FOTOD | Jägala joa kandis voorivad turistid tekitavad kohalikele meelehärmi - Delfi\nFOTOD | Jägala joa kandis voorivad turistid tekitavad kohalikele meelehärmi\nJägala juga külastav turistidehord kipub loodusrõõme imetlema asudes parkima sõiduvahendeid keelualale. "Mingi nädalavahetus otsustasid autod juba kergliiklusteed kasutama hakata, kus lapsevankriga naised pidid hange varjuma," kirjeldas kohalik elanik ühte ebameeldivat vahejuhtumit.\nDelfi toimetusele laekus lugeja poolt vihje, milles lahati Jägala juga külastavate turistihordidega kaasnevaid probleeme: nimelt olla peatumis- ja parkimiskeeluga ala loodusenautlejate sõidukite poolt kinni pargitud viisil, mis ei võimalda kohalikel ei turvaliselt tee ääres jalutada ega ka koduväravast sisse sõita.\n"Suvel maanteeameti poolt paigaldatud märgid keelavad 600 meetri ulatuses peatuda-parkida mõlemal pool teed," kirjeldas kohalik olukorda, kus keelust hoolimata jäetakse sõiduk tee äärde seisma. "Ei pääse kohati koju ja kodust autoga välja. Mingi nädalavahetus otsustasid autod juba kergliiklusteed kasutama hakata, kus lapsevankriga naised pidid hange varjuma."\nLugeja märkis, et massiparkimise tipptund kukub tavaliselt nädalavahetusel kella 14-15 peale.\nPolitsei on kursis\nIda-Harju politseijaoskonna piirkonnavanem Ivo Roosimägi sõnas Delfile, et politseinike kontrollkäikudel on vaatepilt enamjaolt korras olnud.\n"Piirkonnapolitseinikud on kohapeal olukorda ka hindamas käinud, kuid neil kordadel on masinaid olnud ses paigas pigem vähem ning ühtegi rikkumist ei tuvastatud," märkis Roosimägi.\nLisaks ütles Ida-Harju piirkonnavanem, et vahetuks kontrollimiseks ja kujunenud olukordade lahendamiseks pole kõnealusest piirkonnast ühtegi väljakutset tehtud.\n"Küll on inimesed tagantjärgi andnud teada, et Jägala joa juurde koguneb nädalavahetuseti palju sõidukeid, mille juhid masinad keelumärkidest hoolimata tee äärde pargivad ning sellega kohalike igapäevast elu häirivad või ohustavad," nentis Roosimägi. "Näiteks laekus politseile info selle kohta, et loodusnautlejad on kinni parkinud ühe kohaliku elaniku värava nii, et inimesel puudus võimalus koju ja kodust välja pääseda. Selle vahejuhtumi lahendasid osapooled kohapeal ise ära ja politsei vahetut sekkumist tarvis ei olnud."\nLisaks on Roosimäe sõnul politseile teada ka vähemalt üks juhtum, kus sõiduautoga kergliiklusteel sõideti ning sellega seal liikuvad inimesed ohtu seati. Kõnealuse juhiga tegeleb politsei juba lähemalt edasi.\nValla ja politsei ühispanus\nParkimismure lahendamiseks on korrakaitsjad olnud suhtluses ka kohaliku omavalitsusega. Koos püütakse parkimisprobleemile leida lahedusi, kuidas jätkuvate talveilmadega saaksid inimesed loodusimet nautimas käia nii, et liikluseeskirjade ja seadusega vastuollu ei mindaks ning kohalike turvalisust ohtu ei seataks.\n"Vald on omalt poolt seni igakülgselt panustanud – olemasolevad parklad on lumevabad, liikluskorraldusvahendid tee ääres on selgelt nähtavad ja arusaadavad ning püütakse leida võimalusi, kuidas parkimispinda laiendada," kirjeldas Roosimägi lahenduskäike. "Kuid mõistetav on seegi, et kui huvilisi satub sinna ühel ajahetkel väga palju korraga, siis nad lihtsalt ei mahugi olemasolevatesse parklatesse ära. Seetõttu peavad turistid ka ise omaltpoolt panuse andma ning liiklusmärkidest ja nendega kaasnevatest nõuetest/kohustustest kinni pidama."\nRoosimägi toonitas: kui turist märkab kohale minnes, et parkla on täis ja kõik lubatud parkimiskohad on juba kinni, tuleb vaatamisväärsuse külastus kas edasi lükata või leida autole eemal selline parkimiskoht, mis kedagi ei ohusta, sega ega keelatud pole.\n"Üksteisega arvestamine, seaduskuulekus ja viisakus on siin ilmselt võtmesõnadeks, kuis kauaoodatud krõbeda ja lumise talvega kaasnevaid välitegevusi ja nähtusi nautida nii, et osade rõõmust ei saaks teiste pahameel või seadusrikkumine," märkis Ida-Harju piirkonnavanem lõppsõnaks. "Kui siiski aga peaks tekkima liiklusoht, keegi on kinni pargitud või kui kõrvaliste tegevus ikkagi tavapärast elu häirib, tuleb abi saamiseks vahetult helistada häirekeskuse numbril 112 ning politseipatrull selgitab tekkinud olukorda juba lähemalt ning tarvidusel võtab liiklusrikkujad vastutusele."


Suurärimeeste rahakott sel aastal õhem - Kinnisvarauudised\nSuurärimeeste rahakott sel aastal õhem\nKriis laastab suurärimeeste rahakotte ja nad saavad märksa vähem dividenditulu kui mullu. Näiteks Jüri Käo otsustas oma investeerimisfirmast Gotfried võtta välja võtta "vaid" veidi üle 17 miljoni krooni omanikutulu.\nMärgatav osa sellest rahast tuleb buumi ajal kogutud tagavara arvelt, sest ettevõtte puhaskasum kukkus mullu ligi 100 miljonilt kroonilt alla 12 miljoni krooni, kirjutas Eesti Ekspress. Mullu juunis võttis Käo oma pisifirmast dividendina välja ligi 21 miljonit ehk viiendiku võrra tänavusest rohkem.\nTeine tuntud suurettevõtja, ¬Urmas Sõõrumaa, eraldas oma firmas US Invest dividendideks 15 miljonit krooni, kui mullu sai ta kulutada samaks otstarbeks 50 miljonit krooni.


Fototapeet - Brown Symphony - 150x105 - Photo wallpaper - Photopoint\nHome page » Home & garden»Photo wallpapers»Photo wallpaper»Fototapeet - Brown Symphony - 150x105\nFototapeet - Brown Symphony - 150x105\nLihtne paigaldada Keskkonnasäästlik ja turvaline Veekindel trükk Graafiline reproduktsioon Resolutsioon kuni 600 dpi Valguskindel Paanide laius 50 cm Mustusekindlus Fototapeet loob kauni ja avara ruumi Fototapeet on sisustusvõimalus, m\nKeskkonnasäästlik ja turvaline\nResolutsioon kuni 600 dpi\nPaanide laius 50 cm\nFototapeet loob kauni ja avara ruumi\nFototapeet on sisustusvõimalus, mis värskendab ruumi ja kaitseb teie seinu. Meie fototapeetide valikusse kuuluvad moodsad fliistapeedid, mis kujutavad kauneid maastikke, põnevaid vaateid ja pilkupüüdvaid sisekujundusmustreid. Ja enamgi veel.\nMiks valida fliisist fototapeet?\nFliistapeet on kõige trendikam fototapeedi liik. Kõik meie fototapeedid on valmistatud fliisist (aluskaal: 120g/m²). Fliistapeet peidab seinte pisipuudused ja loob veatu üldmulje. Tapeet moodustab seinale lisakihi, mis kaitseb külma eest, kuid laseb samas õhku läbi. Värvikirevad fliisist fototapeedid on kvaliteetsed – veekindel trükk püsib aastakümneid.\nKas fliisist fototapeedid on ohutud?\nTapeetide tootmiseks kasutatud materjalid ja trükivärvid on ohutud – näiteks sobivad fototapeedid suurepäraselt nii lastetuppa kui ka magamistuppa. Fototapeedi tootmisel kasutame lõhnatuid ja keskkonnasäästlikke toonereid – meie fototapeedid vastavad kõigile Euroopa standarditele ja neil on CE-märgistus.\nMillisesse ruumi fototapeet “ Brown Symphony” sobib?\nFototapeet “ Brown Symphony” on suurepärane ja uudne võimalus teie ruumi värskendamiseks. Fototapeet “ Brown Symphony” sobib nii suurele kui ka väikesele seinale, kuna see on saadaval paljudes eri suurustes. “ Brown Symphony” on ka turvaline ja mürgivaba – võite paigaldada selle igasse siseruumi.\nMillises suuruses fototapeet valida?\nKui olete fototapeedi “ Brown Symphony” kasuks otsustanud, kuid kahtlete sobivas suuruses, valige oma seinapindalast veidi suurem suurus. Nii saate fototapeedi oma seina jaoks täpselt sobivaks lõigata.\nFliisist valmistatud seinakatteid on lihtne paigaldada. Fliis on hingav ja plastiline materjal – vajadusel saate tapetseerimise käigus fototapeedi “ Brown Symphony” asetust muuta.\nTänu kõrge resolutsiooniga digitaaltrüki kvaliteedile, ainulaadsele tehnoloogiale ja erksatele värvidele on fliistapeedil interjööri avardav mõju.\nSeinadekoratsioon koosneb 50 cm laiustest paanidest, mida saab lihtsalt ja kiiresti paigaldada.\nTapeet on kokku rullitud ja eelpakendatud paksu pappkasti, mis kaitseb seda transpordil. Kõik pappkastpakendid sisaldavad paigaldusjuhiseid.\nSuurus (cm) 150x105\n150 × 105


Galerii: Deja Vu avas uksed moegurmaanide Suvisesse paradiisi - Pildinurk - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nGalerii: Deja Vu avas uksed moegurmaanide Suvisesse paradiisi\nMöödunud reedel, 26.06, toimus lounge Deja Vu's moegurmaanide lemmiküritus DiModa, kus sel korral tutvustati Anastassija Balaki (AB Fashion Design) suvekollektsiooni «Wild Session». Üritus tõi kohale palju moehuvilisi ning moeshow tõi suviselt meeletu tunde kõikide külastajate südamesse, kes seda hommikuni ka lõbusalt nautisid.\nAB Fashion'i puhul on tegemist modernsuse ja elegantsi kombinatsiooniga. AB Fashioni toodang on eelkõige mõeldud elegantsetele, enesekindlatele neidudele, kes naudivad mugavust ja isikupärasust.\nSuvekollektsioon «Wild Session», mida tol õhtul kõikidele Deja Vu külastajatele esitleti, on eksklusiivne ning tegemist on ainueksemplaridega. Külastajateni jõudis kvaliteetne materjal Itaaliast, millest professionaalide käe all on valminud kollektsioon, mida iseloomustavad metsik ja röövellik stiil koos erksade suviste värvidega ja «Boho» stiilis mustridega. Kaunitele suvistele kostüümidele andsid sära juurde kaunid aksessuaarid Linde'lt, modellide juustesse sättis ideaalsed soengud Oksanda Linde ja vastupandamatult kauniks muutis modellid Glow Make up. Kollektsiooniesitluse lavastas stilist Anatoli Ein.\nMaitsvate kokteilide ja hea muusika saatel jätkus pidu ka pärast moeesitlust ning lounge'i külastajad veetsid lõbusalt aega heade sõpradega kuni varaste hommikutundideni.\nSel reedel, 03.07 ootab Lounge Deja Vu kõiki säravale «Gold» peole, mis kostitab Lounge'i külastajaid hea muusika ja suviste kokteilidega ning laupäeval, 04.07 muutub Deja Vu teatrisaaliks, sest «Pähklipureja» kaunid balleriinid vallutavad lounge'i lava. Rohkem infot selle nädala pidude kohta leiate siit ja siit.


Lähed lapsega randa? Viis soovitust rannakülastuseks koos lapsega – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Nõuanded Lähed lapsega randa? Viis soovitust rannakülastuseks koos lapsega\nViimasel ajal on lastega juhtunud mitu surmaga lõppenud veeõnnetust. Käes on taas soe nädalavahetus, mis toob randadesse rohkelt rahvast. Sellega seoses on G4S rannavalvel soovitused, mida peaks lastega rannas käies kindlasti silmas pidama.\n1. Hoia lapsel kogu aeg silm peal\n2. Leppige lapsega kokku kindel koht rannas\n3. Ära lase lapsi üksi vette\n4. Suhtu ettevaatlikkusega täispuhutavatesse abivahenditesse ja leludesse\n5. Küsi abi vetelpäästjatelt\neelmine Kõik kofeiini kohta! Kuidas see töötab, et su juukseid aidata?\njärgmine Maailmarändur Tõnis Millingu 10 soovitust jalgrattamatkajale


TAYLOR SWIFT TILGUTAB ARMASTUSLOO UUESTI SALVESTATUD VERSIOONI - MUUSIKAUUDISED\nPõhiline Muusikauudised Taylor Swift annab välja armastusloo uuesti salvestatud versiooni: KUULA\nTaylor Swift annab välja armastusloo uuesti salvestatud versiooni: KUULA\nTaylor Swift & apossi 'Love Story' uuesti salvestamine on saabunud just Valentine & aposs Day jaoks.\nReedel (12. veebruaril) debüteeris 'Evermore' laulja 'Love Story (Taylor & aposs Version)' - salvestise, mille õigused tal nüüd on. Esmalt kiusas Swift lühikest klippi uuesti salvestamisest a Ryan Reynolds -toodetud Match.com reklaam detsembris 2020.\nArmastuse loo uuendatud versioon näitab, kui palju Swift on viimase 13 aasta jooksul vokalistina kasvanud. Koos uue versiooniga debüteeris ta lüürilise video, mis sisaldab tema videoid Kartmatu ajastu, sealhulgas kontserdikaadrid ning kohtume ja tervitame fotosid fännidega.\nLüürilise video lõpetab klipp Swiftist, kes teeb oma allkirjaga südamega sõnumit 'Armastusega kõigile minu fännidele'.\n2008. aastal välja antud filmi „Armastuslugu” algne salvestus sai 8x plaatinat. Kriitikud hindavad seda laulu Swift & apossi esimese ametliku kantri-popi crossover-hitina, kuna see jõudis arvukatele pop-, kantri- ja kõigi žanrite edetabelis 1. kohale.\nPraegu salvestab Swift oma kuut esimest albumit. Tema endine plaadifirma Big Machine müüs õigused oma plaatidele 2020. aasta novembris Ithaca Holdingsile, mida Scooter Braun aitab juhtida.\nJuba kahe kuu pärast, 9. aprillil, annab Swift välja oma esimese uuesti salvestatud albumi, Kartmatu .\nPlaadi uues versioonis esitatakse kuus uhiuut lugu, mille Swift kirjutas algupärase albumi salvestamise ajal 2007. ja 2008. aastal. Uued palad olid mõeldud tema plaadiks, kuid ei teinud ja jätsid sel ajal lõiku.\nkuulsused, kes on fännide suhtes kurjad\n50 senti alasti stseen võimust\nrõõmsad tumeda tähendusega laulud\nkes mängib kat võidukalt\nkes mängib teddy õnne Charlie\nansamblid, kelle nimi on suvi\nlas paistab ilmumiskuupäev


Kurgirohuõli, Cytoplan Borage/Starflower Oil, 90 kapslit - Biotheka\nKurgirohuõli, Cytoplan Borage/Starflower Oil,…\nKurgirohuõli, Cytoplan Borage/Starflower Oil, 90 kapslit kogus\nTänu oma kasulikele oomega-6 rasvhapete sisaldusele omab tugevat põletikuvastast toimet.\nOmab valuvaigistavat toimet.\nLõdvestab veresooni ja muudab vere vedelamaks, ennetades ka südamehaiguseid.\nTasakaalustab hormonaalseid probleeme.\nToetav vahend nahaprobleemide korral – ekseem; dermatiit jne.\nVähendab stressi ja kõrget vererõhku.\nToetab PMS-i korral.\nAbistav vahend ülemiste hingamisteede problemide korral – köha; kurguvalu.\nTootekood: 111190 Kategooriad: Aju ja närvisüsteem, Oomega rasvhapped, Veganid ja taimetoitlased, Vereringlus\nKurgirohuõli kasutatakse toetava vahendina väga paljude terviseprobleemide korral: nahaprobleemid nagu ekseem, dermatiit, reumatoidartriit, stress, premenstruaalne sündroom, ülemiste hingamisteede probleemid, erinevad põletikud ning südamehaiguste ennetamiseks.\nTegemist on kasuliku oomega-6 rasvhappega, millel on kehas põletikuvastane toime. Kuigi GLA-d leidub teatud määral ka kanepiõlis, kuningakepiõlis ning mustsõstraõlis, sisaldab just kurgirohuõli teadaolevalt kõige rohkem gammalinoleenhapet (17–28%). GLA-st omakorda tehakse põletikuvastased hormoonilaadsed ühendid prostaglandiinid (PG1), millel on kehas mitmeid olulisi funktsioone. Need prostaglandiinid (PG1) muudavad vere vedelamaks, lõdvestavad veresooni, vähendavad põletikku ja valu, tugevdavad immuunsüsteemi ning toetavad naha tervist.\nCytoplan Borage/Starflower Oil, Kurgirohuõli, 90 vegan kapslit\nToidulisand: Sisaldab kapsli kohta 500mg kurgirohu õli, tagades gammalinoleenhappe (GLA) kõrge taseme vähemalt 19%. Õli sisaldab rikkalikult rasvhappeid, sealhulgas asendamatut oomega-6-rasvhapet – linoolhapet (LA).\nKoostisained: Külmpressitud kurgirohu õli, mis annab gammalinoleenhapet (GLA), kapsli kest (tärklis, glütseriin, vesi).\nGMO, gluteeni, soja, piimatoodete, lisatud suhkru, värv- ja\nManustamine: 1-2 kapslit päevas koos toiduga. Mitte\nületada päevast annust!\nKui te võtate antikoagulante, konsulteerige oma arstiga!\nSäilitamine: Säilitada kuivas ja jahedas, otsese päikese eest\nkaitstult ning lastele kättesaamatus kohas.\nTurustaja: Biotheka OÜ, Kadaka tee 4, Tallinn\n2 arvustust tootele Kurgirohuõli, Cytoplan Borage/Starflower Oil, 90 kapslit\nKaja (toote omanik) – 4. aug. 2021\nMugav kasutada, kapslid paraja suurusega. Nahk on paremaks läinud ja vedeldavad ka verd nagu lubatud, minu arvates hea toode, aitäh!\nKristi (toote omanik) – 28. nov. 2020\nAlgul ostsin sama sarja kuningakepiõli kapsleid, kuid kahjuks võeti tootmisest maha, siis otsustasin hakata neid proovima. Mulle meeldivad need isegi rohkem vist, sest valud on väiksemad menstruatsiooni ajal ja nahk on ka kõvasti paremaks läinud. Toimivad väga hästi, ja kindlasti teen pikema kuuri läbi 🙂


Saarlasest tudeng on mandrilaste parim sõber - Saarte Hääl\nTänaseks on aga selge, et mandrilaste Saaremaa-vaimustus ei olnud vaid tühi jutt ning väga suure tõenäosusega saabki minu kodust sel suvel üks segasummasuvila. Kõik Tallinna ja Tartu noored tahavad hirmsasti Saaremaale tulla.\nPõlise saarlasena tundub nende vasikavaimustus veidi naljakanagi. Nende jaoks on iseenesest mõistetav, et kõigi saarlaste kodud on mere ääres, et nad söövad päevast päeva kala ja joovad koduõlut. Üks kursavend küsis mult kord imestades, kui ütlesin, et minu kodu on ligi 10 km merest: “Aga kust te siis iga päev kala saate?”\nSee, et meie peres keegi suurt kalal ei käi, tundus talle veider. Sellise imesaare on kogu aeg Tallinnas ja Tartus elanud noored enda jaoks ise loonud ega soovi sellest ettekujutusest nii lihtsalt loobuda.\nÜhest küljest on Saaremaa mandrilaste jaoks küll ideaalne suvituspaik ja õnnega koos on need, kelle tutvusringkonnas mõni saareelanik leidub, kuid teisalt selgub, et külaskäikudega nende vaimustus piirdubki. Oma elu siin ette ei kujutata ning see, miks peaks keegi pärast Tallinnas või Tartus ülikooli lõpetamist Saaremaale tagasi tulema, tundub paljudele müstika olevat.\nÕige elu on Tallinnas, aga hea, kui on saarlasest kursakaaslane või tuttav, kelle juurde peitu pugeda, kui pealinnaelu üle viskab. Ja neid Tallinnast väsinud Tartu tudengeid võib sel suvel Kuressaares päris palju leida.


Eesti looduskosmeetika ilusalong Siluett | Kingituste Saar\nKodu > Eesti looduskosmeetika ilusalong Siluett\nSPA ja ilu (15)\nalates 20 € kuni 50 € (14)\nTallinnas asuv salong Siluett on Eestis ainus, mis pakub iluteenuseid vaid kodumaist looduskosmeetikat kasutades. Siluett toob Teieni puhta ja tervisliku kosmeetika parimad brändid – Joik, D'Difference, Lumi, Nurme, Turbliss ja mitmed teised.\nSalongi teenuste hulgast leiate näiteks luksusliku Tublissi näohoolitsuse 24k kullaga, mis elustab ja värskendab väsinud nahka, silub kortse, aitab helendada pigmendilaike ning ravib probleemset nahka. Koostöös looduskosmeetikabrändiga JOIK on välja töötatud lõõgastav näohooldus massaažiga. Tulemuseks on värske jume ning siidpehme nahk!\nLisaks näohooldustele pakub salong ka käte- ja jalahoolitsusi. Looduskosmeetika kaubamärgi NURME toodetega läbiviidav kanepimaniküür ja -pediküür pakub eriti mõnusat lõõgastust ning tulemuseks on kaunid ja imeliselt pehmed käed ja jalad.\nVõtke aeg maha ning nautige Eestimaiseid iluelamusi salongis Siluett!


Kolib Eestisse? Jälgib ennustusi? Victor Crone: olen avatud meelega ja on tähtis, et oleks lõbus! - Kroonika\nKolib Eestisse? Jälgib ennustusi? Victor Crone: olen avatud meelega ja on tähtis, et oleks lõbus!\nEesti Laulu finaali proovidFoto: Madis Veltman\nKui Victor Crone pressikeskusesse saabub, elavnevad kõik, eriti muidugi naised, kelle pilke vaid jälgides võiks arvata, et kohale on toodud korvitäis kutsikaid. Laheda olemise, avatud meele ja teatava kergusega liugleb ta ajakirjanike vahel sõbraliku muige ja säravate silmadega, mis ei tuhmu ka siis, kui küsida, kas sarnane ilus-poiss Uku pakub ka tugevat konkurentsi.\n"Oleme Ukuga jah sarnased," muigab ta isegi, ent kas see mõjutab ka homset tulemust kuidagi? "Ukul on imeline hääl ja on huvitav näha, kes võidu võtab."\nVictor tõdeb, et Ukul on hea hääl, ent temaga kohtunud nad veel pole ja Uku esitusega ta väga kursis polegi. Tartuski olid poisid erinevates poolfinaalides. "Meil on sama jakk aga ei usu, et see mõjutab, olen avatud meelega ja on tähtis, et oleks lõbus. Ma püüan endale sisendada, et tähtis on, et oleks lõbus, sest kui sisendad, et see on võistlus, siis lähed pingesse ja krampi," sõnab ta, et võita tahaks muidugi, ent selle mõttega pigeid juurde endale ta pigem ei tekita.\n"Mul oli poolfinaalides probleeme häälega, tegime väikseid kohendusi ja kindlasti on teine tunne. Tuleb ka adrenaliin, kui saal on rahvast täis, aga olen rahul ja õnnelik," räägib ta emotsioonidest pärast proovi.\nKas favoriidi-tiitel ka pinget lisab? "Ma kuulen ennustustest teie käest siin, ajakirjanikud, aga ise ma neid ei jälgi, ehk loen pärast, aga püüan ette mitte vaadata, survest hoiduda, sest varasemast on selge, et need pole alati õiged ka," tunnistab mees, et tema keskendub oma laulule pigem.\nKui homme kõik läbi on, siis mis saab? "Ma jätkan muusikaga, võin vist välja öelda, et Stigiga läheme suvel Eestis tuurile ja olen veel mõni nädal Eestis, et lõpetada lood, mille kallal töötame. Torm on alles alanud, sest meie lugu jõuab ka alles mõningatesse raadiojaamadesse," on mehel suur hoog muusikas sees homsest hoolimata.\nKõlab nagu pikad plaanid Eestiga, kas on oodata, et Victor siia kolib lausa? Sedagi ei välista mees. "Hetkel olen küll enim keskendunud Eesti Laulule."


Bigdick2069 profiil | Гей чат\nViimase sisselogimise aeg: 30.06.20 10:12:01\nKlõpsates nupul, tõstad Bigdick2069 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Bigdick2069 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja Bigdick2069 kohta\nKasutaja Bigdick2069 tööaeg


Traditsioonid | Pärnu Koidula Gümnaasium\nKoidula gümnaasium on pikaajaliste traditsioonidega kool.\nKooliaastat alustame piduliku avakogunemisega ja G1 klassidele toimub Teadmistepäeva ehk esimese septembri aktus. Kooliaasta alguse oodatuimaks sündmuseks on rebaste nädal, mille raames toimuvad stiilipäevad ja erinevad jõukatsumised G1 klasside vahel. Rebaste nädal aitab uutel õpilastel kooliellu sisse elada, kaasõpilastega tuttavaks saada ja läbi ülesannete klassiga ühtehoidvaks meeskonnaks kujuneda. Rebaste nädala lõpetamisel esitavd kõik G1 klassid klassikavad ja valitakse välja võitja, kes saab lõpuklassi jõudes ise rebaste nädalat korraldada. Oktoobri alguses tähistame koolis õpetajate päeva ja toimub ettevõtlusnädal.\nKoidula kooli vanim ja auväärseim traditsioon on Lydia Koidulale pühendatud aupäevad. Aupäeva nädal algab aupäevade avamisega kooli fuajees Koidula büsti juures, kuhu traditsiooniliselt toovad klasside esindajad lilli. Aupäevade raames toimub iga-aastane klassidevaheline kultuuriviktoriin. 12. detsembril ehk Koidula sünniaastapäeval, toimub Koidula muuseumis 21. üleriigiline noorte etluskonkurss"Koidulauliku valgel",mida on korraldatud juba 1997. aastast. 12. detsembri õhtul koguneb koolipere vana koolimaja ette, et siis tõrvikutega rongkäigus liikuda Koidula ausamba juurde, kus toimub pidulik koosviibimine. Aupäevad tipnevad aktusega Pärnu Eliisabeti kirikus.\nVanade tavade kõrvale on tekkinud uusi. Üks nendest on luuleöö, kus hubaseks kujundatud aulas saavad kõik lugeda luuletusi ja omaloomingut. Detsembris toimub aasta oodatuim õpilasüritus - jõuluball. Õpilaste seas on ülipopulaarne lauluvõistlus, kus mõõtu võtavad solistid, ansamblid ja klassid oma show-kavadega. Lauluvõitluse traditsiooni alustas muusikaõpetaja Mari-Krõõt Fridolin aastal 1992. Veel tähistame koolis vabariigi aastapäeva, sõbrapäeva, emakeelepäeva ning toimub spordipäev. Kevadel kõlab abiturientidele viimane koolikell ja toimub iga-aastane Koidula kooli õpilaskonverents KOKOKO, milletraditsioon ulatub aastasse 1953 ja KOKOKO nime kannab üritus aastast 1962.


Teisenda kgf/dm² mõõtühikuks mH2O (Kilogram-force per square decimeter mõõtühikuks Meetrit veesammast)\nKilogram-force per square decimeter to Meetrit veesammast\nTeisenda Kilogram-force per square decimeter mõõtühikuks Meetrit veesammast (kgf/dm² mõõtühikuks mH2O):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '503 Kilogram-force per square decimeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilogram-force per square decimeter' või 'kgf/dm2'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Rõhk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '26 kgf/dm2 na mH2O' või '24 kgf/dm2 to mH2O' või '26 Kilogram-force per square decimeter -> Meetrit veesammast' või '28 kgf/dm2 = mH2O' või '90 Kilogram-force per square decimeter na mH2O' või '98 kgf/dm2 na Meetrit veesammast' või '60 Kilogram-force per square decimeter to Meetrit veesammast'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(65 * 24) kgf/dm2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '503 Kilogram-force per square decimeter + 1509 Meetrit veesammast' või '28mm x 99cm x 3dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Meetrit veesammast ühes Kilogram-force per square decimeter?\n1 Kilogram-force per square decimeter [kgf/dm²] = 0,100 002 753 309 58 Meetrit veesammast [mH2O] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilogram-force per square decimeter mõõtühikuks Meetrit veesammast teisendamiseks.


KUUBIKU FAVORIIDID - Kas Keskpaik on tõesti võitmatu? | Klubi Tartu Maraton\nKUUBIKU FAVORIIDID - Kas Keskpaik on tõesti võitmatu?\nVaadates otsa Tartu Maratoni Kuubiku meeste üldseisule enne viiendat etappi ehk 18. Tartu Rattamaratoni, näeme tabeli esimesel real Sander Linnuse nime. Kuid vaatamata noore universaalmaratoonari suurepärastele esitustele sel hooajal ei saa teda hetkel pidada Kuubiku favoriidiks. Miks nii?\nTeeme ülevaate Klubi Tartu Maraton hooaja kõiki kuut üritust ühendava Tartu Maratoni Kuubiku sarja meeste favoriitidest ja uurime, milleks nad veel võimelised on.\nKert Keskpaik (ennustus: 4000+ punkti)\nTegelikult on suurim favoriit üldesikohale hetkel 41. kohal asetsev Kert Keskpaik, kes on neljast maksimaalsest võimalikust maratonist sel aastal kaasa teinud kolmel. 97. koht Tartu Maratonilt, 94. koht Tartu Jooksumaratonilt ja Tartu Rulluisumaratoni võit koos 100 boonuspunktiga annavad talle enne Tartu Rattamaratoni kokku 3116 punkti. Kolme maratoni läbinutest on ta hetkel suurima punktisummaga.\nLinnus, kes on kogunud punkte kõigilt neljalt seniselt etapilt (erinevalt Keskpaigast ka Tartu Rattarallilt) on kogunud 3784 punkti. Ehk 668 punkti rohkem kui Keskpaik. Kuna aga hooaja arvestuse lähevad kirja maksimaalselt nelja ürituse punktid kuuest võimalikust, siis piisab Keskpaigale Sander Linnusest möödumiseks sellest, kui rulluisuäss lõpetab Rattamaratoni või Linnamaratoni pikema distantsi võistlejate rivi keskel.\nSee tähendaks Rattamaratonilt kuskil 1500. kohta ja aega 3h45min. Linnamaratonil piisaks Keskpaigale umbes 250. kohast (42km distantsil), mis tähendaks aega pisut alla 4 tunni. Ta võiks võrdväärsed punktid koguda ka kummagi ürituse lühematelt distantsidelt, kuid siis peaks ta võistlejaterivis mõnevõrra ees pool olema.\nTugeva üldskoori saamiseks ja esikoha kindlustamiseks tuleks aga Keskpaigal kirja saada vähemalt üks hea ja võimetekohane tulemus pikalt distantsilt. Tartu Rattamaratonil pole Keskpaik kunagi varem osalenud, Linnamaratonil samuti mitte. Kuid keskmiselt hea jooksumehena oleksid Keskpaigal kõik võimalused maratoni distantsil saada vähemalt 900 punkti ning see annaks talle kogu hooaja eest kokku pisut üle 4000 punkti.\nVõimalik, et Keskpaik suudaks üldvõidu kindlustada juba 20. septembril 18. Tartu Rattamaratonil, kuid tema rattavorm on oluliselt suurem küsimärk.\nAllar Soo (ennustus: 3980 punkti)\nPärast Tartu Jooksumaratoni vahele jätmist kaitseväe teenistuse tõttu ja Rulluisumaratoni katkestamist võinuks kahekordse nelikürituse võitja ja tiitlikaitsja Allar Soo favoriitide nimekirjast maha tõmmata. Aga vale puha!\nSool on hetkel kirjas suurepärased tulemused nii Tartu Maratonilt (26. koht, 1047 punkti) kui ka Tartu Rattarallilt (66. koht, 980 punkti). Tugeva universaalsportlasena võib oodata, et Soo on võimeline väga heaks tulemuseks ka Rattamaratonil ja Linnamaratonil.\nNäiteks Tartu Rattamaratonil on tema senised kohad jäänud vahemikku 40.-50. See annaks umbes 985 punkti. Tartu Linna-maratonil pole Soo kunagi varem osalenud. Küll aga on tal väga hea tulemus kirjas selle aasta märtsis toimunud täispikalt Otepää maratonilt - 2:52:07. Kui Soo midagi sarnast ka Linnamaratonil suudaks, tähendaks see umbes 15. kohta ja 970 punkti.\nKui kõik kokku liita, siis tundub, et 3980 punkti pole sugugi võimatu. Igal juhul tundub, et Linnusest peaks Soo mööda tõusma, aga Keskpaiga alistamiseks peab Soo tegema enneolematuid imetegusi.\nRait Pallo (ennustus: 3980 punkti)\nKuubiku eelkäija Tartu Nelikürituse viiekordse võitja Rait Pallo parimad ajad hakkavad ehk mööda saama, kuid võib kindel olla, et kogenud nelikürituse hundina teeb ta oma tulemuse ära ning see omakorda tähendab tõsist konkurentsi pakkumist poodiumikohale.\nPallo senised tulemused: Tartu Maraton – 45. koht, 1044,8 punkti; Tartu Jooksumaraton – 32. koht, 992,5 punkti; Tartu Rattaralli – 142. koht, 957,2 punkti.\nVaadates eelmiste aastate tulemusi oli Pallo ilmselt kõige vähem rahul Rattaralli tulemusega, kus ta varasemalt on stabiilselt esisaja keskel sõitnud. Tartu Rattamaratonil on Pallo varem samuti 30-40 koha piirimail sõitnud, mis annaks talle 985 punkti.\nMaratoniveteran Pallo on kirjas ka hooaja viimasel üritusel ehk Tartu Linnamaratoni 42km distantsil. Varem ta Linnamaratonil osalenud pole, kuid jooksjana on ta siiski päris tugev. Isiklik rekord pärineb 2003. aastast - 2:53.32, kuid viimastel aastatel pole õnnestunud tal alla kolme tunni joosta.\nNii või teisiti oleks aga ka Linnamaratonilt umbes 970 punkti soolas, mis tähendaks, et Pallol oleks võimalik ka ebaõnnestunud Rattaralli kompenseerida. Kokku võiks Pallo punktisummaks parimal võimalikul juhul kujuneda isegi ligi 4000 punkti, kuid tõenäolisem on sarnane tulemus Allar Sooga ehk ligikaudu 3980 punkti.\nIgal juhul tundub, et Pallo ja Soo heitlevad taas üksteisega väga tihedas konkurentsis.\nSander Linnus (ennustus: kuni 3950 punkti)\nArvutused näitavad, et tegelikult tuleb senisel liidril Sander Linnusel isegi poodiumikoha kaitsmiseks kahel viimasel üritusel ülikõva tulemus teha. Tema senised kaks nõrgemat marki on Rattarallilt (183. koht ja 944,8 punkti) ning Rulluisumaratonilt (195. koht ja 811,8 punkti). Linnus on hea nii jooksus kui ka rattasõidus ning tema varasemaid tulemusi arvestades võib ennustada, et nii Linnamaratonilt kui ka Rattamaratonilt oleks tal võimalik hankida maksimaalselt 970-980 punktine tulemus.\nLahti seletatuna tähendaks Rattamaratonil see kohta teise saja keskel (eeldatav aeg 2h50min-2h55min). Täispikka maratoni Linnus meie andmetel polegi kunagi läbinud, kuid tema varasemaid Tartu Jooksumaratoni aegu vaadates (1h30min-1h33min) võiks ennustada, et hea vormi korral ei tohiks kolme tunniga maratoni läbimine võimatu olla. See annaks talle kuskil 20.-30. koha.\nSelle põhjal võiks öelda, et ideaalse õnnestumise puhul võiks Linnuse lõplikuks punktisummaks kujuneda umbes 3950 punkti, kuid selleks peab ta endast kõik hooaja lõpus veel kehas järel olevad mahlad viimseni välja pigistama. 4000 punkti piiri alistamiseks peab Linnus ennast oluliselt ületama. Pigem on see punktisumma sel hooajal tema jaoks veel utoopia valdkonnas.\nVahur Teppan (ennustus: 3900+ punkti)\nTõeline jokker favoriitide nimistus on endine Eesti suusakoondislane ja praegune Suusahullude juhtfiguur Vahur Teppan. Esiteks olgu öeldud, et viimaste kuulduste kohaselt vaevab Teppanit jooksu ületreeningust tingitud jalavigastus ning võimalik, et mees peab enne maratoni minema isegi lõikuslauale, mis loomulikult tema hea koha lootustele kriipsu peale tõmbaksid.\nKuid juhul, kui Teppan siiski kosub ja Tartu Linnamaratonil joosta saaks, oleksid tal head võimalused võidelda Kuubiku arvestuses poodiumikoha eest.\nSeni on tal kirjas Tartu Maratoni 10. koht (1048,9 punkti), Tartu Jooksumaratoni 17. koht (996,1 punkti) ja Tartu Rulluisumaratoni 117. koht (892,3 punkti). Rattamaratonil Teppanil ilmselt suurt kala püüda poleks, aga Linnamaratonilt küll.\nEelmisel aastal saavutas ta Tartu Linnamaratonil isegi 6. koha. Kuubiku arvestuses annaks see 994 punkti ja seal hulgas on ka 5 boonuspunkti, mida saab kuuenda koha eest. Kokku teeks see 3931 punkti. Ja kui õnnestuks veel paar kohta tõusta ning boonuspunktide arvu veelgi suurendada, siis oleks võimalik koguda isegi üle 3950 punkti.\nKuid nagu öeldud, siis vaevab Teppanit jalavigastus ja hetke seisuga pole üldse kindel, kas ta nelja ala hooaja jooksul kokku saabki.\nTeised poodiumikohtade ohustajad\nTeistest võib välja tuua veel nimesid, kes võidu peale ilmselt ei konkureeri, kuid õnnestumise korral võivad ohustada poodiumikohta. Nende hulgas on kindlasti lätlane Janis Teteris (ennustus: 3950-3960 punkti), Tiit Orlovski (3930), Aimar Hussar (3930) ja Hannes Veide (3920).\nAga võimalik, et hoopis keegi viies, kes jäi praegu tabelis kahe silma vahele, kuid on teinud olulise arenguhüppe, mis lubab veel kahelt viimaselt alalt olulist punktilisa koguda.\nPärast 9. Tartu Rulluisumaratoni on Kuubiku arvestuses punkte kogunud juba 11 346 inimest. Täpsemalt saab Kuubiku seisu vaadata siit: https://tartumaraton.ee/et/yritused/nelikyritus/tulemused/\nTartu Maratoni Kuubik 2015 arvestuses on toimumata veel kaks üritust: 20. septembril 18. Tartu Rattamaraton ja 3. oktoobril 4. Tartu Linnamaraton.\nTartu Rattamaratoni soodsam registreerimisvoor lõppeb seejuures 11. septembril. Info ja registreerimine siin: https://tartumaraton.ee/et/yritused/rattamaraton/18/maraton/\nFotod: Tarmo Haud, Imre Avaste (sportfoto.com), Kaimo Puniste


Lõpusteni relvastatud kiskjad\nVetesügavuste kõige hirmuäratavamad olevused on miljonite aastate vältel oma relvastust täiuslikkuseni lihvinud ja küttimistehnikaid täiustanud – neil on halvavad mürgiharpuunid, kõike läbistavad ogad ja justkui saeketastega varustatud suud.\nSilmlased on Maa ühed iidsemad vereimejad. Kivististest on selgunud, et need kalad on püsinud peaaegu samasugustena vähemalt viimased 350 miljonit aastat. Vähemalt nii kaua on nad imenud end teiste kalade külge ning toitunud nende lihast ja verest. Esmapilgul meenutab silm paksuvõitu kahvatut angerjat, aga rangelt võttes pole silmud üldse kalad, vaid kuuluvad sõõrsuude klassi, ning selle üle, kuhu nad paigutada tuleks, vaieldakse siiani. Üks põhjus, miks silmude klassifitseerimine on nii keerukas, on see, et nad on iidsed ja algelised, ning sel ajal, kui silmud on miljoneid aastaid üsna samasugustena püsinud, on ümbritsev maailm tundmatuseni muutunud. Kui pisemad mageveesilmud söövad näiteks mikroorganisme, siis suuremate seas on selliseid, kes imevad end teiste kalade külge ning toituvad nende lihast, verest ja muudest kudedest. Silmu imilehtri seinu ja keelt katavad sarvköbrukesed, millega nad end pärast ohvri külge imemist tolle kehasse puurivad.\n2009. aasta alguses hakkas mingi salapärane olend Inglismaal hävitama Newquay okeanaariumisse loodud korallrahu. Keegi sõi elavaid, õrnu koralle, kaksates mõne neist lausa pooleks. Üks töötaja märkas lõpuks kivide vahelt paistmas piraka ussi pead. Töötajad üritasid pahategijat välja meelitada, ent kuna see ei õnnestunud, viidi kalad akvaariumist mujale, vesi pumbati välja ja korallrahu lammutati kivi kivi haaval laiali. Lõpuks saadi üle meetri pikk paloolouss kätte ja paigutati eraldi akvaariumisse üksikvangistusse. Ussile pandi nimeks Barry. Kuna kuritöö korallrahul tegi Barryst kuulsuse, soovisid inimesed teda tema jubedavõitu välimusest hoolimata näha.\nPalooluss on üks maailma suuremaid hulkharjasusse ja ablas röövloom, kes võib kasvada kuni kolme meetri pikkuseks. Sageli lebab ta merepõhjas S-tähe kujuliselt või on peidus kivide vahel. Kui kala möödub, sööstab uss, lõuad laiali, peidust välja. Tema hambulised lõuad laksatavad kinni sellise jõuga, et võivad saaklooma lausa pooleks kaksata. Võimsatest lõugadest hoolimata pritsib uss igaks juhuks saakloomasse ka korraliku annuse mürki, et kinnipüütu ei rabeleks.


MeganJacobs profiil | Free Live Sex Cams\nAnaalseks (796 Live)\nSuured tissid (318 Live)\n23, Kaksikud, Colombia, Medellin\nViimase sisselogimise aeg: 27.08.19 0:51:55\nKlõpsates nupul, tõstad MeganJacobs esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. MeganJacobs hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja MeganJacobs kohta\nKasutaja MeganJacobs tööaeg


Lehti (70): « Eelmine 1 ... 16 17 18 19 20 ... 70 Järgmine »\n24-05-2015, 22:21 PM\nTööriistamarketist pärit sama riist küll õigustab end. Töötab hästi.\nAinuke probleem sellega on see, et tihtipeale ei mahu mutrile peale, kus vaja oleks. Mutter lihtsalt sellise napaka koha peal tihti, et asjad ümberringi segavad.\n(Seda postitust muudeti viimati: 03-07-2015, 01:43 AM ja muutjaks oli honkomees.)\nMis arvata Hitachi el. tööriistade (trell, lintlihvija) kvaliteedist elik kestvusest. Seni olin ikka AEG usku, nt akutrell kestab jõhkrat kasutamist üle 15 a, aga 2 a tagasi ostetud ja üsna vähe kasutatud AEG el trell hakkas remondi käigus viskama, enam täpset puurimist teha ei saa, padruni võll lõtkub kõvasti. Ka lintlihvija on veaga, mootor korras. Tõenäoliselt saaks mõlemad väikse kuluga korda, kui oleks aega ja kindlust et leiab ka vajalikud jupid.\nPoodides põhiliselt Makita, aga töö juures nad lagunevad suht minimaalse kasutamise juures.\nAga Hitachile tehti päris hea pakkumine, samas ei tahaks raha magama panna ja jälle paari aasta pärast uusi otsima hakata.\nSeega küsimus: milline on ksf kogemus Hitachi tööriistadega?\nVestlesin ühe sõralõikajaga, ja neil ainult hitachi relakad, pidid seal löga ja pasa sees kõige paremini ja kauem vastu pidama. Akutrelle kiidetakse, akud olevat vastupidavamad kui makita trellidel. Teine kõva sõna mille poole võib vaadata on milwaukee, kõvematel trellidel juba metallist käigukast sees mitte pole kapronist, aga hind on ka juba midagi muud kui makita\nkes kiidab, kes laidab.\nema ja tütre teema rohkem.\nkindel võib olla ainult ühes.\nökonomistid on tootearenduses palju tähtsamad kui insenerid.\ntänapäe tehakse asjad just nii kestvad, et garantiiajal muresid poleks ja just nii lagunevad, et kohe peale garantii lõppu pudeneksid molekulideks.\nmõnel tootjal õnnestub paremini, mõnel halvemini.\nkoefitsiendiks on tootjatehase omanike äriplaan. kui kaubamärgile vaja respekti sisse pumbata, siis saab insener veidi rohkem voli ja kui käimas on imago peal liu laskmine ja kasumi maksimeerimine, siis on ökonomist peaaegu ainsaks otsustajaks.\nmingi kümme-kakskümmend aastat vana veidi logisev tööriist on ilmselgelt ökonomistivabas keskkonnas loodud ja ülisuure tõenäosusega töötab selline riist peale väikest kosmeetilist kohendamist kordades kauem kui hetkel kaubanduses pakutav mistahes nimega alternatiiv.\n04-07-2015, 01:23 AM\n(03-07-2015, 10:49 AM)diesel Kirjutas: kes kiidab, kes laidab.\nTäitsa oleneb vaatenurgast.\nKuna meil enam plaanimajandust pole, et peab tootma X koguse Y omadustele vastavat tööriista siis vabakaubandus ise reguleerib turgu.\n90% ostjatest vaatab ainult palju konkreetne asi hetkel poes maksab ja ei arvestada kulusid pikemas plaanis. Täpsed omadused ja kvaliteet jääb veidi tahaplaanile. Ehk siis firmadel kes valmistavad tõesti häid asju tekivad majandusprobleemid kuna nende müük väheneb ja lahenduseks ongi hakata odavamalt tootma/kvaliteedi pealt kokku hoidma.\nKuid üldiselt ostetakse esimene tööriist mingi jura ja järgmine korralik- paras koolirahaks . Siiski on maailmas 7 miljardit inimest ning turg piisavalt lai.\nLihtsalt ise ka ei maksa maakeeli loll olla ja ennem asjade ostmist veidi eeltööd teha.\n(03-07-2015, 01:33 AM)honkomees Kirjutas: Mis arvata Hitachi el. tööriistade (trell, lintlihvija) kvaliteedist elik kestvusest. Seni olin ikka AEG usku, nt akutrell kestab jõhkrat kasutamist üle 15 a, aga 2 a tagasi ostetud ja üsna vähe kasutatud AEG el trell hakkas remondi käigus viskama, enam täpset puurimist teha ei saa, padruni võll lõtkub kõvasti. Ka lintlihvija on veaga, mootor korras. Tõenäoliselt saaks mõlemad väikse kuluga korda, kui oleks aega ja kindlust et leiab ka vajalikud jupid.\nMinu kogemus on Hitachi aku mutrikeerajatega.Vanust umbes 3-4 aastat. Akusid laen 1 kord kuus , kuigi kasutan igapäevaselt aga päevas üle 10 poldi ei keera eriti.\nAinult võllil lukustus on kulunud - ei taha padrunit hästi hoida.\nMuidu on null probleemi olnud ja eks ta ole ikka päris palju kordi maha kukkunud või saanud õli/vett jms .\n18-07-2015, 22:59 PM\nKas kellegil on kogemusi makita superflantsiga relaka kinnituses? Suurel relakal kipub see mutter ulmeliselt kõvasti kinni jääma. Sai keeret isegi määritud, et kergemalt lahti tuleks. Kõik majapidamises olevad võtmed olen pooleks keeranud, ühed torutangid kõveraks väänanud, et mutrit lahti väänata. mingite kõige suuremate tangidega sain lõpuks lahti kui keharaskusega otsas kõikusin, varsti murran relaka korpuse pooleks niimoodi... Täna sai jälle hea pauk saadud kui kinni kiilus, aga no lõigata on ikka hää küll kui vaja 10mm rauda lõigata, ei jõua pisikesega pinistada nii palju\n18-07-2015, 23:50 PM\n(18-07-2015, 22:59 PM)maisalup Kirjutas: Kas kellegil on kogemusi makita superflantsiga relaka kinnituses? Suurel relakal kipub see mutter ulmeliselt kõvasti kinni jääma. Sai keeret isegi määritud, et kergemalt lahti tuleks. Kõik majapidamises olevad võtmed olen pooleks keeranud, ühed torutangid kõveraks väänanud, et mutrit lahti väänata. mingite kõige suuremate tangidega sain lõpuks lahti kui keharaskusega otsas kõikusin, varsti murran relaka korpuse pooleks niimoodi... Täna sai jälle hea pauk saadud kui kinni kiilus, aga no lõigata on ikka hää küll kui vaja 10mm rauda lõigata, ei jõua pisikesega pinistada nii palju\nVanasti pandi ketta ja muttri vahele papist seib mis leevendas kinnikiilumist.\n19-07-2015, 00:15 AM\nKas mulle tundus või on tõsi, et kui ketas viimase millimeetrini ära kasutada, siis kiilus mutri kinni. Kui varem vahetada, siis nii kinni polnud. Pole aastaid kasutanud juba.\n19-07-2015, 00:22 AM\nMa ei tea superflantsist midagi aga tavalist peksan torni ja meisliga lahti. Kui asi juba nii kaugele on läinud siis tuleb pinnad treipingis üle lasta. Kõik kulub kumeraks ja siis väänab teinekord ikka väga kinni. Ei aita siis ükski võti. Tuleb ainult suure tagumisega lahti. Midagi muud lihtsalt üle ei jää.\n19-07-2015, 07:43 AM\nIga mutter ei kiilu kinni. Palju oleneb matrjalist, millest mutter valmistatud on. Minul kasutusel üks hiidvana Bulgaaria rellaka mutter ja see läheb jälle uue rellaka peale edasi. Teised uued igaks juhuks naela otsas.\n19-07-2015, 08:43 AM\n(18-07-2015, 22:59 PM)maisalup Kirjutas: Kas kellegil on kogemusi makita superflantsiga relaka kinnituses? Suurel relakal kipub see mutter ulmeliselt kõvasti kinni jääma.\nJõud taga, peab jääma.\nTõsiselt: see loom karistab hooletut lõikajat kohe. Nagu kinni lööb, nii pingutab mutri ära. Füüsika\nEga siin mingid nipid suurt aita. Kui, siis peale iga kinnitõmbamist mutter kohe lahti keerata ja mõistlikult kinni tagasi.\nKas kellegi on rela mutter töö ajal lahti jooksnud? Olen viimasel ajal harrastanud vaid kahe näpuga kinnikeeramist ja ikka on ketast vahetades kangutamist.\n19-07-2015, 09:30 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2015, 09:31 AM ja muutjaks oli maisalup.)\npingutab kinni jah, nii oligi mõte oma relakale miski üüber mutter otsida mida saab ilma võtmeta lahti nagu makital on superflants, metabol mingi quick, kas see suurel relakal aitab või mitte. Muidugi kui relakal oleks sidur aitaks see ka päris palju\n19-07-2015, 11:34 AM\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2015, 11:35 AM ja muutjaks oli ahtos.)\nOtsi tavaflants ja elu palju lihtsam ,ma omal vahetasin ära,sest see võtmega keeramine tüütas ära,nüüd käega kinni ja kui väga kinni jäänud on võtit vaja muidu ikka kindaga kettest ja ongi lahti.Kettad lasen ka lõpuni ja pole veel täheldanud,et selle pärast kõvemini kinni jääks.Need superflantsid mu meelest paras perverssus.\n19-07-2015, 11:37 AM\nKeerates algul natuke tugevamalt kinni väldite seda, et kinnikiiludes pinguldub liiga palju. Minul vähemalt selline tunne. Paberseib on abiks kah.\n19-07-2015, 17:59 PM\nHüper-super-mutrid tahavad vahetevahel lihtsalt suruõhku, kui see ei aita, siis lahustit või bensiini ja seejärel jälle sutsu tuult. Täitsa aitab, hakkab jälle normaalselt keerama. Korralik kinnikeeramine väldib tõesti liigset pingutumist. Üks tähelepanek veel: kui oled paksu ketast kasutanud selle hüper-super-mutriga, siis õhukeseleüleminek vajab keerme puhastamist, aitab ilma kettata mutri lõpuni keeramine.\n19-07-2015, 22:11 PM\nOn mutter, mis on seibist eraldi, see ei jookse kinni, videot ei lea praegu. Ühest tükist seibmutriga jookseb nii mõnusalt kinni, et lahtitagumisel rootori inertsist ei piisa, peab stopperit hoidma ja nägemist reduktori korpus. Kinnijooksmise põhjus 9-l korral 10-st on jobu abiline, kes ei saa aru kuhupoole peaaegu läbilõigatud materjal liikuda võib.\n(Seda postitust muudeti viimati: 19-07-2015, 22:29 PM ja muutjaks oli Basilio.)\n(19-07-2015, 22:11 PM)Marko Kirjutas: Ühest tükist seibmutriga jookseb nii mõnusalt kinni, et lahtitagumisel rootori inertsist ei piisa, peab stopperit hoidma ja nägemist reduktori korpus.\nMul on kinni jooksnud mutri lahtikeeramisel võlli paigalhoidmiseks õhukeseks käiatud 17 võti. Mahub täpselt ketta ja reduktori korpuse vahele. Võll on sealt külgedelt kandiline. Muidu võib jah, selle naga reduktori sees ära murda kui üleloomulikku jõudu kasutada. Jutt on väikesest relakast.\nSoovitus mutrit suruõhuga puhastada ja/või pesta tundub hea. Kümbleb ju see mutter kogu aeg abrasiivpuru sees, mis ei soodusta kuidagi kergelt lahti tulemist.\nTavamutter, näpuga kinni ja käega kettast keerates või kui ketas päris nullis siis võtmega kergelt lahti. Kui ketta kinni lased siis on kindlasti võtit vaja aga ei midagi hullu. Tööjuures metabo väiksel relakal on lukustus katki, sellel kah siis näpuga kinni ja torniga kettast kinni hoides lahti, tuleb alati.\n20-07-2015, 10:39 AM\nväike 800w versus suur 22ooW tiba erinevad asjad. mul probleem suurega, väikese keeran ise ka igas asendis isegi kinni lastes peoga lahti..


Issi oli tubli. Sai lõpuks piltide kommenteerimise ka tööle. Seega võite nüüd minu piltidele ka ilusaid ja kenasid kommentaare lisada. Kahjuks leidub maailmas väga palju pahasid postitajaid ja nii ilmuvad need kommentaarid lehele alles siis, kui mina need heaks kiidan.\nNüüd tuleb tal veel leht lasta korralikult ära tõlkida. Kuid küll ta sellega ka toime tuleb.


Politsei kõrvaldas liiklusest kaks linnaliinibussi, mis kõlbaksid pigem romulasse - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei kõrvaldas liiklusest kaks linnaliinibussi, mis kõlbaksid pigem romulasse\n10. juuni 2018, 13:36\nIda prefektuuri politseinikud kõrvaldasid kolmapäeval liiklusest kaks numbrimärkideta linnaliinibussi, mis olid tehniliselt sõidukõlbmatud.\nIda prefektuur teatas sotsiaalmeedias, et politseinikud märkasid kolmapäeval Tallinna-Narva maanteel Narva poole vuramas kahte punast bussi, millel ei olnud registreerimismärke, need polnud ka Eestis arvel.\n«Vähemalt ühte oleme harjunud pigem romulas nägema,» märkis Ida prefektuur.\nMõlemal bussil olid suvehooajale vaatamata all naastrehvid, ühel bussil puudus osa klaase ja sõidukite tehniline seisukord oli politseinike hinnangul kokkuvõttes sedavõrd hull, et nendega sõitmine oli suisa ohtlik nii juhtidele kui ka teistele liiklejatele.\nJuhtide suhtes alustati väärteomenetlust ja bussidele anti liiklemiskeeld.\n«Sõidukite tehnoülevaatus ei ole mõeldud vaid selleks, et politseilt mitte trahvi saada. Ikka selleks, et nii roolikeeraja kui ka kaasliiklejad ootamatult väljalöönud vea tõttu ohtu ei satuks,» ütles Ida prefektuuri vanemliiklusametnik Eduard Blaško. Ta kutsus kõiki juhte üles enne rooli istumist mõtlema, kas transpordivahend kõlbab ikka liiklemiseks.\nMartin Helme: kõigile peale Kristina Kallase on selge, et väljendusvabadust takistasid tema erakonnakaaslased 32 Loe artiklit


Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku töörühmad | European Education Area\nIga töörühm keskendub ühele ühist huvi pakkuvale teemale:\nkoolid, sh alarühmad\nkutseharidus ja -õpe ning rohepööre\ntäiskasvanuharidus: võimaluste pakkumine kõigile\ndigiõpe: õppimine, koolitus ja hindamine\nvõrdõiguslikkus ning väärtused hariduse ja koolituse valdkonnas\nTöörühmad aitavad kaasa Euroopa haridusruumi elluviimisele, tuginedes hariduse ja koolituse alase üleeuroopalise koostöö uue perioodi (2021–2030) raames HK 2020 töörühmade töö tulemustele, kooskõlas Euroopa haridusruumi käsitleva teatisega ja nõukogu 2021. aasta veebruari resolutsiooniga. Töörühmad jätkavad oma tööd kuni nende praeguste volituste lõppemiseni 2025. aasta detsembris.\nTöörühmade eesmärk on jagada vastastikuse õppe kontekstis teavet riiklike hariduspoliitikate reformide kohta ning innustada positiivseid muutusi kogu Euroopa Liidus. Töörühmade töö tulemused innustavad kaasavat, terviklikku ja elukestvat õpet ning tugevdavad sünergiat hariduse, koolituse ja muude ELi poliitikavaldkondade ning rahastamisvahendite vahel, mis aitavad teostada Euroopa haridusruumi.\nTeavet selle kohta, kes on töörühmade liikmed või asjakohaste dokumentide kohta, leiate Euroopa Komisjoni eksperdirühmade registrist.\nTöörühmad koosnevad ELi liikmesriikide ja teiste osalevate riikide poolt ametisse nimetatud valitsusametnikest. Euroopa Komisjoni poolt koordineeritavatesse rühmadesse määratakse ka mitmeid sidusrühmade organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajaid. Rühmad toetavad ELi haridus- ja koolitusalaste juhtalgatuste elluviimist, et edendada riiklikke reforme, ning pakuvad foorumi kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks peamiste probleemide lahendamise viiside kohta.\nHariduse ja koolituse valdkonnas loodi algselt töörühmad tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010“ raames, et rakendada avatud koordinatsiooni meetodit hariduses ja koolituses. Töörühmad olid HK 2020 strateegilise raamistiku kohaseks peamiseks vastastikuse õppe foorumiks.\nUued töörühmad toetavad ELi liikmesriike ja komisjoni, et viia ellu Euroopa haridusruum kooskõlas digiõppe tegevuskava, Euroopa oskuste tegevuskava ja muude ELi poliitiliste juhtalgatustega hariduse, koolituse ja oskuste valdkonnas.\nAlushariduse ja lapsehoiu töörühm (ECEC)\nTöörühm toetab liikmesriike, et rakendada nõukogu 2019. aasta soovitust kvaliteetsete alushariduse ja lapsehoiusüsteemide kohta, mis sisaldab põhielemendina Euroopa alushariduse ja lapsehoiu kvaliteediraamistikku. Sellega toetatakse peamiselt meetmel, järelevalvel ja kvaliteedi hindamisel põhinevat vastastikust õpet ning võetakse järelmeetmeid seoses HK 2020 töörühma tööga, mis keskendus kaasamisele, töötajate professionaalsusele ning Covid-19 pandeemia ohjamisele alushariduse ja lapsehoiu valdkonnas. Euroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Alushariduse ja lapsehoiu töörühm (ECEC)\nSelle töörühma eesmärk on edendada põhioskusi ning haridustee ja koolituse edukat läbimist kõigi õppijate poolt; edendada haridust seoses rohepöördega; tõsta haridustöötajate kutsealast pädevust ja motivatsiooni. Töörühm koosneb kahest alarühmast, mis tegelevad: i) õpiedu saavutamisega ja ii) keskkonnasäästlikkuse alase haridusega.\nÕpiedu saavutamise alarühm toetab rakendamist ja järelmeetmeid seoses koostatava nõukogu soovitusega õpiedu saavutamise kohta, edendades vastastikust õpet ja parimate tavade vahetamist, sealhulgas koolis õpilaste heaolu tagamise küsimustes.\nKeskkonnasäästlikkuse alase hariduse alarühm toetab järelmeetmeid seoses nõukogu soovitusega keskkonnaalase jätkusuutlikkuse alase hariduse kohta ning edendab vastastikust õpet ja teabevahetust selle kohta, kuidas haridus saab toetada üleminekut keskkonnahoidlikumale ja kestlikumale Euroopale, sealhulgas kestlikkusega seotud pädevuste arendamine.\nEuroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Koolide töörühm\nKõrghariduse töörühm (HE)\nTöörühm toetab liikmesriikide ja teiste osalevate riikide reforme, et maksimeerida kõrgharidussüsteemide potentsiaali. See hõlmab kõrgharidussektori ümberkujundamise edendamist, kõrgkooli lõpetanute ettevalmistamist meie muutuva ühiskonna ja tööturu jaoks. Rühm panustab ka tugevama Euroopa ülesehitamisse Euroopa innovatsioonisuutlikkuse suurendamise kaudu, võttes suuna Euroopa haridusruumile 2025. aastaks, kooskõlas koostatava Euroopa ülikoolide strateegiaga. Töörühm hõlbustab sünergiat kõrgharidusasutuste haridusalaste ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ülesannete vahel Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumi kontekstis. Samas tagatakse kooskõla Euroopa kõrgharidusruumiga. Euroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Kõrghariduse töörühm (HE)\nKutsehariduse ja -õppe ning rohepöörde töörühm (VET)\nTöörühma peamine eesmärk on võimaldada tehnilist teabevahetust, mis aitab liikmesriikidel rakendada põhimõtteid ja eesmärke seoses:\nnõukogu soovitusega jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta;\nOsnabrücki deklaratsiooniga kutsehariduse ja -koolituse kohta kui majanduse elavdamise ning digi- ja rohelisele majandusele õiglase ülemineku võimaldaja kohta, eelkõige seoses rohepöördega.\nTöörühma tegevus on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, samuti Euroopa oskuste tegevuskava 6. meetmega ning asjaomase nõukogu resolutsiooni 2. ja 5. prioriteediga (resolutsioon käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030)). Euroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Kutsehariduse ja -õppe ning rohepöörde töörühm (VET)\nTäiskasvanuhariduse töörühm: võimaluste pakkumine kõigile (AL)\nTöörühma peamine eesmärk on võimaldada teabevahetust ja aidata liikmesriikidel rakendada Euroopa oskuste tegevuskava 2020 meetmeid, nagu täiskasvanute ümberõpe ja oskuste täiendamine ning nende võimestamine elukestvaks õppeks. Samuti toetatakse suutlikkuse suurendamist, et viia ellu nõukogu 2016. aasta soovitus, milles käsitletakse oskuste täiendamise meetmeid: uued võimalused täiskasvanutele. Töörühma tegevus on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavaga. Töörühm keskendub riiklikele oskuste strateegiatele, eluks vajalikele oskustele ja täiskasvanuhariduse rahastamisele. Töörühm rakendab täiskasvanuhariduse käsitlemisel terviklikku lähenemisviisi, eesmärgiga hõlmata kogu täiskasvanud elanikkonda ja igat liiki oskusi, et toetada täiskasvanuid tööturul ja ühiskonnas. Euroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Täiskasvanuhariduse töörühm (AL)\nDigiõppe töörühm: õppimine, koolitus ja hindamine (DELTA)\nSelle töörühma eesmärk on toetada liikmesriike poliitikareformide rakendamisel kooskõlas digiõppe tegevuskavaga 2021–2027, keskendudes eelkõige kvaliteetse ja kaasava digihariduse edendamisele ELis ning võttes arvesse digiüleminekut ja COVID-19 pandeemia mõju ja pandeemia käigus saadud kogemusi. Töörühma vastastikuse õppe alase tegevuse raames käsitletakse vastavalt digiõppe tegevuskava kahele strateegilisele prioriteedile kahte teemat:\nkuidas edendada hästi toimivat digiõppe ökosüsteemi;\nkuidas edendada digipöörde jaoks olulisi digioskusi ja -pädevusi.\nEuroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Digiõppe töörühm (DELTA)\nVõrdõiguslikkuse ning väärtuste töörühm hariduse ja koolituse valdkonnas\nTöörühm keskendub struktuurireformidele, et edendada võrdõiguslikkust hariduse ja koolituse valdkonnas. Töörühm tugineb ELi väärtustele, hõlmates radikaliseerumisvastast võitlust, kodanikuharidust ja -koolitust, Euroopa mõõdet hariduses, desinformatsiooni käsitlemist ning pagulaste ja rändajate kaasamist haridusse ja koolitusse. Uuritakse võrdõiguslikkusega seotud asjakohaseid valdkondi, pidades silmas kahetist lähenemisviisi, milleks on kaasav haridus kõigile - keskendudes samas konkreetsetele elanikkonnarühmadele. Selles kasutatakse nii rühmakeskset lähenemisviisi (sooline võrdõiguslikkus; rassismivastane võitlus; romade, rändetaustaga inimeste, LGBTIQ-inimeste; puuetega inimeste võrdõiguslikkus) kui ka selliste valdkondadevaheliste küsimuste käsitlemist, mis on ühiskonnale kasutoovad ning on väga olulised kõigile diskrimineeritud ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele. Siia kuulub võitlus segregatsiooni vastu hariduses, mitmekesisusega toimetulemine ja kuuluvustunde loomine elukestva õppe kontekstis. Euroopa Komisjoni eksperdirühmade register – Võrdõiguslikkuse ja väärtuste töörühm ]]>


Soovin saada, soovin saada 22.03.19 Tallinn\nSoovin saada, soovin saada 19.03.19 Tallinn\n1-INIMESE VOODI VÕI KUŠETT, puudub ka transpordivõimalus.\nSoovin saada, soovin saada 19.03.19 Eesti\nSoovin saada, soovin saada 17.03.19 Tallinn\nSoovin saada, soovin saada 16.03.19 Tallinn\nSoovin saada, soovin saada 14.03.19 Tallinn\nSoovin saada, soovin saada 13.03.19 Tallinn\nSoovin saada, soovin saada 09.03.19 Pärnu\nSoovin saada, soovin saada 06.03.19 Eesti\nEHITUSPUIT, LAMMUTUSJÄÄGID, SOOJUSTUSMATERJALIDE JÄÄGID - VÕTAN VASTU, Võtan vastu lammutusjäägid, ehitusjäägid, ehituspuit, puit, soojustusjäägid.\nSoovin saada, soovin saada 05.03.19 Harjumaa\nKELLEL OLEKS ÄRA ANDA 5L PUDELEID, Otsin 5l pudeleid.\nSoovin saada, soovin saada 28.02.19 Tallinn\nSULEARVUTI, kasutatud; On kellelgi ara and a tookorras sulearvuti vaesele rahatule vanamehele oppimiseks? Kolbab ka xp pro 3sp op susteemiga prose alates Intel core solo voi uuem. Tanan.\nSoovin saada, soovin saada 26.02.19 Tallinn\nSOOVIN SAADA, vana; Huvitavad inimesed ikka siin koos? Mind kohe huvitab, et nii head inimesed ja viivad tasuta ära minu vanaraua? Kuhu te selle siis huvitav panete? Kogute või?\nSoovin saada, soovin saada 08.12.18 Tartumaa\nTASUTA AUTOROMU ÄRAVEDU!, Tasuta autoromu äravedu! Viin tasuta ära teil hoovis, aias, kuuris, garaažis jne. jalus oleva kasutult seisva ning ruumi võtva autoromu. Võib olla avariiline ning mark ja mudel ei oma tähtsust. Asukohaks Tartu ja Tartumaa.\nsoojustusmaterjaluusautosmis onpuudelmuu-12t-16 mootorvõrk aedsoid!tb-75-11otsasaag"ära anda"autodha..._language_id=etaiadvana mootorvasksaagalteavõrkalusosta


ARVESTUS- toiduvalmistamine - Kontrolltöö Test Ülesanne | Toit - toiduainete sensoorse hindamise alused - Eesti Maaülikool\nARVESTUS- toiduvalmistamine (0)\nEesti Hotelli ja Turismikõrgkool - Toit - TOIDUAINETE SENSOORSE HINDAMISE ALUSED\nKuidas säilitatakse maitseaineid ?\nMilline on maitsestamise põhimõtte ?\nKuidas paisutatakse (valmistatakse ette) zelatiini toidu valmistamiseks ?\nMis värvi lõikelaudu kasutatakse köögiviljade tükeldamisel ?\nMis temperatuuril serveeritakse suppe ?\nMida annavad kastmed toidule ?\nKus on nende koht menüüs ?\nMida saab kasutada kastmete tihendajana ?\nKuidas valmistatakse veinikastet ?\nMillega tihendatakse veini-koore kastet ?\nMis vahe on kartulipüreel, -pudrul ja tambil ?\nKuidas valmistatakse munaputru ?\nMillest valmistatakse sõrnikuid ?\nKuidas liigitatakse salateid ja võileibu ?\nKui palju tulev varuda toorainet 1 kg segatud salati valmistamiseks ?\nMillal pakutakse menüüs teraviljaroogi ?\nKuidas valmistatakse tangaineid toiduks ette ?\nKuidas valmistatakse putrusid ?\nKuidas keedetakse pastat ?\nKui palju võetakse vett 100g pasta keetmiseks ?\nKuidas valmistatakse risotot ?\nMis temperatuuril küpsetatakse kalu ?\nMillised kalad sobivad gratineerimiseks ?\nKuidas praetakse kala ?\nKuidas saab kisselle jaotada ?\nMida kasutatakse vedelikuna kissellide valmistamisel ?\nMille poolest erineb kissell magusast supist ?\nMille poolest erinevad vahud kreemidest ?\nKuidas valmistatakse muna-piimaseguga kreeme ?\nKui palju serveeritakse kisselli portsjonisse ?\nKuidas valmistatakse biskviittainast ?\nMis temperatuuril küpsetatakse pagaritooteid ?\nMis vahe on presspärmi ja kuivpärmi kasutamisel ?\nKuidas serveeritakse pearoogi ?\nKuidas serveeritakse hommikusööke ?\n1.\tmis on redutseerimine , hautamine , pošeerimine, blanšeerimine, kokkukeetmine, confi, brülee kreem , fondant, profitroolid, graavimine, bool , paseerimine, paneerimine , selitamine , moorimine, krepid.\nRedutseerimine ehk kokku keetmine - Vedelike koguse vähendamine ja maitse kontsentreerimine vee väljaaurutamise abil. Puljongi, supi, kastme , marinaadi jms. keetmine, kuni on aurustunud soovitav kogus vedelikku ja/või tekkinud tugevam maitse.\nHautamine- ahjus või pliidil tasasel tulel kaane all kuumutamine , kasutades väheses koguses vett või veeauru. Kombineeritud kuumtöötlemise võte, mille puhul töödeldavad toiduained kuumutatakse esmalt rasvaines, vajadusel kuni pruuni kooriku tekkimiseni, seejärel keedetakse väheses vedelikus tasasel tulel kaane all valmimiseni.\nPošeerimine- muna ilma kooreta keetmine\nBlanšeerimine- toiduainete lühiajaline töötlemine kuuma vee või auruga, abivõte toiduainete eeltöötlemisel. (N. mõningaid köögivilju blanšeeritakse heleda värvuse säilitamiseks)\nConfit- roog valmistatakse ja säilitamiseks, keetes seda väga aeglaselt ja täiesti pehmeks. (Liha, näiteks part või hani, küpsetatakse omas rasvas, millega see pärast ka kaetakse nii, et lihale ei pääseks õhk juurde.)\nBrülee kreem- põletatud keedukreem , mis vahetult enne serveerimist puistatakse üle suhkruga või pruuni suhkruga ja grillitakse üle grillelemendi all nii et suhkur peal karamellistub\nProfitroolid- keedutaignast valmistatud seest õõnsaks küpsevad väikesed kuni 5cm läbimõõduga tuuletaskud\nGraveerimine - kalade toorsoolamine, kasutatakse suuremate kalade nahaga fileesid, puhastatud ja kuivatatud kalafileed maitsestatakse soola, suhkru, valge pipra ja tilliga.\nBool- suurepärane ja lõputut varieerimist võimaldav pidujook, mida võib suvistel koosviibimistel külalistele häbenemata pakkuda. See on vägagi dekoratiivne, kergelt kihisev ning meenutab meeldival kombel puuviljakompotti.\nPasseerimine- köögiviljade kerge läbikuumutamine kuumas õlis. Vajalik, et säiliks köögiviljade ilus värv ja mahlakus. See aitab ka säilitada suppide selget läbipaistvat leent. Kasutatakse põhiliselt suppide valmistamisel.\nPaneerimine- pooltoote ümbritsemine jahu, muna ja jahu, riivsaia või mõne muu toiduainega, et toiduaine jääks mahlasem ja välimus oleks kena.\nSelitamine- võte, mille abil vabastatakse vedelikus heljum (nt. vein, või)\nMoorimine- rasvas pruunistamine ja kaane all väheses keevas vedelikus küpsetamine. Keetmise ja praadimise vaheastmega - eelnevalt pruunistatud liha hautamisega.\nKrepid- õhukesed pannkoogid\n2.\tmilliseid maitseid tunneme toidus\n3.\tmis annavad maitseained toidule (vähemalt 4 valikut)\nParandavad toidu välimust\nParandavad toidu säilivust\n4.\tkuidas säilitatakse maitseaineid?\nMaitseaineid hoitakse jahedas, kuivas kapis. Suurimad vaenlased maitseainetele on valgus, soojus , õhuhapnik ja niiskus.\n5.\tnimeta 6 vürtsi (sh 2 kodumaist vürtsi)\nKöömned ( kodumaine )\n6.\tnimeta 6 ürti\n7.\tmillest valmistatakse klassikaliselt pestot\nValmistatakse basiilikust, oliivõlist, piiniaseemnetest, parmesani juustust.\n8.\tmilline on maitsestamise põhimõtte?\nMaitseaineid, vürtse, ürte võib toidule lisada kogu valmistamise aja jooksul. Arvestama peab, et maitseainetel jääks aega toidu mõjutamiseks ning samas liiga pikk toiduvalmistusaeg võib muuta\nArvestuse küsimused ning neile leitud vastused (I kursus)\ntoiduvalmistamine , arvestus , hautamine , redutseerimine , pošeerimine\nhautamine, pošeerimine, blanšeerimine, confit, brülee kreem, profitroolid, graveerimine, paneerimine, selitamine, moorimine, krepid, leotatakse 20, prüeeritud, kartulitamp, kartulipuder, kartulipüree, kreemidel, parfeed, piimavahu mullid, presspärm, kuivpärm\nRedutseerimine ehk kokku keetmine\nHea kaste annab toidule\nValge põhikaste: SAUCE BECHAMEL\nHele põhikaste: SAUCE VELOUTE\nmis on redutseerimine, hautamine, pošeerimine, blanšeerimine\nkokkukeetmine, confi, brülee kreem, fondant, profitroolid, graavimine, bool\npaseerimine, paneerimine, selitamine, moorimine, krepid\nmilliseid maitseid tunneme toidus\nmis annavad maitseained toidule (vähemalt 4 valikut)\nkuidas säilitatakse maitseaineid?\nnimeta 6 vürtsi (sh 2 kodumaist vürtsi)\nnimeta 6 ürti\nmillest valmistatakse klassikaliselt pestot\nmilline on maitsestamise põhimõtte?\nnimeta 6 külmtöötlemise võtet\nnimeta 10 kuumtöötlemise võtet\nnimeta 3 säilitusviisi\nnimeta 5 praadimise kuldreeglit\nkuidas paisutatakse (valmistatakse ette) želatiini toidu valmistamiseks?\nmis värvi lõikelaudu kasutatakse köögiviljade tükeldamisel?\nnimeta kartuli, porgandi ja sibula tükelduskujud\nnimeta punkt haaval, kuidas valmistatakse kalapuljongit\nmis temperatuuril serveeritakse suppe?\nPuljongeid 90 kraadi\nmida annavad kastmed toidule? Kus on nende koht menüüs?\nmida saab kasutada kastmete tihendajana? Nimeta 4\nnimeta rahvusvaheliselt tuntud nimi ja tooraine valgel ja heledal\nkuidas valmistatakse veinikastet?\nmillega tihendatakse veini-koore kastet?\nnimeta hea köögiviljaroa valmistamise põhimõtted\nnimeta 10 kartulilisandit\nmis vahe on kartulipüreel, -pudrul ja –tambil?\nnimeta 6 munarooga\nkuidas valmistatakse munaputru?\nnimeta 3 soolast kohupiimarooga\nmillest valmistatakse sõrnikuid?\nkuidas liigitatakse salateid ja võileibu?\nkui palju tulev varuda toorainet 1 kg segatud salati valmistamiseks?\nmillal pakutakse menüüs teraviljaroogi?\nkuidas valmistatakse tangaineid toiduks ette?\nkuidas valmistatakse putrusid?\nnimeta 3 odrast valmistatud rooga\nkuidas keedetakse pastat?\nkui palju võetakse vett 100g pasta keetmiseks?\ngrammi pasta kohta 1l vett ja 10 g soola\nkuidas valmistatakse risotot?\nnimeta searümba 4 jaotustükki\nnimeta 3 hakkmassi ja nende koostisosad\nLihthakkmass e. kotletimass\nkirjelda 4 hakkmassist pooltoodet\nnimeta 5 värske kala tunnust\nmis temperatuuril küpsetatakse kalu? Milline peab olema kala\n250 kraadi juures\nmillised kalad sobivad gratineerimiseks?\nkuidas praetakse kala?\nkuidas saab kisselle jaotada?\nmida kasutatakse vedelikuna kissellide valmistamisel?\nmille poolest erineb kissell magusast supist?\nmille poolest erinevad vahud kreemidest?\nkuidas valmistatakse muna-piimaseguga kreeme?\nnimeta 3 külmutatud magustoitu\nmis temperatuuril serveeritakse magustoite (soojad, külmad\nkülmutatult ( ~ -14 .. -12°C)\nkui palju serveeritakse kisselli portsjonisse?\n5 - 2 dl (150 - 200 g)\nkuidas valmistatakse kohvijooke (late, capuccino, türgi kohv, kannukohv\nkuidas valmistatakse biskviittainast?\nmis temperatuuril küpsetatakse pagaritooteid?\n°C - 250°C\nmis vahe on presspärmi ja kuivpärmi kasutamisel?\nnimeta 4 menüü koostamise põhimõtet\nkuidas serveeritakse pearoogi?\nkuidas serveeritakse hommikusööke?


Me ei saa olla ükskõiksed soome-ugri rahvaste suhtes - Hõimurahvaste aeg\nMe ei saa olla ükskõiksed soome-ugri rahvaste suhtes\nAvaldatud: Kolmapäev, 16 Juuli 2014 15:49\nKirjutas Sergei Kubata\nSergei Kubata elab Surgutis ja on Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Liidu Hantõ-Mansiiski ringkonna vanempresbüter (piiskop). Oma teise Eesti-reisi käigus oli ta koos abikaasaga sugulaste juures Kehras, käis Oleviste koguduse jumalateenistusel ja külastas Eesti Piibliseltsi.\nSurgut on üks vanimaid Siberi linnu, rajatud juba 16. sajandi lõpul. Linn hakkas kiirelt kasvama 1960. aastatel seoses nafta- ja gaasimaardlate rajamisega ja on praegu suuruselt ligilähedane Tallinnale. Kaasaegses ja kaunis linnas on elanikke rohkem kui 150 rahvusest.\nSergei ei olnud alguses huvitatud Surgutti elama asumisest, kui teda sinna perega 1990. alguses töötegijate nappuse tõttu kutsuti. Kuni ta aru sai, et see on Jumala kutse ...\n„Minu naise vanaisa veetis sealkandis kunagi 10 aastat vangilaagris, sest oli teeninud koguduse pastorina," meenutab Sergei. „Kui alustasime tööd, oli veel nõukogude aeg, kuid juba võis kutsuda inimesi kultuurimajadesse vaatama filmi Jeesusest. Kokkutulnute hulgas oli nii hante, mansisid kui ka neenetseid. Kogudus Surgutis registreeriti 1990. aastal. Tänases koguduses on rohkem noori kui vanu, sest pensionile jäädes püüavad inimesed karmist kliimast soojematesse piirkondadesse kolida.\nSurguti piirkond on tohutult suur, kogu Hantõ-Mansiiski ringkonda aga võib suuruselt võrrelda Ukrainaga. Siinsed handid elavad hajutatult, tihti sadade kilomeetrite kaugusel asustatud kohtadest. Nad elatuvad põdrakasvatusest, aga tegelevad ka kalapüügi ja küttimisega. Püssi hoiavad nad käes juba lapsest peale, on osavad kütid. Sageli panevad nad jumalateenistusele tulles relva nurka, et see pärast jälle kaasa võtta, sest piirkonna metsades on palju karusid. Kuigi hant oma tavade kohaselt karu tappa eriti ei taha, teeb ta seda enesekaitseks siiski.\nJuhtub ka seda, et handid on purjus ja vehivad relvadega, seepärast on misjonitöö nende hulgas vahel isegi ohtlik. Meie koguduse omad, kes nende juurde sõidavad, teavad juba, et mõistlikku juttu saab rääkida hommikul, kui nad on veel kained. Õhtul võib jutuajamine tekitada juba ohuolukorra. Loomulikult ei kehti see kõigi hantide kohta. Levipuuduse tõttu on misjonärid mõnikord nädalaid ilma ühenduseta, nii et me neist midagi ei tea. Veel on meie kandis probleemiks see, et mais jõevesi tõuseb, kuid alaneb juulis sedavõrd, et paadiga enam läbi ei pääse.\nMeie misjonär Dimitri müüs oma kodu Surgutis ja elab juba üle 10 aasta hantide juures. Ta ostis endale majakese, oskab nende keelt ja tunneb kombeid. Kord otsustas keegi esimest korda taigasse tulnud misjonär sisenemisel üht handi naist viisakusest küünarnukist toetada. Naise abikaasa haaras sedamaid relva ja tahtis tulistada – võõras ei tohi naist puutuda! Õnneks suutis Dmitri meest rahustada ja seekord lõppes kõik õnnelikult.\nDmitri on öelnud, et misjonitööl on elu raskem kui armees: seal ootavad ettearvamatud raskused kaugetesse paikadesse sõitmisel, uude kohta saabudes vastuseis teenistusele, tihti tohutu füüsiline ja psühholoogiline surve. Peale selle tuleb püsivalt säilitada vaimulikku tugevust ja valmidust evangeeliumi kuulutamiseks. Kõige tähtsam selles teenistuses on sõnakuulelikkus Jumalale, arvab Dmitri. Siis väldid mitmeid raskusi, traumasid ja säästad oma elu.\nHandid peavad end tõrjutuks rahvaks, ja see on üks põhjus, miks nad joovad, nagu ka neenetsid. Tihti vahetatakse väärtuslikud loomanahad või kalasaak viinapudeli vastu.\nTaigas elavad handid on ääretult kinnised ja tagasihoidlikud, vabana tunnevad nad end metsas. Paljud ei koli tšummidest ära isegi siis, kui neile valitsuse kulul küladesse majad ehitatakse. On metsahante, kes ei taha isegi oma lapsi internaatkoolidesse saata, kartes, et õppides ja targaks saades ei taha nad enam tagasi tulla. Samas elab Surgutis küllaltki suur hulk hantidest haritlasi, kellest paljud on arstid. Nad on kaunid, kui oma ilusates rahvariietes jumalateenistusele tulevad, ja\nlapsedki on rahvarõivais.\nTänapäeval on Mansiiski ringkonnas muutunud: hante austatakse, neile eraldatakse maad, ülikooli astumisel on neile soodustused. Suurt rõhku pannakse handi kultuuri kaitsmisele. Siinkohal peame meie, kristlased, targalt aru pidama, et seda kultuuri mitte lõhkuda, kui handid saavad kristlasteks ja vabaks paganlikest kommetest. Tuli ju ainuüksi 2012. aastal usule poolsada hanti! Kogudused ei ole küll kirikud meie mõistes, aga grupiti kogunetakse Jumala Sõna ümber, ollakse ühises palves. Tänu pöördumisele jäetakse joomine maha ja hakatakse kuulutama evangeeliumi teistele hantidele. Käib aktiivne töö, elu keeb!\nRistimine toimub tavaliselt looduses, ja mõned handid soovivad ristitud saada just talvel. Kord läks pastor Dmitri hante ristima, selleks tuli aga poolteist meetrit jääd lahti raiuda. Siis selgus aga tõsiasi, et selles kohas vett ei leidunudki! Nii tuli ristimiseks jää teises kohas lahti murda. Tavaliselt pannakse lähedusse üles tšumm, et ristitud saaksid end soojendada, ja seni pole keegi haigeks jäänud. Handid on üldiselt vastupidavad ja vähenõudlikud. Surgutis pakume me öömaja, kui kellelgi on vaja linnas asju ajada. Kord ei pääsenud mõned handid koguduse ööbimiskohta sisse ja magasid otse õues lume peal! Karurasvaga sissemääritud külalistega ei juhtunud midagi, kuigi külma oli 30 kraadi ümber ...\nÜheks eredaks sündmuseks möödunud aastal meie koguduses oli šamaan Vassili pöördumine. 10-15 aastat tagasi kingiti talle Piibel. Vassili uuris seda kaua omaette. Lõpuks ta tuli ja ütles, et on teinud palju halba – tema hingel on isegi väga lähedase inimese surm. Ta tunnistas, et ei suuda selle koormaga enam elada. Vassilist sai\nkristlane ja tema südameasjaks oli kogudusehoone ehitamine. Palkideks andis ta enda puid. Jumal ilmutas selle sündmuse kaudu oma armu ja kinnitas kõiki misjonitöö tegijaid.\nAlguses oli Vassilil 4 kuuks mujale elama, siis pöördus ta sugulaste juurde tagasi. Nüüd on tema lapsedki kristliku usu vastu võtnud.\nMida öelda lõpetuseks? Olen nüüd juba 23 aastat seotud hantide, manside, neenetsite ja teiste rahvastega, kes siinkandis elavad. Kutsun ühiseks tööks üles kõiki, kes tahavad selles regioonis teenida, nii eestlasi, soomlasi kui ka teisi! Võtame rõõmuga vastu ja aitame neid, kes ei ole ükskõiksed soome-ugri rahvaste vastu. On ju nii tähtis viia Jumala Sõna ja kristlikud väärtused maailma äärteni. Meie täidame seda missiooni selles maailma ääres ja kutsume teidki selles osalema!"\nSergei Kubata loo pani kirja Küllike Evartov\nFotod: Sergei Kubata kogu\nHõimurahvaste Aeg, 2013 2(10), lk. 14-15.


STIGA Park 540 PX rider - Saestuudio OÜ\nRAIDERID JA LISASEADMED> Raiderid ilma lõikekorpuseta> STIGA Park 540 PX\nSTIGA Park 540 PX raideril on nelikvedu, hüdrauliline roolivõimendi, elektriliselt reguleeritav niidukõrgus, hüdrostaatiline sujuvalt reguleeritav ja reverseeritav jõuülekanne. Mugav seljatoega iste on ühe käega lihtsalt reguleeritav. Valikus on niiduseadmed Combi ja Combi Pro niidulaiusega 95-110 cm. Lihtsalt ümberlülitatav multšiks ja tahaväljaviskeks.\nPark 540 PX on aastaringselt kasutatav, see puhastab lumest, puistab liiva, pühib tänavat -mida iganes vajad!\nSTIGA Park 540 PX riderile sobivad paljud erinevad lõikeorganid. Soovitame: Park Combi 95 EL, Park Combi 100 3 El, Park Combi 105 El, Park 110 C PRO EL\nBriggs & Stratton, 10,72 kW @ 3200 p/min, Hüdrostaatiline 4WD, 95-110 cm


Kodustatud jakk - Tallinna Loomaaed\nKodustatud jakki peetakse laialdaselt Sise-Aasia kõrgmägedes. Ta erineb ulukjakist vähe, on väiksem, lühemate ja peenemate sarvedega ning varieeruvama värvusega. Jakkide kodustamise aeg ei ole teada, ilmselt toimus see varsti pärast seda, kui inimene asus elama Aasia kõrgmägedesse. Kodustatud jakk on vähenõudlik loom ja saab looduses hakkama ilma inimese hoolitsuseta.\nLühikeste tugevate jalgadega jakk on ebatavaliselt osav ronija. Ta võib liikuda kõrgetes ja järskudes mägedes, kitsastel ohtlikel mägiteedel ja mööda selliseid karniise, kust vaevalt pääseks edasi mägilammaski.\nTihe karvkate kaitseb kõrgmäestiku külmade eest. Talvel langeb temperatuur sageli madalamale kui –40 °C. Suuremat osa jaki kerest katab tihe ja ühtlane karv. Jalgadel, külgedel ja kõhul olevad pikad karvad ulatuvad peaaegu maani. Kui loom heidab lumele, kaitsevad need teda külma eest altpoolt. Ka jaki saba on kaetud pikkade karvadega, meenutades hobuse saba. Lumetormide ajal seisavad jakid tundide kaupa liikumatult, sabapool tuule suunas.\nJakk on asendamatu koduloom kõrgmägedes, ta on suurepärane koorma- ja ratsaloom. Jaksab kanda kuni 150 kg koormat. Isegi 6000 m kõrgusel mägedes suudab jakk liikuda koormaga väsimatult ühtlasel sammul mitu päeva järjest. Jakilt saadakse piima, liha, nahka, villa ja jämedaid pealiskarvu. Kuivatatud jakisõnnik on ainus kohapeal leiduv kütus mägedes ja platoodel, kus puid ei kasva. Jaki piim on kollakat värvi ja kõrge rasvasisaldusega. Jakipiimast tehtud võid kasutavad šerpad suurtes kogustes toiduks ja valgustites. Nepaali šerpade hulgas peetakse jakikarjasid jõukuse ja prestiiži sümboliks. Kõikidel madalamatel aladel, kus jakke leidub, on levinud jaki hübriidid teiste kodustatud veislastega.\nUlukjakk (Bos mutus) asustab Himaalaja kõrgmäestiku metsatut ja kivist mägitundrat ja külmakõrbe 4–6 km kõrgusel. Tema elupaigad on peaaegu inimtühjad. Kidur taimestik koosneb kõrrelistest, tarnadest ja madalatest põõsastest. Jakid elavad karjadena, nende põhitoit on rohttaimed ja samblikud. Isased on emastest kogukamad. Salaküttimise tõttu on ulukjakkide arvukus drastiliselt langenud. Halvasti ligipääsetavatel mägialadel on raske kaitset korraldada ja seetõttu on salaküttimine endiselt peamine ulukjakki ähvardav oht. Ulukjaki arvukust vähendab ka elupaikade hävimine, ristumine ja konkurents kodustatud jaki ning teiste veislastega, samuti koduloomadelt saadud haigused. Ulukijakk kuulub IUCNi punases nimistus ohustatud liikide hulka.


Eesti Muusikakoolide Liit - 3. mail tähistab Kunda muusikakool 50. aastapäeva\nUudised » 3. mail tähistab Kunda muusikakool 50. aastapäeva\n50. aastapäeva tähistame kontsert-aktusega laupäeval, 3. mail 2014 algusega 15.00 Kunda ühisgümnaasiumi saalis. Pärast aktust koosviibimine-kokkutulek muusikakoolis (Kasemäe 19, gümnaasiumi kõrval). Ootame kontsert-aktusele ja külla kõiki Kunda muusikakooliga seotuid: endisi ja praeguseid õpilasi, õpetajaid, lapsevanemaid ja kõiki sõpru. Palume võimalusel endistel õpetajatel ja õpilastel teatada oma osavõtust muusikakooli telefonidel (322 1270, direktor 505 5452) või e-postiga: muusikakool@kunda.ee.\nPärast kontsertaktust saab muusikakoolis vaba annetusega soetada aastapäevaks valmiva raamatu ”50 aastat muusikaharidust Kundas”. Võimalik osta ka muusikakooli noorteansambli “Fantaasia” plaati (5.- tk).\nKingituse tegemise soovi korral on võimalus panustada muusikakooli klaveri fondi Kunda Linnavalitsuse arvele EE252200221011939622 (Swedbank) märgusõnaga “Muusikakooli klaver” või muusikakoolis raamatu annetuskasti.\nUudis Kunda muusikakooli kodulehel


Killud õpilaste sulest\nNoppeid õpilaste muusikaajaloo kontrolltöödest\nNäitlejad kasutasid komöödias väga liikuvaid susse.\nKoor komöödias jagunes kaheks vaimulikuks pooleks: olustikuline ja mütoloogiline.\nVarsti riietus kadus käibelt (mõeldud on fallost komöödias).\nAlguses oli tragöödiatel hea iseloom.\nonglöörid pidid oskama õuna mõõga otsa visata. Olid üdse tublid mehed, ma rõhutan mehed- naised olid malbekesed.\nKiriku võimutsemisega oli inimene suunatud\nGuido leiutas käe.\nGuido tõstis noodijoone ühe tsertsi kõrgusele.\nRüütlid olid väliselt vagad, aga tegelikult ajasid naistega ringi.\nKa viljelesid palju skulptorid oma töid.\nMitmehäälsus on suur edusamm keskaja muusikas.\nGregoriuse laulul puudus ühtne taktika.\nGregoriuse laulust arenes välja Gregoriuse koraal.\nKirikumuusika sündi seostatakse Ambrosiusega ja esimest filosoofi, kes tegi tegemist kirikumuusikaga, nimetati püha Augustinuseks.\nGregoriuse koraali laulis vaimulik, ta tegi seda ühehäälselt.\nKuigi keskaja muusikast ei ole kõik säilinud, saab ka ühe lauluga aimu, milline see oli ja kuidas see oli üles ehitatud. Minu silmis on miinuseks see, et kõik oli ühesugune. Erilist erinevust laulude vahel ei olnud. See teebki tänapäeva muusika märksa huvitavamaks.\nKeskajal oli palju erinevaid muusika stiile nagu näiteks ilmalik-, vaimulik- ja instrumentaalmuusika.\nR��tlilaulust arenesid v�lja r��tlilaulikud.\nN�iteks ilmalikud laulud olid soolised.\nAlgul kasutati ooperit muusikana\nOoper tekkiski soovist taaselustada antiiki, kuid sellest tuli hoopis üks renessansi tunnuseid.\nRenessansi ajal liikusid ka asjad sinnapoole\nOsalt tingis ehk renessansi tekke ja keskaja lõpu kliima üldine külmenemine Euroopas tol ajal. Seda nim. ka II jääajaks. Kliima pehmenes veidi 18. saj., peale renessansi lõppu. Renessansi lõppedes ja baroki alguses toimus ooperis mõningane muudatus.\n13. saj sai alguse moteti ajastu.\nMissas hakati kombineerima ordinaariumi osi.\nArs nova oli hädavajalik 14 sajandi muusikas.\nKiriku aluseks on stroofiline värsstekst.\nHilisrenessansi kirikumuusika ajal tekkis protestantism.\n16. saj. tuli päevavalgele ilmalik muusika.\nHilisrenessansi kirikumuusika üheks liigiks oli protestantism.\nProtestantismi aluseks sai Martin Luther\nTuntuim inimene ilmaliku muusika sajandil oliClement Janequin\nMadalmaade muusika 15.-16. sajandiku �anrid olid...\nTagaplaanile j��b vaimulik muusika e. Francesco Landino, mille t�htsaimad �anrid on madrigal ja coccia.\nPeeti kinni ka kalvinismist.\nBachi ajal leiutati HTK. Leiutati ka duuri ja molli vihik.\nBach oli seotud ilmaliku usuga\nTema (Bachi) teosed hakkasid algul vastu, liiga tugevad olid, kuid hiljem tundus ta looming natuke aegunud.\nNeed kaks tegelast kirjutasid oma elu jooksul anreid valmis.\nBarokk kestis kolm perioodi.\nBaroki ajal tulid uued heliloojad kes said baroki aegsete teostega kuulsaks. Näiteks Bach ja Hendel.\nSeoses pillide arenguga ja uute mänguvõtetega võeti kasutusele "temperamentne" häälestus, mis tähendab, et kõik pooltoonid on võrdsed.\nBarokiajastul tekkis basiilika ja selle kaunistused. Barokiajastul oli ka oratoorium. Puudusid kostüümsed dekoratsioonid.\nRahva rõhumine orjuse poolt.\nMozarti looming oli kuidas kunagi.\nSamal aastal valmis ka Reekviem, mida ta kahjuks valmis ei jõudnud kirjutada.\nKa tema vanemad isad olid muusikud (Beethovenil).\nBeethoveni isa oli joodik-muusik, vanaisa ainult muusik.\nBeethoven kirjutas instrumentaalteoseid, sest ta oli kurt ja tal oli instrumentaalne kuulmine.\nBeethoven kannatas viimased kolm aastakümmend silmanägemise all.\nMagas ta prillidega sellepärast, et siis tulid tal muusika anded peale.\nSchubert pandi kirikukoori, et karjääri teha.\nArmunud anti kohtusse, kuna nad tahtsid abielluda kohus oli aga nende poolt.\nSamal aastal püüdis (Schumann) sooritada enesetappu, hüppas Reini kaldale.\nNäpuhaiguse tõttu ei saanud (Schumann) pianistiks.\nPianisti temast aga ei saanud, sest ta venitas oma sõrmed välja.\n15-selt tegi kirjandusringi "Ümber enda".\nSchumann tahtis saada peaministriks aga selleks ta ei saanud, sest tal olid käed haiged.\nMis avaldub Verdi ooperites?- Seal avaldub tema andekus.\nKuidas ja kus tutvus Verdi esmalt muusikaga? -...Külakoolis sai ta omale muusikaõpetaja...\nMille poolest on tähtis Verdi "Reekviem"? - Tema "Reekviemist" sai leinamissa.\n"Rigoletto" jutustab loo narrist ja kuningast. Publikule see ooper väga meeldis ning see aitas kaasa revolutsioonile. Antud ooperis oli Verdile omane see, et tegelastel olid omavahelised konfliktid ning seal oli liikumist ja omavahelist suhtlemist\nOoperis oli igal lauljal oma osa ja teistega konfliktid.\nKellena Taikovski on töödanud? - Ta töötas valitsuses diktatuuri nõunikuna.\nKuulsaim ooper "Jevgeni Onegina"\nTaikovski käis vabal ajal pidevalt ooperit ja teatrit vaatamas.\nMuusika helises Taikovski kurgus juba lapsepõlvest saati nig tasapisi saigi ametnikust komponist.\nPaganini oli kurva loomuga ja tema käed olid sündinud viiulit mängima.\nViieaastaselt hakkas Paganini õppima mandoliini oma isa käe läbi.\nLiszt astus avalikust elust eemale.\nF. Liszt lõi uue muusikalise anri. Seda kutsuti sümfooniliseks poeediks. Sümfooniline poeet on üksik teos, mis väljendab kindlat poeetilist või filosoofilist ideed.\nTema poolt on kirjutatud ka rahvuslik hümn "Toonela kurg"\nGrieg valiti paljude Euroopa maade liikmeks ja mõnes isegi auliikmeks.\nGrieg oli üks kuulsamaid Norra heliloojaid ja imperialiste.\nSuurema osa Griegi loomingust moodustavad klaveriorkestrid.\nOffenbach tegi üksi rohkem kui teised gruppides.\n(Schubert) arendas tundmatuseni edasi Viini klassikute loomingut võttes suurt eeskuju ning ainet saksa rahvalauludest\nMuusika levis enamasti nagu rahvalaulgi nn. suust suhu.\nLauldi surnut itkudes.\nKuid tekstis ja sisus ei ole erilist vahet.\nVennad Saebelmannid kirjutasid viise ka rahvalauludele.\nJuba see tuntus näitab, kui tähtis ja tuntud ta oli.\nPõhiliselt kasutas Türnpu teiste tuntud Eesti luuletajate loomingut ja tegi siis nende luulele viisi taha.\nMüüs maha oma metsavenna koha (metsavahi koha).\nTa muutis regilaulu ümber runoks.\nMart Saar on eesti rahvamuusika rajaja.\nTa oli klassikalise rahvusliku koori- ja soololaulustiku looja.\n1911. a. oli M. Saare kodus tulekahju, kus hukkus ~200 noodi käsikirja. Hukkus ka C. Kreegi noote, kes sel ajal Saarega koos elas.\nSaar koos Kreegiga pani aluse Eesti rahvaviisidele\nKreegile oli omane, et ta kogus mingi viisi ja siis tegi selle ümber.\nKreek õppis 3 a. Peterburi Konservatooriumis tromboosi\nKreek kirjutas rahvuslikke rahvaviise\nKirjutas laule põhiliselt koorilauludele\nNeis teostes lööb imperialism eriti selgelt välja.\nEllerit võrreldi Grigeri ja Sebeliga (Griegi ja Sibeliusega)\n(Tubina) Balletis oli tähelepanu pööratud eriti muusikale.\nTubin kirjutas ka balletti "Kratt", mis oli üks viljakamaid muusikalisi lavateoseid\nTubin tõi oma muusikateostesse sisse sellised pillid nagu: viiul (mida ennem kasutati muusikas suhteliselt harva)\nTobias õppis Peterburi konservatoorjumis orelit ja kompositsiooni diplomi peale.\nKelle eesk�el algas Tubina rahvusvaheline l�bimurre?\nMis oli Mart Saarel lovaatorlik?\nMille p�rast j�i Elleril konservatooriumis viiuli ala poolikuks?\nMart Saare varajane looming viljeles seda (impressionismi).


SEB jagab Mentornaudi abiga tasuta abitunde hooldusperede lastele | Bioneer\nFoto: Lapsed Pärnu rannas. Janek Jõgisaar, Bioneer.ee\nSeekordne Ajujahil osalenud edukas tiim Mentornaut aitab adresseerida just sotsiaalse mõju aspekte ning lahendab probleemi, millega on pidanud rinda pistma paljud õpilased ja nende vanemad - kust leida usaldusväärne ja hea abiõpetaja.\nSEB Heategevusfondi kõnetas Mentornaudi teenus kohe. Triin Lumi, SEB Heategevusfondi tegevjuht: „Abiõpetaja tugi lapsele, kes on oma päritolu perest eraldatud, kasvades uues peres, on üsna sageli soovituslik. Lastel ei teki õpiraskused seepärast, et nad ei taha õppida, neil lihtsalt ei pruugi olla võimalust keskenduda. Sellisel juhul on Mentornaudi taolisest teenusest palju abi, kus laps saab koolis õpitut üks-ühele koos aineõpetajaga läbi korrata. Uudishimu ja õpitahe kuuluvad turvalise maailma juurde.”


Elukindlustusseltside tõmbenumber pensionikindlustus\n29. november 2002 kell 8:49\nLõppeval aastal pühendasid elukindlustusseltsid peatähelepanu pensionikindlustusele.\nKolmas sammas jäi sel aastal küll teise samba varju ning vabatahtliku pensionikindlustuse kliente näiteks Hansapanga Kindlustusele märkimisväärselt juurde ei toonud.\nÜhispanga Elukindlustuses sõlmisid esimese liitumisperioodi jooksul ligi 30% teise samba pensionifondiga liitunud klientidest endale ka kolmanda samba pensionikindlustuse. Peale teist liitumisperioodi tõusis klientide osakaal, kes liitusid mõlema sambaga 32%-ni. Kuna kohustuslikus korras liitunud ehk tööturule sisenenud kliendid kolmanda samba sihtgruppi ei kuulu, siis on mõlema sambaga liitunute osakaal veelgi suurem.


Väikese magamistoa ümberkujundamine | IKEA Eesti\n6,99 €, Klambriga kohtvalgusti seinale\nSeal, kus midagi on, sinna tuleb ka juurde\nKas oled märganud, kuidas mõnikord hakkavad asjad justkui iseenesest juurde tekkima? See ongi päriselt nii! Vahel on tunne, et kui toas on juba hulk asju, siis neist lahtisaamine on juba eos võimatu ülesanne. Ka see tuba polnud selles suhtes mingi erand. Ühest küljest polnud riidekapis kõigile riietele piisavalt ruumi. Teisest küljest aga oli seal asju, mis polnud juba aastaid kasutust leidnud.\nPidev mööbli ümbertõstmine\nPäevasel ajal tegutsevad kõik mujal, kuid õhtul saab just sellest toast koht, kuhu kokku tullakse. Siis tuleb mööblit liigutada, et väiksem laps magama panna, ja suurematele tegevust leida. Vahel vaatab kogu pere koos televiisorit. Hommikuti tuleb tuba jälle pisut ümber tõsta, et kappide ja akna juurde pääseda.\nMagamistuba või lastetuba?\nKõige pisem laps magab endiselt emaga samas toas, nii et ruumi peab jääma ka tema voodile. Kuna mujal ruumi polnud, käis tema voodi tavaliselt keset tuba. Õhtul enne magamaminekut tuli kõigil hästi järele mõelda, kas kõik on tehtud – hambad pestud ja vesi joodud – sest kui voodid olid valmis sätitud, siis oli toas liikumine piiratud.\nVärvid ja kord\nEnne toa ümberkujundamist ütles ema, et talle meeldiks, kui toas oleks värve. Kuna tuba on väike, tuleb värve ettevaatlikult kasutada, sest alati on oht luua liiga kaootiline mulje. IKEA sisekujundaja valis taustaks heleda mööbli ja aktsendiks värvilised tekstiilid. Diivanvoodi on mitmekülgne lahendus, mida saab kasutada nii diivani kui ka voodina. Seinal kasutas sisekujundaja nutikat lahendust, riputades sinna mõned padjad. Ja ka kardina taga on väike üllatus – laud ja tool külalise tarbeks.\nLastetuba – ilma toata\nIgaüks vajab vahel privaatsust, nii ka kõige väiksemad pereliikmed. Kui lapsel pole eraldi tuba, tasub siiski kujundada talle omaette nurgake, kus on ainult temale kuuluvad asjad ja on ka lapsele sobiv kujundus, mis on mänguline ning julgustab iseseisvalt tegutsema.\n69,00 €, Padjakate\nVähe on materjale, mis näevad välja sama head kui naturaalne puit. Puidu naturaalne välimus lisab toale ka hubasust. Sageli arvatakse, et voodi kohal olevat ruumi ei sobi kasutada, kuid vajadusel toimib see hästi asjade hoiustamiseks. Riiulitele võib lisada ka karpe ja korve, mis aitavad korda hoida.\n6,99 €, Vaip, madal\n32,99 €, Klambriga kohtvalgusti seinale\n15,99 €, Peegel\nKõige olulisem kõigepealt\nÜhes seinas on mahukas kapisüsteem, mis ulatub peaaegu laeni välja. Värv sobib oma neutraalsuse poolest hästi taustaks ja kapisüsteemil on ka jätkusuutlik paberkilest viimistlus, mille võib oma maitse järgi üle värvida. Kui lisada kappidesse ka organiseerimistarvikuid, ongi tulemuseks tõeline panipaikade staar.\nLihtne viis ruumi kokkuhoidmiseks\nDiivanvoodid sobivad hästi väikestesse ruumidesse, sest aitavad ruumi efektiivselt ära kasutada. See on väike, kui sa seda parasjagu ei kasuta, ning mugav ja hubane, kui selle magamiseks lahti teed. Ja voodialustes sahtlites leidub veel ruumi asjade hoiustamiseks.\nVali hinnavahemik: 2 - 69 €\nKogulaius: 23 - 80 cm.\nKogukõrgus: 4 - 150 cm.\nKogusügavus: 9 - 32 cm.\npehme mänguasi, 40 cm, koer/Kuldne retriiver\nseinariiul, 70x9x16 cm\nlastetool, 24x24x28 cm\nklambriga kohtvalgusti seinale, tumehall\nvaip, madal, 70x160 cm, käsitöö naturaalne värvitoon/mitmevärviline\npildiriiul, 115 cm, valge\npeegel, 40x150 cm, valge\nkapp, 80x30x83 cm, mänd


Napier University strateegia 2021, Päise menüü\nNapier University strateegia 2021, Sign up to the SEI newsletter\nEhetest lampideni, prillidest mööblini. Loengu käigus tutvustab Dan Brand Manuali viimase aja töid mainitud vallas. Jaga sõpradega:.\nOma kaubamärgi ülesehitamine, turundus, töötamine klientidega.\nKuus viisi saavad ettevõtted uuendusi parandada - Ettevõtluse innovatsioon Kuus viisi saavad ettevõtted uuendusi parandada - Ettevõtluse innovatsioon. Boise Riikliku Ülikooli loovuse ja innovatsiooni keskuse tegevdirektori Nancy Napieri sõnul on teie ettevõttes innovatsiooni parandamiseks tegelikult kuus võimalust. Nende tulemuste saamiseks uuris Napier viimase kümnendi jooksul seitset organisatsiooni, sealhulgas Trey McIntyre Project tantsufirma, terviseteabe pakkuja Healthwise, Ida-Ada, Ada, maakonna šerifi büroo ja Boise State University jalgpallimeeskond.\nTellimus vs seeriatoode. Loengu käigus tutvustab Dan Brand Manuali viimase aja töid mainitud vallas.\nTiidus määras tänavused kultuuristipendiumid\nSoovitud ja soovimatu kujutis. Foto mõjust teistele ja sulle.\nEhetest lampideni, prillidest mööblini. Ettevõte kui inimene, kel on oma väärtused ning suured eesmärgid. Intervjuu iseendaga.\nNägemus disaini-tarbekunsti-käsitöö problemaatikast, õppeprotsessist, eneseteostusest peale õpinguid. Iseenda kogemusest suure plaanini.\nKuhu ma soovin end disainimaastikul positsioneerida? Millised on minu strateegiad?\nEdinburgh Napier University - Summer School 2021\nKellega võiksin teha koostööd? Kuidas oma tegevust finantseerida?\nNapieri sõnul saavad teised organisatsioonid jälgida nende ettevõtete loomingulisi jälgi, järgides neid kuut sammu: [Nimetatakse maailma kõige innovaatilisemaid ettevõtteid] Vaadake ideede väljapoole oma valdkonda: " Üks inimene ütles aastaid tagasi, et kui parimad tavad dokumenteeritakse, muutuvad need tavapäraseks praktikaks, " sõnas Napier. Struktuur ja loovus käivad koos.\nKuraator-moderaator Tanel Veenre Ja kuidas seda teha ka piskuga. Usun, et oma tööde müük on kõige motiveerivam ja kunstnikud pole nii rikkad, et raha eest teha omale imagoreklaami. Automatiseeritus tähendab kahte olulist apekti — nagunii on tuhat asja vaja teha ja enda turundamine ei saa vôtta lõviosa ajast ning teiseks annab see juurde mõõdetavust ja põnevat sisendit sellest, mis publikule korda läheb. Seega — ausalt kommertslik lähenemine.\nSellest on saanud osa sellest, kes nad on ja mida nad teevad. Isegi kui nad on oma mängu tipus, küsivad nad alati:" mida me saame teha, et oleks parem või teisiti?\nDisainiteaduskonna Avatud Loengud — Eesti Kunstiakadeemia\nSäästva linnaliikuvuse ja linnaplaneerimise edendamine Euroopas\nNad võtsid seda eeliseks, sest kui inimesed tulid siia ühinema, teadsid nad, et on ettevõttele väga pühendunud ja nad võiks kogukonnas midagi muuta. See, mis alguses tundus miinuseks, oli nende jaoks tõesti eelis. Olen kogu ülesehituse osas, "" Ütles Napier.