.\n(5) Kalalaevatunnistuse kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise otsus jõustub otsuses märgitud tähtpäeval, mis ei või olla varasem kui neljas tööpäev otsuse tegemisest arvates. Kui kalalaevatunnistus tunnistatakse kehtetuks kalalaeva kalalaevaregistrist kustutamise tõttu, jõustub kehtetuks tunnistamise otsus ühel ajal laeva registrist kustutamisega.\nVabariigi Valitsuse 4. detsembri 2003. a määrus nr 307 „Kalalaevatunnistuse väljaandmise, kehtetuks tunnistamise ja kehtivuse peatamise kord ning kalalaevatunnistuse vorm” tunnistatakse kehtetuks.


Elukoha- ja perekonnatoimingud - Saue vald\nSaue Vallavalitsuses ja halduskeskustes on võimalik registreerida sündi ning teha elukohatoiminguid (elukoha registreerimine, elukohaandmete muutmine ja elukohateate esitamine). Samuti väljastatakse väljavõtteid rahvastikuregistrisse kantud andmetest (täisealise isiku enda, oma alaealiste laste, eestkostetavate ja surnud abikaasa kohta), elukohatõendit ning ruumi omanikule ruumi registreeritud elanike nimekirja. Rahvastikuregistri väljavõtet ja elukohatõendit on võimalik taotleda nii eesti kui inglise keeles, ruumi registreeritud elanike nimekirja vaid eesti keeles.\nNii lapse sündi kui uut elukohta on võimalik registreerida e-teenusena iseteenindusportaalis rahvastikuregister.ee. Lapse sündi saavad e-teenusena registreerida ka abielus mitteolevad vanemad ja üksikvanemad. E-teenused sisaldavad kogu vajalikku teavet, see on kättesaadav eesti, inglise ja vene keeles.\nSamuti on e-teenusena rahvastikuregistri portaalis võimalik tellida enda, oma alaealise lapse ja eestkostetava korduvaid perekonnasündmuse tõendeid (sünni, abielu, lahutuse ja nime muutmise kohta). See vajadus võib tekkida näiteks olukordades, kui esmane tõend on kadunud ja seda on vaja kuhugi asutusse esitada või kui soovitakse võõrkeelset tõendit kasutamiseks välisriigis.\nAvaldus elukohatõendi väljastamiseks / rahvastikuregistri väljavõtte väljastamiseks (elektroonselt täidetav; prinditav)\nSünni registreerimine e-rahvastikuregistris\nPerekonnaseisu ja rahvastikuregistri toiminguid maakonnakeskuse kohalikus omavalitsuses\nAnneli Ritsing rahvastikuregistripidaja\nTelefon: 529 2820\nE-posti aadress: anneli.ritsing@sauevald.ee\nSaue Vallavalitsus (Kütise 8, Saue linn)\nKolmapäev 9-12 ja 14-18, muul ajal eelneval kokkuleppel\nLaagri tervisekeskus (Tervise 2, Laagri alevik)\nNeljapäev 9-12 ja 13-16, muul ajal eelneval kokkuleppel.\nHaiba halduskeskus (Riisipere tee 6, Haiba küla)\nRiisipere halduskeskus (Nissi tee 53c, Riisipere alevik)\nSündi on võimalik registreerida kõigis Eesti omavalitsustes, sh Tallinna Perekonnaseisuametis (Pärnu mnt 67, http://www.tallinn.ee/est/perekonnaseisuamet).\nSaue valla sünnitoetuse taotlemine\nRiigi sünnitoetuse taotlemine\nRiikliku vanemahüvitise taotlemine\n1. juulist 2019 muutus Eestis surma registreerimise kord, matmiseks vajalikku dokumenti (surmatõendit) ei väljasta enam kohalik omavalitsus vaid terviseteenuse osutaja (nt perearst).\nTervishoiuteenuse osutaja vormistab surmateatise paberdokumendi asemel elektroonselt, edastab surma kohta info rahvastikuregistrisse ja surm registreeritakse automaatselt.\nErandjuhtudel registreerib surma maakonnakeskuse kohalik omavalitsus (Tallinna Perekonnaseisuamet aadressil Pärnu maantee 67, 10135 Tallinn).\nLahkunu lähedased saavad jätkuvalt taotleda Saue vallavalitsusest matusetoetust e-posti (info@sauevald.ee) või posti teel või kohapeal.\nSaue valla matusetoetuse taotlemine\nTallinna Perekonnaseisuamet (Pärnu mnt 67, 10135 Tallinn)\nandmete sisestamine rahvastikuregistrisse Eesti ja välisriigi perekonnaseisudokumendilt, kohtuotsuselt ja rahvusvahelise kaitse andmise otsuselt;\nrahvastikuregistri andmete parandamine ja muutmine;


23547 Orjaku mõisa park • Mälestised\nOrjaku mõisa park\nInspekteerimise kuupäev: 12.04.19\nMälestise asukoha kirjeldus (14.04.2005)\nPiirkonna mõisakompleksi kuuluv vabakujunduslikupargi näide.\nPark on mõõtmetelt väike, tegemist on poolavatud maastikuga. Reljeef on tasane. Pargi esikülg oli üle väikese väljaku avatud endisele maanteele ja merele. Peasissesõitu ääristavad kaks kuni 4 m kõrgust võimast sissesõiduväravaposti, mis on kaetud kolmnurksete viilkatustega. Tulpades on kõrged ümarkaarelised jalakäijate läbikäigud.\nPeahoone ümber asetsevad vabade puudegruppidena saared ja vahtrad. Läänest piirab parki osaliselt taastatud paekivimüür, mille väravate vahelt avaneb väga meeldiv vaade merele. Pargi lõunaosa läheb sujuvalt üle männisaluks; idaosas kasvab palju vanu saarepuid kuni uue Käina maanteeni välja. Väravast peahooneni viib jalakate ja künnapuude ridaistutus, mis viitab, et seal võis kunagi olla sissesõidutee.\nVeel 1996.a-ni oli park täiesti võsastunud; nüüd on pargi ala suuremalt jaolt puhastatud. Tuule tõkkeks on pargi kirdeossa istutatud mõnikümmend nulgu. Kahjuks puudub pargis põõsarinne pea täielikult.\nOrjaku mõisasüda ning park asuvad uue ja vana Kassari-Käina maanteelõigu vahel.


E-sport saab olema Kagu-Aasia mängudel medaliala - Level1\n1959. aastast iga kahe aasta järel korraldatavad Kagu-Aasia Mängud saavad koguni kuueks medalialaks e-spordi. Suurvõistlus toimub järgmisel, 2019. aastal Filipiinidel.\nHetkel on välja kuulutatud vaid üks võistlus, mobiilimäng Mobile Legends: Bang Bang.\nVahelduva eduga tõuseb taas pinnale küsimus, kas e-sport peaks leidma koha Olümpiamängudel. Kagu-Aasia mängud avaldasid oma arvamuse, hõigates välja, et Filipiinide Olümpiakomitee ja Razeri koostöös lisatakse oma võistlusprogrammi kaks PC, kaks konsooli ning kaks mobiilimängu. Hetkel on välja kuulutatud vaid üks võistlus, mobiilimäng Mobile Legends: Bang Bang. Teised mängud kuulutatakse välja hiljemalt 15. detsembriks.\nKagu-Aasia mängudest võtavad osa 11. antud regiooni riigi sportlased: Brunei, Kambodža, Indoneesia, Laos, Malaisia, Myanmari, Filipiinid, Singapur, Tai, Ida-Timor ja Vietnam. Suurüritus toimub tuleva aasta 30. novembrist 10. detsembrini.


KASULIKU OSTUKORV | Veebruarikuu ülevaade - kommentaare 1-20\neesti kaupmees on ahne.\nEestlasel on toit kallis ja kinnisvara on imeodav.\nEesti kaupmehed ja tootjad on liiga ahned, ega muidu ei oleks meil hinnad kallimad kui Saksamaal ja Soomes.\nEi aga sa oled loll. Tee se,geks endale kust tuleb inflatsioon\neesti joodikud pole oma MAA patrioodid ega joo rikkaks kaupmehi.\nMAA- ministeeriumi anonüümsed alkohoolikud.\nSee pole adekvaatne. Kohvi hind erineb 1,5 eurot, osades poodides kampaanias. Teised tooted erinevad ca 10 sendi kaupa ja kohvi hinna mõju nullib selle ära et 15 toodet võis olla odavam. Sisuliselt võitis see kellel oli kohvi kampaanias ja kaotas kellel kohv tavahinnaga. Visake kohvi siit võrdlusest välja kui tahate adekvaatset tulemust, või arvestage kohvi hinna mõju mitte reaalses rahas vaid näiteks tehke kohvi hind 100g kohta selles võrdluses mitte terve paki hind\nPaulig Classic 500g kuldne pakend\nKohvi kulub palju. Aga vordluses on esmapilgul vaadates vaike viga - eile ostsin selverist sama kohvi €3,19 (partnerkaardiga), graafik naitab selveri hinnaks €4,69. Kysimus tekkis ka Grossi poes oleva Tere vahukoorega - 200g €1,78, teiste poodidega vorreldes kahekordne vahe ei ole reaalne? Ma Grossi poe klient ei ole, kuid kas Grossi poest pole akki 400g hind voetud?\nKes see siis vahukoort ostab Grossi poest?\nKas ei oleks lihtsam osta endale kohvi peale parem 400 ml pakk Alma toidukoort, rasvasusega 20 % ja seda ainult 0, 99 € eest juba "Meie" toidukaupadest?\nJa odavam otsa poolekilose "Araabika", keskmise rösti kohvipaki saad kätte "Meie" kaubandusketi kauplusest, vaid 1, 99 € eest.\nTeistel asjadel on ka kampaaniad ja inimesed valivad mida osta kampaaniate järgi. Jaanuaris oli minu Grossi poes Alexandri 6-pakk €4.98 + taara ehk 93 senti purk. Sooduka tõttu valisin selle ja ei hakanud €1.28si ostma.\nVeebruarikuu ostukorv - veebruar alles algas, kuidsa saab teha seda võrdlust?\nSee pole artiklis ainuke apsakas. Viimane lõik ei kannata üldse kriitikat. Selveril jäi ainult -.50 senti soodsamast ostukorvist puudu!!!!! Minu arvates tuleb ikka tüki maad rohkem puudu. Vaja ju võrrelda Grossi ketiga, kui odavaimaga. Vist see ajakirjanikuhärra pani mate tundidest luusi... Aga kole on oma rumalust niimoodi eksponeerida\nVigu on mitmeid\naga partnerkaardiga on hetkel toesti kyllaltki palju haid soodustusi, eile poes kaies lausa imestasin - tuli toesti soodne. Alati nii ei ole...;).\nMida vähem poes käia seda parem rahakotile, ostsin täna nipet näpet hädavajalikku ja kassas 50 euri nägu nipsti lännu, vaatasin siis korvi nagu lehm aiaposti ja aru ma ei saa miks kõik nii kalliks on läinud, saandki selle raha eest nagu midagi!\nÄra vahi aiaposti , vaid piiriposti, ostud tuleb teha Lätis!\nWelcome, tugevaima inflatsiooniga maale.\nSelver on samapalju odavaim kui reformierakond populaarseim!\nNo saada veel\nmeesinimene ilma spikrita poodi!\nTallegg, Tere ja Rakvere on meie pere mustas nimekirjas; alkot ei tarbi ja ülejäänud kaup on ka üldnimetuse järgi ostetud.\nCoop odav? Itaallaste jaoks ehk.\ntere pikalt mustas nimekirjas, võtan eeskuju talleggi ja rakvere osas.\nMeie pere pole mitu kuud juba rl ja tallegg i kaupa ostnud. Vaatame,kuna orjapidamise lõpetavad.\nTallinnasse ehitatakse poode juurde.\nKesse tola annab laenu?\nOmad joped annavad. Kui käpp sees ja kuulud teatud ringkonda, siis võid oma äriplaani kasvõi pankroti sisse kirjutada, laenu saad ikkagi.\nSelle tabeliga on kuidas on aga Grossi poodi vahukoort ja kalapulki ostma igatahes ei tasu minna.\nJa Maximast ei osta elu seeski puuvilju. Maitsetu ja hallitanud,mingid satikad jooksevad mööda kaste ringi. Liha ja kala ka riskantne . Käidelda ei oska see kett.\nHind tuleks ule vaadata, seal on ilmselt viga, kahekordne vahe teiste poodidega pole reaalne. Muidugi tont teab, aga moni Grossi poe klient voiks yle vaadata, ehk on vorreldud Grossi 400g teise poodide 200g pakendiga?\nJummala äge.. toidukorv maksab üle 1200 eegi\nJa peesse se jutt et dollar on nii vägevalt tugevnenud... lollide uskumus..\nmäs se ka rublades teeb\nKui paneks Gambia DALAS isse hinnad. 1.- euro umbes 50.- dalas,id.\nMilleniumi lumehelbekestele võiks mingi delfi lastekas ka olla\nIkka lakke, ikka lakke\nEt ikka kõigepealt hinnad nii igaks juhuks lakke ja kui ost ei edene, siis võib ju nats odavamalt müüki panna.\nVõi juba roiskub lettidel,varsti hakkavad kanamunad plahvatama.\nigastahes prisma totaalne allakäik jätkub...\ntühjad letid, paar avatud kassat, räige hinnatõus...\nminu koer on nõrdinud, et väike pakk tavalist pedigree rodeo't on selles soome poes KAKS korda kallim, kui mujal!\nMina olen rohkem Prisma klient, sest nii nagu soomlastel nii ka mul igasugu toiduallergiad. Erinevalt teistest on selles poes suurem valik. Tütrel 2 väikest last. Tellib enamasti toidu koju, sest poodi väikestega ei lähe. Tal on juhtunud, et tuuakse tähtaja ületanud kaup. Ise veel üks kallimaid poode.\nUnustasin mainida, et seda tähtaja ületanud tellitud kaupa on toodud selverist.\nkui ole dnii lasik, et jätkub julgust netist toitu tellida, siis ei maksa viriseda!\nSelver on hea!\nOlen seda alati öelnud. Ei ütleks, et kõige odavam, kindlasti ka mitte kalleim. Suurepärane valik. Alati partnerkaardipakkumised ( kaardil toimib ka reaalne raha kogumine). Minu arvates kaubanduskettidest ka parim teenindus.\nainult see selveri "iseteenindus" on teistest poodidest kõige nõmedam, käi mingi valgusmõõgaga ringi nagu multikategelane...\nmaximas, rimis, prismas on asi lihtne loogiline.\nVaatasin seda nimekirja ja meie kahekesi elaks sellest tavaarist terve kuu ära. Õlle vahetaks leiva vastu ja olekski korras.\nMa arvasingi, et see on kuu ostukorv\nOstukorv on nädala toidukraam 4-liikmelisele perele.\nkust see veebruari ostukorv tuli, täna ju alles kuu algas. Muide terve jaanuar oli Coopis see sama kohvi 3.29, ostsin.\nSoovitan võrdlustesse edaspidi kaasata A1000 marketi. Teised poed on ise ahneks läinud oma juurdehindlustega. Varsti käib terve Eesti A1000 marketist süüa ostmas kuna sellest poest soodsamaks minna pole võimalik.\nKeegi ei hakka sinna hindade vaatamiseks sõitma, internetis just vaatasin, et toidukaupade hindasid vaadata ei saa. Umbropsu sinna sõit on liiga suur kulu.\nHinnatõusu taga on 75% ulatuses eesti kaupmeeste ahnus. ja mitte Ratase vlitsus.\njajah, ja maakera on lapik...\nmis asi on kliendikaart ,\nsee on selle toote ülemmaksumus niikuiniigi ja kliendikaardiga me maksame ntootele 50 prossa peale ja veelkord Eesti hinnakultuurist , see puudub siin täiega !\nEestiga juhtus see , mis on eestlase loomus , Tammsaare pole meid iseloomustand kui rahaahnet kaval-antsu ehki eestlane seda me olemegi , me pole peale 26 iseseisvust midagi peale ahnuse ja ahnuse öppinud , kas me olime samasugused enne söda esimesel vabadusel , ma ei ole uurinud selle aja konjuktuuri ehki peaks !\nTäna Grossis Alexsander sixpak 2 euri tõusis\n1.02 tõusiski ju alkoaktsiis!\naitähh, sisserännanud oss!\nHei, joodikud ja pummeldajad! Pöörduge kõik Maaka poole. Tundub, et tema hakkab korraldama reisi lätlaste juurde.\nväga palju tooteid alko1000 poest. Nüüd plaan läti toidupoodi. Lätist kütus, õlle, porgand ja veel palju palju. Rumalust ei pea kodanikud kompenseerima!


Otsing - Silt - Eesti nüüdiskirjandus\nTooted 49 kuni 58, kokku 58 tootest (5 lehekülge)\nKui Irene Kreek aasta enne pensionile jäämist pedagoogiametist koondatakse, võtab ta saabunud suvevaheaega kui puhkust ning pühendub oma teisele elukutsele, aiandusele. Elumuutusest tingitud probleemid ei anna endast kohe märku ning kui annavad, otsib Irene abi personaalarvutist. Ta liitub tütre mah..\nKooliõpetajast naispensionär, kaasas kulunud telk ja ihukaitsjaks taksikoer Iks, suundub päevinäinud autoga suvist Eestimaad avastama. Reis algab Pärnumaalt mererannast ja viib reisija lõpuks Võrtsjärve kaldale. Teel kohtab ta mitmest rahvusest ja eri vanuses suvitajaid, aga ka abivalmis kohalikke e..\nSUUR RETK. ROMAAN RICHARD MAACKI JÄLGEDES\nRomaani peategelaseks on viiekümnene literaat, endine väligeoloog, kes on avalikust elust tagasi tõmbunud ja kirjutab oma kolmandat raamatut Eestist pärit baltisaksa loodusteadlastest. Just sel ajal külastavad teda ootamatult kaks noormeest, kel mõttes peaaegu sama – tegelik retk Richard Maacki (182..\nSuvelinna saabub tööle uus prokurör Martin Kõuer ja satub otsekohe keset väikelinna juhtide intriige, võimumänge ja korteritega sahkerdamist. Kõik linnaisad kasutavad oma ametiposti ära isiklikuks hüveks kindlas veendumuses, et nii peabki elu käima. Igaüks tunneb mõnu oma positsioonist ja võimust. ..\nLIESEL. ÜHE PARUNESSI KADUNUD MAAILM\nTeose inspireerijaks on olnud autori kodukandimõis, selle maastikud, ühtlasi mõisa viimased asukad, eriti üks neist, paruness Elisabeth, kes oli 1919. aasta juunis Eestist lahkudes üsna hellas eas neiu ja elas ehk lahkumist kõige valulisemalt läbi. Ajalooõpingud sõdadevahelisel Saksamaal ja järgneva..\nSILD ÜLE KOIVA. KIRJASTUSEST OTSAS!\nAjalehe Videvik kaastööline Rita Kikas saab ülesande üles otsida ja luua kirjanduslik portree kunagisest levimuusikatähest Aarne Välist, keda uus põlvkond enam ei tunne. Juhus aga viib ajakirjaniku esmalt kokku insener-konstruktor August Veltmaniga, kel parajasti käsil suurprojekt kahasse läti kolle..\nÜks elujõus ja tegus mees, Madis nimeks, tuleb linnast otsustunult ära ning hakkab korda tegema oma tädi pärandust – vana käestlastud maamaja. Miks ta säärase otsuse tegi, mida enda edaspidisest elust arvab, kuidas ta oma raske ülesandega hakkama saab – ja kas ta seejuures ka ennast ning oma põhimõt..


UUED JULGED TUULED: 1989. aasta film „Regina“, mis põhines Aimeé Beekmani romaanil „Valikuvõimalus“, lõi omas ajas vabameelsusega laineid. Julgusega paistis silma plakatki, mille sarnast poleks veel mõni aasta varem olnud sünnis välja riputadagi. Autor Alfred Saldre.Foto: Rahvusarhiivi Filmiarhiiv\nJaanus Kulli, 21. oktoober 2017 00:01\nNÕUKOGUDE FILMIPLAKATI IDEELIS-KUNSTILINE SUUNAJA: Filmilaenutuse ja reklaami valitsuses kümme aastat töötanud Jaan Pärna kui kunstilise vanemtoimetaja valvsa silma alt käis läbi terve epohh Nõukogude filmiplakatikunsti. Foto: Robin Roots\nJaan Pärna kujundatud plakat 1987. aasta muusikafilmile „Pingul keeled“, mis näitas Eesti tolle aja pop- ja rokkmuusika tippe, nagu Nemo, Rock Hotel, Ultima Thule, Kontakt, Gunnar Grapsi Grupp, Karavan, Mahavok, Ruja, Vitamiin ja Proov 583. Foto: Rahvusarhiivi Filmiarhiiv\nEugen Tamberg Foto: Martin Ahven\n„Vallatute kurvide“ reklaamplakat aastast 1959, autor Martin Jurikson. Foto: Teet Malsroos\nLegendaarse „Kevade“ plakat aastast 1969, autor Martin Jurikson. Foto: Eesti Filmi Sihtasutus\nFilmi „Inimesed sõdurisinelis“ plakat 1968. aastast, autor Alfred Saldre. Foto: Rahvusarhiivi Filmiarhiiv\n„Hukkunud Alpinisti hotelli“ plakat 1979. aastast, autor Ülo Emmus. Foto: Rahvusarhiivi Filmiarhiiv\nUUED JULGED TUULED: 1989. aasta film „Regina“, mis põhines Aimeé Beekmani romaanil „Valikuvõimalus“, lõi omas ajas vabameelsusega laineid. Julgusega paistis silma plakatki, mille sarnast poleks veel mõni aasta varem olnud sünnis välja riputadagi. Autor Alfred Saldre. Foto: Rahvusarhiivi Filmiarhiiv\nAjaloo hirmsad saladused 26. oktoober 2017 09:22\nKuuuurija 25. oktoober 2017 17:42


Muuga sadamasse rajatakse siinmail ainulaadne elektrijaam | Tuuleenergia\nMuuga sadamasse rajatakse siinmail ainulaadne elektrijaam\nEesti uudised, Tehnoloogiaarendus - eteap March 19, 2013\nÄripäev (Tööstus), 19.03.2013\nKõik teavad, et tuul kord puhub, kord ei puhu. Seda tõsiasja on kasutatud tuuleenergiatootmise süüdistamiseks ebastabiilsuses. Probleem on lahendatav pump-hüdroakumulatsioonijaama abil.\nPump-hüdroakumulatsioonijaama (PHAJ) kavandab OÜ Energiasalv. Energiasalve juhatuse liige Lembit Vali märkis, et ettevõte on spetsiaalselt ellu kutsutud suure projekti ettevalmistamiseks, elluviimiseks ja ekspluateerimiseks.\n“Eesmärk on elektrienergia salvestamine. See paistab kätte juba meie ettevõtte nimetusestki,” lisas Vali.\nUba on asjaolus, et PHAJ katab tuulevaikuse või nõrga tuule ajal tekkiva tuuleelektri nappuse, kasutades selleks tuulisel perioodil tekkivat tuuleelektriülejääki. Kui tuult on vähe, lastakse vesi alla läbi turbiini ja toodetakse nõnda elektrienergiat; kui palju, pumbatakse üles. Tuule raiskamine ei ole majanduslikult mõttekas.\nJaam ühtlustab koormust.\nKas aga Eesti tuuleenergia tootmise praeguse taseme juures on vajadust PHAJ järele?\nVali sõnul ei peeta silmas ainult praegust taset. “Meie jaam tõotab anda tuge ka näiteks põlevkivienergeetikale. Seni töötavad Eesti põlevkivielektrijaamad tarbimiskõverat järgides. Meie jaam laseb neil elektrienergiat toota ühtlase koormusega,” selgitas ta. “Meile ei ole oluline, millest ja millises riigis on toodetud üle jääv elektrienergia.”\nLaiemalt võttes on PHAJ tuuleenergia kui energiajulgeoleku tähtsa komponendi oluline lüli. Sel on elektrienergia tootmist tasakaalustav, koormust ühtlustav funktsioon. Tuuleenergia tootmist ei saa ambitsioonikalt edendada PHAJi ehitamata.\nPump-hüdroakumulatsioonijaam ehitatakse Harjumaale Jõelähtme valda. Võimalikud on kaks varianti. Esimese puhul tuleb kogu kompleks Muuga sadama territooriumile, teise puhul rajatakse merre kunstlik saar. Mõlema puhul paikneb jaam graniidis ja mõlema puhul on ülemiseks veemahutiks Muuga laht.\nKompleks koosneb turbiinidest, pumpadest, veemahutitest, šahtidest, voolukanalitest jne. Seadmete juurde pääseb kaldtunneli kaudu.\nKumb variant peale jääb, oleneb vallavõimuga peetavate läbirääkimiste tulemustest, Arendaja eelistab esimest varianti. Kui see läbi ei lähe, tuleb võtta teine. Merele valla käed ei ulatu. Arendaja huvi on ehitusega võimalikult ruttu peale hakata.\nJaam valmib kuue aastaga.\nMuuga hüdroakumulatsioonijaamal on kaks veemahutit – ülemine ja alumine. Alumiseks saab pärast Neeme maardlast vajaliku hulga graniidi väljavõtmist sinna jääv kaeveõõs, ülemiseks on meri. Merevesi käivitab alumisse mahutisse voolates turbiini, tagasi merre pumbatakse vesi liigse tuuleelektri abil. PHAJ ei riku loodust, selles ei kasutata väärtuslikku mage-, vaid merevett.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi suhtumine Muuga jaama oleneb asekantsler Ando Lepimani sõnul sellest, milliseks kujuneb praegu koostamisel olev Eesti energeetika arengukava. Ka on ministeeriumi rida hoonestusloa taotlemine.\nDetailplaneeringu algatas Jõelähtme vald. Vallavanem Andrus Umboja leiab, et vallavolikogu ette võib see kehtestamiseks jõuda pärast keskkonnamõjude strateegilist hindamist, ametkondadega kooskõlastamist, avalikustamist ja avalikku läbiarutamist ehk aasta lõpuks. Vallale hakkab laekuma ressursimaks. Detailplaneeringu taotluse esitas maaomanik AS Tallinna Sadam. Sadama huvi PHAJ vastu on graniidis, mis kõik läbib Muuga sadama, ja renditasu saamises.\nProjekteerija ja peatöövõtja leidmiseks kuulutatakse välja riigihange. Huvilisi on juba praegu. Ehitamisele – graniidi kaevandamisele, saarele ja taristule kulub – kui kõik sujub – kuus aastat. Nii võib Muuga PHAJ valmis saada käesoleva kümnendi lõpuks.\nElektrienergia salvestamiseks kasutatakse ka akupatareisid, suruõhuakumulatsioonijaamu ja termoakumulatsiooni. Hüdroakumulatsioon on odavaim ja efektiivseim. Pump-hüdroakumulatioonijaamu on ka teistsuguseid, kuid Muuga jaam on ainulaadne. “Sellist ei ole kusagil mujal,” kinnitas Vali. “Meie jaama vastu tuntakse huvi mitmest riigist. Tahetakse eeskuju võtta.”\nMuuga pump akumulatsiooni-jaam\nNimivõimsus – 500 mega-vatti\nÜhekordne maksimaalne tööaeg – 12 tundi\nHinnanguline maksumus – 304 miljonit eurot\nVäljavõetava graniidi kogus – 16 miljonit tonni\nAlumise veemahuti mahutavus – 4,6 miljonit kantmeetrit\nTõstetorni kõrgus – 80 meetrit\nTerritooriumi suurus – 56 220 ruutmeetrit\nKunstliku saare suurus – 5 hektarit.\nVeehaarde mõõtmed – 72 x50 meetrit\nALLIKAS: OÜ ENERGIASALV\n2 responses to “Muuga sadamasse rajatakse siinmail ainulaadne elektrijaam”\nKüsimus see et kuidas see energiakulu väljendub. Kas vee ülespumpamisel ja siis läbi turbiinide alla lastes kas on energia kulul või tootmisel mingi vahe ka või on üks ühele.\nJaama tööprotsessi efektiivsus on 80%.


CV Keskus tööpakkumine Coop Põlva Tarbijate Ühistu Vastse-Kuuste KLIENDITEENINDAJA, Põlvamaa\nTööpakkumise number #698113\nRõõmsameelsus, kohusetunne, "tahe" teha tööd toidupoes. Kohapeal õpetame ja suuname. Töö saavad selgeks ka need, kel varasem toidupoe kogemus puudub.\nMe hoolime töötajatest ja pakume mitmekülgset hüvede paketti, meil on põhjalik väljaõpe.\nOsakoormusega töökoht (0,5-0,75).\nTähtajaline töösuhe puhkuste asendajana (kuni augustikuu lõpuni).


ERSO "Helide mets". Maailma uue muusika päevad. Avakontsert, Harju maakond\nERSO "Helide mets". Maailma uue muusika päevad. Avakontsert\nMaailma uue muusika päevad. Avakontsert\nÜlo Krigul. Uudisteos\nMaailma uue muusika päevade keskpunkt on esmakordselt Eestis. Alates 1923. aastast toimuva rahvusvahelise nüüdismuusika suursündmusega tähistatakse ühtlasi eesti muusika päevade 40. juubeliaastat. Seni on maailma uue muusika päevad Eestile kõige lähemal toimunud 1978. aastal Helsingis ja 2008. aastal Vilniuses.\nKontserdi kava koostatakse maailma uue muusika\nMaailma uue muusika päevade uudisloomingu\n03.05.2019, 19:00 - 23:59


Kuidas mehel pea sees valgeks läks - LoomingLooming\nKuidas mehel pea sees valgeks läks\nElas kord mees, kellel oli pea sees pimedus. Seal oli pime nagu öösel, ja kui oli öö, oli kõik hästi, sest pime oli nii väljas kui sees. Aga kui saabus hommik ja läks valgeks, oli mehe peas ikka pime edasi ja nii ei näinudki ta, kuidas päike tõuseb ja valguses löövad särama metsad ja aasad, tornid ja aknad.\nÜhel kevadhommikul, kui päike peegeldus mehe kodulinna kõikidelt akendelt, katustelt ja vastutulijate silmist, läks mees kohvikusse, et juua kohvi ja süüa üks saiake. Mehele maitsesid eriti viineripirukad, mis olid natuke vanaaegsed, sellepärast läks ta ühte veidi vanaaegsesse kohvikusse ja küsis müüjalt viineripirukat. Müüja valas talle kohvi ja pani taldrikule sooja piruka.\n„Kas soovite lisaks kapsapirukat? Meil on ka kohupiimaga!” ütles müüja täitsa sõbralikult. Mees aga ei näinud sõbralikkuse valgust müüja silmades, pomises midagi vastuseks ja istus kohviku kõige hämaramasse nurka.\nSamal ajal sisenes kohvikusse naine, peas hele kübar, sest oli kevad. Naisele meeldisid samuti veidi vanaaegsed asjad, sellepärast tellis ta kohupiimapiruka ja kohvi ning vaatas siis ringi, kuhu istuda. Et naisel oli pea sees kogu aeg valgus, hakkas ta minema aknaäärse laua poole ja tundis korraga, nagu midagi rasket ja kurba, isegi kurjakuulutavat puudutaks ta õlgu otsekui tormi ennustav iil.\nNaine vaatas ehmunult selja taha ja nägi hämaras nurgas kaht hiilgavat silma. Need olid mehe silmad, kelle pea sees oli pimedus. Mees vaatas naist ja tundis, nagu puhuks kusagilt kerget ja pehmet tuult, mis on täis rõõmu ja lubadusi. See kestis hetke ja siis istus naine laua taha, seljaga mehe poole, ning mees vaatas ehmunult jälle oma musta kohvi tassi põhja.\nNaine sõi kiiresti piruka ära ja jõi kohvi, sest kuigi ta oli harjunud kõigest rõõmu tundma, ajas mehe tume pilk teda segadusse ja see tunne ei läinud päriselt üle. Kohe, kui kohv oli joodud, tõusis naine püsti, ütles müüjale nägemist ja astus uksest välja. Järsku haaras keegi tal õlast.\nMees, kelle pea sees oli pimedus, oli naisele järele tormanud, keeras ta enda poole ja hakkas kiiresti-kiiresti midagi rääkima. Naine vaatas teda oma heledate silmadega ja ei saanud aru muust kui sellest, et mees palub temalt midagi, lausa nõuab, lausa anub, on valmis ükskõik mida ära andma, kui ainult…\nNaine püüdis ära minna, aga mees haaras tal varrukast ja keeras naise jälle näoga enda poole. Mehe raske pilk imbus naise sisse, tantsis ja laulis seal sees, sest seal oli valgus ja mees nägi. Mees nägi valgust ja enam ei saanud ta sellest lahti lasta, vaid lausa imes seda endasse, kuni oli seda tulvil nagu käsn. Ja siis läks mehel korraga pea sees valgeks ja ta nägi, kui ilus on kevadine päev, kuidas päike sätendab tänavakividel, katustel ja klaasidel, kuidas kass, kes oli oma asju ajamas, lipsab üle tee ja kaob keldriaknast sisse, kuidas keegi kusagil naerab ja kuidas sinises taevas, mis kummub punaste katuste kohal, on üksainus pilveribake, lumivalge ja kerge nagu sulg. Sama kerge oli järsku mehe meel, kui ta ikka veel naisele, kelle pea sees oli valgus, otsa vaatas.\nEnt naine, kelle silmadest paistis valgus, tundis, kuidas teda tõmbab endaga kaasa midagi rasket, kurba ja isegi kurjakuulutavat. Teha polnud aga enam midagi.\nKuidas mees ja naine elavad\nElas kord mees, kellel oli kaks naist. Ja mõlemad naised olid mehele ühtviisi kallid. Kuigi tegelikult oli esimene naine mehele kallis ühtmoodi ja teine teistmoodi.\nEsimesel naisel, kes oli mehele ühtmoodi kallis, oli omakorda kaks meest. Ja mõlemad mehed olid naisele kallid, kuigi esimene mees, kellel oli kaks naist, ühtmoodi, ja teine teistmoodi.\nTeisel mehel, kes oli naisele teistmoodi kallis, oli peale selle naise veel endine naine ja tulevane naine. Aga endise naisega mees kokku ei saanud, kui, siis vahel ainult oma peas, mis oli täis igasuguseid mõtteid, nii rõõmsaid kui kurbi. Ja oma tulevast naist polnud mees veel näinud, kui, siis ainult unenägudes, mis olid värvilised ja milles vaheldusid kiiresti päev ja öö, valgus ja varjud ning aeg kihutas nagu rong mööda helkivaid rööpaid sinisesse uttu.\nTeisel naisel aga, kes oli esimesele mehele teistmoodi kallis, oli kaks endist meest ja kaks tulevast. Neil kõigil oli omakorda mitu endist, praegust ja tulevast naist, ja kõigil neil meestel ja naistel oli kokku palju lapsi.\nKõik need lapsed olid head ja targad, aga kõige parem ja targem, ilusam ja unistajam oli üks tüdruk, kelle isa oli esimese naise teine mees ja ema selle teise mehe tulevane naine. Selle tüdruku pea oli täis igasuguseid mõtteid, ta võis olla korraga rõõmus ja kurb ja tema unenäod olid värvilised ning neis vaheldusid kiiresti päev ja öö, valgus ja varjud ning aeg kihutas nagu rong mööda helkivaid rööpaid sinisesse uttu.\nÜhel õhtupoolikul, kui tüdruk pärast pikka koolipäeva kodu poole lonkis, nägi ta puu otsas, mis nende maja lähedal tee ääres kasvas, kahte poissi. Poiste ümber oli imelik sinine udu, muidu olid nad nagu poisid ikka: veidi räpased, lärmakad ja säravate silmadega, ja ühe poisi silmades säras minevik ja teise omades tulevik.\nKui tüdruk puu juurde jõudis, hüüdis see poiss, kelle silmades säras minevik: kust sa tuled, tüdruk? Ja tüdruk pani silmad kinni ja nägi kõiki neid naisi ja mehi, kes on olnud enne teda tüdrukud ja poisid, nägi neid kasvamas, tulemas koolist, minemas tööle, kallistamas mehi ja naisi ja kasvatamas lapsi. Viimaks nägi ta neid kokku vajumas, krimpsu tõmbumas ja maha kukkumas, kus nad aegapidi maaga üheks said. Tüdruk tegi silmad lahti ja ütles: sealt ma tulen.\nJa kuhu sa lähed? hõikas teine poiss, kelle silmades säras tulevik. Tüdruk pani jälle silmad kinni ja nägi kõiki neid naisi ja mehi, kes on pärast teda tüdrukud ja poisid, nägi neid kasvamas, tulemas koolist, minemas tööle, kallistamas mehi ja naisi ja kasvatamas lapsi. Viimaks nägi ta neid kokku vajumas, krimpsu tõmbumas ja maha kukkumas, kus nad aegapidi maaga üheks said. Ja tüdruk tegi silmad lahti ja ütles: sinna ma lähen.\nTule mulle naiseks! hüüdis esimene poiss ja tüdruk läks näost punaseks. Teine poiss lõi esimese poisi külje pihta ja hüüdis: mulle! Tüdruk pistis jooksu, ja kui ta tagasi vaatas, ei näinud ta puu otsas enam kedagi. Ja esimene poiss oli tüdruku tulevane teine mees ja teine poiss esimene, ja seal oli veel palju mehi ja naisi, poisse ja tüdrukuid, sest kiiresti vaheldusid päev ja öö, valgus ja varjud ning aeg kihutas nagu rong mööda helkivaid rööpaid sinisesse uttu.\nKuidas naine Maa telge otsis\nÜkskord elas naine, kellel oli kõik viltu. Maja, kus ta elas, oli viltu, mees ja lapsed olid viltu ja isegi riided, mis ta endale selga pani, kiskusid kogu aeg viltu, ükskõik kui otseks naine neid ka ei sikutanud. Naisele tundus, et kõik, absoluutselt kõik on viltu, kogu tema elu ja võib-olla üldse see elu, mis oli inimeste, lindude ja loomade ning puude, rohu ja lillede, isegi pilvede ja taevakehade sees. Või mille sees kõik need asjad koos naisega olid. Viltu mis viltu!\nKõik, mida naine ette võttis, läks samuti viltu. Vahel tundus naisele, et isegi tee, mida mööda ta kõnnib, isegi silmapiir mere kohal, mida naine vahel oma viltusel kõnnakul viltuste silmadega vaatama läks, oli viltu.\nJa kui päeva järel, mil madala päikese kiired olid vaevu soojendanud naise viltusi õlgu, kui ta enne kojuminekut viltusel tänaval viltuse katuse all korraks peatus, et seelikut sirgemaks kohendada, tuli õhtu ja vihm peksis vastu naise viltust maja, nii et see ja elu selle sees veel rohkem viltu vajusid, tegi naine otsuse.\nJärgmisel hommikul, kui naise viltune mees oli tööle ja lapsed kooli läinud, heitis naine koti üle õla ja lahkus.\nNaine oli kuulnud, et teises linnas elab tark, kes teab vastuseid kõigile küsimustele. Naine läks targa juurde, keeras nina viltu ja ütles: „Tark, aita mul otseks saada! Minu elus on kõik viltu ja ka ma ise olen viltu. Isegi riided, mis ma selga panen, on viltu, ükskõik kui sirgeks ma neid ka ei sikuta. Aita mind, tark!”\nTark raputas oma pikka valget habet, vaatas tükk aega naise viltustesse silmadesse, tõusis ja läks pliidi juurde. Kaua otsis ta pliidi kohal rippuvatest kimpudest õigeid taimi, pani patta vee ja kui see mulisema hakkas, heitis ka rohud patta. Naine istus, pea viltu, ja ootas, samal ajal kui tark üksisilmi patta vahtis. Viimaks tõstis tark pea ja hakkas rääkima. Ja ta ei öelnud muud kui seda: „Naine, mine otsima Maa telge!”\nJa naine ei osanud teha muud kui targa õpetuse järgi, sest targa sõnu ta uskus: need polnud viltu, vaid sirged ja selged. Nii kõndis naine ja sügisvihm peksis talle näkku, vastu nina ja viltusi silmi. Sügisest sai talv ja külm näpistas naise viltusi varbaid, kevadel laulsid talle linnud ja siis saabus suvi. Ja naine kõndis ja kõndis, kuni saabastest said räbalad, rõivad kulusid seljas kaltsudeks ja kotist oli saanud riideriba, mis ei hoidnud enam midagi kinni, vaid lehvis naise sõrmede vahel rõõmsalt tuules.\nNaine tegi tiiru ümber maakera ja jõudis tagasi koju. Mees oli naist väga oodanud ja haaras tal kohe ümbert kinni. Kahe käega võttis ta naise puusadest ja keeras need — naksaki! — otseks. Siis võtsid nad kahekesi teine teisest diivanilaua otsast ja nihutasid selle — siuhti! — õigeks. Mees parandas viltused põrandad, naine tõmbas voodiriided, vaibad ja kardinad sirgeks ning koos lastega läksid nad mere äärde ja seadsid silmapiiri selle kohal otseks.\nMehele hakkas kõige otsekspööramine väga meeldima ja see andis talle jõudu juurde. Sellepärast hakkas mees, kui maja oli otseks seatud, tänavat ja selle järel linna ja riiki otseks pöörama. Kui ta juba terve maailmani jõudis, vaatas naine talle oma viltuste silmadega otsa (need olid vist ainsad, mis veel viltu olid, ja selliseks pidid nad küll jäämagi). Ja ta ütles: „Sina, mees, oled suur ja tugev ja ma austan sind sellepärast. Aga mina käisin otsimas Maa telge. Ja ma leidsin selle ja ma nägin seda. See on viltu.”\nJa naine naeratas, otse ja avalalt, ja mees vaatas naisele otsa, mitte viltu, vaid samuti otse ja avalalt, ja nad said veel mitu last, kellele võtsid kassi, et oleks kedagi solgutada ja sabast sirgeks sikutada.\nKuidas tuleb pimeduses naeratada\nÜkskord elasid kaks inimest, kelle vahel, niipea kui nad teineteist nägid, süttis valgus. See oli nii ere ja soe, et ülejäänud maailm mattus kohe pimedusse. Niipea kui nad teineteisest eemaldusid, läks nende ümber hämaraks, külmaks ja siis lausa pimedaks. Nii ei näinud nad teineteisest kaugel suurt midagi ega saanud kottpimedas midagi teha. Sellepärast olid nad alati teineteise lähedal, nii lähedal, nagu said.\nÜkskord juhtus, et valgus nende vahel muutus tuhmimaks ja inimesed sattusid paanikasse nagu esiisad päikesevarjutuse ajal, sest kõik läks hämaraks ja külmaks ja nad ei saanud aru, miks. Ja nad arvasid, et nüüd jääbki kogu maailm pimedaks ja külmaks, ja see oli kõige koledam asi, mida nad üldse ette kujutada suutsid. Üks neist nuttis ja teine pahandas või naeris ja pilkas, aga esimene kartis seetõttu veel enam ja kõik muutus üha pimedamaks ja koledamaks.\nOmaette mõtlesid nad, et kui kogu maailm on pime ja siin pole ka valgust, siis milleks olla just siin, kui võiks sama hästi olla igal pool mujal. Ja kui poleks olnud nii pime, oleks emb-kumb neist vist ka astuma hakanud, aga kuhu sa lähed, kui on nii pime ja külm.\nMõne aja pärast hakkas minema heledamaks, ja kui inimesed siis teineteisele otsa vaatasid, nägid nad teineteist jälle täitsa selgelt, sest varjutus oli möödas ja nende vahel värelesid jälle soojad helendavad kiired. Ja inimesed said väga rõõmsaks, tulid teineteisele veel lähemale ja valgus lausa kallas nad oma imelise kumaga üle.\nAeg-ajalt hakkaski juhtuma, et valgus tuhmus, ja siis inimesed tülitsesid, sest nad tahtsid valgust tagasi saada. Tüli aitas selgeks teha, kuidas nad nii tegid, et valgus kahanes, ja mida peaks teistmoodi tegema, et enam nii ei juhtuks. Vahel said nad selles selgust, vahel mitte, sest seda valgust sai küll hoida, aga päris ise välja või sisse lülitada seda ka ei saanud. Mitte kuidagi ei saanud. Võib-olla ainult, kui naeratada just sel hetkel, kui varjutuse tume sein hakkab tõusma, võib-olla ainult nii.\nJa kui nad jõudsid seda õigel hetkel teha ja sealjuures veel teineteisel käest kinni võtsid, andis tõusev pimedus alla ja mattus iseenda tumedusse, ja valgus voogas ja selles värelesid kõik värvid, helid ja unistused, mis maailmas üldse olemas on, ja needki, mis on olemas kusagil seal, kuhu jõudmiseks kulub mõttel mitu miljonit valgusaastat.


Tartus Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas tehakse kokkuvõtteid kogumisaktsioonist „Kingi muuseumile päev oma elust“ | NordenBladet.ee\n29. septembril kl 11–15 tänatakse Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas (J. Kuperjanovi 9, Tartu) kõiki muuseumi abilisi – kirjasaatjaid ja teisi juubeliaasta kogumisvõistlusel osalenud inimesi nende panuse eest, mida nad oma lugudega meie rahvuskultuuri jäädvustamisel on andnud. Mihklipäeval tehakse kokkuvõtteid Eesti Rahva Muuseumi 100. sünnipäevale pühendatud kogumisaktsioonist „Kingi muuseumile päev oma elust“ ja teatmematerjali kogumise võistlusest ning avaldatakse uued teemad.\nKogumiskampaania „Kingi muuseumile päev oma elust“ kutsus kõiki jäädvustama üht päeva oma elus, päevaks sai valitud muuseumi 100. sünnipäev – 14. aprill 2009. Võistlusele laekus 410 tööd, neist enamik käsikirjas, ent on ka rohkesti fotosid, videoid, ajaveebe, dokumente ning koguni üks ese. Osalejate seas oli nii kultuuritegelasi kui poliitikuid, erinevate elukutsete esindajaid, aga ka väga palju koolilapsi. Vanim osalenutest oli 96-aastane vanaproua Võrust ning noorim 3-kuune laps, kelle päeva oli sõnas ja pildis jäädvustanud tema ema. Võistlusel lõi kaasa ka väliseestlasi, kellest Pariisis elavat on oodata ka kirjasaatjate päevale. Milline oli inimeste 14. aprill, see avaldatakse teisipäevasel üritusel.\nTeatmematerjali kogumise võistluste korraldamisel on muuseumil pikaajaline traditsioon – esimesest võistlusest tehti kokkuvõtteid pool sajandit tagasi muuseumi 50. sünnipäeval ning järjepidevalt on neid korraldatud tänase päevani. Käesoleval võistlusel keskenduti kahele põhiteemale „Noorterõivastus nõukogude ajal“ ja „Kollektsioneerimine“ ning koguti andmeid turismist, uutest väliseestlastest ja kirjasaatjate poolt valitud teemadel. Kokku laekus võistlusele 168 võistlejalt 216 tööd. Noorterõivastuse teemalisi töid tuli kõige rohkem, täpsemalt 77; 41 tööd laekus kollektsioneerimise kohta ning kümmekond tööd uutest väliseestlastest ja turismist Nõukogude Eestisse. Sama populaarne oli vabateema, kus tuli 76 tööd. Kollektsioneerimise puhul kirjeldati erinevaid kogusid (nukud, postkaardid-, margid, pastapliiatsid, nööbid, pudelid jpm). Vabateemalistest lugudest üks kirjeldab aga näiteks teenistust Nõukogude Armees.\nTulemused mõlemast kogumisvõistlusest annavad märku inimeste soovist kaasa aidata Eesti rahvuskultuuri jäädvustamisele, olles nii muuseumile suureks abiks.\nŽürii annab mõlema kogumiskampaania tulemustest teada kirjasaatjate päeval.\nKirjasaatjate võrgustiku küsimuslehtedega saab tutvuda www.erm.ee/kirjasaatjad\n“Kingi muuseumile päev oma elust” kampaania leht www.erm.ee/kingipaev


Gus Johnsoni spordijuhtide palk ja puhasväärtus: bio, vanus, pikkus, naine ja perekond, Alison kaalulangus huntsville\nAlison kaalulangus huntsville, Daniel Sharman\nMa teen. Osteeni andmetel vaadati Kuigi keegi ei teadnud, kuidas naine suutis siseneda, tõmbasid nad tema eest tooli.\nGus Johnsoni spordijuhtide palk ja puhasväärtus: bio, vanus, pikkus, naine ja perekond Alison kaalulangus huntsville Johnsoni spordijuht elulugu Gus Johnson on Ameerika spordirattur, kes praegu nimetab Fox Sportsile näidendmängu. Johnson on olnud alates Ta sündis Augustus Cornelius Johnsonina, nooremana, Ta tähistab oma sünnipäeva igal Tema Tähtkuju on Lõvi. Gus Johnsoni spordijuht kõrgus Gus seisab 1,77 meetri kõrgusel 5 jalga.\nTa näib olevat oma fotodel üsna kõrge, ümbritseva suhtes ja kõiges, mida mööda minna. Kuid üksikasjad tema tegeliku pikkuse ja muude keha mõõtmete kohta pole praegu avalikult kättesaadavad. Hoiame vahelehti ja värskendame seda teavet, kui see on väljas.\nGus Johnson spordijuht Haridus Ta käis Detroiti ülikooli jesuiitide keskkoolis ja akadeemias.\n5⭐Referral Service Provider: AMC Movie Theater\nTa lõpetas Samal aastal oli Johnson kooli jalgpallimeeskonna üleliigne tagamängija, korvpallimeeskonna üleliigne laskur ning valvur ja pesapallimeeskonna esimene pallur. Aastatel — Detroiti ülikooli jesuiitide aastaraamatus märgitakse ka, et Johnson oli nii jalgpalli- kui ka korvpallimeeskonna kaaskapten ja viimase väärtuslikum mängija.\nTema isa john Osteen suri 6 päeva hiljem südameataki tõttu. Pärast kahe nädala möödumist isa surmast hakkas ta regulaarselt jutlustama ja hiljem paigaldati see aasta 3. Lakewoodi kirik omandas Renoveerimistööd läksid maksma miljonit dollarit, nende lõpuleviimiseks kulus üle 15 kuu ning mahtude suurendamiseks lisati viis lugu.\nHiljem lõpetas Johnson Detroitis sündinud New Yorgi elanik. Ta sündis ja kasvas Michigani osariigis Detroitis.\nMaailmas on lugu kummituslikest kohtadest, kus hukkunute hirmud, kes surid, jäävad ikka edasi. Need 30 lood on nii jube, nad võivad lihtsalt teile unistused. Tule mängi meiega Maple Hilli kalmistu valmis Kalmistu levib massiivse aakri ulatuses.\nPole teada, kas tal on õdesid-vendi, kuid hoiame vahelehti ja värskendame seda jaotist, kui täiendav teave on avaldatud. Gus Johnsoni spordijuht naine Gus oli kihlatud oma tüdruksõbraga ja oli nende pulmapäevaks määranud isegi 1.\nSiiski pole siiani selge, kas ta abiellus oma kihlatuga või mitte. Veel 8.\nÄra arvesta seda.\nGus ei avaldanud oma poja nime, kuid avaldas poja vanuse, öeldes, et ta oli tol ajal kaheksa-aastane. Praeguse seisuga näib Gus olevat vallaline.\nNaise või tüdruksõbra puudumise tõttu tema elus on oletatud, et Gus on ka gei. Kuid ta pole oma seksuaalse sättumuse kohta lausunud ühtegi sõna.\nGus Johnsoni spordijuht palk Johnsoni töötasu Fox Spordi teadustajana on hinnanguliselt tuhat dollarit, mis jääb vahemikku 88 dollarit Gus Johnsoni alison kaalulangus huntsville netoväärtus Gus Johsoni puhasväärtus on hinnanguliselt vahemikus 1 kuni 5 miljonit dollarit.\nSee hõlmab tema vara, raha ja sissetulekut. Tema peamine sissetulekuallikas on tema karjäär spordihaldurina. Oma erinevate sissetulekuallikate kaudu on Gus suutnud koguda õnne, kuid eelistab pigem tagasihoidlikku eluviisi.


Uudised – Lehekülg 32 – Otepää Gümnaasium\nVõistlussarjas TV10 olümpiastarti tuli teivashüppe võitjaks Sten-Erik Iir\nTallinnas toimunud II vabariiklik etapp oli Otepää Gümnaasiumi ja Tartu spordiseltsi Kalev Otepää noortele kergejõustiklastele väga edukas. Meie võistkonna esinumber Sten- Erik suutis ületada teivashüppes 2.81m ja tuli teivashüppe võitjaks! Samuti õnnestus suurepäraselt ka 60m tõkkejooks, mis lõppes kõrget klassi näitava ajaga 9.64 sek., mis 4. koha.\nKaks aastat vanemate poiste hulgas esindas kooli edukalt Alexander Kapp, kelle kaugushüppe tulemus oli 4.82m. (19. koht) ja 60m tõkkejooksu aeg 10.08 sek. (22. koht). Hea tulemuse kaugushüppes (4.61m.) sai kirja ka Robin- Mathias Müür, kes nädal varem Eesti meistrivõistlustel seistmevõistluses saavutas 4. koha!\nVõistkonnale asendamatud punktid tõi vanemate tüdrukute hulgas Brenda Järv, kelle 60m tõkkejooksu aeg oli 11.41 sek. ja Kadri Kruusmaa, kes lendas kaugushüppes 3.83m. (84. osaleja hulgas 38. koht) ja jooksis 60m tõkkeid 11.15 sek (78. osaleja hulgas 27. koht).\nVõistkondade koondtabelis tõusis Otepää Gümnaasium 6. kohale (suuremate koolide hulgas osaleb 32 kooli).\nFoto autor on Marko Mumm.\nTartu Spordiselts Kalev,\nOtepää Gümnaasiumi võistkonna\nValter Kulla heategevuslik mälestuskontsert\nOtu Tungla uus number on ilmunud\nOtepää Gümnaasiumi meediaõpilaste koostöös valmis äsja digiajalehe Otu Tungal selle aasta esimene number.\nLehest leiab lugusid neist, kes töötavad meie koolis esimest õppeaastat. Saab lugeda ka meie õpilaste Laheda Koolipäeva ja meedialaagri kogemustest. Lehes meenutatakse ka head sõpra Valterit ja heidetakse pilk kooli jõuluõhtule.\nOtu Tungla leiad Otu Tungal nr 1 2019\nKoolieelse ettevalmistuse rühmad Otepää Gümnaasiumis\n1 jaanuar 2019\nKoolieelse ettevalmistuse rühm 2019. aasta sügisel kooliteed alustavatele lastele alustab Otepää Gümnaasiumis jaanuaris 2019\nRühm või rühmad moodustatakse sooviavalduste laekumise järjekorras tähtajaks koolile laekunud avalduste alusel.\nTÄHTAEG avalduste esitamiseks on 9. jaanuar 2019 kell 13.00.\nAvaldusi saab esitada kas e-posti teel kool@nuustaku.edu.ee (digitaalselt allkirjastatuna) või kooli kantselei lahtiolekuaegadel kantseleisse.\nAvalduse vorm on kättesaadav kooli veebilehel (valida menüüst „õppe- ja huvitegevus/blanketid”).\nTähtaja saabudes moodustab kool rühmad ning õpetaja võtab lastevanematega ise ühendust avalduses märgitud kontaktide kaudu.\nKoolieelse ettevalmistuse rühmade õpetaja on Tiie Jaaniste.\nNeljapäeval, 20. detsembril on koolimaja avatud 15.00-23.00\nLehekülg 32 / 56


Kuidas jämesoolevähki vältida? | Regionaalhaigla | Investeerime inimeste tervisesse\nKuidas jämesoolevähki vältida?\nVeel aasta tagasi oli Eesti Euroopas üks vähestest, kus puudus jämesoolevähi skriiningprogramm, nüüd oleme sellest staatusest välja rabelenud ning jämesoolevähi sõeluuring alustas Haigkekassa toel 2016 aasta juulis. Jämesoolevähi sõeluuringuprogrammi koordinaator dr Tiit Suuroja kirjeldab programmi eesmärke ning annab nõu, kuidas jämesoolevähist hoiduda või haigusele vara jälile jõuda.\nRegionaalhaigla kirurg ning onkoloog dr Tiit Suuroja on jämesoolevähi sõeluuringu ettevalmistusprotsessis pikalt kaasa löönud ning nüüd on põhjust rahuloluks. „Oleme Haigekassa töögrupis ligi aasta ühiseid ettevalmistusi teinud ning alustasime skriininguga juulis,“ sõnab dr Suuroja. Just dr Suuroja on üks neist sihikindlatest arstidest, kes on programmi enda veendumuste ning teadmiste ajel kaitsnud ning edasi liigutanud. „Teha on veel palju, arendada tuleb näiteks e-tervise süsteemi ning meditsiinidokumentatsiooni,“ ütleb ta ise.\nPerearstidele on dr Suurojal üks sõnum: „Toetage sõeluuringu programmi ning julgustage enda patsiente osalema!“ Sageli on perearsti hea sõna ja toetus sõeluuringul osalemise toetamisel määrava tähtsusega.\nNendele patsientidele, kelle tulemus peitverele väljaheitest on positiivne, pakutakse endoskoopilist uuringut. Muu maailma kogemus näitab, et positiivseid vastuseid tuleb 5–6 protsenti ning nendest enamus ei ole seotud pahaloomulise kasvajaga, sageli on põhjuseks polüübid.\nKui osutuvad vajalikuks edasised täiendavad uuringud, siis saab patsient ise valida, millisesse sõeluuringuga liitunud haiglasse ta uuringutele tuleb. Regionaalhaiglas on vajalikud ettevalmistused tehtud ning personal jämesoolevähi sõeluuringuks valmis. „Endoskoopilist uuringut ei maksa karta, teeme kõik, et uuring oleks mugav ja ohutu ning selgitame toimuvat,“ julgustab dr Suuroja. Regionaalhaiglas tehakse Eesti haiglatest kõige rohkem koloskoopilisi protseduure. „Meil on kõige suurem kogemus laparoskoopiliste miniinvasiivsete protseduuride läbiviimisel. Samuti võime uhkust tunda meie patoloogiateenistuse üle, biopsiate kvaliteet on haiguse ravi puhul väga oluline.“\n„Hea tervise retsept on järgmine: hoidke kehakaalu, sööge mõõdukalt punast liha ning palju juur- ja puuvilju, liikuge palju ja käige regulaarselt skriiningus!“\nÜha enam näitavad uuringud, et soolevähk on seotud ka tervisekäitumisega. „Umbes veerand jämesoolevähi juhtudest on selgelt pärilikud, aga 75 protsendi puhul on vähirisk tõusnud mõne tervisekäitumise riski tõttu,“ ütleb dr Suuroja.


Betooni survetugevusklassid - Betoonimeister\nBetoon > Betooni klassid\nSurvetugevuse põhjal jaguneb betoon klassideks (mida tähistatakse survetugevusklassi tähisega C). Peale survetugevusklasside iseloomustavad betooni omadusi veel keskkonnaklassid, konsistentsi e. töödeldavuse klassid ja vesitsementtegur.\nKeskkonnaklassi valik sõltub betooni kasutamiskohas olevast keskkonnast. Keskkonnaklassi valik võib olla kombineeritud betooni kasutamiskohas kehtivate eritingimustega või kaitsemeetmete rakendamisega (korrosioonikindlad metallid, kaitsevõõbad). Betoonile võib üheaegselt mõjuda mitu erinevat keskkonna tegurit. Sellisel juhul kasutatakse betooni keskkonnaklasside kombinatsiooni.\nKeskkonnaklasside pdf tabeli allalaadimiseks/printimiseks kliki siia.\nKorrosioonioht puudub (X0)\nKarboniseerumisest põhjustatud korrosioon (XC1 – XC4): Kui sarrust või tariraudu sisaldav betoon puutub kokku õhu ja niiskusega.\nKloriidist (välja arvatud merevee kloriidid) põhjustatud korrosioon (XD1 – XD3): Kui sarrust või tariraudu sisaldav betoon on kokkupuutes kloriidi, sealhulgas jäitevastaseid sooli sisaldava veega, mis ei pärine mereveest.\nMerevee kloriidist põhjustatud korrosioon (XS1 – XS3): Kui sarrust või tariraudu sisaldav betoon on kokkupuutes mereveega või sooli sisaldava mereõhuga.\nKülmumise/sulamise mõju koos või ilma jäitevastaste ainetega (XF1 – XF4): Kui märjale betoonile mõjub suurel arvul külmumis/sulamistsükleid.\nKeemilised mõjurid (XA1 – XA3): Kui betoonile toimivad looduslikus pinnases ja pinnasevees esinevad keemilised mõjurid.\nNB! Põrandate viimistlemisel liialt tihedaks (nn masinhõõruti teraslabadega hõõrumine) või puistematerjaliga pindamisel (nn pinnakõvendid) võib XF/KK keskkonnaklassiga betoonidel esineda õhukese pinnakihi (0,5-6mm) lahtikoorumist. Soovituslik on selliste viimistlusmeetodite puhul betoonisegu maksimaalne õhusisaldus 3%, mille juures aga betoonitootja ei saa garanteerida nõutavat külmakindluse klassi.\nBetoonisegu konsistentsi mõõdetakse koonuse vajumiga ja tähistatakse vajumiklassidega S1 kuni S5. Betoonisegu konsistentsi tuleb määrata betoonisegu kasutamise ajal. Betoonisegu konsistentsi määratakse standardkoonuse järgi ja mõõdetakse millimeetrites.\nKoonuse vajum mm\nS1 10 kuni 40 mm\nS2 50 kuni 90 mm\nS3 100 kuni 150 mm\nS4 160 kuni 210 mm\nS5 220 mm\nBetooni tugevus on sõltuvuses betoonis olevast vee ja tsemendi suhtest. Betoonisegu valmistamiseks kasutatud vee ja tsemendi massi suhet nimetatakse vesitsementteguriks. Vesitsementtegur on üks olulisemaid betooni lõppomadusi mõjutav tegur. Kõrgema vesitsementteguriga betoonide puhul on suurem oht mahukahanemise pragude tekkimiseks. Erinevate betoonisegude vesitsementteguri väärtus on harilikult vahemikus 0,65 … 0,45.


Pisiingli hobiurg: 2008\nkolmapäev, detsember 31, 2008\nKunagi ammu ammu valmis eelpainutaud traadil selline pärlirida, aga see on siiani sobivate tangide puudumisel lõpetamata.\nNagu varem sai kirjutatud, siis jõulude aeg heegeldasin kette pärlitega. Nüüd siis siin pildid ka neist.\nEile aga külastas mind Nele, kes proovis kätt FIMOga ja mina sealt kõrval siis ka veidi pusisin. Sellised asjad said.\nPostitas Helle kell 11:20 Kommentaare ei ole:\nSildid: ehted, heegeldamine, savi\nlaupäev, detsember 27, 2008\nMinu pisipiiga jänes ka siia pildina. Küll need kõrvad on maitsvad. Tundub, et see jänes endale rohkem tikandeid kaunistuseks ei saa...\nPostitas Helle kell 17:18 Kommentaare ei ole:\nSildid: tikkimine, õmblemine\nOstsin veidi Fimot ja sealt see algas. Kadri ja Andreas astusid õhtul läbi ja siis küpsetasime veidi. Piltidel on Kadri rohelisekirjud pärlid ja minu sinikirjud pärlid.\nTeisipäeval enne jõululaupäeva aga mängisime hoopis pärlitega ja tutvusime heegelhargiga.\nTegelikult sai ka täna maal Kertuga veidi küpsetatud. Aga see saak jäi maale.\nPostitas Helle kell 17:09 Kommentaare ei ole:\nNüüd on jõulud möödas ja võib siia ka mõned pildid üles panna asjadest, mis uue omaniku leidsid.\nja siis kotid.\nLisaks sai heegeldatud paar keed, aga see, mis kingituseks läks ei jõudnud pildi peale :D\nPostitas Helle kell 17:05 Kommentaare ei ole:\nSildid: ehted, heegeldamine, värvimine, õmblemine\nteisipäev, detsember 16, 2008\nKõigepealt võtad ühe korralikuma ja tugevamast kangast padjapööri, siis paar triiksärki, millest üks on valge ja veel soovi korral sobivaid kangaid. Paned selle padjapööri kanga kõige alla ning teised sinna otsa, kõige peale jääb ühes tükis valge triiksärgi selg. Nüüd joonistad diagonaalis üle kanga "lained." Ja pärast õmbled kihid mööda laineid kokku. Tulemuseks on midagi sellist.\nSeejärel haarad käärid ja lõikad lahti õmbluste vahelised osad v.a. kõige alumise kanga. Pilt pärast seda tegevust on umbes selline.\nNüüd tuleb teha veel lamba šabloonid ja lammas alusriidele õmmelda. Umbes nii.\nPea peaks ka otsa panema :D\nJa nüüd juba kogu padi valmis õmmelda ja täis toppida.\nIdee sai alguse minu kursusejuhendaja märkusest, et talle lambad meeldivad. Selle padja kinkisin meie viimasel koosviibimisel temale.\nLamba villamaterjali on veel ühe sarnase padja jagu. Kes esimesena soovi avaldab võib õnnelikuks padjaomanikuks saada (päris 100% sarnast ei tee) ja kui selliseid ei leidu jääb allesjäänu ootama uusi ideid rakenduseks.\nPostitas Helle kell 00:52 Kommentaare ei ole:\nSildid: vanast uus, õmblemine\nvalmis toolid ja poekott\nPanen siia pildi valmis toolidest ka.\nJa poekotist, mis paar nädalat ootas, et ma sangad külge õmbleks.\nPeagi peaks lisanduma jutt jänesest, pükstest ja lambaga padjast, aga hetkel on nad veel viimistlemisjärgus.\nPostitas Helle kell 17:35 Kommentaare ei ole:\nesmaspäev, detsember 01, 2008\nKursusel olin mina täna ainukesena kohal. Neljast korras ühel pidas mind lumi oma vangis, muul ajal olen kohal olnud ja tuleb välja, et kõige tublimalt. Alustuseks valmistasin riidest roosi. Lihtsalt tehnika mõttes. Nimetaks seda prooviroosiks ja pilti ei ole sellest ka.\nOmale vajaliku asjana tegin aga toolikatted. Meie väikemees on klapptooli istumisalusele küüned taha saanud ja selle vakstumoodi katte auguliseks teinud. Täna õhtul siis Rahvaülikoolis õmblesin uued katted, mille loodan homme klammerdajaga toolipõhja külge saada. Täna oli ka esimene kord, kui ma ääristusmasinat kasutasin. Ei olnudki nii hull, kui ma kartsin. Aga katetest siin pildid ka. Materjaliks sai ühtede vanade teksade sääred. Kaunistasin sik-sak õmblusega.\nPostitas Helle kell 23:41 Kommentaare ei ole:\nVaip on nüüd pesumasinas käinud ja ära kuivanud. Kaks korda tsentrifuugisin teist. Käisin korra ka pesuharjaga üle, et pind karvasem ja pehmem saaks. Esimese selles tehnikas töö kohta on tulemus igati hea ja silma paitav :D\nPostitas Helle kell 22:36 Kommentaare ei ole:\npühapäev, november 30, 2008\nSauna vana kaltsuvaip vajab väljavahetamist ja kuna ma käin hetkel rõivaste re use kursusel, siis tekkis idee, teha see vaip senill tehnikas ja vanast voodipesust. Algmaterjaliks sai kaks vana tekikotti, üks veidi uuem voodilina, mida ma enam ei kasuta (vähese kulumise tõttu tugevam kangas) ja vanaema toodud, ei tea kui kaua kapis seisnud kangatükk, millega ma midagi ette võtta ei osanud. Poest ostsin veidi kandipaela ka.\nLõikasin sobivad tükid (u. 85cm*140cm) igast kangast välja ja kinnitasin kihid (alumiseks kihiks sinine voodilina, siis 4 kihti kahest tekikotist ja peale siis kirju tume riie) haaknõeltega. edasi vedasin 45 kraadi all jutid üle töö ja õmblesin siis kogu vaiba selliste umbes 1,5 cm laiuste vahedega läbi. See oli suur töö ja niiti kulus ka hulgi :P Pärast töö kantimist oli selline pilt. Nägi täitsa huvitav ja mõnus välja.\nNüüd aga lõin käärid sisse. Õigemini alguse tegin harutajaga ja hiljem kääridega edasi. Lõikasin kõik kihid peale alumise umbes kahe õmbluse vahelt lahti. Ville õnneks ei tekkinud, aga käsi väsis küll lõikamisest ära. Lahti lõigatud töö ise sai selline:\nEdasi läks vaip pesumasinasse ja kuivab praegu. Kui kuivaks saab tuleb siia pilt juba valmis tööst :P\nPostitas Helle kell 12:10 Kommentaare ei ole:\nlaupäev, november 29, 2008\nMinul on nüüd ka lõpuks see padi, mille sisse saab nõelu torgata ja mis seepeale "ai" ei karju. Idee leidsin Isetegija foorumist või õigemini ühe sealse isetegija blogist. Ma ei tea, kas tema päris 100% nii seda asja oli teinud, aga...minu oma sai selline. Kõigepealt nõelviltisin Jõgeva villaloorist poolsfääri (poolkera) ja hiljem siis katsin selle mõne kihi Filz-it! multicoloriga (100% meriino). Varutud oli juba üks Laima karamellikommi karp (kommid tõi suvel Kadri Lätist :P). Kui poolkera valmis, siis liimisin ta Super Attakiga kommikarbi kaane külge. Kui nõelapatja parajasti vaja ei ole, siis saab nõela kommikarpi ära peita. Lastekindel see just pole, aga midagi ehk ikka. Tegelikult ihkaks hing, et see karp oleks puidust või papist, aga homme loodan jõuda Tiimari kauplusesse, ehk leian sealt sobivama tooriku ka. Kommikarbi taaskasutus igatahes :D\nPostitas Helle kell 01:24 Kommentaare ei ole:\nSildid: vanast uus, viltimine\nneljapäev, november 20, 2008\nOli kunagi üks tüdruk, kes käis isa vana flanellsärgiga lava peal etenduses koolipoiss Jukut mängimas. Nüüd on selle särgi päevad särgina otsas. Ema oli selle juppideks harutanud. Jupid said minu kätte ja...nüüd võib see särk jälle laval hiilata, nüüd juba erinevates rollides.\nVaja läks nii õmblemisoskust kui ka heegeldamist, veidi tikkimispiste meenutusi ja karvakasvu seerumit.\nPostitas Helle kell 02:29 Kommentaare ei ole:\nSildid: heegeldamine, tikkimine, vanast uus, õmblemine\nreede, november 07, 2008\nOskab keegi öelda, miks minu 86 cm pojale on poest ostetud nr 98 suurusega pidžaama nii lühike, et naba paistab välja!? Ega midagi, ajasin ajakirjast lõiked, otsisin oma varudest veidi riiet ja kui lapsed mõlemad magasid (seda ei juhtu just igapäev) vuristasin oma pojale suuruses 104 cm valmis uue KARUDEGA pidžaama. Karud on meil hetkel lemmikud, kusjuures igasugused karud ja veel pingviinid, neid tuleb mul tihti tahvlile joonistada ja siis kustutatakse ära ning nõutakse uut ;)\nIgatahes veeti juba ilma püksikummita variant magamistuppa. Sain selle siiski tagasi näpata ja kummi ka sisse panna. Siis proovisime selga...\nMinu õmblemisoskus on nagu on, aga oma pere lihtsamad asjad saab aetud. Ja enne pesemist on pojal selles uneülikonnas veel kasvamisruumi varuks :)\nPostitas Helle kell 10:14 Kommentaare ei ole:\nteisipäev, november 04, 2008\nKäisime Kadriga laupäeval orienteerumas. Tempo oli minu treenitusele vastav, see tähendab vaid veidi kõnnist kiirem, aga isegi imestan, et selle tunnikese vastu pidasin. Lugeda saab selle ürituse kohta rohkem siit.\nPostitas Helle kell 23:29 Kommentaare ei ole:\nKahe nädala vest\nVest on pärit 2005 aasta sügise Käsitööst (autoriks Elsa). Värvid on teised, aga materjal sama, mis õpetuses.\npühapäev, oktoober 19, 2008\nValmis ja pooleli\nPisikese pisikesed papud on juba parajad. Võtsin vardad ja veniva lõnga Cotton Strech, mille ostsin Mammi lõngadest Paide käsitööpäevalt ning kudusin uued :)\nLapitöö isu tuli peale ja valmis selline motiiv, mis arvatavasti saab kaunistama riidest poekotti.\nPostitas Helle kell 18:54 Kommentaare ei ole:\nSuure lume sall :P\nKäisin reedel Liann Lõngades ja silma jäi Katia uus lõng Big Snow. "Lahe," mõtlesin, aga osta otsustasin alles siis, kui nägin müüjat sellest proovilappi kuduvat.\nVõtsin siis ise ka kodus suured vardad, tegin paar katsetust. Proovisin ka heegeldada. Lõplikult siis nr. 10 vardad, 6 silma ja parempidine kude (mitte ripskude). Kokku vast umbes tunnike tööd ja siin ta siis on.\nPostitas Helle kell 15:58 2 kommentaari:\nreede, oktoober 10, 2008\nSelleks talveks poisile salli ei kudunud, hoopis sallkrae. Loodan, et see seisab sallist paremini kaelas, kuigi erilist proovimissoovi pojal selle eseme puhul ei olnud. Varem on ta ikka minu "teostest" vaimustuses olnud ;) Lõngaks jälle 100% alpaka.\nPostitas Helle kell 15:50 Kommentaare ei ole:\nkolmapäev, oktoober 08, 2008\nPoja tuli ükspäev fliiskangas käes ja teatas, et see on tema padi. Vedas siis selle oma tuppa ka. Mis siis ikka, võtsin täna käärid, otsisin selle kanga välja, teise fliiskanga ka ja lõikasin kaks ristkülikut. Ühte nurka sain kaunistuseks ka Bruno, särgi pealt, mis oli liiga plekiline, et seda enam kanda saaks.\nEga pojal enne patja olnudki eks siis nüüd on näha, kuidas ta sellega kohaneb. Ta ei jõudnud selle valmimist ära oodata vaid vedas juba ilma sisuta oma voodisse. Salaja siiski tõin selle tagasi ja täitsin ära.\nPostitas Helle kell 23:21 Kommentaare ei ole:\nkolmapäev, oktoober 01, 2008\n"Kursus jääb ära"\nminu oodatud kursus Rahvaülikoolis jääb ära :'(\n8.oktoober: Kursus lükati siiski edasi. Ehk on järgmisel korral rohkem õnne.\nPostitas Helle kell 16:50 Kommentaare ei ole:\nSildid: vanast uus, õppimine\nPisikesele pisikesed kindad\nKudusin Ebele kindad, sest kuigi praegu on mõnus vananaiste suvi, lubatakse ka külmemaid ilmu.\nKunagi üritasin Kaidole pükse õmmelda, aga talle need ei sobinud. Nüüd tegin neid veidi ümber ja lähevad mulle jalga. Seda pean küll tunnistama, et õmblemises ma kuigi tugev ei ole ja hea meelega õpiks seda asja veidi kusagil.\nPostitas Helle kell 14:27 Kommentaare ei ole:\nkukeseene kaste :P\nPojaga orienteerumas käimisel on ka oma hea külg: tänavu on metsas palju kukeseeni. Eilne lasterada oli kohati pojale ülejõu ja nii ma ta kaenasse haarasin ja lõiget tegema asusin. Ja seal nad siis olid, omajagu korjasin. Kuna ma sisse ei tee, siis ma eriti palju neid ei korja ka, ainult kastme jagu...seekord siis kahe. Aga nii head asja võib ka kaks päeva järjest süüa.\nPostitas Helle kell 16:49 Kommentaare ei ole:\nSildid: kokandus, orienteerumine\nIlmad läksid nii järsku külmaks ja tuli otsima hakata mütse ja kindaid. Kuna aga Kauril veel kinda- ja mütsipark puudub, siis heegeldasin kiirelt ühe paksema mütsi alpaka villasest lõngast. Müts polnud veel valmis, kui Kaur seda juba pähe panna tahtis :P\nPostitas Helle kell 12:15 Kommentaare ei ole:\nKauri kaksikud said endale riided, et ei peaks paljalt ringi liikuma. Kaksikud on pärit sellest ajast, kui mina ja õde veel väikesed olime.\nPostitas Helle kell 14:40 Kommentaare ei ole:\ntekkis juba kartus, et augustikuu jääb siin tühjaks, aga :) Vanadest pööningule hoiule pandud teksadest said pojale uued traksipüksid. Praegu on hulgim poriseid ilmasid ja Kaur lihtsalt ei suuda poriloikudest mööda käia või jätta oma musti käsi pükstesse pühkimata ja seega on pükste arvukuse kasvatamine vajalik. Kui olin pükstest pükste materjaliks kõlbuliku eemaldanud jäi järele veel selline tore taskutega vöö :)\nKaidole õmblesin ka suviselt õhukesed lühikesed püksid, aga need pole veel pildi peale jääda tahtnud.\nPostitas Helle kell 10:48 Kommentaare ei ole:\nteisipäev, juuli 15, 2008\nPüksid, vest ja veel püksid\nVõi õigemini sai vest kõigepealt valmis... aga tundub, et suur on ehk aitab kui teist veidi vanutada. Sinnamaani pole ma aga paari nädalaga veel jõudnud.\nEt ootusaega lühendada ja sisustada, siis valmisid ka beebipüksid. Snitti võtsin saksa beebiajakirjast, aga muidu ikka ise leiutasin, kuidas käia võiks.\nKuna kaidol hakkavad juba alumised püksid läbi ülemiste kumama, siis sai ka lõpuks see püksitegu ette võetud ja eile õhtul lõpetasin taskute õmblemise, sest ühed püksid pole ju taskuteta mitte kui midagi. Täna meeste lõunauinaku ajal lõin veel trukid ka taskutele ette, et sisu kaotsi ei läheks.\nPostitas Helle kell 18:00 Kommentaare ei ole: