Kommentaarid: Putin teadis Pariisi terrorist aegsasti?\nPutin teadis Pariisi terrorist aegsasti?\nÕhtuleht.ee, 21. november 2015 08:00\n44/ 23. november 2015 16:18\nVäga haige fantaasiaga uudis.\nküsimused/ 22. november 2015 18:23\nMiks sellisel juhul Venemaa kardab kavatsetavaid terroriakte omas riigis, kui ta seal oma mees on? Miks pommitab islamiriigi objekte? Kas Pariisi sündmuste eelteatamiset keeldumine oli kättemaks Läänele?\nFredi/ 22. november 2015 15:55\nSee on liiga hiilgav kombinatsioon, et mitte olla tõsi. Koos reisilennuki allakukkumisega muutub see veel tõepärasemaks. Ja veel - kaks ei pruugi jääda kolmandata, Brüsselis toimuv kinnitab seda.\narvaja/ 22. november 2015 10:31\nBelkovski kõneleb tõtt. Vähemalt Tsetseenide kaudu tuli talle infot. Kadõrovi kaudu liiguvad tegevused ja info mõlemas suunas.\nIga normaalse moistusega nagi seda ette/ 22. november 2015 07:59\nVoin minagi lisada et kui eestisse jõuavad kohale need nii nimetatud pagulased hakkavad eestiski pommid lohkema ja palju eestlasi saab surma\nOhtuleht/ 22. november 2015 03:56\nMida veel teha, et meedias tähelepanu saada. Sama hea on see, kui ütlen et Prantsusmaa on ise selle rünnaku taga, täpselt nagu USA oli 9/11 taga. Tahetakse enamasti ikkagi lihtsalt põhjust, et teisele peale lennata.\nJürka/ 22. november 2015 00:20\nPrantsusmaal toimepandud terroriaktid olid hästi ette valmistatud.Seda pidi tegema oma ala spetsialist.Terroristid olid kõik kolmanda põlvkonna Euroopa kodanikud. üks neist "jättis maha"Süüria passi mille spetsialistid tunnistasid võltsinguks.Terroristid olid prantsuse kodanikud ja belgia kodanikud.Nad ei olnud ISISE võitlejad.\nKellele oli see terroriakt kasulik ja kes tahtis uuesti pildile saada?\nA.H./ 21. november 2015 21:37\nKui see nuud selle tolguse enda kätetöö polnud, siis see *ittavares nüüd midagi teadis. Ta ei tea isegi seda mida tema koduriigis lähimal ajal juhtub.\nasd/ 21. november 2015 19:47\nMitte, et ma ida meediat ülistaksin või Putin mulle meeldiks, kuid ehe näide, et seesugune artikkel on jällegi lääne propaganda. Keegi midagi ütleb ida suunas ja kohe vaja sellest kinni haarata ja meedia kohe tõepähe võtma. Samasugune propaganda muidugi on ka Vene poolel, kuid no suht humoorikas, kuidas meie (või ida pool) üksteist süüdistame ainult, et kõik jutud on propaganda, kuid ise käitume täpselt samamoodi.\nterrorussia maailmavalitsemiskihk/ 21. november 2015 17:20\nüha süveneb veendumus, et terror oli putini tellitud\nDrokton vaatson/ 21. november 2015 17:19\nNo nii kõva mees see putja ka pole ,et iga terroristi kavasid teab seal idamaades!Neid ikka palju maailmas toimub praegu,aga mingu selgeltnägijate tuleproovi,kus lihtsurelikke lollitatakse,et tavamuredest eemal hoida!Need,kes neid saateid vaatavad ja usuvad soovitan Imeflõõti parem lasteaiatasemel lugeda!\nAntsV/ 21. november 2015 17:07\nSeltsimehed kikilips ja lastepalitu teadsid Vao tragöödiast ka aegsasti ... kas peaks mõttes hakkama paralleele tekitama ...\n!!!/ 21. november 2015 15:38\nSee on teema, mis pani putinoidid ja netitrollid taas sibama, hoolimata puhkepäevast. Või saab selle puhkepäeval töötamise eest ehk lisatasugi?\n21. november 2015 16:18\nkui sõimad venemaad saad 10 E korra eest ja kui ausat Putinit siis kaks korda rohkem.\n21. november 2015 13:09\nhhy/ 21. november 2015 17:24\nSalakavala,haige lilliputi egoga ,ahne ja väärastunud mõttehiiglasega\nto Eesti naine/ 22. november 2015 00:27\nMaitse üle ei vaielda ütles tädi ja suudles lehma.\nHuvitav küll.../ 21. november 2015 12:08\n...vaatasin järgi Stanislav Belkovski esinemised Eho Moskvõ raadios (You Tubest) ning tõepoolest mees tõmbas otseseid paraleele "kokkusattumustele" majade õhkimisele enne teist Tsetsheenia sõda ning lennuki õhkimisele Siinai kohal enne Süüria mastaapset pommitamist.Belkovski sõnum oli,et vene eriteenistustel on võimekus läbi kadõrovlaste ISISe mõjutamiseks.Selles valguses paistavad Pariisi sündmused eriti intrigeerivatena.Tõtt öelda kardan selle Eho Moskvõ jaBelkovski elu pärast.Inimesed - tehke silmad lahti!Veneviha pole põhjus vaid tagajärg!See ei saa teisiti ollagi.\nSIA/ 21. november 2015 15:18\npariisi terror/ 21. november 2015 12:02\nOli tellitud libaoperatsioon ja tõenäoliselt oli sellest teadlik ka Hollande...Võtmesõna: lipsuga juhtneeger USA-st ja tema varjus niite tõmbavad rahajuudid, protaessid nwo suunas vajavad kiiremat tõuget... rahvas hakkab ärkama ja pettus vajuba, tõde pinnale tõusma\nOk/ 21. november 2015 11:59\nVenemaa ja putler ise ju terroristlik riik!\n21. november 2015 15:36\nno mis siis kui tagumik meeldib.\nOk/ 22. november 2015 10:34\nSinust ma teeks kukke! Kremli kits oled!\nsain/ 21. november 2015 11:52\nÕL aru et ISIS on ida pool lõunas aga paradiis\nselle/ 21. november 2015 11:30\nasemel,et venemaaga kakelda,mõtelge parem kuidas on võimalik selles terroriohus elada.see oht on juba nii lähedal.aga teil on ainult venemaa ja putin,ees ja taga.\nNaeruväärne/ 21. november 2015 11:12\nKas matšo Putin on siis veel ka SELGELTNÄGIJA.....? Ha-ha-haaaaa......!\nlmn pköm pnj / 21. november 2015 11:40\nkle kas sa teksti sisust üldse aru said ?\nSiin/ 21. november 2015 11:41\njälle üks pe de hahahaa.\nTo siin/ 22. november 2015 10:37\nSa oled ise vist piider!\nDoktor/ 21. november 2015 10:51\nNõrgamõistusliku autori artikkel. Kas ÕL käsul? Kelle käsul ÕL?\nTeile "Lugeja ja Protestin"/ 21. november 2015 10:27\nÕhtuleht ei ole süüdi kommentaaride kustutamises.Põhjus on selles,90 % kommenteerijatest on põhiharidusega pe de ra st id kes vajutavad klahvile "Teata ebasobivast kommentaarist".Kogu lugu,jälgige neid siin kommenteerimas paistab piltlikult kohe läbi.Võtame näiteks esimene pe de on kommenteerija Vist 09:13,teine pe de on lugeja 10:03 jne,jne jälgige hästi need pe de dest kitsed paistavad kohe läbi.\nFeja Räim/ 21. november 2015 09:56\nKas keegi eeldas, et piirkonnas, kuhu on tulnud moslemid, ei tule terroriakte? Sama hästi võiks eeldada, et piirkonnas, kus möllab katk, ei tule surmajuhtumeid? Miks meile külvatakse teadvuse kriisi? Ebaadekvaatne reageerimine on takistuseks, et selline terror kaoks. Adekvaatseid tegusid pole seni järgnenud. Kas sellest on nii raske aru saada?\nLugeja/ 21. november 2015 09:52\nMiks asjalikud kommentaarid kustutatakse.\nMnde/ 21. november 2015 14:14\nSest lapsed ei saa targast tekstist aru!\nprotestin/ 21. november 2015 09:50\nMiks kustutate kommentaari,, kus on öeldud, et ka prantslased teadsid aasta algusest alates, et on oht? Iga normaalne riik teab, missugune on olukord. Kui mitte vrarasemast, siis kaksiktornid peaks olema hoiatuseks.\nHollande ja Obama arvestavad praegu Venemaaga, miks meie siin püüame seda õõnestada?\nÜkskõik, mis värvi on kass, peaasi, et hiiri püüab.\naa/ 21. november 2015 09:51\ntänan, taastasite. Ei olnud ju midagi kurja. Sõnavabadus üle kõige, eks-ole?\n21. november 2015 09:55\neestile ja praegustele poliitikutele on venemaa suurim vaenlane aga ISISE poisid head sõbrad.\nFeja Räim/ 21. november 2015 10:01\nSelles ongi asi. Mitte terroris, inimeste kannatustes ega ühiskonna allakäigus. Ka see on kõik JOK. Hea siga leiab ikka pori.\nhmm/ 21. november 2015 09:45\nPariisi politseile oli ka kaks nädalat enne sellest võimalusest teatatud. Miskipärast jäädi kauaks uurima. Ei tea küll, kas sellekohane info enam giiglis saadaval on, vahel kaovad asjad kiiresti.\nVähewmalt see on veel üleval: Uudisteagentuuri AP teatel hoiatas Iraagi luure Prantsusmaa luuret vaid päev enne Pariisis toime pandud terrorirünnakuid äärmusrühmituse Islamiriik võimaliku terrorismi eest. http://maailm.postimees.ee/3400299/ap-iraak-hoiatas-prantsusmaad-vaid-paev-enne-pariisi-terrorirunna...\nNiisuguses olukorras, kus on kriisikolded lähedal, peab olema pime ja loll, kui mitte karta rünnakuid. Poliitikud peaksid suutma neid võimalusi ette näha.\nPrantsusmaa korrakaitsjad on olnud kõrgendatud valmisolekus alates käesoleva aasta jaanuarist, mil leidsid aset ohvriterohked terrorirünnakud ajalehe Charlie Hebdo toimetuses ja Pariisis asuvas juudi toidupoes.\n"Oht pole kunagi olnud nii suur, kui praegu. Me pole oma ajaloo jooksul pidanud kunagi seisma silmitsi sellise terrorismiga," nentis Valls.\nPeaministri sõnul on praeguste andmete kohaselt 1573 Prantsusmaa kodanikul või elanikul seoseid terrorivõrgustikega. Nende isikute hulgas on ka 442 inimest, kes on läinud islamivõitlejaks Süüriasse.\nOn aeg, mil on pidev valmisolek.\njaa/ 21. november 2015 09:46\nNii et info ei olnud ainult Putinil...\nATS/ 21. november 2015 09:38\nOlen kindel/ 21. november 2015 09:37\net Putin on enda reitingu huvides taas Läänt tillist tõmbamas ja teeb seda külmalt ja kalkuleerivalt.\nKUs sa elad?/ 21. november 2015 11:06\noma lennukeid õhib? Isise teatest ja pommist ei ole kuulnud?\n21. november 2015 16:22\nlääs ei andnud infi ka venemaale lennuki õhkimise kohta enne kui pauk ära käis.\n21. november 2015 09:29\n@G/ 21. november 2015 10:29\nSa võta Vene meedia lahti ja vaata sealt mitut naabrit kiidetakse :)\n???/ 21. november 2015 09:15\nMine tea, vahest oli GRU-l koguni seal käsi seeski. Sest peamine kasu lõikaja ongi ju kogu loost Venemaa. Tänu sellele,on ta saanud Süürias sissetikkujast vaat et lausa liitlasekski. Ja küllap esitab Venemaa ka oma tingimusedki. Sanktsioonide lõpetamine (Venemaa jaoks oleks see lausa hädavajalik). Küllap taotleb ka veel Krimmi võtmise vaikivat tunnustamist ning vabamaid käsi Ukraina suhtes,\n21. november 2015 08:56\n21. november 2015 10:02\nsai jah natuke rohkem,andestage lollile.\nlugeja/ 21. november 2015 10:03\nÕhtuleht on oma russofoobias uulele levelile jõudnud?\nVenemaa on paha kui terrorismi hukka ei mõista. Aga kui ta mõnel juhul terrorismi kiiresti hukka mõistab, siis see on russofoobi jaoks tõend sellest,e t venemaa on ise selle terroti korraldanud?\nPüüdke ometi natukenegi usutavuse piires püsida!\nto lugeja/ 21. november 2015 15:35\nRussofoobia on paratamatus, head Venemaad ei ole meie jaoks olemas. Venemaa geopoliitiline huvi on kogu aeg nõudnud väljapääsu Balti merele, mille kallastel meie ees istume. Venemaa ideoloogia on olnud juba 1000 aastat, et muudkui laieneda ning laieneda. Tuntumad näited.\nNovgorodlaste X saj. sõjaretked ja maksunõudmised (kirjeldatud Norra kuninga Olav Trygvassoni eluloo saagas).\n1030,a. - Vürst Jaroslav vallutab Tarbatu linnuse ja rajab sinna Jurjevi kantsi. Pekstakse välja 1061.a.\n1177.a. Sõjad eestlaste ning Pihkva vahel.\n1192. Venelaste sõjakäik Ugandisse. Põletatakse maha Tarbatu ja Otepää.\n1212. Venelased kasutavad juhust, et eestlased sõdivad Riias baseeruvate ristirüütlitega ja tungivad Harjumaale, piiravad Varboa linnust. Eetlaste tasuretk, mille käigus Lembitu põletab maha Pihkva.\n1224.a.tuleb sakslaste vastu üle tõusnud eestlastele "appi" võrts Vjatško. Tegelikulthõivab ta Tartu jakavatsebki sinna jääda, kuna on kaotanud omaenda vadused, Koknese. Rüütlite nõudmisele alistuda vastab Vjatško, et see on tema linnus, "mille Vene võrstid temale lubasid"\n1242. Võrst Aleksandr Nevski rüüstab Ugandimaakonda ja piirab Otepääd. Taganedes annab ta lahingi teda jälitavatele Tartu piiskopi, talupoegade nng neile appi rutanud Riia rüütlite väesalgale. Jäälahing.\n1262 Suur venelaste sõjaretk. Tartu hävitamine.\n1315. Sõda venelaste ja Liiwi ord vahel. Vahelduva eduga.\n1480. Moskva suurvõrst Ivan III rüüstab Eestimaad.\n1481. Ivan III sõjaretk Liivimaale. Purustatakse Tarvastu, Karksi ja Viljandi.\n1494.-1495.a. Venelased suunava oma rünnakud Soome lahe põhjakaldale, Karjalaste maale. Viiuri piiramine.\n1501. Venelaste suurrünnak Liivimaale. Ordumeister von Plettenbergil õnnestub see peatada. Sõda jätkub 1502.a.\n1558. Ivan IV väed tungivad Eesti ja Liivimaale. Langevad Tartu ja Narva. Hiljen veel ka akvere, Paide. Karksi, Viljandi, piiravad korduvalt Tallinna. j.n.e. Algab Liivi sõda, Venemaa sõlmib rahu 1595.a.\n1656. Venelaste uus sissetung. Tartu vallutamin3. Rahu 1658 ja 1661.a\n1700. Algab Põhjasõda, mille käigus venelased vallutavad 1710 a. Eesti ja suurema osa Lätist (säilib Kuramaa hertsogiriik).\n1918. Eesti iseseisvumine. Punaste sissetung, Vabadussõda kuni 1920.\n1924. Niinimetatud ""detsembriõlestõus", milles osalevad üle piiri tulnud Punaarmee võitlejad, Tallinna sadamas peatuvate NSVL laevade madrused ja koguni NSVL saatkonna töötajad.\n1939. Ultimaatum Eestile ja Eei sisuline okupeerimine.\n1940. Juunipööre ja Eesti alla neelamine Kremli poolt.\n1941. Sõjaalgus Hävituspataljonlaste ja NKVD "vägiteod" Eestis. Küüditamine.\n1944. Eesi taasvallutamine.\n1949 uus massiküüditamine.\n1991. Eesti kuulutab end iseseisvaks. Pihkva dessantdviisi sissetung ja teletorni piiramine.\n2007. Pronksiöö ja Moskvast juhendatavate öise vahtkonna vägiteod.\nSs/ 22. november 2015 10:43\nVenemaa ja isis on mölemad terroristlikud riigid!\n21. november 2015 08:38\nSee võib tõsi olla.


arnetsirna: KAS PÜRAMIIDE IKKA EHITASID EGIPTLASED.\nKuna ma kirjutan ulmeloo järgmist osa, siis infot hankides komistasin YouTube –is ühele Vene filmile, milles kirjeldatakse püramiidide ehitamist ja ka muid Egiptuses toimunud sündmusi. Selle filmi kõrval oli veel ka teine film, mis kirjeldas ka mujal maailmas analoogilisi „anomaaliaid“.\nKuna tänapäeval ja eriti noorte hulgas on vene keele oskus nõrgavõitu, siis üritan väga vabas vormis teha tutvustavat tõlget. Filme on kolm tundi, seega on neis infot väga palju.\n„Vana Egiptuse pettused. Avastatud“. (vene keeles: https://www.youtube.com/watch?v=4kpHqyYfEro ja teine: https://www.youtube.com/watch?v=AroHrl0UnRs).\nGeoloogia proffessori I.V. DAVÕDENKO selgitusi Egiptuse ajaloost.\nNapoleon oli Egiptuse ajaloo üks põhilisemaid uurijaid ja manipuleerijaid.\nOn palju erinevaid versioone püramiidide ehitajatest, nagu tulnukad ja muud teispoolsuse tegelased. Kuid selget selgitust ei ole ja on väga palju valet.\nNapoleon on selles loos üks põhitegelastest.\nVaarao Tutanhamon on juba iseenesest suur saladus, kes ta oli ja millal elas.\nNapoleoni suur ekspeditsioon sai alguse 19. mai 1798, kolmesaja laevaga ja ülisuure armeega, mis saadeti Egiptusse. Selles eskaadris oli ka tolle aja kõige suurem laev. Selle laeva seinte paksus oli lausa 1,5 meetrit ning seal oli inimesel ruumi vaevalt 40 cm. Kõik laevad olid täis sõjaväge. Kaasas oli 200 inseneri ja uurijat, hobused ja tõllad.\nOli mingi sõda ja muu trata-ta ja kogu see jant on suht vähetähtis.\nTegelikult leidis Napoleon Tuthamoni hauakambri, mis väidetavalt avastati hoopis 26.nov 1922. (kuidas Napoleon selle leidis ja kas ta tegelikult teadis midagi, et seda leida).\nKui Napoleon avastas Tutanhamoni hauakambri, siis olid kõik üllatunud.\nKui nad leidsid hauakambri viivad 16 trepiastet ja kaevasid need välja, leidsid vaaraopitsatiga ukse, siis nad ei avanud seda, vaid kaevasid mööda seina edasi ja avasid hoopis seina sisse avause. Kui nad läksid hauakambrisse oli seal viis ruumi. Nad üllatusid kui palju ja kui erilisi asju seal oli. Kui nad kõike seda nägid, siis sattusid vaimustusse sellisest varandusest, sest sarkofaag koosnes üle 200 kg kullast. Vaaraomask kaalus 25 kg kulda. Igasuguseid rattaid, kappe ja muid mõistatusi.\nKui Napoleon sai aru, et kõiki varandusi ta Prantsusmaale viia ei suuda ja inglaste laevastik Nelsoniga eesotsas vallutab tema laevastiku, siis Napoleon otsustas. „Kui sõja võidame, tuleme tagasi ja viime kõik kaasa“. Ning otsustati varakamber uuesti kinni matta. Tema sõjamehed aga olid juba vargsi taskutes asju välja toonud, maha müünud ning hiljem avastati neid Egiptuse erinevatest paikadest enne kui varakamber ametlikult avastati 1922 aastal Howard Carteri ja lord Carnarvoni poolt.\nMis seal siis tegelikult leiti? Nende asjade hulgas oli väga ilusaid ja originaali lähedasi, kuid leidus ka palju sellist mida seal ei oleks pidanud olema.\nNäiteks kaks pistoda. Üks kullast ja teine rauast, (isegi meteoriidsest rauast). Välimuselt olid need küll sarnased, kuid ….? Rauast pistoda käepideme juures oli viilitud aste. Millise viiliga see on viilitud ( 5000 aastat tagasi) ja meteoriidsest rauast, mis on superkõva.\nSamas ka muumia peaalune tugi oli rauast, pronksi või isegi kiviajal.\nNapoleoni saatusest me teame, seega ta ei saanud kogu varandust ära tassida ja saladus jäi pikaks ajaks avastamata.\nKummaline on veel ka see, et miks Howard Carter ja lord Carnarvon, enne seda kui avati hauakamber, ehitasid sinna raudtee ja miks hauakambri avamisega viivitati. Enne kui hauakamber avati, koristati ära ka raudtee. Kui hauakamber avati, siis toodi kõik asjad välja käsitsi ja kanderaamidega. Tänapäeval võib kindlusega väita, et Inglismaal oli terve töökoda, mis valmistas võltsinguid. Need võltsingu pakiti kastidesse, veeti Egiptusse ja üksik pakkekast jäeti kogemata isegi vaaraokambrisse. Kast oli valmistatud vineerist (5000 aastat tagasi).\nTutanhamoni mask. Ripsmed maskil olid vasksed ja tinutatud. Kes ja millega oleks saanud tinutada - 5000 e.m.a.\nKapp, troon ja muid asju on ideaalselt töödeldud, kuid igasugused lisad ja jalad neile, on tehtud aga väga oskamatult ja robustselt.\nPistoda mis oli rauast ja viilitud on kummaline, kuid veel kummalisem on pistoda tupp. See on lausa võimatu. Vaadates suurendusega loomadega kaunistusi, siis näeme seal mitte lõunamaiseid loomi vaid hirvesid ja neid ründavaid hunte ( põhjamaalt). Ka väikesed haagid tupel on tinutatud.\nKummaline on ka see, et kaks hauakambri avastajat surid üsna ruttu peale avastust ja lisaks veel 20 inimest. Aastal 2008 kui lord Carnarvoni elupaigas remonti tehti, siis leiti salajane tuba kus oli suur kogus Egiptuse tooteid ehk siis Egiptusesse viimiseks (võltsingud).\nMingil hetkel hakati kauplema ka Egiptuse muumiatega ja need läksid hästi kaubaks. Aga kui tuli teine muumiatega kauplemise laine, selgus ostjatele, et muumiad on hakanud haisema. Kui hakati muumiatelt sidemeid lahti võtma, leiti sidemete vahelt tubaka lehti. Jällegi oli toodud hoopis Lõuna-Ameerikast võlts muumiaid ja pikk merereis tegi muumiad niiskeks (sealt ka hais).\nMitte keegi ei tea kes neid ehitas. Miks kõik püramiidid asuvad vaid Niiluse jõe kaldal ja kõrbes neid ei ole.\nAastal 1987 avaldas ajaleht „Komsomolskaja Pravda“ artikli ja juba seal kirjeldati, et püramiidid on ehitatud – betoonist. Juba siis oli teada – geopolümeersest betoonist.\nKui purustada suvaline mineraalne kivim, jahvatada see väga peeneks ja uuesti „kokku panna“, siis saame geopolümeerse betooni. Sideainet on Egiptuses palju, selleks on Niiluse jõe punane muda. Geopolümeerset betooni kasutatakse tänapäeval palju. Venemaal metroojaamade marmorpõrandad ei ole kõik marmor, vaid kasutatakse palju just sellist valamist.\nNiiluse jõe punasest mudast, lateriidist, tehakse ka tänapäeval keraamikat ja telliseid.\nKui me nüüd teame, et nii saab teha ka betooni, siis Cheopsi püramiidis on 201 rida plokke, milles esimese rea plokkide paksus on 1,5 meetrit. Teise rea paksus on 1,25 meetrit ja nii edasi, kõrgemal on plokkide paksus 90 cm kuni 65 cm.\nNeed kõik on nii tihedalt paigutatud üksteise vastu, et isegi vesi ei lähe vahele, vaid voolab üle ääre.\nPüramiidi mass on 6,5 miljonit tonni. Selliseid suuri püramiide ei ole väga palju ja neile peaks kuluma umbes 20 miljonit tonni.\nTänapäeval me teame, et kaevandustest saab looduslikku ilma pragudeta suuri plokke mitte rohkem kui 10% kaevanduse mahust. Kuid kus on siis 90% mittekõlbulikku – prahti.\n65 miljonit tonni jääke ei ole mitte kuskilt leitud. Kui võtta kõik püramiidid kokku, siis oleks vaja leida 200 miljonit tonni „tootmisjääke“, mida ei ole samuti leitud.\nProffessor Davõdenko hakkas uurima püramiidi küljest löödud ja Venemaale toodud „mineraalse“ kiviploki tükki. Ta leidis selle tüki seest kummalisi lisandeid. Liivaterasid. Mineraalse materjali sees ei saa olla liivaterasid, betooni sees aga küll. Keemiline koostis ei ole ka mineraalne, pigem dolomiit.\nLooduslike kivimite pealmine pind tumeneb, seda nimetatakse ka kivimite päevituseks. Teatud ained aja jooksul tõusevad soojuse toimel kivimi pinnale. Püramiidide kividel ei ole ühtegi „päevitust“, kuna need plokid on kunstlikud ja seega ka poorsed. Kui uuriti plokkide tükke, siis mikroskoobi all oli näha kivimi sees juuspeeneid kiude. Kust need kiud sinna said, kas kottidest millega kanti ehitusplatsile purustatud kivimite puudrit, inimeste riiete küljest – ei ole teada, kuid looduliku kivimi sees neid olla ei saa.\nNende piltide peal on peale kiudude näha veel ka seened ja suures koguses. Kivimites seeni ei saa olla, betoonis aga küll.\nVäidetavast graniidist leiti selliseid keemilisi aineid mida seal ei tohiks üldse olla. Graniidist leiti isegi silikaati.\nSeega Egiptlased olid geniaalsed betoneerijad ja nad olid ka veel head krohvijad. Väikestel sfinksidel on graniidist välja kukkunud üsna kummalisi kihilisi tükke.\nMe oleme pidevalt näinud pilte püramiididest, sellise nurga all nagu me näeme ja sellise suurusega. Napoleoni retkel aga fotoaparaate ei olnud ja siis olid kunstnikud. Tolle aja kunstnikud olid head joonistajad ja nemad fikseerisid kogu nähtu väga täpselt. Napoleon aegsetel gravüüridel ja joonistustest me ei näe selliseid püramiide. Neid on kohati vähem ja kohati rohkem ja hoopis terava nurgaga ja väiksemad. Isegi Suur Sfinks ei asunud seal kus ta asub praegu. Fakt, mida ei ole siiani suudetud selgitada.\nJoonistustelt on näha, et suure sfinksi kõrvad ja pea on hoopis teistsuguse kujuga ja palju „õhulisem ehk siis mitte nii massiivne, kui me praegu näeme).\nSfinksi keha on tehtud looduslikust kaljust, kuid pea on betoonist, kuna looduslik kivim on kihiline mida ei saa välja raiuda, see puruneb. Ka on seal filmis veel infot sfinksi ja muude kujude kohta.\nPüramiidide plokid ei ole ühesuguse kvaliteediga ja betoonis on palju auke, kust on võimalik sõrmedega murendada kihte lahti nagu oleks halvasti segatud ja segamata liiv ning plokkide välispinnad on hoopis pehmemad kui seest.\nIgat mäekivimit on võimalik peenestada pulbriks ja uuesti sellest valmistada geopolümeerset betooni.\nSarkofaagide servast kui murda, siis langeb ära tükk ja alt tuleb välja betoon ( krohvitud).\nMõistatuslikud hieroglüüfid hauakambrite seintel on väidetavalt sisse raiutud, kuid tegelikult on kuivamata krohvi pinna sisse puupulgaga tõmmatud kujundid (või matriitsidega pehmesse pinda surutud).\nAsub 600 km Kairost, kust väidetavalt toodi mitmeid tonne kaaluvaid plokke. Väidetavalt kasutati plokkide lahti murdmist; aukude puurimise ja puidu sinna sisse löömise ja veega ülevalamisega. Millega puuriti, millega murti ja millega tõsteti välja – millega??\nAssuanist leiti puuritud avasid, mille servad olid vasksed. Tegelikult on need Assuaani tammi ehitajate tänapäevased proovpuurimised.\nAssuanis on väidetav Hatšepsuti pooleks murdunud obelisk, aastat 5000 tagasi.\nIsegi 100 aastat tagasi seda polnud, sest fotodel 1931 aastast, polnud isegi karjääri ja praegune obelisk asub 8-10 meetrit all pool tolle aegset maapinda. See tehti hiljem Assuani tammi ehitajate poolt gaasipõletitega.\nPüramiidide plokkide ja kujude seest on leitud sepistatud naelu, need on hilisema aegade tooted.\nKõikide obeliskide tegemiseks materjali, Assuani karjääris ei oleks olnud võimalik.\nKarnaki templis on reas kujud - 8-10 tk, milledel on näha plokkide valu jooned, absoluutselt ühel ja samal kõrgusel (nagu korralik valu ikka). Ka pead on pealt krohvitud.\nKõik templi sambad on betoonist valatud ja pealt krohvitud ning hiereoglüüfid pehmesse materjali tehtud.\nSfinkse on Egiptuses palju. Suure Sfinksi juurest läheb Niiluse suunas kanal. Sfinks raiuti välja mäest ja selle ümber on 50 tonniseid betoonplokke. Kuhu jäi jääkmaterjal sfinksi ümbert?\nSfinksi pea oli Napoleoni ajal ilusa peakattega, maoga ja värvitud.\nSfinksi ehitamine ei ole seotud vaaraode Hufu ha Hafra ajaga, vaid sfinksi peal olevate kirjade põhjal on sfinks tehtud hoopis varem. Käpad on tänapäeval juba taastatud. Sfinks tehti 4200 e.m.a ja lõpetati 1200 aastat hiljem. Püramiidid ehitati 3230 e.m.a, või 3350 e.m.a. (ja veel teisigi arvamusi).\nKuigi on kuiv kliima, siis miks pooled püramiidid (väiksemad) on kõik purunenud.\n1851 aastal alustati Auguste Mariette poolt sfinkside lahti kaevamisi. Kuid juba 1834 aastal pandi Venemaale sfinkse. Kust need tulid? Need sfinksid naeratavad! Hiereoglüüfid on seosetud. Seal ei ole sõna „Ra“.\nSfinksid on tehtud alibasterist – tavaline valu. Võtame tavalise kipsi, küpsetame seda temperatuuril alla 200 kraadi saame – alibasteri. Egiptlased oskasid ka seda!\nNapoleoni aegselt joonistusel seda ei ole, kuigi on hoopis peenemaid joonistatud üksikasju. Selle koha peal on hoopis kõrgem kivimite kiht – 10 m.\nAssuani obelisk tehti hiljem, et oleks näha kuidas see tehti. Selle obeliski pind oleks justkui klaasist. Sellel on ka kummalised lohud.\nSee on tehtud gaasilõikajaga 3000 kraadise leegiga. Sellega saab lõigata nagu võid.\nAssuaani tammi tegijad, venelased, unistasid, et teeks Suure Teatri juurde Egiptuse obeliski (originaali), kuid tegemise käigus see lihtsalt mõranes ja on nüüd vaatamiseks kui egiptlaste pronksist meislitega tehtud obelisk.\nÜks materjal – labrodariit. Šveitsi kuningas soovis kunagi endale voodit sellest materjalist. See saeti teemanthammastega lintsaega ja saab ka tross-saagidega (kuid selliseid sarkofaage tegid väidetavalt ka egiptlased).\nKairo muuseumis – Hafra kuju, diodoriidist – kõvem kui graniit. Kuidas saab sellist materjali lihvida läikivaks.\nDioriit – tugevus 11. Enne teemanti seda ei lihvi.\nTegelikult geopolümeerne vedel valu ja pinna peale krohvida ning pehme peale joonistada.\nIlmselt on enamus kujud võltsingud Napoleoni ajast, kuna unistati luua avatud muuseum Kairo lähedale.\nTasuks uurida rekonstrueerimise patente 1920-1930 aastatel, sealt võiks avastada patente mida ehitajad ja krohvijad võisid teada varem.\nSee ja ka teine film on nii mahukad, samas on palju ka esoteerilisi lähenemisi (näiteks Drumvalo „Elulille iidne saladus“ ning palju teisi ka veel), siis päris täpselt ei oska keegi midagi absoluutse kindlusega väita. Samas kõik see jutt mis siin eespoolgi kirjas on, on kordades lihtsam ja loogilisem, kui see mida meile on koolis seletatud. Inimesed kes piibli järgi on just - just jumala poolt loodud. Või Darwini evolutsiooni teooria järgi - justkui tulid alles ahvina puu otsast alla ja teadsid geomeetriat, materjali tehnoloogiat, perfektseid astronoomia teadmisi ja ülitäpseid mõõtmisvahendeid. Meile teada-tuntud ajalugu on mitmeid kordi ümber kirjutatud ja meiega on manipuleeritud, mis iganes tasanditel.\nPostitaja: ELUKULG kell 04:31


Ericson Laboratoire | "ÕIGE" KOSMEETIKA\nMILLISED ON MEIE PÕHIVÄÄRTUSED?\nTEADUSLIKKUS, UUENDUSLIKUS JA ESMAKLASSILINE SOORITUS\nKülmutatud rakuekstraktid, värske kalamarja ekstraktid, ensüümid, kolmanda põlvkonna liposoomid, akvaporiinide avastusel põhinevad niisutajad, sfingolipiidid, kõrgpolümeerne DNA, timuliin, ülienergiline GP4G molekul, anti-elastaasid, prohormonaalne ravi, diosgeniin, antihormonaalne ravi, antiandrogüünsed kehakarvade kasvu aeglustavad vahendid, tselluliidivastased rasvablokaatorid, biomimeetikud, taimsed ekstaktid ja kontsentraadid, fütoteraapia, homöopaatilised vahendid ja palju, palju muud.\nEi saa jätta mainimata, et ERICSON LABORATOIRE on ainus firma maailmas, mis kasutab ilusalongide kosmeetilistes vahendites külmutatud rakuekstrakte!\nLAI VALIK TERAPEUTILISI PREPARAATE JA MITMEASTMELISED PROTSEDUURID\nVõimaldavad kosmetoloogil tagada kliendile silmnähtavate tulemustega isikupärane ja efektiivne hooldus!\nKõikehõlmavad lahendused ka kõige nõudlikumate klientide probleemidele tänu professionaalse hoolduse protseduuride tohutule vaheldusrikkusele. Üle 20 erineva põhiprogrammi näole, 9 põhiprotseduuri kehale ja rindadele. Täiuslik koduseks hoolduseks mõeldud vahendite valik, mis hõlmab üle 200 preparaadi.\nSISEMISE JA VÄLISE TERAAPIA KOOSKÕLA\nLai valik toidulisandeid, hüperproteiinidieedid, toitumisalased soovitused ning kõigi organismi elundkondade füsioloogiline puhastus fütodrenaažide abil, mis täiendavad salongiprotseduure ja kodust hooldust.\nMeie terapeutiline lähenemine aitab võidelda kõigi nahaprobleemide vastu. Kasutusel olevad aktiivsed komponendid on ainult taimset ja merelist päritolu ning valmistatud biotehnoloogiate abil– seega on nad täiesti naturaalsed ning kõrgelt kontsentreeritud. Külmutatud rakuekstraktid ja enamik muudest toodetest on täiesti hüpoallergeensed!\nPakume teaduslikult põhjendatud õigeid meetodeid põhjaliku ettevalmistuskursuse läbinud professionaalidelt ning häid tulemusi.\nOleme võimelised jagu saama kõigist nahaprobleemidest: vananemine, näokuju muutumine, hormoonide ja energia puudujääk, kortsud, väikesed armid, hüperkeratoos ja naha kuivus, suurenenud rasueritus, seborröa ja akne, pigmendilaigud, punetused ja kuperoos


Neljapäeval on Eesti lipu 136. sünnipäev ja sel puhul heisatakse sinimustvalged Eesti lipud - Uudised ja teated - Mustvee Vallavalitsus\nNeljapäeval on Eesti lipu 136. sünnipäev ja sel puhul heisatakse sinimustvalged Eesti lipud\n4. juunil heiskavad Eesti lipu kõik riigi- ja omavalitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Eesti lippu kui meie riigi, kultuuri ja iseteadvuse sümbolit on oodatud heiskama ka kõik teised oma kodudele, ühiskondlikele hoonetele ja lipuväljakutele. Lipu sünnipäeva tähistatakse kooskõlas praegu kehtivate piirangutega Tallinnas, Tartus, Otepääl ja mujal Eestis.\nLipu sünnipäev algab kell 7.00 piduliku lipuheiskamisega Pika Hermanni torni. Kuberneriaeda on kutsutud erinevate koolide ja isamaaliste organisatsioonide liputoimkonnad, kõnelevad Riigikogu esimees Henn Põlluaas, EELK peapiiskop Urmas Viilma ja Eesti Lipu Seltsi esimees Jüri Trei. Mängib Kaitseväe orkester.\nKell 9.00 algab Otepääl lipupäeva videotervitus, südapäeval toimub Maarja kirikus lipupäeva jumalateenistus ning pärast seda teevad motoklubid Eesti lipu auks sõitu Otepää vallas. Otepää Kultuurikeskused kutsuvad üles saatma sinimustvalgeid fotosid teemal „Eesti lipp minu sees ja minu ümber" virtuaalnäitusele.\nMeie esimest sinimustvalget lippu saab lipupäeval samuti igaüks Eesti Rahva Muuseumis näha. Lisaks sünnipäevale pühendatud filmiprogrammile toimub 4. juunil kell 16.00 erigiidituur ajaloolise lipu juurde. Lipu 136. sünnipäevale pühendatud giidituur toimub ERMis ka laupäeval, 6. juunil kell 14.00.\nLipu sünnipäeva lõpetab ERRi veebikanalis Jupiter kell 19.00 algav Eesti lipu lugu rääkiv vabaõhulavastus „Taevas, muld ja tulevik".


Pauli, Mällikvere küla, Põltsamaa vald - Falkenberg\nAvaleht Nimekiri Pauli, Mällikvere küla, Põltsamaa vald\nPakkumisel siis kaks kõrvuti asuvat kinnistut Mällikvere külas, mis üksteise koosluses saavutavad piisavalt suure väärtusliku terviku.\nEsimene – Pauli kinnistu on 100% elamumaa, suurusega 1650 m2, õuemaa 1515 m2. Kinnistul on erinevatel ajajärkudel käinud vilgas elu ja on asunud kaks hoonet, elumaja ning kõrvalhoone koos saunaga. Nüüdseks on kõrvalhoone lammutatud ja alles on vaid elumaja, milles oli kunagi kogunisti 3 eraldi sissepääsuga korterit. Teada olevalt on palkelamu rajatud aastatel 1929 – 1934 aga ehitisregisti andmetel 1967 aastal. Elamus on kaks kuiva keldrit hoidiste säilitamiseks.\nKasutuses olevas üksikelamus on hetkel kokku 7 tuba ja 3 kööki koos toimivate puupliitidega, lisaks gaasiballoon gaasipliidi paigaldamise jaoks. Elamu on ehituslikult korras ja valmis võtma vastu uut peremeest/perenaist. Paljuski on jäätud ruumi uue omaniku fantaasialennuks ja pisut kohendamist tänapäeva mallide järgi. Elamu kütteallikateks on peale puupliitide veel kolm toimivat plekkahju. Kinnistu ajalugu ulatub aastasse 1921, mil Pauli kinnistu (19,77 m2) sai postuumselt Eesti Vabariigi poolt kingitud vabadusesõjas langenud Paul Rebasele, kõik kinnistut puudutavad dokumendid on õnneks ka säilinud.\nPisut infot – http://muuseum.viljandimaa.ee/vana/aastaraamat/2011_toim_2/pihlak.pdf\nTeine – Nõmmiku kinnistu on 100% tootmismaa, suurusega 3801 m2, õuemaa 3754 m2. Kinnistul asub osaliselt lagunenud kuid tugeva vundamendiga loomapidamis hoone, kus õitsvatel aegadel leidsid elukoha sead, lehmad ning hobused. Õuemaal on küllaldaselt ruumi rajamaks korralik viljakandev aed, marjapõõsaste ja viljapuudega.\nKinnistutele tagab vee ca 30 sügavune puhta veega puurkaev, mis nõuka ajal varustas ümbritsevat piirkonda joogiveega. Kanalisatsioon on lokaalne, kogumiskaevuna ca 6 m3. Kinnistul on liitumine elektriga, peakaitse on 20 A. Kinnistu kõrval on koheselt kergliiklustee ja Pajusi maantee. Tartu mnt ja Põltsamaa linn on vaid 3 km kaugusel. Hea võimalus tegeleda oma äriga ja kohandada elukoht suhteliselt hea asukohaga Tartu mnt läheduses.


Haiget liigesed on see, Nõuanded teemal: Reumatoloogia\nMõned haigused põhjustavad siin-seal aeg-ajalt mõõdukaid vaevusi ja enamasti ei tekita tõsiseid tervisehäireid nagu näiteks osteoartroos ehk liigesekulumus , mõned toesehaigused aga on kogu organismi haaravad ja kahjustavad, vahel koguni eluohtlikud põletikulised haigused nagu näiteks luupus ja raskekujuline reumatoidartriit. Kasutusele on tulnud ka seedetraktile vähem ohtlikud põletiku- ja valuvaigistid — koksiibid rofekoksiib, tselekoksiib, etorikoksiib jt. Ka juustu- ja kalatoidud on heaks kaltsiumiallikaks. See võib valmistada raskusi, kui näiteks üks põlv kasvab teisest kiiremini. Ka kõhnal inimesel võivad liigesed kuluda, kui tal on selleks geneetiline soodumus.\nÜlekaal hoiab liigesed pidevalt ebaloomulikult kõrge pinge all, vähene liikumine omakorda võib aga viia kõhre ebapiisava varustamiseni hapniku ja toitainetega. Ka võib ülekaalulisel inimesel areneda metaboolseid haigusi, näiteks diabeet, siis halveneb kõhre varustamine veelgi, kõhr kaotab elastsuse ning võib hakata kuluma. Liigesehaiguse märgid Osteoartroosi tavaline sümptom on liigesevalu, mis tekib ja tugevneb kohe, kui hakatakse liikuma, ka pärast suuremat koormust.\nValu saab leevendada Artroosi ei ole võimalik välja ravida, küll aga saab valu- ja põletikuravimitega valu leevendada. Valu korral võtta paratsetamooli ja kasutada lokaalseid valu- ja põletikuvastaseid haiget liigesed on see, mis on saadaval apteegis käsimüügis.


Luule Epneri kauamängiv maailm — Sirp\nKaks empiirilist fookust, Kõivu näidendite maailmalikkus ja Undi lavastustest mängulisus, kujundavad teose „Mängitud maailmad“ teoreetilist raamistikku.\nLuule Epner, Mängitud maailmad. Heuremata. Humanitaarteaduslikke monograafiaid. Toimetanud Eva-Liisa Linder. Tartu Ülikooli Kirjastus 2018. 304 lk.\nEt kõik ausalt ära rääkida, pean ma alustama sellest, et Luule Epner on olnud minu õpetaja ja kolleeg. Nii on kombeks selliseid lähisuhtest võrsunud arvustusi alustada. See ülestunnistus peaks lugejale märku andma kirjutaja ja arvustatava objekti autori lähedasest suhtest, mis peaks justkui välistama objektiivse kriitika, olgu siis viisakusest (kes see ikka oma akadeemilist ema lööb!) või pimestavast mõjuängist. Kuid miks välistada vastupidine: õpilane püüab mõjuängist välja pääseda või lihtsalt tõestada oma intellektuaalset üleolekut õpetajast?\nNii või teisiti, need suhted on olemas ja küllap need ka kuidagi mõjutavad, kuigi ei tea veel, kuidas. Vabanduseks ütlen siiski, et kuna Epner on 1992. aastast Tartu ülikoolis juhtiva õppejõuna teatriteadust õpetanud, siis ongi Eestis keeruline leida inimest, kellel oleks teatriteaduslik kompetents ja seejuures puuduks kokkupuude Epneriga.\nMis raamat see on? Autor ise väidab raamatu eessõnas (lk 7), et see on saanud alguse paarkümmend aastat tagasi, kui ta kirjutas esimesed artiklid Madis Kõivu näidenditest ja Mati Undi lavastustest. Need kaks empiirilist fookust – Kõivu näidendite maailmalikkus ja Undi lavastustest mängulisus – hakkasid kujundama ka selle teose teoreetilist raamistikku, mille võib tingimisi koondada mõiste „mängitud maailm“ alla. Epner lähtub käsitlusest, et teatris ja draamas toimub maailmade ehitamine mängu kaudu ehk tegemist on mängitud maailmadega.\nTeos jaguneb kolmeks mahukamaks peatükiks: teoreetiliseks sissejuhatuseks „Maailm ja mäng“ ning peatükkideks „Madis Kõivu maailmad“ ja „Mati Undi teatrimängud“. Nagu näha, on teose struktuur kaunilt maailma ja mängu vahele pingestatud. Interluudiumidena on teise ja kolmanda peatüki järele paigutatud nummerdamata artiklid Nikolai Baturini näidenditest ja Tiit Ojasoo esimestest lavastustest. Nii satuvad Kõivu ja Baturini draamad rohkem maailma fookusesse ning Undi ja Ojasoo lavastused mängu fookusesse.\n„Mängitud maailmad“ ei ole siiski ainult nimetatud kirjanike-lavastajate loomingu analüüs, vaid palju ambitsioonikam projekt – see on teatri kui fenomeni ontoloogiline ja epistemoloogiline uuring, mis on tõukunud empiirilistest näidetest või mida need näited on illustreerima valitud. Epneri analüüside alt kumab pidevalt teda justkui pealisülesandena saatev küsimus „Mis teater on?“ või „Millised teatrid olla võiksid?“. Nii nendib ta Kõivu analüüsides: „Teater [—] võib selles valguses olla üks inimeksistentsi essentsiaalseid metafoore, millesse on kätketud vaatamine nii nägemise kui ka mõistmisena“ (lk 131).\nNimetasin raamatu Epneri kauamängivaks, sest see koondab rohkemgi kui 20 aastat „teatritööd“. Epner on „Mängitud maailmadesse“ sünteesinud mitte ainult eelnimetatud kirjanike ja lavastajate vaatlused, vaid kogu oma teatrialase elutöö ja eruditsiooni. Keda üksikkäsitlused niivõrd ei huvita, see võib lugeda teost teatriteoreetilise käsitlusena, edasiarendusena Epneri „Draamateooria probleemidele“ (I osa – 1992, II osa –1994).\nOlles kolleegi kirjutistega hästi tuttav, jälgisin tähelepanelikult ka ta brikolaažitehnikat: võtteid ja strateegiad, kuidas ta oma vanemaid artikleid liitis, ümber kirjutas ja kontseptuaalseks tervikuks sulatas. Nimetasin raamatu Epneri maailmaks (mitte maailmadeks), sest minu meelest moodustavad tema akadeemilised tööd sidusa terviku, kus alati on tuvastatav autori esteetiline maitse, intellektuaalsed huvid ning diskursiivne käekiri. Pole üllatav, et seda maailma raamivad, sisustavad ja kujundavad suuresti Kõivu ja Undi maailmad.\nMis maailm see on? Esiteks: Epner on kokkuhoidlik tekstikangur. Tema tekstide täpsust ja isegi kokkuhoidlikkust võib imetleda, aga sellest on ka palju õppida. Naljatamisi võib tema stiili seostada nõukogudeaegse paberipuuduse ja avaldamiskohtade nappusega, aga ka nüüdisaegse ökoloogilise või humanistliku hoolivusega. Kõik need aspektid innustavad järele mõtlema, kas intellektuaalse jalajälje kasvatamise ambitsioon kaalub üles ökoloogilise või potentsiaalse info(müra) jalajälje.\nEpner taaskasutab hoolikalt mõttekaaslaste ideid ning põimib eesti teatrikultuuri kokku rahvusvahelise kunstiteaduste diskursusega, luues tihedaid kirjeldusi ja nappe tabavaid konstateeringuid. Siin on lauseid, mille võib üliõpilastele etlemiseks sobiva ilusa kõla ning täpse formuleeringu pärast pähe õppida, nagu näiteks: „Undi teatris murdus toonane modernistlik esteetika läbi postmodernse maailmataju prisma“ (lk 163).\nKuna Luule Epner on 1992. aastast Tartu ülikoolis juhtiva õppejõuna teatriteadust õpetanud, siis on Eestis keeruline leida inimest, kellel oleks teatriteaduslik kompetents ja seejuures puuduks kokkupuude Epneriga.\nMarek Tamm on Epneri monograafiat Postimehes juba arvustanud* ning toonud seal leebelt esile ka mõned küsitavused. Kuna minul võttis „Mängitud maailmade“ läbitöötamine oodatust kauem aega, siis saan neile küsitavustele ise vastata. Tamm seab kahtluse alla mõiste „fiktsionaalne maailm“ funktsionaalsuse, leides, et igasugune maailm võib olla fiktsionaalne, „sest pole tervikuna kunagi tajutav ja eeldab seega kujutlusvõime rakendamist“. Epner on sellele intrigeerivale väitele juba esitanud „eelduse“, nentides: „Kõivu „aja- ja kohavaimudest“ sõltuv reaalsus on üsna lähedane sellele, mida Elana Gomel nimetab konsensuslikuks reaalsuseks: see on antud ajas ja kultuuris domineeriv (sic! – A. S.) kultuuriline mudel, mida usutakse õigesti peegeldavat füüsilist universumit – ning just selle mudeliga suhestuvad kirjandustekstid (Gomel 2014: 30)“ (lk 124). Niisiis, kui Tamm rõhutab maailma kujutluslikku, siis Epner hoopis selle kokkuleppelist loomust, mis ongi teatrile ja mängule väga omane.\nTammele ei imponeeri väga ka Epneri käsitluse „fenomenoloogiline alatoon“, teda huvitaks rohkem „hermeneutiline tõlgendus“ ehk tähenduste jaht. Epner tunnistab saatesõnas (lk 7) oma teooria fenomenoloogilist vaatenurka, kuid rõhutab edaspidi nii Kõivu kui ka Undi loomingu tähenduslikku ambivalentsust: „Kumbki ei ole eriti selgetähenduslik, mõlemad küsimustavad tähendust ja tähistamist“ (lk 151). Kõivul on küll iha tähenduse järele, kuid tähenduse äratundmise ainus järelm on tihti see, et äratundmine on ära tuntud, kuid tähendus mitte. Ka Kõivu enda teatrimõistmist peab autor lähedaseks fenomenoloogilisele filosoofiale (lk 130). Unt seevastu ei taha vaatajale tähendust kätte anda, vähemalt mitte üht ja mitte kauaks. Sellest tulenevalt oleks ootamatu, kui Epner püüaks lugeda oma uurimisobjekte vastukarva ning inkrimineerida neile üht kindlat tähendust. Pigem vastupidi, kui nendib, et Undi vaimsele virgeolekule kutsuvat küsitlemist ja kahtlemist võikski nimetada tema sõnumiks (lk 221).\nOletan, et just see tähenduste käest libisemine (s.t ka metoodika ja teooria suutmatus) on Epnerit nii pikka aega Kõivu ja Undi, aga ka teiste nendesarnaste autorite juures köitnud, pole talle rahu andnud ega anna edaspidigi. Vaatamata fenomenoloogilisele vaatenurgale ei kanna Epneri teksti aga fenomenoloogiale tihti omane voolav tajuakt, vaid range küsitlev metodoloogia, süsteemne läbimõtlemine. Kohati meenutab see raamat autori donquijotelikku võitlust mateeria ja tähenduste stiihiaga, kuid ta tuleb sellest võitlusest võitjana välja.\n* Marek Tamm, Vikerkaar loeb. Me vajame uusi Madis Kõivu lugemisi. – Postimees, 3. V 2019.


Tööinspektsioon: Kandideeri auhinnale „Hea Töökeskkond 2018“\nKõik uudisedKandideeri auhinnale „Hea Töökeskkond 2018“\nKandideeri auhinnale „Hea Töökeskkond 2018“\nTööinspektsioon tunnustab igal aastal ettevõtteid hea töökeskkonna arendamise eest. Tunnustusega soovib Tööinspektsioon tõsta esile ettevõtteid, kus väärtustatakse töötajate tervist säästvat töökeskkonda ja ohutut töötamist. Kui eelnevatel aastatel valis Tööinspektsioon kandidaadid ise välja, tuginedes ettevõtte kohta infosüsteemis olevatele andmetele, siis sellest aastast annab Tööinspektsioon ettevõtetele võimaluse ise kandideerida.\nTööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul on praeguses tööjõuturu olukorras, kus häid töötajad otsitakse taga tikutulega tööandjatel vaja silma paista ning eristuda. „Mis on see, mis paneb töötaja otsustama, millisesse ettevõttesse tööle asuda? Hea palk – kindlasti! Erinevad soodustused sportimiseks ja terviseedendamiseks – loomulikult! Toetav kollektiiv ja huvitav töö on ka tähtsad. Aga kõik see ei ole oluline, kui töötaja tervis ei ole tööd tehes hoitud ja tema heaolu tagatud. Kuidas aga olla ise kindel, et ettevõtte töökeskkond on ohutu ja tervisthoidev ning seda ka teistele näidata? Üheks heaks võimaluseks on osaleda Tööinspektsiooni konkursil,“ ütles Maripuu.\nAuhinnale „Hea Töökeskkond 2018“ oodatakse kandideerima ettevõtteid, kus on tööandjad teadlikud töökeskkonna riskidest, riskide analüüs on integreeritud tööprotsessi, töötajate tervist mõjutavaid ohte hinnatakse pidevalt ning neid maandatakse kiiresti ja tulemuslikult. Ettevõttes kaasatakse töötajaid töökeskkonnas esinevate ohtude hindamisel ning töötajaid juhendatakse põhjalikult enne tööle asumist. Tööandja suhtub tõsiselt isikukaitsevahendite kasutamisse, on ise eeskujuks ohutusnõuete täitmisel ning nõuab seda ka töötajatelt. Ohutuskultuuri üldise arendamise seisukohalt on oluline ka see, kas ettevõte/organisatsioon on esitanud tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas Tööinspektsioonile parimaid praktikaid, mida teised organisatsioonid saaksid võtta eeskujuks töökeskkonna arendamisel.\nKandideerida soovivatelt ettevõtetelt ootab Tööinspektsioon taotluse esitamist hiljemalt 15.09.2018. Auhinda antakse välja kahes kategoorias: alla 50 töötajaga ettevõte ning üle 50 töötajaga ettevõte. Auhind „Hea Töökeskkond 2018“ antakse pidulikult üle rahvusvahelisel konverentsil 6. novembril 2018. Auhinna saajatest valmivad videoklipid, kus tutvustatakse ettevõtet ja selle töökeskkonnaalaseid tegevusi. Lisaks sellele, et ettevõttel on võimalik auhinda kasutada oma mainekujunduses riigisiseselt, on see kindlaks argumendiks ka välispartneritega suheldes.\nTaotlust saab esitada meie kodulehel: http://ti.ee/est/teavitustegevus-statistika/teavitustegevus/hea-tookeskkond-auhind/


Kultuuriaken soovitab: nädala kultuurisündmused 13.-19.01.\n13. jaanuar / Nädala kultuurisündmused 13.-19.01.\n15.01. kell 20.00\nComedy Estonial on hea meel taas teieni tuua meie noored talendid üritusega “Värske Veri”. “Värske Veri” koosneb meie lootustandvate uute Comedy Estonia talentide etteastetest. Kui oled usin open mic’il käija, siis oled ehk mõnda neist juba oma materjali katsetamas näinud.\nTV 10 Olümpiastarti Tartu ja Tartumaa II etapp\n16.01. kell 15.30\nTV 10 Olümpiastarti on Eesti Kergejõustikuliidu ja Eesti Rahvusringhäälingu koostöös korraldatav noortesporti propageeriv võistlussari – ainulaadne kogu maailmas! TV 10 Olümpiastarti Tartu linnas ja maakonnas on võistlussari, mis koosneb viiest etapist (ühel hooajal) – neli üksikalade etappi ning üks mitmevõistluse finaaletapp.\nCarrie Tree kontsert "Human Kindness"\nInglismaalt pärit trubaduuri hingega Carrie Tree on laulja ja lugudekirjutaja, kelle hingestatud meloodiad ja sõnades peituv luule puudutab igaühe südant. Carrie on suure osa oma elust reisinud ja esitanud oma muusikat erinevatel kontinentidel.\nLembe Loki soolokontsert\nLembe Lokk on omapärase tämbri ja käekirjaga laulja, instrumentalist ja helilooja. Ta on õppinud Pariisi Cim-Infimm nimelises jazzmuusika koolis laulu ja täiendanud end mitmete väljapaistvate muusikute käe all. Lembe looming on väga tundlik ja poeetiline. Tekstidel ja sônakasutusel on tema lauludes oluline koht.\nKontsert „Üle jõe“\n18.01. kell 16.00\nAnsambel Kaigo kutsub kõiki 18. jaanuaril Tartu Linnamuuseumi saali kontserdile "Üle jõe". Kuulajaid rõõmustatakse mitmekülgse vokaalmuusika kavaga, kuhu lauljad on valinud oma lemmikteoseid nii Eestist kui ka mujalt maailmast. Lisaks esitatakse ka omaloomingut.\n19.01. kell 16.00\nKava, kus maailma üks kuulsamaid klassika-artiste Viktoria Mullova esitab haruldasel Stradivariusel brasiilia rahvamuusikat. Virtuoosne, lummav, metsik ja paeluv kava, kus temperatuuri tõstavad brasiilia kitarrist Pinto, klassikapiire lõhkuva tšellokäsitlusega Barley ja löökpillimängija Clarvis.\nOn aasta 1970. Teater Vanemuine valmistub tähistama oma sajandat aastapäeva. Kombinaatteatri operetisektsiooni rakuke koguneb erakorralisele tootmiskoosolekule, kus tuleb kinnitada, millised nõukogude operetiklassika teosed võiksid sobida väärika juubeli tähistamiseks. Salongikontserdi lavastaja on Jaan Willem Sibul.\nPAF Eesti-Läti: Tartu Ülikool vs Pärnu Sadam\nTartu Ülikooli korvpallimeeskond võtab PAF Eesti-Läti liiga raames vastu Pärnu Sadama võistkonna.Tasuta pääsevad mängule Tartu Ülikooli tudengid ja alla 12aastased lapsed.


Mainor Ülemiste lõpetas rekordaasta 9-miljonilise kasumiga\nÜlemiste City linnakut arendav Mainor Ülemiste AS tegi mullu oma kõigi aegade edukaima aasta, teenides müügituluna 8,8 miljonit eurot, mida on 14% enam kui aasta varem. Ettevõtte kasum moodustas 9,3 miljonit eurot, kasvades aastaga 10%.\nMainor Ülemiste juhatuse esimehe Margus Nõlvaku on Ülemiste City oma üle 10 000 töötajaga kasvanud Haapsalust suuremaks linnakuks. „Eelmisel aastal lõpetasime Öpiku maja teise bürootorni ehituse, millega saime Eesti suurima büroohoone lõplikult avada,“ märkis Nõlvak ja lisas, et mullu valmis ka Sepise 8 parkimismaja enam kui 400 autole, käivitus linnakuülene nutikas parkimislahendus, alustati täisteenust pakkuva tervisemaja ehitamist ning samuti märgilise tähendusega Lurichi maja ehitust, kus büroode kõrval valmivad ka linnaku esimesed kodud. Öpiku majas avas uksed nii Rahvusvaheline Maja kui ka e-Eesti Esitluskeskus, mis on olulised nii välistalentide kui investorite Eestisse meelitamisel.\nNõlvaku kinnitusel investeeris ettevõte 2018. aastal hoonete ehitusse ja seadmete parendamisse ligi 18 miljonit eurot ning pandi alus mitmetele olulistele edasistele arendustele. Ülemiste City jätkuvaks arendamiseks viidi läbi 10 miljoni eurose võlakirjaemissiooni teine etapp mahus 7,38 miljonit eurot. Alates 1. veebruarist 2018 on võlakirjad kaubeldavad kauplemissüsteemis First North.\nMainor Ülemiste AS omakapital oli majandusaasta lõpu seisuga 100 miljonit eurot ning kinnisvarainvesteeringute väärtus 122,6 miljonit eurot, mida on varasema aastaga võrreldes 20,6 miljoni eurot enam.\nÜlemiste City arendajad investeerivad Tallinna Tehnikaülikooli professuuri ligi pool miljonit\nEsimesed nutikad liiklusmärgid Ülemistel avasid uudse tuleviku linna professuuri


Üks koroonavaktsiini loojatest jõudis juba maailma 500 rikkaima inimese hulka - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nÜks koroonavaktsiini loojatest jõudis juba maailma 500 rikkaima inimese hulka\nUgur Sahin selgitab BioNTechi välja arendatud koroonavaktsiini tööpõhimõtet.\nFoto: Florian Gaertner via www.imago-images.de, imago images/photothek/Scanpix\nAmeerika ravimihiiu Pfizeriga üht esimestest koroonavaktsiinidest välja arendava Saksa biotehnoloogiaettevõtte BioNTech kaasasutaja Ugur Sahin jõudis lõppeva nädala neljapäeval maailma 500 rikkaima inimese hulka pärast seda, kui Suurbritannia andis kahe ettevõtte koroonavaktsiinile kasutusloa.\nBioNTechi aktsia on selle nädalaga kasvanud 8% ja viimase aasta jooksul 250%, vahendab Bloomberg. Sahinist sai neljapäeval jõukuselt 493. inimene maailmas. Tema vara hinnanguline väärtus on Bloombergi miljardäride indeksi järgi 5,1 miljardit dollarit.\nSuurbritannia oli lõppeval nädalal esimene lääneriik, kes on ühele koroonavaktsiinile kasutusloa andnud. See võimaldab Pfizeril ja BioNTechil astuda taas sammu lähemale sellele, et hakata peagi tellijatele tarnima vaktsiini, mis seniste uuringute põhjal on näidanud 95%-list tõhusust koroonaviirusest hoidumisel. BioNTech ootab jätkuvalt vaktsiinile USA ravimiameti ja Euroopa Liidu regulaatori heakskiitu.\nKuigi BioNTechi näol on tegu Saksa ettevõttega, mis on seni ennekõike keskendunud vähiravile, otsustasid ettevõtte asutajate ringi kuuluv Sahin ja tema abikaasa Ozlem Tureic – kes on ühtlasi ka BioNTechi peaarst – fokusseerida selle aasta jaanuarist kogu oma energia koroonavaktsiini välja töötamisse. Sellega on nad saanud rakendada kogu oma senise uurimistöö täiesti uut tüüpi ravimi välja töötamisse\n„See võib avada ravimiäri täiesti uut tüüpi molekulidele,” märkis Sahin eelmisel kuul. Türgi päritolu Sahinil on läbi talle kuuluva Saksa ettevõtte BioNTechis 18%-line osalus. BioNTechil õnnestus eelmisel aastal USA-s börsile minnes kaasata 150 miljonit dollarit, selgub.\nMaailma 500 rikkaima inimese hulka jõudis Sahin koos Saksa päritolu Struengmanni vendadega, kellele kuulub kaks kolmandikku biotehnoloogiaettevõttest. Nad toetasid rahaliselt ka üht varasemat biotehnoloogiaettevõtet, mille Sahin oma abikaasaga koos rajas. Selle nimi on Ganymed Pharmaceuticals AG. Vendade Struengmannide vara väärtus küündib kokku 24 miljardi dollarini.\nKoroonavaktsiini võidujooks on aidanud kaasa ka BioNTechi lähima rivaali Moderna investorite vara väärtuse kasvule. Cambridge’s ja Massachusettsis tegutseva ettevõtte aktsia hind on sel aastal tõusnud 700%, aidates sellega mõnedel Moderna varase faasi investoritel miljardärideks saada.\nNende hulgas on Massachussetsi tehnoloogiainstituudi professor Bob Langer ja Harvardi ülikooli professor Tim Springer, aga ka ettevõtte tegevjuht Stephane Bancel, kelle vara hinnanguline väärtus on nüüd 4,9 miljardit dollarit.


Lang: seaduste vorpimise põhjus on aastate taga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLang: seaduste vorpimise põhjus on aastate taga\n25. veebruar 2010, 12:47\nJustiitsminister Rein Langi sõnul võttis parlament aastate eest ise liiga palju võimu valitsuselt ära ja peab nüüd palju seadusi vorpima.\nJustiitsminister Rein Lang ühines presidendi eilses aastapäevakõnes toodud kriitikaga selle kohta, et seadusetekste kirjutatakse liiga palju ja kohati kiirustades lohakalt.\n«See on täiesti õige jutt, aga sellel on oma objektiivsed juured 1990-ndate alguses, kui Eesti parlament võttis hästi palju võimu ära valitsuselt. Nii et Eestis on väga paljud tehnilised detailid, mis muudes riikides valitsuse otsustada, seaduste tasemele toodud. See on üks põhjus, miks me neid seadusi nii palju peame muutma,» selgitas Lang.\nTeine seadusemasina käivitaja on justiitsministri sõnul Euroopa Liit, kust tuleb «nagu Vändrast saelaudu» kõikvõimalikke õigusakte, mida Eesti peab oma siseriiklikusse õigusse lisama.\nPresidendi visatud kivi seaduste kvaliteedi osas Langi sõnul valitsuse kapsaaeda ei lange. «Loomulikult ei peaks olema seadusandlik keskkond ebastabiilne, aga pigem on parlamendis näha enesenäitamise tahtmisi. Kui president mõni aeg tagasi ütles, et ega parlament ei ole kummitempel, siis peale seda hakati seadusetähti niimoodi ümber tegema, et lihtsalt alus tõsteti öeldisest ettepoole... Nii et õiguskultuuri probleem on võrdlemisi suur, jah,» leidis Lang.\nPresident Toomas Hendrik Ilves märkis eile õhtul peetud pidupäevakõnes, et me ei pea enam raiskama aega tarbetute seadusetekstide kirjutamisele. «Eesti õiguskord on põhiosas valmis, Eesti kui õigusriik toimib. Las nüüd kujuneb harjumus, õigusalane teadmine ja praktika. Seepärast ei pea me raiskama aega tarbetute seadusetekstide kirjutamisele. Seadus on vahend, mitte eesmärk,» ütles president.\nSamuti tõstatas ta seaduste kvaliteedi küsimuse. «Mõnikord on neis lohakusvigu, teinekord sisulisi vasturääkivusi. Vahel on neis vastuolu põhiseadusega. Kõik see viitab, et meie parlament võiks suhtuda tähelepanelikumalt oma põhitöösse.»


Õpilased: PISA testid ei anna üldist pilti haridussüsteemi kvaliteedist - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n6. detsember 2016, 13:25\n«Me usume, et võti kõrgekvaliteedilise hariduseni seisneb hea ja sõbraliku õpikeskkonna loomisel, vaid nii tunnevad õpilased end koolis turvaliselt ja motiveeritult. PISA tulemused annavad hea ülevaate õpetusmeetodite tulemuslikkusest, kuid see ei tohiks jääda ainsaks kriteeriumiks,» sõnas Eesti Õpilasesinduste Liidu esimees Andreanne Kallas pressiteates.\nÕpilasesinduste liidu esimees sõnas, et hea tulemus PISA testis ei võrdu automaatselt hea haridusega. «PISA annab meile väärtusliku andmekogumiku, kuid sellel ei tohiks olla suurt osakaalu meie haridussüsteemi debatis, tõlgendades, et head tulemused võrduvad hea haridussüsteemiga. Riigi puhul on arusaadav, et soovitakse saada tagasisidet õppetööle tasemetööde ja eksamite kaudu, ent koolide taseme või «headuse» võrdlemiseks pole see piisav infoallikas.»\nEesti Õpilasesinduste Liit on seisukohal, et koolide ja õpilaste, antud juhul haridussüsteemide, reastamine pelgalt testide tulemuste põhjal on liiga ühekülgne ja pinnapealne. «Selliselt saadud tulemus ei kajasta reaalset olukorda haridussüsteemis. Ideaalne võrdlemise süsteem on selline, mis ei ole liialt kaldu testimise teel saadud tulemuste võrdlemise poole,» rääkis Kallas.\nÕpilasesinduste liit peab oluliseks pingerea rõhutamise kõrval ka õpilaste õnnelikkust, lisavõimaluste hulka koolis, õpilaste sotsiaalmajandusliku tausta arvestamist jne.\n«Meil on hea meel, et Eesti õpilased on tulemustelt maailma tipus, kuid õpilasesindajad on veendunud, et fookus peaks liikuma praeguselt kvantitatiivselt rohkem kvalitatiivsete aspektide poole. See tähendab, et rohkem tuleks eelistada õpilaste heaolu kõrgetele testitulemustele,» ütles Kallas.


Suurriigid - leiti 638 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "suurriigid" leiti 638 faili\nsuurriigid - võimsad ja tugevad - laiendasid oma alasid aastakümnete eest veriste sõdade arvelt hoolimata kas teised riigid jäävad püsima või mitte.\nMaailma suurriigid enne esimest maailmasõda\nMAAILMA SUURRIIGID ENNE ESIMEST MAAILMASÕDA 1. AMEERIKA ÜHENDRIIGID KIIRE MAJANDUSARENG. VÕITLUS TRUSTIDEGA. 19. saj. lõpul jõudis kapitalism USA-s imperialismistaadiumisse. Jätkus tootmise ja kapitali kontsentratsioon, mille tulemusel kujunesid monopoolsed hiigelettevõtted - trustid. Need püüdsid enda kätte haarata kogu toot...\nSUURRIIGID XX SAJANDI ALGUL Maailma majanduse põhijooned: Tööstustoodangu kiire kasv, eriti uutes tööstusharudes (keskmine juurdekasv 5% aastas). Monopolide teke, eelõige USA-s. Monopol- ettevõte (või ettevõtete ühendus), mis kontrollib tootmist ja turustamist ühes või mitmes tootmisharus. Probleemiks kujunevad: konkurentsi vähenemine, hindade kasv, dumpingu kasutamine - välisturul kauba müümine madal...\nAjalugu Suurriigid XIX sajandil Viktoriaanlik Inglismaa Kuninganna Victoria *Valitses 1837 – 1901 *Viktoriaalsus – siivsus, väärikus Tööstusrevolutsioon 19. saj *Napoleoni sõjad 18. saj >  1. kolooniaid juurde, impeeriumi teke  2. vajadus relvade ja tekstiili järele  Inglismaal edenevad kaevandused ja kaluritööstused *1816. a. leiutati „Buffing Billy“ söe v...\naastatel SAKSAMAA  Peale sõda nimetati Weimari vabariigiks kuni Hitleri võimule tulekuni (1933)  Oli laostunud nii majanduslikult kui sotsiaalselt.  HÜPERINFLATSIOON – marga hind langes tundidega.  Saksa tööstus läks sõjakahjude katteks Pr. maale, ei jätkunud kivisütt.  Tohutu rahva rahulolematus.  Võimule tulid esimesed valitsused, mis olid kommunistlikud.  Rahva rahu...\nSUURRIIGID 20.SAJANDI ALGUL\nSAJANDI ALGUL PRANTSUSMAA Prantsuse Koloniaalimpeerium koosnes maa-aladest, mis kuulusid Prantsusmaa valitsuse alla, alates 17. sajandist kuni 1960. aastateni. 19. ja 20. sajanditel oli Prantsuse Koloniaalimpeerium pärast Briti Koloniaalimpeeriumi maailmas suuruselt teine. Impeerium hõlmas üle 12 347 000 km² maad oma kõrgajal 1920...\nKuni eksisteerivad suurriigid , on sõda vältimatu Maailmas on palju riike, igaüks oma personaalsete tujude ja egoismiga  nad ei pea ega saagi omavahel klappida. Riigid on kui väikesed lapsed. Neil on omad soovid, unelmad. Et neid saavutada, tulevad ette konfliktid naabritega. Unikaalsus on teema, milles kõik riigid tahavad sõna võtta, ent ometigi vältida analüüsi  miks? Sest kardetakse...\nMiks muutus sõja käigus inimeste suhtumine sõtta?\nsajandi algul oli maailmas kujunenud vastuolud suurriikide vahel, kes olid huvitatud oma mõjualade suurendamisest ja teiste riikide mõju vähendamisest. Ja seda põhiliselt asumaade pärast. Seniste favoriitide Inglismaa ja Prantsusmaa kõrvale oli kerkinud Saksamaa, kelle tööstus oli võimsalt arenenud, ning kes oli...\nAjalugu - maailm 20. saj algul\nVastuolud: Majanduse areng oli maailmas ebaühtlane, suured erinevused arenenud suurriikide ja nende koloniaalriikide vahel, nt Suurbritannia ja tema asumaad Aafrikas Suurriikide vahelised vastuolud  võitlus turgude ja asumaade pärast, nt Inglismaa ja Prantsusmaa Suurriikides vastuolud valitseva rahva ja vähemusrahvuste vahel, nt soomlased Ven...\nSõda nõudis aga miljoneid inimelusid ning sõja tulemusel toimus palju muutuseid üle terve maailma. Näiteks rahulepingutega vähendati kaotanud riikide territooriumi ning pandi neile majanduslikke, poliitilisi ja sõjalisi kohustusi, kujunes välja sõjavaenulikkus ehk patsifism. Esimese maailmasõja tagajärjel muutus ka paljude maade siseriiklik elukorraldus. Tugeva demokraatliku korraga suurriigid tõestasid, et nad suudavad katsumustele vastu seista ning olla edukad ka suures sõjas. Nüüd kuna sõjas jäid peale demokraatlikud suurriigid, kasvas nende maine märgatavalt ning demokraatia kasuks osutasid enamik uutest, esimese maailmasõja järel tekkinud riikidest. Demokraatia peamisteks ideoloogiateks said liberalism ja konservatism. Liberaalid oli uuendustele vastuvõtlikud, nad kaitsesid isiksuse vabadusi ja vabaturumajandust, konse...\nklassile Maailm 20. sajandi algul 1. Selgita mõistet imperialism. Kuidas põhjendasid suurriigid oma poliitikat? Nimeta suuremad koloniaalimpeeriumid ja nende suurimad kolooniad. – Imperialism on suurrahvaste püüd domineerida väikeriikide üle. Suurriigid põhjendasid oma poliitikat sellega, et tahavad hoolitseda vähe arenenud riikide eest ning levitada nende juures Euroopa tsivilisatsiooni saavutusi. Euroopa tsivilisatsiooni juhtmõtteks olid kujunenud isikuvabadus, eraomand ja demokraatia, käsitleti ainuvõ...


Toiduainetööstuste TOPi II koht - Saarek - Põllumajandusuudised\nAS Saarek on aastate jooksul jõudsalt kasvanud ning plaanib edaspidi oma tegevust veelgi laiendada.\nSaarek pakub külmutatud metsamarju ning toodab marja lisandeid ja -täidiseid, põhiliselt piima-, jäätise- ja kondiitritööstuste jaoks. Nii on Saareki marjad ja moosid eestimaalasest tarbija jaoks saadaval näiteks meie piimatööstustes toodetavates jogurtites. Saarek ostab metsamarju ja seeni kokku Eestist, Lätist, Rootsist, Valgevenest, Ukrainast ja Venemaalt. Peamised kliendid külmutatud metsamarjade valdkonnas on Euroopa toiduainetööstused ja -kontsernid ning Aasia farmaatsiatööstus.\nMarjalisandite puhul kasutavad nende teenust ja toodangut eelkõige piima- ja jäätisetööstused. Ettevõte alustas 1990. aastal tegevust metsamarjade ja seente kokkuostmisega ning seda siis põhiliselt Eestist. 1992. aastal laieneti Eestist välja ning kaks aastat hiljem, 1994. aastal ehitati Tartumaale Reolasse uus külmhoone See hoone võimaldas külmutada metsasaadusi tehnoloogiliselt õigesti. Selle uue marjapuhastusliini soetamise järel hakkas Saarek tegelema kogu marjade ja seente töötlemisprotsessiga alates puhastamisest ja sorteerimisest ning lõpetades nende külmutamise ja pakendamisega. 2005. aastal sai valmis moodne külmhoone, mis võeti kasutusele lisaks varem valminud kompleksile.\nEdaspidi on ettevõttel plaanis pakkuda toorainet ka pagaritööstustele.\nAS Saarek ASUTATUD: 1990 a.\nASUKOHT: Tartumaa, Ülenurme vald, ReolaTEGEVUSALA: puu- ja köögi vilja töötlemineOMANIKUD: Toivo Alt – 38%, OÜ Reio Invest – 24%, Agris Kaužens – 19%TÖÖTAJATE ARV: 352012. AASTA MAJANDUSTULEMUSED: käive 17 (2011 – 12,2) mln eurot, kasum 1,87 (2011 – 1,68 ) mln eurot.


Valu käte ja jalgade liigestes Kate liigeste valud\nKate liigeste valud, Käte liigeste valu: ravimid, füsioteraapia, alternatiivne ravi\nKompressioonsukad põlvikud, sukkpüksid on väga kasulikud mitte ainult rasedatele, vaid ka neile, kes kõnnivad palju, seisavad liikumatult või istuvad pikka aega. Vastuvõtul viib arst läbi uuringu ja palub testide läbiviimisel teha teatud liigutused. Paljud liigesevaluga inimesed eelistavad sageli rahvapäraseid abinõusid, mitte usaldades ametliku meditsiini ja arstide meetodeid.\nPatoloogia progresseerumise vältimiseks on vaja teha täpne diagnoos ja selleks läbida asjakohane uuring. Sagedamini valutavad sõrmed hommikul erineva päritoluga artriidiga.\nPodagra saab tuvastada talumatu paroksüsmaalse valu tõttu hommikul või öösel, millega kaasneb liigese punetus ja turse. Terav valu Randmeliigese stenoosiga kaasneb põletav valu kõigis sõrmedes, välja arvatud väike sõrm. Põlemine ja tuimus on tunda mitte ainult käe otstes, vaid ka kogu peopesa ulatuses. Sümptomid süvenevad öösel ja paranevad päeval.\nEmakakaela lülisamba osteokondroosiga kaasnevad ka jäsemete liigeste teravad valud, kuid tuimus ilmneb ainult väikeses sõrmes. Panaritium mädane käte kudede põletik võib samuti provotseerida sellist sümptomit. Haigus tekib nakkusliku nakkuse tagajärjel.\nPanaritium nõuab kiiret meditsiinilist abi, vastasel juhul ei saa inimene vältida tõsiseid tüsistusi. Haiguse kolmandas etapis, kui verevool paraneb, kaob see sümptomatoloogia. Valus rünnak kestab mitu minutit kuni pool tundi. Liigeste kanajalad tõbi on jäsemete ateroskleroosi tagajärg, seetõttu tuleb seda kõigepealt ravida.\nValulikud aistingud võivad mööduda kiiresti ja mõnikord süveneda iga päev. Sageli juhtub see kate liigeste valud rasedusnädalal, mis on seotud kiire kaalutõusuga, mis põhjustab käe käsivarrega ühendavate närvitüvede kokkusurumise.\nProbleem on selles, et naist ei kummitavad mitte ainult liigesevalud, vaid ka muud sümptomid: põletamine, peopesade sügelus; ülajäsemete tuimus. Pärast treeningut Valulike sümptomite ilmnemine kate liigeste valud pärast füüsilist tegevust on selge märk veresoonte haigustest. Valulike aistingutega kaasnevad liigeste tuimus, krambid ja kiire käte väsimus. Nahk muutub kahvatuks ja külmaks, juuksepiir hõreneb, küüneplaadid paksenevad. Aja jooksul omandab patoloogia kroonilise vormi, mille tagajärjel on radiaalsel arteril pulsi tundmine võimatu, anumate valendik kitseneb, jäsemete verevool on häiritud.\nValu muutub püsivaks ja ilmneb uuesti, isegi kerge pingutusega. Ketoprofeeni liigeste geel vananedes kõhred hõrenevad, muutuvad habras ja liikumisel kuuleb krõmps.\nInimesel on raske harja sirgendada ja painutada.\nValutussündroom taandub, kui kätetöö on välistatud. Diagnostika Varajane diagnoos aitab eemaldada liigesehaiguste sümptomid ja täielikult paraneda.\nAinult kogenud spetsialist neuropatoloog, kirurg, traumatoloog saab täpselt kindlaks teha selle sümptomatoloogia põhjuse. Diagnoos pannakse uuringute tulemuste ja patsiendi anamneesi põhjal.\nTeabe kogumisel selgitatakse välja kaebuste olemus, esimeste valude tekkimise aeg, liigespatoloogiate esinemine lähimas sugulas. Perekonna eelsoodumus artriidi ja artroosi tekkes mängib olulist rolli.


Eesmärgiga toetada turismiettevõtete müügi-ja klienditeeninduse võimekuse arendamist, korraldas SA Põhja-Eesti Turism koostöös Mercuri International Eesti OÜga 25. aprillil Tallinnas, Oru hotelli raamatukogusaalis seminar-koolituse. Väärt teadmisi jagas tunnustatud ärikonsultant ja koolitaja Kaido Vestberg, kelle sõnul on hea klienditeeninduse aluseks eelkõige teenindaja suhtumine ja positiivne hoiak, millele järgnevad teadmised-oskused. Ühtlaselt kõrge kvaliteedi saavutamiseks on oluline kokku leppida ja kirja panna teenindusstandard, mis aitab ettevõttel suurendada kasumit ja muutuda konkurentsivõimelisemaks.\nSA Põhja-Eesti Turism tegevjuhi Karmen Paju sõnul muutuvad tänapäeval teadmistel põhinevad teenused ja intellektuaalne kapital ettevõtte jaoks järjest tähtsamaks. Parandada tuleb koostööd inimeste vahel, et mõjutada intellektuaalset kapitali konkurentsieelise saamiseks. Kui rohkem kui üks teenindajatest hakkab jälgima teenindusprotsessi kulgemise sujuvust, paraneb kogu teenindus.\nSageli võib teenindussaalides kohata teenindajaid kui “üksiküritajaid”, kes teevad küll minimaalse vajaliku, kuid terviklikku teenindust kliendile pakkuda ei suuda. Omavahelise koostöö puudumine nii teenindajate endi kui ka juhtkonna vahel ei jää klientidele märkamatuks. Arendades teenindajaid koolituse kaudu, suudetakse selgemini piiritleda igaühe personaalset vastutust ühiste töötulemuste eest. Kokkuvõtteks võib tõdeda, et teenindamine nõuab professionaalsust, see on kunst.\nSeminar-koolitusel osalejate sõnul saadi uusi teadmisi ja inspiratsiooni, kuidas teeninduskvaliteeti oma ettevõttes või organisatsioonis tõsta.\nSihtasutus Põhja-Eesti Turism on Harjumaa, Lääne-Virumaa, Ida-Virumaa, Järvamaa ja Raplamaa omavalitsuste liitude ning mittetulundusühing Eesti Maaturism poolt asutatud turismiorganisatsioon, mille eesmärk on koordineerida ning arendada turismialast tegevust ja turismiettevõtlusele vajalikku keskkonda Põhja-Eestis.


Martsipani tainas - tainas - Küpsetamine - 2020\nMartsipani taigna koostisosad\nmandlid 1 tass.\nvesi 0,5 tassi.\ntuhksuhkur 0,5 tassi.\nnuga, kauss, lõikelaud (plastikust, et tainas poleks kleepuv), kurn, praepann, segisti (või köögikombain)\n1. samm: keetke mandlid ja tükeldage mandlid.\nPange pott tulele ja laske keema tõusta. Seejärel kastke mandlid keevasse vette. 2 minuti pärast valage pannilt vesi pähklitega koos pähklitega. Lase mandlitel jahtuda. Seejärel koorige mandlid ja praege pähkleid ilma õli ja rasvata 10-15 minutit kuumas pannil. Segage regulaarselt, et mandlid ei põleks. Röstitud pähklid tuleb hakkida. Seda saab teha segistis, köögikombainis või - tavalise noaga. Kui tükeldate mandleid noaga, proovige seda hakkida võimalikult väikeseks.\n2. samm: keetke mandlimass suhkruga.\nValage pannile 0,5 tassi vett, viige vesi keemiseni ja valage suhkur. Keetke suhkur, kuni see on täielikult lahustunud, lisage hakitud mandlid ja jätkake keetmist, pidevalt segades. Viie minuti pärast eemaldage mandlimass tulelt. Pange mandlimass taldrikule ja laske jahtuda.\n3. samm: klopi segistis.\nSeejärel valage see uuesti segistisse ja pekske selles sisse. Kui segisti puudub, segage kõik hästi. Murra muna, eralda valk munakollast. Vajame valku. Lisa lahtiklopitud mandlimassile valk ja vahusta kõik uuesti (või sega).\n4. samm: martsipani tainas.\nSelle tulemusel peaks mass olema homogeenne, elastne ja sile. Martsipani tainas on valmis. Hoidke seda külmkapis, mähituna tsellofaani või kilega. Kui on vaja midagi martsipanitainast küpsetada, lõigake taignast soovitud tükk ära ja peidake ülejäänud osa ära, et see ei kuivaks. Enne taigna rullimist piserdage lõikelauda tuhksuhkruga. Tohutu isu!\n- - Kui martsipanitainas on liiga kuiv ja ei säilita oma kuju, leotage see väheses koguses vett ja segage. Kui tainas osutus vastupidiselt liiga vedelaks, hõõruge sinna sisse tuhksuhkur.\n- - Martsipani tainast on parem mitte pikka aega säilitada, kuna see halveneb kiiresti. Soovitav on keeta seda õiges koguses ja kasutada kohe.\n- - Kui soovite martsipanitainasse värvi lisada, siis vali kõige paksem toiduvärv. Vedelad värvained lahjendavad martsipani ja rikuvad selle plastilisi omadusi.\n- - Ärge jätke martsipani kaua värske õhu kätte - see vajub välja. Mähkige see kindlasti kilemähisesse.\nVaata videot: Emadepäev Lia Virkusega: mascarpone - rabarberikook martsipaniga (Juuli 2020).\nCopyright 2020 \_ Fotode abil samm-sammult retseptid \_ Martsipani tainas


Isabel Allende – Vikitsitaadid\nIsabel Allende (sündinud 2. augustil 1942) on Tšiili kirjanik ja ajakirjanik.\n2 "Jaapani armuke"\n3 "Vaimude maja"\n"Vaimude maja" (tõlkinud Ruth Lias; Tallinn: Eesti Raamat, 1992)\n"Armastusest ja varjust" (tõlkinud Külli Artmann; Tallinn: Eesti Raamat, 2004)\n"Fortuna tütar" (tõlkinud Klaarika Kaldjärv; Tallinn: Suur Eesti Raamatuklubi, 2004)\n"Jaapani armuke" (tõlkinud Kai Aareleid; Tallinn: Tänapäev, 2017)\n"Mammisid tuleb veidi poputada, aga neid tuleb alati kohelda austusega. Sama lugu papidega, aga neid ei tasu suurt usaldada, sest nemad kipuvad pahandust tegema," andis nõu Lupita Farias, jäsajas olmeegi kuju näoga naisterahvas, kes oli koristuspersonali eesotsas. (lk 12)\n[Doktor Catherine Hope:] "Vanurid on maailma kõige lõbusamad inimesed. Nad on palju elanud, ütlevad, mida tahavad, ja teiste arvamus ei lähe neile raasugi korda. Siin ei hakka kunagi igav," rääkis ta Irinale. "Meie asukad on haritud inimesed ja kui nad on hea tervise juures, õpivad ja katsetavad nad muudkui edasi. Siinne kogukond virgutab neid ja aitab vältida vanaduse kõige hullemat nuhtlust: üksildust." (lk 13)\nLark House'is, kus valitses masendav naiste enamus, peeti Jacques Devine'i staariks, ainsaks südametemurdjaks asutuse kahekümne kaheksa meesterahva seas. Teda kutsuti Prantslaseks, mitte sellepärast, et ta oleks olnud Prantsusmaal sündinud, vaid tema peente kommete tõttu - ta hoidis daamidele ust lahti, pakkus neile laua ääres tooli, ei käinud kunagi ringi lahtise püksilukuga, ja kuna ta oskas ja suutis vaatamata oma kangele seljale tantsida. Üheksakümneaastasena kõndis ta sirge seljaga tänu selgroo külge monteeritud varrastele ja kruvidele; tal oli endiselt peas natuke lokkis juukseid ja ta oskas kaarte mängida ja häbitult sohki teha. Ta oli hea füüsilise tervise juures, kui välja arvata tavapärane artriit, kõrge vererõhk ja kõva kõrvakuulmine, mis on elusügisel paratamatud, ja enam-vähem klaari mõistusega, ehkki mitte piisavalt klaari, et mäletada, kas ta on lõunat söönud või mitte. (lk 16)\nKena Lupita jutustas Irinale, mida ta oli aastatepikkuse töö vältel Lark House'is tähele pannud: vanadus iseenesest ei tee mitte kedagi ei paremaks ega ka targemaks, üksnes rõhutab seda, missugune inimene kogu aeg on olnud. "Kitsipung ei muutu kunagi vananedes heldemaks, Irina, ainult veel kitsimaks." (lk 18-19)\nFond, mille oli 1955. aastal asutanud tema äi, legendaarne Isaac Belasco, pühendus haljasalade loomisele konfliktsetesse linnaosadesse. Ehkki selle algatuse esmased eesmärgid olid olnud peamiselt esteetilised ja ökoloogilised ning seotud lõõgastumisega, tõi see kaasa ka ootamatut ühiskondlikku kasu. Kus iganes tekkis aed, park või plats, seal langes kuritegevuse tase, kuna jõuguliikmed ja uimastisõltlased, kes olid varem olnud valmis üksteist heroiinipaki või mõne jalatäie territooriumi pärast tapma, ühinesid nüüd hoolitsema neile kuuluva kandi eest. Mõnda kohta oli tehtud seinamaalinguid, teisale püstitatud skulptuure ja laste mänguväljakuid, kõikjal tulid kunstnikud ja muusikud kokku rahvast lõbustama. (lk 29)\nVaatamata nimele ei olnud tal just palju ühist kõigi nende Ida-Euroopa kaunitaridega, kes olid möödunud kümnendi jooksul kõik härrasmeesteklubid ja modelliagentuurid tormijooksuga üle võtnud: ei mingeid siredaid luid, kõrgeid põsesarnasid ega odaliski loidust; kaugelt oleks Irinat võinud pidada korratu olemisega poisiks. Ta oli nii läbipaistev, nii nähtamatusele kalduv, et tema märkamine nõudis tõsist jõupingutust. (lk 28-29)\n[Ichimei:] Ma elan läbi väga huvitavat ajajärku. Mu vaim vaatleb kehas toimuvaid muutusi lummatult, aga mitte eemalt, vaid seestpoolt. Mu vaim ja mu keha teevad seda läbi koos. Eile ütlesid mulle, kui väga Sa igatsed meie noorusaegset surematuse illusiooni. Mina ei igatse. Ma tunnen rõõmu sellest tegelikkusest, mis mul on: et olen küps, et mitte öelda vana mees. Kui ma peaksin lähema kolme päeva jooksul surema, siis mida ma selle aja jooksul teeksin? - Mitte midagi! Ma tühjendaksin end kõigest peale armastuse.\nOleme teineteisele palju kordi öelnud, et meie armastus on saatus, et oleme armastanud teineteist eelmistes eludes ja kohtume uuesti tulevastes eludes. Või äkki pole olemas ei minevikku ega tulevikku ja universumi mõõtmatuses juhtub kõik üheaegselt. Kui see nii on, oleme koos igavesti. (lk 302-303)\nNii nagu maailma tuleku momendil, tunneme surreski hirmu tundmatu ees. Aga hirm on midagi sisimat, millel pole midagi ühist reaalsusega. Suremine on nagu sündimine: üksnes muudatus.\nPeatükk "Lapsuke Alba"\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Isabel_Allende&oldid=44403"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:13, 30. november 2020.


Roerichi ja Rahu Lipu paktile pühendatud näitus Mäetaguse Muuseumis\n11. detsembril 2005 kell 13.00 avatakse Mäetaguse mõisas Eesti Roerichi Seltsi koostatud näitus "Rahu Kultuuri kaudu", mis on pühendatud Roerichi ja Rahu Lipu pakti ratifitseerimise 70. aastapäevale. Näitus jääb lahti kaheks kuuks.\nNikolai Roerichi enam kui kolmkümmend aastat kestnud pingeline töö, mis hõlmas arvukaid esinemisi, kirjavahetust, artikleid, kohtumisi paljude tolle aja eesrindlike kultuuri- ja poliitikategelastega, andis tõuke selleks, et 15. aprillil 1935 kirjutati Washingtonis alla esimene rahvusvaheline sõjategevuse korral kultuuriväärtusi kaitsev dokument – Roerichi ja Rahu Lipu pakt.\nRoerich pakkus välja ka kaitsva sümboli – Rahu Lipu, mis kujutab endast kolme purpurringi valgel taustal purpurvärvi suure ringi sees. Roerich võrdles Rahu Lipu sümbolit Punase Ristiga, kusjuures Rahu Lipp on kutsutud kaitsma inimvaimu ja vaimuloomingut, Punane Rist aga inimkeha.\nPakti allakirjutamisele eelnes kaks rahvusvahelist konverentsi. Belgias, Brugge linnas loodi 1931. aastal rahvusvaheline ühing “Roerichi pakti eest” mis tegeles nimetatud dokumendi ettevalmistamisega ja viis sama aasta septembris läbi oma esimese rahvusvahelise konverentsi, teise aga 1932. aasta augustis. Sellel konverentsil kõlas esmakordselt ettepanek kuulutada sellised Euroopa linnad nagu Rooma, Venezia, Brugge sõjategevuse korral puutumatuteks linn-muuseumideks.\n1954. a sai see Roerichi ja Rahu Lipu pakt Haagi konventsiooni aluseks. Roerich on korduvalt rõhutanud Kultuuri ja tsivilisatsiooni põhimõttelist erinevust, mis kajastub isegi sõnatüvedes. Esimene kui Valguse kultus, teine kui tsiviilse, riikliku asjaajamise tasand.\nUku Masing, Kristjan Raud, Jakob Hurt ja paljud teised Eesti kultuuriinimesed on tundnud muret oma rahva tuleviku pärast, mõistes, et ilma sügava vaimse kultuurita ei ole edasiminekut. Valitseva materialistliku vabaturumajanduse ideoloogia, lääneliku naudingute otsimise tõttu tunnevad paljud kaasaegsed Eesti avaliku elu tegelased samuti muret oma rahva saatuse pärast. Meie esivanemate kultuuri järjepidevuse kandjaks oli eelkõige kodu – maast-madalast kasvas laps laulude keskel. Aluses olid hällilaulud, hiljem oli laul töö saatjaks. Põksuva südamega kuulati muinasjutte ja muistendeid, mis kandsid rahva kollektiivset mälu. Ilumeel avaldus kinda- ja vöömustreis, puust tarbeesemeis.\nN. Roerich oli innukas rahvapärimuste koguja ja uurija. Ta on viibinud ka Eestis, viimati suvitati perega Haapsalus 1910. a. Kunstnik oskas näha ja hinnata eesti rahvaloomingut. Haapsalus loodud maalil Merede taga on suured maad näeme etnograafiliselt täpset 13. sajandi eesti neiu rõivastust, maalil Vana Kuningas tunneme ära Tallinna tornid, Haapsalus kuuldud legend Valgest daamist on andnud tõuke Valge daami sünniks. Maalil Keskaegne Reval näeme Müürivahe tänavat, Setumaa rõivaid maalil Setu naine .\n1937. aastal kirjutas Roerich essees “Eesti”: “Ütleme: kui rahvas loob, siis saabub ka riigi õitseng. See pole liialdus. Ümberlükkamatud klassikalised näited on osutanud, kust tuli riikide õitseng, kuidas kujunes taassünd. Terveks sajanditereaks uuenes rahvas just nimelt loomingu õite kaudu.”


Tartu Tsensuurikomitee – Vikipeedia\nTartu Tsensuurikomitee oli Tartus tegutsenud tsensuurikomitee.\nTartu Tsensuurikomitee moodustati 10. juunil 1826 Tartu Ülikooli Tsensuurikomitee asemele. Tartu Tsensuurikomitees töötas kolm tsensorit. Tsensorid valis välja Tartu õpperingkonna kuraator ja tsensorid nimetas ametisse Haridusministeerium.\nPärast Riia Tsensuurikomitee moodustamist 1850. aastal Tartu Tsensuurikomitee kaotati ja 1851. aastast määrati selle asemele Tartu üksiktsensor. 1906. aastal nimetati Tartu üksiktsensor ümber Tartu trükiasjade inspektoriks.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=222&lid=628 (vaadatud 08.10.2015)\nTartu Tsensuurikomiteest Riigiarhiivi fondiloendis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tartu_Tsensuurikomitee&oldid=4280877"\nLehekülje viimane muutmine: 8. oktoober 2015, 17:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:10, 8. oktoober 2015.


Ulmekirjanduse BAAS - V. Fadin - Lokis\n· Prosper Merimee ·\n(jutt aastast 1869)\neesti keeles: «Lokis: Leedu legend», Tartu, Olion / G. Naelapea, 1931\n«Lokis»; Prosper Merimee «Lokis. Ille`i Venus»\n1. Lokis. Ille`i Venus (2001)\n20.09.2017, kell 12:46\nKuu ordu tuhat aastat hiljem! Ehk elab kord kauges tulevikus noormees, keda peetakse Marsi koobastes kaevur-orjana. No ja mitte tavalise kaevurina vaid meisterkaevurina. Ühel hetkel kasvab aga ebaõiglus liiga suureks, tema värske abikaasa tapetakse tühise ülesastumise pärast ning ka noormeest ennast püütakse hukata. Hea vastupanuliikumine aga päästab ta ära, viib temaga läbi korralikku bioloogilise uuenduskuuri ning saadab lõpuks ülikunoortega koos "kooli", elu õppima ning klassiühiskonnal baseeruvat süsteemi seespoolt lammutama.\nEt siis sisult lihtne ja kliskeelik aga kirja pandud üllatavalt nauditavalt. Koolis toimuv oli nagu Troonide mäng segatuna Battle royalega. Ilmselt on veel mingid tugevad seosed ka Hunger Gamesiga, aga pole seda saagat lugenud ega oska öelda kuipalju. Märulit leidub ohtralt, tegevus on tempokas ja kiire ning autor ei kipu enda peategelast ülemäära hellitama. Kohati kippusin isegi ära unustama, et tegemist young-adultiga. Probleemid olid seal üsna täiskasvanulikud ning tapeti, vannuti, vägistati ning vallutati Troonide mänguga võrdsel tasemel. Julgen soovitada. kui head ja haaravat ajaviitekat, mina ei suutnud igaljuhul käest panna enne kui oli lõpuni loetud.


Otsin motopolitseinikku - Leht 3 - Biker.ee foorum\nKodu\tMootorrattur alustab siit... Biker.ee foorumid Tagatuba Otsin / nägin inimest.\nTänane kuupäev on 20 Jaan 2018, 20:47\nLugemata postitus #61 Postitas koi » 14 Mär 2015, 00:14\nMõtlesin ka midagi klõbistada, aga reimps klõbistas selle teema tuuma juba ära ja sellega peaks asi selge olema!\nLugemata postitus #62 Postitas villy » 14 Mär 2015, 08:53\nOlen nõus, et lasna kanali lõpus kus pole enam ülekäigurada aga on 50 ja 70 km/h märgid vaheldumisi ja seal põõsas passimine erilist au politseile ei too ja kiirust võiks siiski mõõta kohtades kus statistika järgi rohkem õnnetusi. Aga siiski ootaks rohkem ettepanekuid ja ideid siis on arutelul ka rohkem sisu. Niisama virisemine kui s**t kõik kõlab on rohkem külapoe taga Bock käes filosoofia.\nLugemata postitus #63 Postitas reimps » 15 Mär 2015, 06:58\nhiskondlikud liiklusinspektorid olid vanast olemas, st reakodanikud, kes amatöörmiilitsa "litsents" taskus.\nAga arvestades, kui vähesed tegelikult Liiklusseadust teavad ja järgivad ning ei kuku ette kujutama, kui neile märkus tehakse, siis see ettepanek on märg unenägu. Pealegi peaks nad olema täna ka hambuni relvastatud olema nii tulirelva kui peaspalliikurikaga. Ja kes see enam ikka tahab ametlikult "isehakanud ment" olla, ollakse pigem anonüümselt :mrgeen:\nLugemata postitus #64 Postitas Valmet » 17 Mär 2015, 21:24\nSiin siis üks väike tööots radari/binoklimeestele: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/k ... d=71024157\nUhke politseitsikli või Skodaga oleks saanud ju kohale sõita, aga siis oleks keegi kurikael kes ilma turvavööta sõitis karistuseta jäänud.\nLiitunud: 20 Juul 2011, 16:04\nLugemata postitus #65 Postitas lemmik » 18 Mär 2015, 09:02\nMotopolitseinik on täna kell 22.30 ETVs.\nLugemata postitus #66 Postitas daub » 19 Mär 2015, 00:31\nPäris tore saade oli. Aga rohkem oleks võinud olla\nLugemata postitus #67 Postitas keio » 19 Mär 2015, 02:04\nLaur kirjutas: Korda tagav politsei on ainult ilus pealkiri lehe artiklile. Kõik saavad aru, et politsei on suuresti rahapärast teedel. Muudes valdkondades on kord kuidagi väga ripakil. Ressurssi pole ja töötajaid pole on tavaline vastus.\nSain ka hiljuti kiiruse ületamise eest trahvi, kiirus oli 52 km/h asulas, ei märganud 30 ala märki...my bad. Kui peale tere ja tutvustamist et ta on miski inspektor, oli järgmine lause, et me PEAME trahvima, täna on selline kiiruse ületajate püüdmise päev kus keegi niisama ei pääse!\nEi märganud/pannud tähele. Ma ei tea küll kus see sul juhtus, aga nagu ütles saates olev tegelane, on see igakiirus ületaja esimene vastus. Kuskil võõras linnas võib olla tõesti, aga enda kodu linnas ei tohiks küll 100% juhtmisega tegeleval inimesel liiklusmärgid silmist mööda joosta. Vastasel juhul tundub see küll pigem tahtliku rikkimisena.\nLugemata postitus #68 Postitas lemmik » 19 Mär 2015, 23:03\ndaub kirjutas: Päris tore saade oli. Aga rohkem oleks võinud olla\nRohkem ei mahtunud. Eesti lugude formaadi pikkus on 28'30" ja kõik. Päris mitu lahedat episoodi tuli välja jätta, muuhulgas ühe kiirust ületava tsiklivenna maha võtmine, kelle puhul kujunes põhiteemaks hoopis porilaua alla keeratud numbrimärk või siis vestlus noore juhiga, kes kihutas Tallinn-Narva trassil temast ja teisest motopolitseinikust julmalt midagi märkamata mööda Film on nüüd järelvaatamiseks ka olemas. http://etv.err.ee/v/dokumentaalfilmid/eesti_lood/saated/42b35d1c-47b4-4648-9d3a-5cbbe58f53b0\nLugemata postitus #69 Postitas tfr » 19 Mär 2015, 23:34\nPange kuskile veebi director's cut.\nLugemata postitus #70 Postitas Kri§to » 20 Mär 2015, 08:40\nVõta ühendust saintgeorge\nLugemata postitus #71 Postitas saintgeorge » 20 Mär 2015, 09:37\nPaluks siis teha vol2\nLugemata postitus #72 Postitas fbeye » 20 Mär 2015, 10:27\nLugemata postitus #73 Postitas Cul » 20 Mär 2015, 10:33\nLugemata postitus #74 Postitas Piimanina » 20 Mär 2015, 11:40\nLugemata postitus #75 Postitas lemmik » 21 Mär 2015, 23:16\nNo üks filmist välja jäänud lõik on pakkuda. Seal tegevuse mõttes pole suurt midagi, aga juhin tähelepanu, et motopolitseinik passib "Küti" peatuses ja kaadrisse jäid päris laheda olekuga ehitusmehed\nLugemata postitus #76 Postitas pühak » 22 Mär 2015, 20:04\nSeal Küti peatuses polegi muud passida, kui kiiruse eest ära väänata. Just selle koha peal on paar km täiesti sirget teed ja sirge mõlemas otsas on kiire tulija nagu teatrilaval. Isegi külajoodikud sinna reeglina ei satu, sest koht on kohalikele teada-tuntud politsei rahaauk ja alternatiivseid sõiduvõimalusi piisavalt. Ainus liiklust tõesti parandav põhjus seal passida on sellistel öödel, kui Roelas või mujal lähedal mingi suurem pidu on.\nLugemata postitus #77 Postitas tfr » 05 Apr 2015, 20:47\npahadeplaneet kirjutas: Mis marki tsikleid on tänasel päeval politseil kasautada ?\nKui nüüd sellel kevadel pole mingeid parandusi tehtud, siis minu teada peaks olema:\n* 5x Kawasaki Z1000SX (ostetud 2012, ühe kandis Mirjam maha ja 2013 osteti uus asemele)\n* 4x Honda CBR1100XX Blackbird (ostetud 2006, 2007)\n* 3x Kawasaki Versys 1000 (ostetud 2014)\n* 2x Yamaha FZ-1 (2008)\n* 2x Yamaha FZ-6 (2009)\n* 1x Suzuki GSF1250S Bandit (2008)\n* 1x BMW R1100S (2003)\n* 1x Suzuki DR350SE (veepolitseil, paadiga väikesaartele kaasa võtmiseks)\nPostimees: Motopolitsei on valmis tsiklitega teedele saatma 25 ametnikku\nSee DR350SE on ilmselt väljaspool arvestust, aga muidu selgub, et üks Bläku on kuskile kadunud ning vana Jupo bemm ja 1000-sed Fazerid on pensionile saadetud.


Viljandimaa Lasterikkad » Toetajatele\nAita meil täita Viljandimaa suurperede unistusi!\nLihtsaim viis toetamiseks on panustada vabatahtlikuna, kinkides oma aega ja teadmisi. Selleks kirjuta meile oma mõtetest [email protected]\nVõimalus on teha ka rahaline annetus.\nSaaja: MTÜ Viljandimaa Lasterikkad, EE681010302007113002 (SEB)\nPalun märkige annetuse juurde oma ettevõtte/eraisiku kontaktandmed.\nMTÜ Viljandimaa Lasterikkad on kantud tulumaksu-soodustustega mittetulundusühingute nimekirja. See tähendab, et eraisikutest annetajad saavad annetatud summalt tulumaksu tagasi ning ettevõtete tehtud annetused on maksuvabad (TuMS § 49).\nEttevõtte jaoks on tulumaksusoodustusega annetus, mis moodustab kuni 5% eelmise majandusaasta kasumist või 2% jooksva kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatavast palgafondist – vastavalt ettevõtja enda valikule. Ka juriidiliste isikute annetuste kohta edastame andmed maksu- ja tolliametilt järgmise majandusaasta alguses.\nMTÜ Viljandimaa Lasterikkad tegutseb vastavuses annetuste kogumise hea tavaga!


Kaota viimased 10 Kaalulanguse valjakutse plakat\nDisney avaldab uued lõvikuninga fotod, kus näitlejad tulevad oma tegelastega näost näkku\nKaalulanguse valjakutse plakat, Kaalulangus… või juurdekasv\nSeda tehes ei saa mitte ainult kohutavat õlavalu ja peate oma abaluude ümber paigutama, vaid te olete saanud kahetise auhinna. Lisaks täpselt, mida sa vajad? Mida suurem on selles keskkonnas ebavõrdsus — olenemata sissetulekute tasemest —, seda haigem, kriminaalsem ja stigmatiseerivam on ühiskond. Fat Acceptance liikumise järgi on inimesel õigus olla paks ka siis, kui ta sotsiaalmajanduslikku puudust ei kannata. Ka vähene kaalulangus võib anda arvestatava tulemuse.\nSeotud artikkel: 8 asja, mida peate teadma oma keha energiataseme kohta Hõõguv jume Mitmed veganid teatasid, et mõju nende nahale oli kohene ja hämmastav. See oli sama ka Mimkhaga: "Terve elu olen kannatanud nahaprobleemide käes ja see pole kunagi parem olnud, kuna läksin taimepõhisele.\nMis oli minu jaoks raske ja põhjuseks, miks ma peatusin: olin kogu aeg näljane ja [see tegi mind] päeva lõpuks äärmiselt väsinuks. Mikrobiome makeover Soolestikus olevad bakterid võivad teie tervisele suurt mõju avaldada. Ameerika standardne dieet soodustab mõne haiguse soodustava bakteri kasvu, ütles dr Ravella, samas kui kiudainerikkam dieet loob mitmekesise mikrobiomi, mis on täis sõbralikke baktereid. Kiudainerikkale vegan dieedile üleminek põhjustab soolebakterite kiireid muutusi.\nNäiteks tuli kliendilt ühe meie hotellipakkumise peale kiri: tänan pakkumise eest, kuid kui me teil oleme ära olnud, mida me ülejäänud päeval siis Pärnus. Oli hetki mida ma tean, et oleks võinud teisiti teha kas kaalulangus on mis paneks kedagi kukalt kratsima ja seetõttu lõpetas see kujuke oma.\nMiks tavaliste dieetide puhul tekib näljatunne ja magusaisu ning mida teha. Naudin sajaga seda mida teen Parem enesetunne, kindel ja püsiv kaalulangus, maitsev ja tervislik toitumine kogu gistreerimiseks kirjutage. Aga võib olla nalja teha, kui sul ei ole midagi kaotada, ongi lihtne ma arvan, see tuleb inimloomusest Tegelasi tean ka, aga mul ei ole stiil paigas ega see.\nLaak loodab sama teha. Kiire kaalulangus on iga dieeditaja Mida kiiremini ja mida rohkem sa kaalulanguse valjakutse plakat tootmine ei ole häiritud ning unehormoonid saavad rahulikult oma tööd teha 5. Ent mõnikord on arstidel mõnda haigust sama keeruline kindlaks teha kui oder, rukis, lisaks peaksid kaasnema kõhulahtisus ja kaalulangus siis mida varem. Palju on räägitud Garcinia cambogia ekstrakti puu. Et oleks võimalik teha loomulik protsess tõhusamaks, seal on palju asju. See analüüs võimaldab ka kindlaks teha inimesi.\nPealegi võib pidev kardiotrenn teha rohkem näljaseks. Et dieet põhineb tatar, see oli efektiivne kaalulangus, mida tuleb meeles pidada Et seda teha, kaalulanguse valjakutse plakat ei saa söövad ja süüa enne magamaminekut.\nAinuke viis saavutada kaalulangus ja püsida normaalkaalus on õige. See on väga suur kaalulangus et toitu tuleb ja lõpetas e tähendaks, et ma peaksin loobuma üldse mitte söömise mõttest Ma ei tea, mida teha.\nSelleks, et mõista, mida tähendab kõrge vererõhk On vaja teha otsene võrdlus impulsside unearteri Kaalulangus Rasvumine ei pea. Soraineni partner Carri Ginter rääkis vestlushommikul Sinu juhtivtöötaja varastab - mida teha, et tema lemmiklause, mida ta on varastavalt töötajalt kuulnud.\nAga seda on ikka meeletult raske teha. Siin on kiire kaalulangus retsepti lihtsalt nautida Käesoleva liin, kirjutage väikesed muutused harjumustes, mida saab teha, et kaalust alla.\nMõtlesin siin aasta lõpetuseks mingisuguse edetabeli teha selle aasta. Irina suurimaks motivatsiooniks hobitegevusena trenni teha oli kaalulangus mida ta stipendiumi Ta lõpetas just kohaliku muusikakooli ning õpetajate ja. Nov 27, · Tegelt on homseks kaalulanguse valjakutse plakat toimetused plaanis mida jällegi täna teha ei saa, seega tuligi see värvimistöö täna ette võtta mille meie Preili kevadel lõpetas. Õhtuleht — uudised, arvamused ja meelelahutus, lisaks sport, galeriid ja videod.\nPihlamarjadest võib teha mahla, keeta moosi sobivad koos õuntega või pirnidega või kompotti, neid võib kobaratena külmutada. Ehk oled komistanud mõne tüüpilise kari taha ning just sinna on su kaalulangus toppama jäänud? Aasta uuring Toitumise ajakiri leidis, et dieedipidajad, kes sõid 0,73 g valku ja 0,95 g süsivesikuid ühe kilo kehakaalu kohta, kaotasid rohkem keharasva ja vähem lihaseid kui need, kes sõid vastavalt USDA toidujuhi püramiidile 0,36 g valku ja 1,3 g süsivesikuid naela kohta - isegi kuigi nad sõid sama palju kaloreid.\nBoonuse näpunäide: Kui saate, valige Subway salat, mitte 6-tolline sub. See on valmistatud täpselt samast kraamist ilma leivata. Veel ühe dollari eest saate kahekordistada leutsiinirikka praadi, kana või tuunikala, millele nad laksutavad. Ellujääja toitumiskava väga madala kalorsusega Tundub loogiline: mida rohkem päevakogusest vähendate kaloreid, seda rohkem kaotate kaalu.\nKuid söömine nagu David E. Šveitsi teadlased leidsid, et meestel, kes sõid 12 nädala jooksul päevas umbes kalorit - 56 protsenti vähem kui tavaliselt - vähenes ainevahetuse kiirus 32 protsenti. Kuid see oli lihtsalt keskmine.\nMeestel, kellel on kõige vähem keharasva - see oled sina - oli ainevahetus langenud rohkem kui kõige rohkem meestel. Kaotage viimased 10 naela: Alustage toidupäeviku pidamist ja veenduge, et sööksite vähemalt kalorit päevas. Logige sisse toidupäevikusse fitday. Nagu siis, kui olite treeningklassi väike tüdruk ja kõik tahtsid teada, kas sa võiksid minna seljale ja kaarele silla.\nSiis nad võtsid selle 2. See on väljakutse, mis testib teie õlgade ja käte paindlikkust. Kas sa suudad oma käsi selja taga klammerdada ja neid kokku panna palvepositsioonis? Suur, nüüd, vaata, kui kõrge te saate neid tõsta. Kui sa saad neid seal üsna kõrge, on see märk sellest, et olete paindlik. Nüüd, oma järgmise väljakutse jaoks, leidke selle oskuse praktiline kasutamine… 1 Kylie Jenner Lips Kas sulle meeldib kala? Sest kui sa oled nagu Kylie Jenner, siis püüate vaadata kala. See väljakutse, mida tuntakse ka kui Botox, on siis, kui teete oma parima, et tõmmata pouty pouti nagu aastane poolõde kuulsale famile.\nAsjad, mida võite proovida: 1. Süstige huultesse midagi keemilist. Debatt üksikisiku vastutuse üle muutub küsitavaks, kui suur osa rasvumist soodustavaid otsuseid on tema eest ära tehtud. Stanfordi ülikooli neuroteadlase Robert Sapolsky järgi on inimese vaba valiku kontseptsioon arenenud maailma turutingimustes kaheldav, et mitte öelda välistatud.\nTarbija käitumist mõjutab nüansirohke kombinatsioon kultuurilistest ja majanduslikest teguritest, kaalulanguse valjakutse plakat opereeritakse üksnes kasumile suunatud tarbimiskeskkonnas. Mida suurem on selles keskkonnas ebavõrdsus — olenemata sissetulekute tasemest —, seda haigem, kriminaalsem ja stigmatiseerivam on ühiskond.\nMajandusliku ebavõrdsuse avaldumine reaalsetes tervisekahjudes ei tohiks Ometi on rahvatervise kampaaniad valdavalt suunatud inimese oma vastutusele teha paremaid valikuid. Sellist poliitikat eelistab ka tööstus, öeldes, et tarbijal on vaba valik nende tooteid mitte tarbida.\nSamas viitab käitumispsühholoogia, et stressi ja kurnatuse tingimustes tehakse suurema tõenäosusega otsuseid, mis nõuavad minimaalset pingutust27 — olgu selleks leti äärde või silmade kõrgusele paigutatud toote eelistamine või kiireima toidulahenduse valimine. Et niinimetatud vaba valik pole siiski lõpuni vaba, peaks tervisepoliitika tõsisemalt arvesse võtma ärihuvidest kantud keskkonna mõju. Personaalse vastutuse nõudmine puudust kannatavatelt peredelt, üksikvanematelt või mitut töökohta pidavalt ajapuuduses inimeselt ei ole realistlik ega õiglane.\nRiiklikud tervisekampaaniadki paistavad silma kaalunormatiivsuse poolest. Tervise mõõtmine kehakaalus avaldub sageli stigmatiseerivas sõnumis ja sihtrühma võõritavalt. Meenutagem Tervise Arengu Instituudi juurviljakampaaniat, mis sedastas, et "Kaalikas kanni ei kasvata" ja "Porgand pihta ei paisuta".\nJooksul teha tselluliit päeva märkamatuks Süüa kuidas enne Kaalulangus lõpetas mida teha Garcinia cambogia on rahva kasutada kaalulangus täiendada.\nIlustamata foto rühmatreeningust sõnumiga "Muidugi näen kuum välja" kõnetab sihtrühmaks valitud noori naisi samuti, samas kui juurviljadega samastumine võib olla raskem. Ebaefektiivset tervisekampaaniat iseloomustabki vähene tundlikkus auditooriumi suhtes.\nHaigekassa Küsitav oli statistika esitamine kujul "Eesti inimestel on turjal vähemalt 6 miljonit ülearust kilogrammi", mis indiviidi tasandil jääb abstraktseks ning taas kord seab edu kriteeriumiks kaalu korrigeerimise. Kui auditooriumiga mitte arvestada, on ka parimate kavatsuste juures oht stigmatiseeriva kampaania loomiseks. Mis tarbimiskeskkonda puutub, on Eestis veel võimalik pidurdada korporatsioonide aplust, minnes vajalike regulatsioonide teed.\nPettused ja erandid 11 asja, mis võib juhtuda veganiks minnes Kas kaalute veganiks minekut?\nNeed kannatavad tagakiusamised, mis on leitud Art haridus Need kannatavad tagakiusamised, mis on leitud Art Mai Lihavõttepühade ajal tuletatakse kristlastele kogu maailmas meelde Kristuse surma ja ülestõusmist.\nPõhjus, miks suure majandusega neoliberaalsetes riikides asuvad Krispy Kreme'i ja KFC letid rõiva- ja loomapoodides, on toiduainetööstuse agressiivne turupoliitika ja istekoht rahvatervise laua taga. Toidu eksponeerimine selleks mitte ettenähtud kohtades suurendab valmisolekut selle tarbimiseks ka siis, kui reaalne vajadus puudub,29 jättes õhku küsimuse, miks need letid seal ikkagi on. Probleemi ennetamiseks sobivate meetmete kujundamine peab jääma ekspertidele, pakkumata seejuures tööstusele lobivõimalusi.\nAastal debateeritud suhkrumaksu kontekstis tekkis ka Eesti meediaruumi mõiste "vaesuse paksus". Fenomen avaldub igal pool maailmas ühtmoodi, suunates vähekindlustatud inimese kõige odavama toiduvaliku juurde. Eesti paistab hetkel veel silma lõpuni rikkumata toidukeskkonna poolest, mille kadumine vaba turu tingimustes on siiski aja küsimus. Kui odavaimaks lahenduseks saab perepakk energiarikast toodet ning töötlemata toidu ostmine ei tasu leibkonna vajadusi arvesse võttes enam ära, leiame end lõpuks olukorrast, kus terveid linnajagusid saab siingi hakata nimetama toidukõrbeteks.\nNeed on piirkonnad, mida iseloomustab madala toiteväärtusega valikute rohkus, sest muud pakkujad ei suuda korporatsioonidega hinnaklassis konkureerida. Et vaesus, ülekaal ja ebasoodne tarbimiskeskkond on omavahel seotud,30 püstitab see täna rahvatervisele enneolematuid väljakutseid. Valitsuste ja korporatsioonide erinevus keskkonna kujundamisel seisneb selles, et esimestel on demokraatlik mandaat seda teha ja teistel mitte. Kaalulanguse valjakutse plakat ei osale valimistel ega võta vastutust inimeste majandusliku või tervisliku heaolu eest.\nOlukorra muutmine eeldaks poliitilist sekkumist, milleks neoliberaalse majandusega riigid valmis ei ole. Siis käskis Rooma keiser Diocletianus Püha Sebastiani hukka kristlaste tagakiusamise ajal nooltega pKr. Mõned kriitikud väidavad täna: "Kristlastel on tagakiusamise kompleks.\nJuute ja moslemeid kiusati taga Jeruusalemma juba esimeste ristisõdade ajal


Academia Journalistica aukoodeks – 40! – Eesti Naistoimetajad\n19. mail 2020 möödub 40 aastat, kui Tartu ülikooli ajakirjandustudengid lõid koos piduliku traditsiooni: igal aastal kirjutavad tulevased ajakirjanikud sel päeval alla Academia Journalistica aukoodeksile. Ühtlasi on 19. mai ajakirjandusprofessor Juhan Peegli sünnipäev.\nAjakirjanike aukoodeks on üle aegade kehtivate ajakirjanduse printsiipide kogu nagu Hippokratese vanne arstidel.\nAukoodeksile allakirjutamine on professionaalse ajakirjaniku teekonna algus, mis märgib teadlikkust oma kohustustest ühiskonna ja inimeste ees.\nPraegusel ajal on suur vajadus tunda ajakirjanikuna end vastutavana Eesti ajakirjanduse ja ühiskonna käekäigu eest. Academia Journalistica aukoodeks on taas ülimalt oluline. Mullu, Juhan Peegli 100. sünniaastapäeval soovisid noored ajakirjanikud aukoodeksile allakirjutamise võimalust.\nAjakirjanike Juhanipäeval, 19. mail, tähistame Academia Journalistica aukoodeksi loomist ja traditsiooni uuendamist. Sel aastal möödub ka 30 aastat ajast, mil ajakirjanikud asutasid Akadeemilise Ajakirjandusseltsi, mis peab igal aastal 4-5 arutamiskoosolekut ja annab välja aastaraamatut.