Liis orienteerumisest: Briti MV\nnådalavahetusel peeti siinmail mriti mv tavarada ja teade. ja muidugi v6tsin ka sellest osa. eliit klassis.\nilm oli m6nus, tåpselt v6istluse jaoks (sooja u 15 ja påiksepaisteline). ning olin esimene startija 9,7 km pikkusel ja 330m t6usuga rajal.\nteadsin et våhemalt 30 min jooksul pole mul vaja karta, et keegi kinni pyyab, sest tagant tulijad olid ei olnud just k6ige tugevamad (seega- kui kaua suudan liider olla?? ;))\nsain aru, et ma mitt kohe ei 6pi vanadest vigadest...vaaata kaarti, vaata kaarti ja kui pole 100% kindel kus oled, siis åra jookse edasi suvalt!!!\nehk- juba 2. KP-ga våga suur viga (våhemalt yle 5 min. ja nagu aegade v6rdlus nåitab, siis tegelikult kaotasin parimale sel etapil 10 min!!!). ja mitte ainult viga vaid ka teevalik ise. ma mitte kohe ei oska teevalikuid teha. peale seda kadus ka tahtmine pingutada ja pyyda jårgmised ilusti teha. (peast kåis låbi m6te et olen viimane, mis siin enam parandada annab).\nseega tuli tihedas mikroreljeefi osas veel palju lisaminuteid (ja ega ma hoolindki selest).\nraja keskel oli ysna palju ainult teed møøda laksimist. see oli see raja osa, kus sundisin natuke rohkem end liikuma, aga tunne oli nagu ei liigukski paigast.\npeale suuri t6use våga m6nus.. allamåge. ja pealegi raja l6pp, nii et "anna nyyd minna"!\nolin muidugi pettunud, et ei suutnud korralikku jooksu teha. aga samas- oli hea treening ja nyyd tean millele tuleks rohkem tåhelepanu pøørata.\nkoht 14. kaotus v6itjale 18 min :(((\nhilisem etapiaegade v6rdlus aga nåitas, et ilma selle suure veata (ja sellest tingitud ka jårgmiste KP-de vead) oleks saanud påris korraliku aja. 6nnestus v6tta isegi 5 etapi v6itu (sh ka mu lemmik- l6pusirge :)).\nyhinesin klubiga, kes tahtis mind ..et saaks hea naiste v6istkonna boc teatesse, medali lootusega. tegelikult oleks saand 2 våga head naiste v6istkonda. aga juhtus, et 2 naist ei kavatsend seekord osa v6tta ja nii jåi 1 naine yle... kes jååb v6istkonnast vålja?? otsus tuli klubi kaptenile ilmselt lihtsalt: eestlane muidugi. oma tytart ometi v6istkonnast vålja ei jåta! ..ja teised on head.\nolin algul pettunud kyll, et misasja.. selle pårast ainult yhinesingi selle klubiga! aga peale tavarada oli tåitsa kama. v6in ju joosta ka meeste teadet: rada natuke pikem- seega teeme yhe hea o-trenni!\nnii oligi. rada 5,4 km. rada oli våga m6nus: kiired tee-etapid ja siis paar KP-d våga tehnilises reljeefipusas. k6ik 6nnestus våga håsti..isegi tehnilsed KP-d vigadeta.... ja siiis.. raja k6ige lihtsam KP.. laksi vaid møøda teed ja siis t6mba tee k6rvale våikese tihniku k6rvale. ei tea mis oli kas olin end lolliks jooksnud v mis, aga lugesin kuidagi, et olin møødund vastavates teeotstest ja aeg t6mmata k6rvale. deeem.. våga vale koht. v6ttis våhemalt oma 3 min, et 6ige KP låhedusse saada ja end paika panna. no ja peale yhte viga on alati oodata ka jårgmist. k6ik vatstas "ootusele".\noh, mingit erilist kohta meil oodata polnud. ja pealegi jooksin paremini kui meie 3 vahetus. eriti lahe oli see, et kui m6ned naised kysisid, et kuidas jooksin jne.. sis olid våga våga yllatunud et meeste rada yldse jooksma låksin.\nesmaspåev. gb team time trial.\ntegu oli krossi jooksuga, mis korraldatakse iga aasta, et kontrollida kui vormis keegi on.\noii kui jube oli m6te et pean jooksma tåiega ja et pårast nåevad k6ik kui aeglane olen kui viimase koha vålja jooksen.\nigaljuhul kui jooksma åra sai, sis polnud enam midagi nii jube. 4 km- see låks kiiresti. (v6ib-olla oleks låind veel kiiremini kui oleks teind korraliku soojenduse ja sundind end rajal rohkem pingutama). aga oh nohh...\nl6puks oli tulemus påris kena. 7 koht, kusjuures pooltele koondisess kuuluvatele sai åra tehtud, ning kaotus v6itjale polnud nii hirmus kole suur.\nPostitas Liis kl 4/03/2006\nKaugel see maastik Londonist on?\nKas Sul on hakanud silma Londonis mingi üliodav majutust (noortehostel, 2sed toad).\nnormaalse liikluse korral 2h autos6idu kaugusel.


Privaatsuspoliitika – MySound2Go\nEsileht › Privaatsuspoliitika\nVeebipoe mysound2go.ee isikuandmete vastutav töötleja on Miterassa OÜ, registrikood 11465038, aadress Endla 16, Tallinn 10142, Harjumaa, telefon +372 6631366 ja e-post pood@mysound2go.ee.\nMaksete teostamiseks vajalikke isikuandmeid edastatakse selleks volitatud töötlejale, Maksekeskus AS-le. Isikuandmed edastatakse ka veebipoe mysound2go.ee klienditoele ostude ja ostuajaloo haldamiseks ja kliendiprobleemide lahendamiseks. Nimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse kliendi poolt valitud transporditeenuse pakkujale. Kui tegemist on kulleriga kohale toimetatava kaubaga, siis edastatakse lisaks kontaktandmetele ka kliendi aadress. Isikuandmeid võidakse edastada infotehnoloogia teenuste pakkujatele, kui see on vajalik veebipoe funktsionaalsuse või andmemajutuse tagamiseks.\nIsikuandmeid hoitakse raamatupidamistarkvara Directo serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitund andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga. Juurdepääs isikuandmetele on veebipoe töötajatel, kes saavad isikuandmetega tutvuda selleks, et lahendada veebipoe kasutamisega seonduvaid tehnilisi küsimusi ning osutada klienditoe teenust. Veebipood rakendab asjakohaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata juurdepääsu ja avalikustamise eest. Isikuandmete edastamine veebipoe volitatud töötlejatele (nt transporditeenuse pakkuja ja andmemajutus) toimub veebipoe ja volitatud töötlejatega sõlmitud lepingute alusel. Volitatud töötlejaid on kohustatud tagama isikuandmete töötlemisel asjakohased kaitsemeetmed.


CV Keskus tööpakkumine Asendusarst perearstile Põhja-Soome tervisekeskuses\nAsendusarst perearstile Põhja-Soome tervisekeskuses\nTööpakkumise number 184448\nMedivida OY otsib novembriks Põhja-Soome tervisekeskusesse asendusarsti perearstile. Töö sobib üldarstile ja perearstile. Töökoht asub 580 km kaugusel Helsingist. Tööleping sõlmitakse üheks kuuks. Tööaeg esmaspäevast neljapäevani 8.00-16.00, reedeti 8.00-15.30. Kasutusel Effica arvutiprogramm.


X rahvusvaheline festival Laste Peterburi\n11.–17. veebruarini 2019.a toimub Eesti Vabariigi pealinnas X rahvusvaheline festival Laste Peterburi – see on Peterburi Kultuurikomitee iga-aastane projekt, mis toimub koostöös Tallinna Linnavalitsusega.\nLaste Peterburi on ainus festival, mis esitleb mitmekülgselt lastele mõeldud vene loomingut välismaal. Tänu festivalile saab Venemaa põhjapoolne pealinn tutvustada oma kogemusi, uuendusi ja traditsioone muusika-, kunsti- ja keelehariduse vallas.\n14. veebruaril kell 19.00, Alexela Kontserdimaja\nMuusikal „Helepunased purjed“, A. A. Brjantsevi nimeline Peterburi Riiklik Noorsooteater.\nMuinasjutuline haldjalugu fantaasiamaailmas – Maksim Dunajevski muusikal „Helepunsed purjed“ Susanna Tsirjuki lavastuses on suunatud noortele vaatajatele. Lavastus on täis laule ja tantsunumbreid, lavakujundus, valguslahendus ja videoinstallatsioon annavad sellele erilise vaatemängulisuse. Aleksandr Grini jutustuse ja A. A. Brjantsevi nimelise Peterburi Riikliku Noorsooteatri muusikali teemadeks on kõigutamatu usk ja kõikevõitvad unistused.\n15. veebruaril kell 17.00, Vene Kultuurikeskus (suur saal)\nMuusikaline programm „Kruvib!“ SmashBandi ja Marina Landa Laste Muusikateatri esituses\nJazzorkester SmashBand koos Marina Landa Laste Muusikateatriga esitlevad kontserti populaarsete joonisfilmisarjade lastelauludest. Laste Muusikateater, mida juhivad ajakirjanik, tele- ja raadiosaadete juht ning helilooja Marina Landa ning lavastaja ja helilooja Sergei Vassiljev, asutati üle 20 aasta tagasi. SmashBand koosneb professionaalsetest muusikutest, kes mängivad Peterburi erinevates ansamblites nii rokki, folki kui džässi. Nende esimene kontsert koos Marina Landa Laste Muusikateatriga joonisfilmide „Naerupallid“ ja „Lendavad loomad“ muusikaga toimus Peterburi Riiklikus Akadeemilises Kapellis 2015. aasta detsembris. Seejärel töötasid kollektiivid juba koos mitmetes projektides ning on esinenud ka Paleeväljakul, teatris Litsedei, kontserdisaalis Kolizei Arena, Arkadi Raikini nimelises Estraaditeatris ja ka teistel lavadel.\n16. veebruaril, 10:00–15:00\n17. veebruaril kell 12.00, 15.00 ja 17.00, Vene Teater (väike saal)\n„Pähklipureja“, Peterburi teater Kukolnõi Format.\nLavastaja Anna Viktorova, E. T. A. Hoffmanni muinasjutu „Pähklipureja ja Hiirekuningas“ motiividel\nLavastust E. T. A. Hoffmanni teose ainetel mängib Peterburi teater Kukolnõi Format, mis on euroopaliku kammerliku atmosfääriga autoriteater, mille on loonud lavastaja ja kunstnik Anna Viktorova. „Pähklipureja“ on lugu Hiireprouast ja tema hiirtesõjaväest, nõiutud noormees Pähklipurejast ja sellest, kuidas julgus ja vaprus aitavad tal inimese kuju tagasi saada; seiklustest ja imedest, mis juhtuvad ainult jõuluööl…\n11.–17. veebruarini, Vene Kultuurikeskus\nLastejoonistuste näitus „Armastan sind, Peetri loodu…“\n15. ja 16. veebruaril kl 14, Kaubanduskeskus Solarise raamatukaupluses Apollo\nLasteraamatu „Mere ja maa vahel“ esitlus\nKirjastus Detgiz esitleb luulekogumikku „Mere ja maa vahel“. Raamatus on valik luuletusi kolmelt Balti riikide tuntud lastekirjanikult – Martinas Vainilaitiselt Leedust, Janis Baltvilkselt Lätist ja Leelo Tunglalt Eestist. Luuletused on tõlkinud Mihhail Jasnov. Programmis on kohtumine luuletaja Leelo Tungla ja kirjastuse direktori Deglaz Alla Nasonovaga, luuletusi loevad Vene Teatri näitlejad, loositakse välja auhindu. Üritus toimub koostöös Peterburi pressi- ja avalike suhete nõukoguga ning eesti raamatukirjastuse Apollo toetusel.


Koolivaheaja programm “Saagu valgust!” 24.10-28.10 – Kristiine Tegevuskeskus\nKoolivaheaja programm “Saagu valgust!” 24.10-28.10\nNoortekeskus on koolivaheajal avatud 10.00 – 20.00. Pakume noortele arendavaid ja meeleolukaid tegevusi. Sügisese koolivaheaja märksõnaks on põnevad katsed, kasulikud teadmised ja valgustavad töötoad!\nKõikides töötubades ja tagevustes osalemine on TASUTA!\n24.10, kell 13.00\nKüünalde meisterdamise töötuba. Tegevus on mõeldud eelkõige neile, kellel on huvi käelise tegevuse vastu. Kasutatakse erinevaid meetodeid ning iga noor saab kastetada vähemalt ühte moodust, kuidas ise ohutult meisterdada küünal. Kõik valminud meisterdused võib noor endale jätta.\n24.10, kell 16.00\nToimub teadusteemaline töötuba kus katsetatakse, kuidas kartuliga elektrit tekitada. Teeme lihtsaid katseid elektri saamiseks. Kõik vajalikud vahendid saab noor kohapealt. Eelteadmisi selles tegevuses osalemiseks ei ole vaja.\n25.10, kell 13.00\nHelkurite meisterdamise töötuba.Tegevus on mõeldud eelkõige neile, kellel on huvi käelise tegevuse vastu ning suunatud helkurite olemasolule tähtsustamisele. Kasutatakse erinevaid meetodeid ning iga noor saab kastetada vähemalt ühte moodust, kuidas ise helkurit meisterdada. Kõik valminud meisterdused võib noor endale jätta.\n25.10, kell 15.00\nInteraktiivne viktoriin, milles keskendutakse eelkõige valguse ja elektri teemadel. Viktoriin on kaasahaarav ja meelelahutuslik viis, kuidas saada juurde uusi huvitavaid teadmisi.\n25.10, kell 17.30\nTähistatakse Kristiine noortekeskuse sünnipäeva ja toimub põnev taskulambivõistlus ning palju muud huvitavat! Kristiine noortekeskuse 13ndale sünnipäevale on oodatud kõik suured ja väikesed huvilised. Õhtu jooksul viiakse läbi palju erinevaid tegevusi ja ei puudu ka tordilt küünalde puhumise tseremoonia.\n26.10, kell 13.00\n26.10, kell 17.00\nOsa saab võtta põnevast varjuteatrist. Tegevus on mõeldus eelkõige nooremale vanuserühmale ja osaleda võib nii esineja kui ka pealtvaatajana.\n27.10, kell 13.00\nHelkurite meisterdamise töötuba. Tegevus on mõeldud eelkõige neile, kellel on huvi käelise tegevuse vastu ning suunatud helkurite olemasolule tähtsustamisele. Kasutatakse erinevaid meetodeid ning iga noor saab kastetada vähemalt ühte moodust, kuidas ise helkurit meisterdada. Kõik valminud meisterdused võib noor endale jätta.\n27.10, kell 17.00\nToimub kokanduse töötuba, mille käigus saab koos juhendajaga maitsva ja tervisliku suutäie valmistada. Tegevus on rahastatud Ank projektikonkursi poolt ning osalejatele tasuta.\nRegistreeri end hiljemalt üks päev enne töötoa toimumist!\nKontakt (ürituse info Facebookis vm veebis, e-post, telefon) – http://www.tallinnanoored.ee/kristiine, kristiine@tallinnanoored.ee, tel. 6566 802\n28.10, kell 13.00\nToimub taskulambi meisterdamise töötuba. Tegevus on mõeldud eelkõige neile, kellel on huvi käelise tegevuse vastu. Eelnevad teadmised selles valdkonnas pole vajalikud. Iga noor saab kastetada, kuidas ise taskulampi meisterdada. Valminud taskulambi võib noor endale jätta.\n28.10, kell 16.00\nToimub teadusteemaline töötuba kus katsetatakse, kuidas sidruniga elektrit tekitada. Teeme lihtsaid katseid elektri saamiseks. Kõik vajalikud vahendid saab noor kohapealt.\nFacebook: Kristiine noortekeskus\nTel. 6566 802


Miks veresuhkur talvel nii palju kõigub? Diabeediõde Maarja Randväli selgitab - Tervisegeenius\n22. dets. 2021 kell&nbsp09:46\nPõhjus, miks veresuhkur pimedamal ajal tõusma hakkab, on tegelikult üsna loogiline.Shutterstock\nTalvel, eriti jõulupühade ajal märkavad paljud diabeetikud sageli, et nende veresuhkru tase hakkab ootamatult tõusma või langema. Kuid mis seda ikkagi põhjustab? Diabeediõde Maarja Randväli jagab häid soovitusi, kuidas veresuhkrut kontrolli all hoida ning mida teha selleks, et püsida pimedal ajal terve.\nLoogiline põhjus, miks veresuhkur tõuseb\nPõhjus, miks veresuhkur pimedamal ajal tõusma hakkab, on tegelikult üsna loogiline. “Ühelt poolt on talvisel ajal vähe päikesevalgust, mistõttu veedame vähem aega õues ja rohkem toas. See omakorda tingib olukorra, kus me liigume vähem ja sööme rohkem ning seetõttu tõuseb ka veresuhkru tase,” selgitas ta.\nEt ka D-vitamiini saame talvisel ajal minimaalselt, peaksid kõik, sealhulgas diabeetikud, D-vitamiini kuuri tegema. “Seda on vaja selleks, et hoida tervena nii meie immuunsussüsteemi kui ka tegelikult kogu organismi tervikuna,” rääkis ta.\nNagu igal teisel perioodil aastas, on ka talvisel ajal tarvis mõõta regulaarselt veresuhkru taset, seda vastavalt ravijuhendile. “Pidev monitooring on väga asjakohane, olenemata aastaajast. See, kas diabeeti põdev inimene kasutab glükomeetrit või sensorit, ei ole niivõrd oluline, kui seda on veresuhkru jälgimine ning asjaolu, et sellele järgneks adekvaatne reaktsioon,” selgitas Randväli.\nEhkki mõlemat tüüpi diabeedil on oma raskusastmed, mõjutab inimese enesetunnet ja tervislikku seisundit see, kui palju ta sellesse ise panustab. “Väga suur roll on elustiilil, sealhulgas näiteks alkoholi liigtarbimisel, liikumisharjumustel, toitumisel ja paljul muul,” tõi ta välja.\nJälgi süsivesikute osakaalu ja ära liialda toiduga\nPühad on kohe-kohe ukse ees. Sel perioodil tarbitakse palju traditsioonilisi jõulutoite ning veedetakse koduselt aega lähedaste seltsis. Siiski ei tohiks ka sel ajal unustada tervislikku toitumise ning liikumise vajalikkust. “Kindlasti tasuks siinkohal tutvuda näiteks Eesti riiklike toitumis- ja liikumissoovitustega,” lisas Randväli.\nPühade ajal tasuks kindlasti vältida liigsöömist, seda nii tervetel inimestel kui ka diabeetikutel, kuna see võib organismis erinevaid funktsionaalseid häireid põhjustada. “Insuliinsõltuvad diabeetikud peaksid kindlasti hoidma silma peal süsivesikute osakaalul, et insuliini korrektselt doseerida. Oluline on süüa põhitoidukordadel ka kiudainerikkaid toite, lisada näiteks köögi- ja juurvilju, seemneid ja kõike muud kasulikku, mis aitab tasakaalu hoida,” tõi diabeediõde erinevaid näiteid.\nSüsivesikute jälgimise soovitus kehtib ka magusa kohta, olgu selleks piparkoogid või muud maiustused, mida jõuludel tavapärasemast rohkem süüakse. “Neid tasuks süüa pärast põhitoidukorda, kuna põhitoidus olevad valgud ja rasvad ei lase siis veresuhkru taset nii kõrgele tõsta,” märkis ta.\nHea mõte on teha kõik jõuluroad ise. “Sellisel viisil on kõige paremini teada, mida söödav toit sisaldab. Isetegemine annab väga palju juurde ning aitab ka lähedastega mõnusalt aega veeta,” lisas Randväli.\nKindlasti ei tohiks talvisel ajal ära unustada vee joomist. “Iga päev tuleks juua 1,5–2 liitrit vett, et hoia organism hüdreeritud. Ka on siis väiksem tõenäosus erinevatesse infektsioonidesse haigestumiseks või diabeedi kontrolli alt väljumiseks,” märkis ta.\nIgasugune liikumine teeb ainult head\nLisaks toitumisele võiks talvisel perioodil, sealhulgas eesootavatel jõulupühadel pöörata tähelepanu liikumisele. “Ka toas saab end edukalt liigutada: kasutada näiteks YouTube’i trennivideoid, teha joogat või lihtsalt käia trepist üles-alla. Ka lume lükkamine on üks viis liigutamiseks,” jagas Randväli soovitusi.\nSamuti tõusevad lumevaiba saabumisel aukohale kõik talispordialad. “Kelgutamine ja suusatamine on väga kasulikud. Kindlasti soovitaksin terve perega jõululauast püsti tõusta ja jalutuskäigule minna — see mõjub ainevahetusele hästi ja on väga asjakohane,” märkis ta.\nKui aga plaan on harrastada ekstreemsemaid spordialasid, tuleb meeles pidada, et adrenaliini mõjul võib veresuhkur samuti kõikuma hakata. “Igasugused eriolukorrad võivad veresuhkru taset tõsta või langetada. Seda enam on oluline veresuhkru taset korrapäraselt mõõta ja monitoorida,” toonitas diabeediõde.\nInsuliin külmakraade ei talu\nEnt organism pole kindlasti ainus, mida krõbedad külmakraadid mõjutavad — pakase eest tuleb kaitsta ka insuliini ning tehnoloogilisi abivahendeid. “Need insuliinid, mida parasjagu ei kasutata, võiksid olla külmkapis, kuid jahutuselemendist eemal,” soovitas Randväli.\nEnt mis juhtub, kui insuliin liiga kauaks külma kätte jätta? “Külmumise tulemusel muutub insuliin põhimõtteliselt veeks. Kui insuliin on saanud külma ning veresuhkur on tõusnud, ehkki insuliini sai süstitud, siis üheks põhjuseks võivad olla valed säilitamistingimused,” märkis ta. Vahel võivad külmumisest anda märku insuliini lahusesse tekkinud mullid.\nKindlasti ei tohiks insuliini hoida otsese päikesevalguse käes. “Toatemperatuuril hoitud insuliin peaks olema see, mida igapäevaselt manustatakse, liiga kuum või liiga külm insuliinile hästi ei mõju,” lisas diabeediõde.\nSama kehtib ka insuliinipumpade, sensorite ja teiste seadmete kohta. “Kui plaan on minna külmakraadidega õue, siis seadmeid võiks hoida keha lähedal. Vastasel juhul võib külm seadmed töövõimetuks muuta,” sõnas ta.\nPööra tähelepanu oma vaimsele tervisele\nEt talv toob reeglina kaasa ka viirushaiguste laine, soovitab diabeediõde end vaktsineerida näiteks gripi ja kindlasti ka koroonaviiruse vastu. Väga olulisel kohal on ka täisväärtuslik uni.\n“Uni on diabeedi kontekstis väga oluline, seega 7–8 tundi kvaliteetset und aitab veresuhkrut tasakaalus hoida. Kindlasti tuleks käsi regulaarselt pesta ning jääda haigussümptomitega koju puhkama,” märkis ta.\nSeetõttu ei saa mööda vaadata ka vaimsest tervisest, seda enam et vaimne pinge ja stress tõstab reeglina samuti veresuhkru taset. See omakorda toob kaasa muremõtted, ärevuse ja stressi.\n“Kuna talv on pime periood, siis kurvameelsuse vältimiseks tasub kindlasti veeta aega sõprade ja pereliikmetega, minna jalutusringile, mängida lemmikloomadega ja tunda elust rõõmu,” tõi Randväli välja.\nAlkoholi tarvitamine võib põhjustada veresuhkru kõikumist\nVäga oluline aspekt, mida ei tohi pühade ajal alahinnata, kuid mis mõjutab otseselt mõlemat tüüpi diabeeti põdevaid inimesi, olgu nad insuliin- või tablettravil, on alkoholi liigtarvitamine.\n“Kuna alkoholi tarvitamisega häirub maksa roll veresuhkru reguleerimisel, tuleks alkoholi tarvitamist pühadel piirata. Alkohol aeglustab ka äsja söödud toidu seedimist, mis tähendab, et veresuhkur võib tõusta järsult liiga kõrgele või langeda liiga madalale,” selgitas ta.\nPärast alkoholi tarbimist võib diabeediõe sõnul tekkida hüpoglükeemia. “Insuliinravi saavad inimesed peaksid olema väga teadlikud, kuidas alkoholi tarvitamist piirata. Madal veresuhkru tase võib tekkida nii kohe kui ka alles tunde pärast alkoholi tarvitamist.\n“Lisaks võib hüpoglükeemia sarnaneda joobeseisundiga (uimasus, ebakindel kõnnak, ebaselge kõne jne). Raske hüpoglükeemia võib viia teadvusekaoni ja põhjustada krampe. Kui hüpoglükeemia on tingitud alkoholist, ei pruugi erakorralisest süstitavast glükagoonist veresuhkru tõstmisel abi olla, kuna maks on alkoholist häiritud,” rõhutas diabeediõde.\nEhkki magusad joogid on sage vahend, mida kasutatakse alkoholiga kokku segamiseks (näiteks rumm ja Coca-Cola), muudavad need seeduvad süsivesikud kiiresti glükoosiks, mis tõstavad veresuhkru taset. “Pidev kõrge veresuhkru tase põhjustab rida sümptomeid, nagu janu, väsimus, sage urineerimine ja raskematel juhtudel võib tekkida ka diabeetiline ketoatsidoos,” märkis Randväli.\nEt alkohol põhjustab diabeetikutele väga palju negatiivseid sümptomeid, on kerge tekkima ohtlik olukord, kus kõrvalseisjad ei pruugi aru saada, et inimene, kes tundub neile purjus, on tegelikult diabeetik, kelle veresuhkru tase on kriitiliselt madal või kõrge. Kompenseerimata 1. ja 2. tüübi diabeedi korral suurendab liigne alkoholi tarvitamine riski diabeedi tüsistuste tekkeks (närvikahjustused, suurendab triglütseriidide taset, kõrge vererõhk, maksakahjustus).\n“Väga oluline on veresuhkru taseme jälgimine. Pidustuste korral võiks seda teha veelgi sagedamini, et vältida võimalikke probleeme,” pani diabeediõde südamele.\nMärksõnad: alkohol, diabeet, hüpoglükeemia, insuliin, jõulud, novo nordisk, veresuhkur\nMillega võiks diabeetik palavatel suvepäevadel arvestada?


Caterhami inseneride meeskond tähistas oma kõigi aegade kergeima seeriaauto – Seven 170 – turuletoomist, ehitades selle nullist 450 jala kõrgusel Brightoni rannikul.\nEhitus, mis valmis kuue tunni jooksul, kuid mille lõpetamiseks kulub tavaliselt ühel inimesel 100 tundi, toimus vaatetorni British Airwaysi i360 kapslis.\nÜhtlasi oli see esimene kord, kui Seven 170 esitleti avalikkusele.\nSee ei olnud mitte ainult esimene kord, kui autot ehitati Suurbritannia ühes kõrgeimas külastatavas vaatamisväärsuses, vaid ka esimene kord, kui auto üldse kapslisse sattus. Lisaks sellele oli see maapinnalt vaadatuna kõrgeim teadaolev paik, millele auto kunagi ehitatud.\nKülastajad said jälgida auto ehitamist klaasist vaateplatvormil, nautides samal ajal suurepäraseid 360-kraadiseid vaateid lõunarannikule ja La Manche’i väinale.\nBritish Airways i360 on 531 jala kõrgune, mis on kõrgem kui London Eye, Big Ben või Tower Bridge. i360-i torn ja kabiin kaaluvad üle 1200 tonni – see vastab 2727 Caterham Seven 170-le või umbes 200-le elevandile.\nCaterhamCaterham Seven 170Rotstersportauto


Perekool.ee > Sisuturundus > Politseimuuseumis saab tutvuda politseitööga!\nPolitseimuuseumis saab tutvuda politseitööga!\nRakveres asuv Eesti Politseimuuseum (Tallinna 3) ei ole muuseum selle sõna klassikalises tähenduses, vaid pigem kogupere teemapark, mis haarab igas eas külastajaid omandama teadmisi politseitööst põnevate kogemuste ja kaasahaaravate tegevuste abil.\nSA Virumaa Muuseumid koosseisu kuuluv Eesti Politseimuuseumis ei tule tunde väljapanekuid imetleda ja tohutuid tekstimassiive lugeda. Siin saab ise omal käel ja nahal järele proovida, kuidas erinevad politseitööga seotud valdkonnad päris elus välja näevad.\nKahel korrusel on kokku 10 näitusetuba ja Lastemuuseum, kus põnnid saavad pehmete mänguautodega õppida tundma liiklusmärke ja ohutu liiklemise põhimõtteid.\nPeamajas on igas toas midagi, mida on osalejatel võimalus ise proovida, katsuda ja giidi poolt loodud situatsioone lahendada. Näiteks saab testida päris autos oma pidurdusreaktsiooni, sõita kaldteel, proovida väsimusprille, korraldada päris märul, katsetada fotorobotit, selga proovida politseiriideid ja omal kehal tunda eriüksuslase varustuse raskust, kavaldada üle valvesüsteemi ronides laserkiirte vahel, võtta sõrmejälgi ja palju muud.\nKohtueelse uurimise laboris on võimalus osalejatel kehastuda CSI tüüpi kriminalistideks, lahates südant, silma, võtta erinevaid proove ja tuvastada mõrvarelv.\nEriüksuse majas saab kehastuda eriüksuslaseks ning loetud minutite jooksul “pahalasi” kahjutuks teha. Samuti saab proovida täpsuslaskmist liikuvast politseiautost ning poseerida päris patrullmootorrattal.\n.„Meie muuseumis saab külastaja üheaegselt osaleda reaalsetes politseitöö tegevustes ning samal ajal avardada silmaringi köitvate faktidega,“ sõnas Eesti Politseimuuseumi direktor Andrus Eesmaa. „Gruppidele korraldame põnevaid mänge ja eriprogramme,“ rääkis muuseumi direktor ja lisas: „näiteks saab mõõta tänaval autode kiirust, lahendada mõrvamüsteeriumit, võistelda meeskondlikult politseitöös, läbida eriüksuse rada.“\nLisaks majale on muuseumil tegevusterohke sisehoov, kus pöörlevas autos saab tunda seda, mida liiklusõnnetuses üle katuse veerejad tunnevad, vaatamiseks ja katsumiseks on erinevad autod ja bussid. Ennast saab proovile panna osavusrajal ja ronimisseintel. Ei puudu ka Laste politseijaoskond ja liikluslinnak.\nIsegi politseikopter on olemas. Tõsi küll see ei ole päris, vaid on kopteri vähendatud koopia (valmistatud muuseumi eritellimusel päris kopteri jooniste järgi), kuid samas pakub see külastajatele reaalse kopterilennu kogemise tunnet. Kopter on kahekohaline ning seda on võimalik külastajal ise juhtida, katuste kõrgusele see ohutuse pärast küll ei tõuse, kuid maalähedase lennuelamuse saab küll.\nÕue uusimad eksponaadid on Politsei- ja Piirivalveameti poolt annetatud patrullbussist poole suurema arestikambriga konvoeerimisbuss, kaalubuss ning politsei rollerid.\nTäpsem info muuseumi koduleheküljel: www.politseimuuseum.ee ja https://www.youtube.com/watch?v=LrnpB48GXp4&t=8s


Eesti lugu. Liivimaa sõda arhiiv: 2012 - Veebruar\tEestlaste ülestõus\nAndres Adamson, Piret Kriivan\n25.02.2012 - 13:05\n1560. aastaks olid Ivan Julma väesalgad enda kätte haaranud umbes pool Eestist, just selle aasta augustis olid venelased võitnud orduvägesid Härgmäe lahingus ja vallutanud Viljandi. Lääne- ja Harjumaa talupojad alustasid oktoobris ülestõusu, mis lühikese ajaga levis üle kahe maakonna. Koluvere linnuse all suruti aga talupoegade vastuhakk maha. Lähemalt räägib ajaloodoktor Andres Adamson (pildil). 1560. aasta ülestõusu peetakse viimaseks keskaegseks eesti talupoegade ülestõusuks; järgmised tõsisemad talupoegade rahutused puhkesid Eestis alles 18. sajandil, sama suure osalejaste arvuga ülestõus oli järgmine alles 1905.aastal. Kuula ka varasemaid saateid arhiivist: Sulev Vahtre saateid Jüriöö ülestõusust ja Enn Tarveli saateid vasallidest, talurahvast ja tema koormisest; samuti mõisast keskajal , külast, külaelust ja põllupidamisest keskajal ja Mati Mandeli saateid varasemast ajast Lihulas. SOOVITUSI LISAKS:\nKoluvere linnus ja mõis\nEestlased ülestõusu eelõhtul\n1560. aastaks olid Ivan Julma väesalgad enda kätte haaranud umbes pool Eestist, just selle aasta augustis olid venelased võitnud orduvägesid Härgmäe lahingus ja vallutanud Viljandi. 1559. aasta sügisel müüs piiskop Johann von Münchhausen oma valdused Taanile, kuningas Frederik II andis valdused oma vennale hertsog Magnusele. Magnus sattus tõsisesse konflikti orduga ja lootis venelastega rahus elada, aga venelaste sõjasalgad rüüstasid ka Lääne- ja Harjumaal. Pettunud talupojad alustasid oktoobris mõisnikevastast ülestõusu, mis lühikese ajaga saavutas suure ulatuse ja levis üle kahe maakonna. Poliitisest olukorrast Liivimaal räägib ajaloodoktor Andres Adamson (pildil).\nKuula ka varasemaid saateid arhiivist: Sulev Vahtre saateid Jüriöö ülestõusust ja Enn Tarveli saateid vasallidest, talurahvast ja tema koormisest; samuti mõisast keskajal, külast, külaelust ja põllupidamisest keskajal ja Mati Mandeli saateid varasemast ajast Lihulas. Kommentaarid\nEnn Küng, Piret Kriivan\n11.02.2012 - 13:05\nHärgmäe lahing ehk Oomuli lahing oli lahing Vene-Liivi sõjas, mis peeti 2. augustil 1560, praeguse Läti aladel Õhne (ka Suislepa ja Hoomuli) jõe keskjooksu alal Liivi ordu ja Moskva tsaaririigi vägede vahel. Ordu väerühm maamarssal Philipp Schall von Belli juhtimisel tungis keskpäeval venelastele peale, siis sai selgeks vaenlase suur arvuline ülekaal. Kaotus oli raske löök Liivi ordule, sest surma sai ja vangi langes palju kõrgeid sõjaväelasi. See oli Liivi ordu viimane välilahing. Philipp Schall von Bell (surnud detsembris 1560 Moskvas) oli Liivi ordu viimane maamarssal. Tema vangistajad allusid Aleksei Adaševile, Andrei Kurbski andmetel soovitas Adaševi lähikond tsaar Ivan IV-l Philipp Schall von Bellist koguni Liivimaa asevalitsejat teha. Saates esineb Tartu Ülikooli dotsent Enn Küng (pildil).\nSõjasündmused Lõuna-Eestis aastatel 1558 ja 1559 Enn Küng, Piret Kriivan\n04.02.2012 - 13:05\nLiivimaa sõjas langesid vene vägede kätte esimestena Narva ja Vastseliina ja seejärel Tartu. Pärast Tartu langemist küüditati osa 1558. aasta sügisel võitlusvõimelisi mehi Venemaale. Tartust kujunes vene võimude jaoks valitsemiskeskus. Vene väed tungisid edasi Rakvere, Paide ja ka Tallinna alla. Missugune oli olukord ja jõudude vahekord 1559. aasta aprilliks, kui sõlmiti pooleks aastaks vaherahu? Saates esineb Tartu Ülikooli dotsent Enn Küng.(pildil). Varasemad saated Tartust:\n* Õigeusk. Õigeusust Liivimaal ja Venemaal. Kas legendile sellest, kuidas Püha Tartu Isidor õigeusu tulise kaitsmise eest koos usukaaslastega 1472. aastal Emajõkke uputati, on tõendusi? Räägib TÜ professor Anti Selart. Kuula siit!\n* Kloostrid 1\nRäägib ajaloodoktor Tiina Kala. Euroopa ordudest hakkasid esimestena Eesti aladel tegutsema frantsisklased ja dominiiklased, kes rajasid kiiresti siia ka oma kloostrid: dominiiklased Tallinna vanalinna ja Tartusse, tsistertslased Harjumaale Padisele, Tallinna vanalinna ja Tartu lähedale Kärknasse. Kuula siit\nEhituskunstist keskajal, 2. saade. Räägib emeriitprofessor Rein Zobel. Kuidas keskajal maju ehitati, kuidas majale katus pandi? Kivikatus, kivide töötlemine. Õlekatused. Ehituspuu okaspuu. Aknaklaas. Graniidi maardlad Lõuna-Eestis ja Hiiumaal. Tartu Jaani kiriku ehituslugu. Pärnu Nikolai kiriku lugu. Kuula siit\n* Tartu kaitsmine 13 .sajandil Muistse vabadusvõitluse lõppfaas mandri-Eestis. Idanaabrid - koostööpartnerid ja vaenlased. Jaroslav Suur väega Eestis. Vjatsko-Veceke kaitseb Tartut. Linnus langeb 1224. Räägib Ain Mäesalu. Kuula siit


Koolitus “Kinnisvara hindamise ABC” tutvustab kinnisvara hindamise põhitõdesid, hindamise eesmärke ja kinnisvara hindamise toiminguid. Samuti saab koolitusel ülevaate kinnisvara hindamisel kasutatavatest meetoditest ning arusaama, miks hindamisaruandes on kinnisvara objektil selline väärtus.\nKoolitus “Kinnisvara hindamise ABC” toimub 28/09/2022 kell 10.00-15.15.\nHindamisel määratavad väärtuse liigid\nPeamised kasutatavad mõisted\nEesti Kinnisvara Hindajate Ühing (EKHÜ)\nHinnangu tellijad ja tarbijad\nkutseline hindaja, EKHÜ juhatuse liige\nHindamisaruanne ja vara ülevaatus\nEksperthinnangu ülesehitus ja nõuded\nKuidas lugeda eksperthinnangut\nHindamisel kasutatavad meetodid\nMeetodite kasutamine erinevate varade ja hindamise eesmärkide puhul\nKoolitusel osaleja saab aru millised on kinnisvara hindamise eesmärgid.\nKoolitusel osaleja teab, milliseid hindamisaruandeid on olemas.\nKoolitusel osaleja oskab lugeda eksperthinnangut.\nKoolitusel osaleja on teadlik, milliseid meetodeid kasutatakse kinnisvara hindamisel.\nKoolitusel osaleja on informeeritud, kuidas esitatakse hindamistulemused.\nMerle Protsin (Kinnisvara hindamise ABC 05-2022):\n“Mulle meeldis, et koolitaja tõi välja elulisi näiteid, et teooriast paremini aru saada.”\nVello Laanemets (Kinnisvara hindamise ABC 01-2022):\nAnonüümne (Kinnisvara hindamise ABC 01-2022):\n“Väga meeldiv ja asjalik lektor, hea ajakava.”\nJüri Ummelas (Kinnisvara hindamise ABC 04-2018):\n“Väga tore ja meeldiva hoiakuga lektor. Leidis aega arutada huvipakkuvaid teemasid ja sain vastused oma küsimustele.”\nAnnely Koolmann (Kinnisvara hindamise ABC 12-2016):\n“Osalesin “Kinnisvara hindamise ABC” koolitusel. Sai palju uusi ja kasulikke teadmisi, mida hinnanguid ise tehes või ka teiste omi lugedes silmas pidada.”\nRudolf Villenberg (Kinnisvara hindamise ABC 09-2016):\n“Kinnisvara hindamise ABC tasemel koolitus. Tekkis tahtmine tutvuda teemaga põhjalikumalt.”\nReedik Niilus (Kinnisvara hindamise ABC 09-2016):\n“Paras tempo oli ja jõudis jälgida. Samuti sai küsimustele kiiresti ja ammendavad vastused. Oli huvitav koolitus.”\nAnonüümne (Kinnisvara hindamine 09-2015):\n“Jäin väga rahule. Kiidan tegijaid!”\nJulia Tiido (Kinnisvara hindamine 04-2014):\n“Olen osalenud kahel Teie korraldatud koolitusel ning tahan Teid kiita! Lektorid olid suurepärased, oma ala asjatundjad, kava hästi ülesehitatud ning asukoha poolest väga mugav. Tublid! Edu järgmiste koolituste korraldamisel.”\nJaana Vahtramäe (Hindamine ABC 09-2014):\n“Informatiivne, põhjalik, mõõdukas tempo, huvitav.”\nAnonüümne (Hindamine ABC 09-2014):\n“Loeng oli huvitav.”


Seoses saabuva võidupüha ja jaanipäevaga teenindame kliente osaliselt muudetud töögraafiku alusel.\nItella smartposti pakiautomaatidest pakkide saatmine ja väljavõtmine võimalik vastavalt kaubanduskeskuste lahtioleku aegadele. Palume jälgida kaubanduskeskuste infot.\nTeenindame 31. mail erigraafiku alusel\nSeoses saabuva Nelipühade 1. pühaga (31. mai) teenindame kliente osaliselt muudetud töögraafiku alusel.\nTaastame kodukulleri lunamakse teenuse\nSoes kehtestatud eriolukorra piiranguta leevendamisega taastame alates 13. maist 2020 kodukulleri lunamakse teenuse, mis oli seni ajutiselt peatatud.\nItella kulleritel on rangelt soovituslik kanda maski ja kindaid lunamakse pakkide üleandmisel. Samuti palume makseterminalid desinfitseerida peale igat kasutuskorda ning võimalusel palume saajal kasutada viipemakset paki eest tasumisel.\nAvame uued pakiautomaadid\n28.03 sulgesime Mektory pakiautomaadi ning 19.05 avame uue pakiautomaadi Vana-Pärnu Comarketis. Vana-Pärnu Comarketis hakkab meie pakiautomaat asuma peasissepääsu juures.\n18.05 sulgeme Rotermanni keskuse pakiautomaadi ning 19.05 avame uue pakiautomaadi Viimsi Maximas. Rotermanni keskuse pakiautomaadi pakid, mida enne sulgemist välja ei võeta suuname Viru keskuse pakiautomaati. Viimsi Maximas hakkab meie pakiautomaat asuma kassade vastas.\nLehekülg 9 / 85


Otsustavaks sai immigratsioonivastase partei Rootsi demokraadid üllatavalt suur valimisedu septembris toimunud parlamendivalimistel, mille tagajärjel ei saanud parlamendis selget enamust ei parem- ega vasakleer.\nParempoolsed parteid jäid kurdiks ka Löfveni koostööpakkumistele ajada n-ö blokiülest poliitikat.\nUued valimised toimuvad 22. märtsil. Viimati toimusid Rootsis ennetähtaegsed valimised 1958. aastal.\nOktoobris võimule tulnud vasaktsentristlik vähemusvalitsus jäi järgmise aasta eelarve hääletusel vähemusse, sest paremäärmuslikud Rootsi demokraadid otsustasid toetada opositsiooni, vahendas BBC. Pärast septembrikuiseid valimisi muutusid demokraatide partei hääled otsustavaks. Erakonnal on parlamendis 49 kohta ning paremtsentristliku opositsiooniga liitudes oli järgmise aasta eelarve vastu 182 saadikut 153 poolthääle vastu.\nLöfveni sotsiaaldemokraadid moodustasid vähemusvalitsuse roheliste erakonnaga, kuid kokku on neild vaid 138 kohta 349liikmelisest parlamendist.\nEelarvehääletuse järgsel pressikonverentsil teatas Löfven, et on ainult üks partei, kellega ta keeldub koostööd tegemast ja need on Rootsi demokraadid.\nRootsi demokraadid nõuavad riigi liberaalsete immigratsiooniseaduste muutmist. Nimelt on Rootsi pakkunud alalist elupaika kõigile Süüria põgenikele ja riigil on Euroopa Liidu liikmesmaadest enim asüülitaotlusi elaniku kohta.\nRootsi endine peaminister Carl Bildti kommenteeris Twitteris, et Löfven tegi kriitilise vea, kui hülgas varasemad kokkulepped ja lubas vasakparteil dikteerida. "Ta põletas sillad," märkis Bildt lühidalt.\n19. detsember 2014 kell 9:32\nRootsi: asüülitaotleja töövõimalustest saab valimisteema\nMärtsis toimuvate erakorraliste valimiste eel on Rootsis puhkenud aktiivne arutelu asüülipoliitika üle, millest tõotab kujuneda valimisdebatis üks kesksemaid teemasid.


september | 2014 | Gondori kroonika | Page 2\nKaks päeva Coreperi istungeid, mille peateemaks jälle Venemaale kehtestatavad sanktsioonid. Vastavalt 30.08 ÜK suunistele täiendati sanktsioonide nimekirja kriteeriume – nüüd saab sinna kanda ka Ida-Ukraina separatistidega seotud isikuid. Tuleb ka täiendav nimekiri isikutest, kes lähevad viisakeelu ja varade külmutamise alla, oma kaks tosinat ja nii Ida-Ukrainast kui Venemaalt.\nMajandussanktsioonide laiendamine läheb kriginal, aga läheb. Laiendatakse piiranguid juba olemasolevates valdkondades, mitte ei tooda uusi valdkondi mängu. Läbivaks põhimõtteks jääb kehtivus vaid tulevaste, mitte eksisteerivate lepingute kohta, seda ka relvatehingute osas. Eilne FR valitsuse otsus Mistrali üleandmine edasi lükata pole juriidiliselt praeguse aruteluga seotud. Küll on aga selles seoses raske mitte märgata head vastastikust arusaamist FR ja UK vahel, eriti finantsteenuste üle.\nHomme jätkame mõlema, nii nimekirjaga kui majandussanktsioonide õigusaktidega. Erinevalt juulist, mil ÜK andis saadikutele ülesandeks otsused ära teha, on seekord meie mandaat “teha ettepanekud”. Selles on nii võimalusi (sisse võib minna mõni asi, nimi, millega kõik LR alalise esindaja tasemel leppida ei saa, kuid vormeliga “riigijuhtidele kaalumiseks” võib ülespoole delegeerida) kui ka ohte (saab väita, et meil ikka pole mandaati nii karmiks kätte minna). Homme hilisõhtuks, usun, meie töö tehtud.\nPosted on 2. sept. 2014 by Matti Maasikas\nPL peaministri Tuski valimisest ÜK eesistujaks, selle tähendusest soovitan lugeda Varssavi mõttekodalase Parkesi analüüsi. Peamine järeldus, oluline ka teistele regiooni riikidele, on, et see ametissenimetamine sümboliseerib Kesk- ja Ida-Euroopa nn salongikõlbulikuks saamist. Lääne-Euroopa vanemate demokraatlike riikide veendumust, et postsovetlikud ühiskonnad on nüüd omadega nii kaugel, et nende poliitikute kätte võib usaldada EL 28 riigi vahelise konsensuseotsimise. See pole sugugi enesestmõistetav. Ka kui idaeurooplased on juba ammu tõestanud end näiteks efektiivsete, julgete reformijatena. Aga mitte konsensuseleidajatena – põhjuseks nii üheparteisüsteemi mälestus kui ka kiire üleminekuaja tohutu dünaamika, kus kõigi kaasamiseks lihtsalt aega polnud. Parkes ütleb, et PL ja Balti riigid toodavad praegu EL kõige andekamaid poliitikuid (eks COM järgmises koosseisus saab näha) ja me ei vaja mingit tasakaalustamist, kvoodisüsteemi oluliste kohtade saamiseks.\nPoolakast juhilt oodatakse EL tugevdamist, klassikaliste riikluse elementide toomist uniooni. Põhjuseks see, et PL, Ida-Euroopa üldse, tunneb end haavatavana julgeoleku, energeetika jm vallas. Vastutasuks ollakse valmis riikliku suveräänsust loovutama (tegelikult jagama). Siin on aga see konks, et muud, eriti lääneeurooplased, aga ka näiteks HU praegune valitsus, pole praegu selle suveräänsuse jagamisega sugugi nõus. Lisame sinna UK probleemi ehk teatava kompetentside tagasikeeramise, vähemalt sellise näivuse loomise vajaduse – ja saame kohutavalt põneva akadeemilise ning ülimalt praktilise poliitilise küsimuse: kuidas idaeurooplane, kelle instinktiks on EL tugevdamine, liikumine liitriigi poole, saab juhina hakkama unioonis, kus ka olemasoleva säilitamistki saaks praegusel ajal juba saavutuseks pidada?\nPosted on 1. sept. 2014 by Matti Maasikas\nLühike erakorraline Coreper, kus PRES peamiselt tutvustas eelseisvat ajakava. Kuna ÜK nõudis tulemusi nädala jooksul, et anda omapoolne panus NATO tippkohtumisele, siis on meil (jälle) kiire. Plaan selline, et 03.09 kiidab COM ettepanekud heaks, sama päeva õhtupoolikul arutame meie, sealt otse jätkab asjaomane Relexi töörühm ja siis jälle meie – nii 04. kui vajadusel ka 05.09.\nSisusse täna väga ei läinud, aga tõenäoliselt hakkame ikkagi muutma ka õiguslikku alust nii, et Kremli režiimi toimijaid ja toetajaid oleks veel lihtsam viisakeeldude ja varade külmutamise nimekirja panna. Muus osas ennustan olemasolevate 3. faasi sanktsioonide laiendamist, ilma uusi alasid lisamata a la kahese kasutusega kaupade nimekirja pikendamist või nende lõpptarbijate nimekirja pikemdamist, teatavate finantsteenuste lisamist jne. Sammsammuline lähenemine on küll väga euroopalik – ja ka siin on 28 LR pardalesaamine väga vaevaline – aga me ei tegutse praegu väga euroopaliku riigi suunal ja mõned meie sammud võivad tõlkes kaduma minna või lihtsalt mitte Moskva tähelepanugi pälvida. Seda viimast saavutaksime aga kindlasti, kui hakkame tõsiselt arutama Venemaa eemalejätmise võimalusi väga kõrge nähtavuse ja prestiižiga rahvusvahelistelt kultuuri- ja spordiüritustelt, nagu täna üks mõte ka läbi käis. Näis.


Tartu mnt 52/ Lastekodu tn 23, Tallinn\nMartin Aunin, Marti Kahu, Margid Saar\nEerik Olle, Ahti Peetersoo\nKaido Haagen, Maris Tomba\nTartu mnt 52 kortermaja on projekteeritud ja ehitatud nii, et see püsiks aastakümneid. Hoone betoonist kandekonstruktsioon ja välisseinad annavad korteriomanikule ehitusliku kindlustunde, fassaadil ajas püsivad klinkertellised tagavad visuaalse aegumatuse ning mugavust lisab ruumide ja hooviala läbimõeldud funktsionaalsus. Arhitekti ideed, ehitaja kvaliteetne teostus ja ühise sihi nimel head koostööd teinud osaliste pingutus on loonud elanikele mugavad kodud ja toonud linnaruumi täiendama väärika hoone.\nInes Prual, AS Merko Ehitus Eesti\nTallinna kesklinnas asuv kortermaja T52 järgib tänavaäärse linthoonestuse põhimõtet, hõlmates kogu Tartu maantee, Lastekodu ja Gildi tänavate vahele jääva maa-ala. Kogu detailplaneeringuga lubatud mahtu omanik rajada ei soovinud ja vastavalt korruselisusele on maapealne hoonestus „tükeldatud“ viieks selgelt eristuvaks majaks. Majade paigutus võtab arvesse nende maksimaalse kauguse teineteisest ja akendega külgedest. Maa-alune parkimiskorrus ühendab „majad“ ja muudab nad üheks hooneks. Mõlemale parkimistasandile on eraldi sissesõidud kinnistu hoonestamata alalt. Mitmetasandiline hooviala on jäetud autodest puutumata ja maksimaalselt haljastatud.\nT52 on monteeritavatest betoonelementidest, kusjuures tänavaäärsetel välisseintel on klinkertellisplaatidest vooder, mis on erilahendusega kivilaotis. Sisehoovi jäävad seinad on erineva kujundusega, osaliselt reljeefsetest värvitud betoonelementidest. Tänavapoolsetel külgedel on kompaktsed kolmnurksed klaaserkerid, mis on paigutatud nii, et kahe järjestikuse korruse erker ei paikne üksteise kohal. Viimased annavad hoonestusele tugevalt ruumilise ja jõulise väljanägemise, mis on kohane peamagistraali ääristavale hoonestusele.\nEsile tasub arendust tõsta elementehituse hea näitena. Tartu mnt 52 esindab kvartaalset hoonestust uues võtmes – see ühtaegu sulandub linnapilti ja tõuseb sellest esile. Ühtne visuaal on loodud ajatu tellismustriga fassaadidel.


Töötades Autotranspordibaasis nr 11 tehnikaosakonna juhatajana ja olles ise rallis võistlejana sees juba kolm aastat ning käies mandril võistlemas, tekkis mõte, aga miks mitte teha võistlust ka Saaremaal. Aasta oli siis 1973.\nLühidalt – juhend valmis ja raja kokkupanemisega sai tehtud algust. Ja siis hakkas selguma, et nii lihtsalt need asjad ei käi! Oh seda püha lihtsameelsust!!\nKõigepealt tehti selgeks, et meil on siin saar ja pealekauba ka piiritsoon ning üldse üks meretagune värk, kuhu igaüht ei lastagi. Jällegi lühidalt – soovitati see asi ära unustada ja eriti veel see tobe jutt, et niisugune asi hakkab teenima ning teenistust andma.\nJa jäigi sel aastal asi katki. Aga „pisik” oli nakatanud ning „ haigus” hakkas vastupidi „ravitsejatele” süvenema. Saatus tahtis, et üle koridori vastastoas tegi oma tööd tsiviilkaitse insener Aleksander Tiidus, vana sõjaveteran, kes oli minu „tõmblemist” kõrvalt vaadanud. Ühel hetkel kutsus ta mind enda juurde ja palus juhendi mustand kaasa võtta ning olles sellega tutvunud, tegi ettepaneku seda täiendada.\nOlles oma ea kohta väga energiline ja elukogenud, soovitas ta juhendisse leida üks tõsine ajalooline tähis – ja selleks sai juhendisse ralli eesmärgina punkt nr 1, nimelt: tähistada 30 aasta möödumist Teisest maailmasõjast ning nimetuseks TEHUMARDI. Lisaks tuletas ta meelde, et tehnikasporti kureerib meil ainult ALMAVÜ, kelle juhtimisel saab see toimuma, kui üldse toimub. Võtsin õppust. Alles hiljem hakkasin mõistma, et soovitus oli väga õige ja kohane, sest ka ralli hakkas omandama kohe võrdlust kui ühte raskemat katsumust võistluskalendris.\n*Meenutuseks: Tehumardi öölahing toimus 8.oktoobril 1944 hilisõhtul Kuressaarest läänes Tehumardi küla lähedal Saksa ja Nõukogude väeüksuste vahel. Tehumardi öölahing oli üks Teise maailmasõja verisemaid lahinguid Saaremaal. Lahing kujunes käsitsivõitluseks, mille käigus kaotas kumbki pool langenute ja vangistatutena umbes 200 meest.\nJa läkski läbi – juhend sai „õnnistuse” nii parteiorganitelt kui ka piirivalvelt. Tee esimesele võistlusele oli avatud ja nüüd alles algas tegelik organiseerimise töö. Abilisi sai päris palju, aga erilised tänud kõige lähematele – esimesele peaajamõõtjale Aleksander Tiidusele (kogu paberimajanduse paljundamine), esimesele distantsi ülemale Ülo Leppikule (raja ettevalmistus) ja esimesele tehnilise komisjoni esimehele Jaan Martinile, kes sel ajal töötas asutuse peainsenerina (minu tolleaegne otsene ülemus, kes mulle üldse andis nii vabad käed ralliga tegelemiseks). Neist kaks esimest, Aleksander ja Ülo, on tänaseks oma maised tegevused lõpetanud.\nJa oligi käes esimene ralli TEHUMARDI-74, mis sai oma sünnikuupäevaks 24.november 1974 ning seda kuni 6-7. novembrini 1992, mil toimus XXV ralli – millest tänaseks (2012) saab möödunud olema 20 aastat. Nende aastate jooksul on startinute arv küündinud üle 1400 (!) erineva nime.\nIga asi tahab teatud settimist või nagu öeldakse „ paika loksumist”. Siit ka nüüd siis alles see kodulehekülje tegemine ja tema nn retrolik ehk nostalgiline kujundus, mis mingil määral ongi taotluslik.\nAga üheks tõsisemaks argumendiks siiski ennast kokku võtta meenutusteks, oli ka see, et äkki materjale sirvides avastasin, et lisaks eespool mainitutele on paljud meie hulgast juba lahkunud ning see jätkub katkematu järjekindlusega… Aga meist järgmised tulijad tahavad ka tõenäoliselt teada, et ka teistsugustel aegadel leiti väljund enda teostamiseks. Või siis Ivo Vaher, kes jäi 1994.aastal laevale ESTONIA. Ja ka mõningad faktivead ralli ajaloos...\nArvasin, ja olen ka praegu seda meelt, et ei ole kohta taolistel tegemistel-ütlustel nagu „plats puhtaks” või siis näiteks kellelegi ärapanemine - meid on ju nii vähe ( mõtlen rahvust ), peaks nagu kokku hoidma. Siit ka soov rõhutada järjepidevust, et kõik need, kes on olnud kunagi ralli stardis, on aidanud seda teha, nad on olnud tegijad ja paljud seda ka praegu. Kuidas muidu meie autosport saab tänapäeval nii kõrgel tasemel toimida ning kui vaadata laiemalt, ma mõtlen riigi ulatuses ja majanduses tegijatest, siis teeb päris paljude rallistardis olnute elukäik ainult rõõmu.\nAga ilmselt lõpliku tõuke sorida ja kirja panna, kes TEHUMARDI ralli alguse juures olnud on, andis üks kiri, mis ühel hetkel ilmus minu postkasti ilma saatja aadressita ja seda peale ajalehes Meie Maa artikli ilmumist 2.nov.2004.a. Kellel huvi, see leiab selle siit kodulehelt „Meenutuste” lingi alt, sest see ei ole seotud ralli ajalooga ja see on juba hoopis teine jutt – see puudutab eetikat. Ning sellele tõukele lisaks Vahur Kersna raamatu „7X7” lugemine ja sealt pärinev mõte, et targem on oma lugu ise kirja panna, kui lasta teistel seda teha.\nSiinkohal tänan ka praegusi abimehi Margus Seppa ja Indrek Randa, kelle abiga see lehekülg on sündinud. Usun siiralt, et neid abimehi hakkab juurde tulema ja selle mahukus täienduste ning mälestuste arvel kasvama – mis ongi taotluslik eesmärk ja ilmselt ka vajalik. Veelkord – oodatud on kõik täiendused, märkused, parandused, fotod jne.\nMõttealgataja, üks alguse juures olnutest


Doonits. See pole nali. Margus Allikmaa, seleta neile .\nPõhjustest, miks Margus Allikmaa on targem kui Edward Lucas\nMasu teoorias: võimalus vähendada poliitikute hulka avalikus sfääris panustades spetsialistidele . Masu praktikas: võimalus vähendada spetsialistide hulka avalikus sfääris panustades poliitikuile . Edward Lucas, söö seda !\nKliimasõda kui arvutimäng\nMängumaailm seisab paigal. Taas on ideed otsas ning selgunud, et "avatud maailm" tüüpi mängud ei suuda rohkemat pakkuda kui neist on välja pigistatud. Kohe-kohe peaks ilmuma küll Heavy Rain, mida mängurid ootavad hinge kinnipidades, aga on seegi juba paiguti nähtud Nomaadis ja Fahrenhaitis. Aga mis oleks kui. Kujutage ette mängu, mille narratiiv on laenatud kolmanda sektori igapäevaelust. Igav? Vastupidi. Peategelase, väikeriigis tegutseva ontliku keskkonnakaitsja, ülesandeks pole mitte vähem ega rohkem kui globaalse kliimasoojenemise peatamine. Esimeseks missiooniks on kohaliku vanakooli teadlase "veenmine", kes kapriisselt oponeerib kliimamuutuste ideoloogiale, viimaseks juhtivate tööstusriikide pööramine "rohelisele" kursile. See oleks erinevaid strateegiad segav avatud maailmaga põnevus/seiklusmäng, mille erinevates missioonides saab hiilida ja tegutseda, balansseerida hea ja kurja piiril, manipuleerida poliitikute ja üldsusega, käia raha välja sõja\nNetipangad ja sotsiaalne võrgustik\nNetipangad võiksid olla sotsiaalne võrgustik ala Orkut või Rate. Logid sisse, teed oma ülekandeid või tasud arved. Samas on kõrval paneelil näha, kes su 400-st sõbrast on hetkel samuti pangas. Neile saad jätta lühisõnumeid, ülesriputada pilte või väikseid videoklippe. Sõbrad saavad neid siis kommenteerida ehk kommida. Kommida saab ka kontoseisu ja kandeid, kui kasutaja neid privaatseks ei määra. Kasutajad saavad luua omavahelisi klubisid või kommuune, kus siis arutada ühte või teist teemat. Näiteks saaks teha kommuuni, kuhu kuuluvad vaid üle seitsmekohalise kontojäägiga kasutajad. Tööandjal on hea siis kandidaate sellest keskkonnast üles otsida ja nende kohta inside-infot hankida. Kui xxkiisuke16xx kandideerib poes müüjaks või pangas telleriks. Või kui Toivo Kivipää tahab saada uut töökohta kummiboksis. Ja lihtne on paluda sõbralt väikest laenu, sest ta ei saa valetada, et raha ei ole.\nKaastunne laupäeval hukkunud ratturite omastele\nLaupäeva, 5. septembri õhtul hukkus Tallinn-Pärnu-Ikla maanteel kaks noort jalgratturit. Surma põhjuseks olid meedia andmetel ülirasked vigastused, mida põhjustas neile "vastassuuna vööndisse kandunud" auto. Ma ei tea, kes on süüdi. Ma ei tea, kas see on normaalne, et meie riigis sellised asjad juhtuvad. Ma ei tundnud kahte hukkunut, ega tea midagi sellest, kes nad olid või millega tegelesid. Siiski puudutas see teade mind valusalt. Avaldan kaastunnet hukkunute omastele. Selle märgiks kannan musta leinalinti oma jalgratta juhtraual. Kutsun üles kõiki jalgrattureid järgneval nädalal minu eeskuju järgima. Loodan, et sellised õnnetused ei kordu!\nPoodidest, kvaliteedist ja ühest mõttest\nMa ei saa aru poodidest, mis müüvad riiulite kaupa ühte ja sedasama sodi. Sattusin hiljuti vaatama ühte suhteliselt spetsiifilist kodumasinat. Asja uurides avastasin, et see muidu täiesti tundmatu kaubamärk on olemas 3-4 erinevas poes, igalpool täpselt sama hinnaga ja müüja räägib juurde sama ülivõrdes juttu. Või sama teema raamatutega. Mis point on selles, et Rahva Raamatus ja Apollos on allahindlused samadel raamatutel ja isegi kroonipealt sama suured? Tegelikult pole point isegi omavahel kokku leppeid tegevates kaupmeestes. Oli aeg kui iga härrasmees võis teha endale poe. Müüa näiteks ehitustarbeid. Sellisel juhul oli pood hiigelsuur plekkhall. Võtta tööle mõned asjatundmatud müüjad ja hea elu võis alata. Sest rahvas ostis, ükskõik kui vilets kaup või teenindus sinna juurde käes. Need ajad on möödas, aga kaupmehed pole sellest siiski veel aru saanud. Endiselt kehitab müüja iga su küsimuse peale õlgu (ehkki neil vist nüüd kästakse kliendile naeratada) ja endiselt jalutab klient suur\nOperatsioonisüsteemidest ja innovatsioonist\nOn avalik saladus, et suured operatsioonisüsteemid nagu MS Windows või OSX on juba aastaid püsinud sisuliselt muutumatutena, lisades kasutajaliidesele vaid kellasid ja vilesid. Mis vahe on Win 95'l ja Vistal? Läbipaistev menüüriba? Ilusamad ikoonid? Olukorras, kus kasutajalt nõutakse iga paari aasta tagant mõnesajadollarist väljaminekut uue versiooni eest ja riistvara areneb ahvikiirusel, on operatsioonisüsteemid ise muutunud aasta-aastalt järjest ebaturvalisemaks ja ajale suuresti jalgu jäänud. Sellel teemal kirjutab Engadget Entelligence ja Michael Cartenberg . Lisaks artiklis toodud näidetele toon veel ühe geniaalse ja ajast ees operatsioonisüsteemi - Psion kontserni EPOC 32-nimeline toode (rakendati Psion 5x seeria masinatel). Platvorm, mis lubas oma failidesse koondada tabelarvutuse, käsijoonise, joonestuse, sõna ja pildi - seda aastaid enne xml-keele tekkimist. Ning nagu Apple Newton - failid ei vajanud salvestamist.\nEesti elu: majanduskasv ja maailmalõpp (nagu me seda tunneme)\nJuba aastakümneid vaidlevad sotsiaalteadlased juurdunud müüdi vastu, et majanduskasv on üheselt seotud ühiskonna edenemisega. Et see nii ei ole, märkasid esmakordselt darwinistid - heaoluühiskondade sündimus on erakordselt madal, ristivastu evolutsiooniteooriale, mille järgi peaks olema just vastupidi. Heades tingimustes peaks kogukond saavutama oma taastootmise maksimumi. Edasi läks lugu veelgi segasemaks. Selgus, et mitmed indikaatorid, mida kasutati elukvaliteedi mõõtmisel - turvalisus, kogukonna sisene usaldus, kindlustunne tuleviku ees, kuritegude arv, tervislik seisund jne - andsid majanduse ja jõukuse kasvades jätkuvalt halbu tulemusi. Selgus, et lisaks kogukonna rikkusele on oluline ka veel teine aspekt. Nimelt rikkuse jaotumine kogukonnas. Loomulikult on olemas selliseid tegureid, mis on otseselt seotud majanduskasvuga. Mõned üksikud ja enamik neist järgivad ka rikkuse jaotumist kogukonnas. Laste suremus väheneb rikkuse kasvuga, kuid häid tulemusi näeme sellistes riikides nag\nEesti elu: asjad, mida ei saa olla (aga on)\n1. Pae tänava pommid. Asi, mida võib juhtuda USAs, Iraagis või äärmisel juhul Hispaanias, aga kindlasti mitte Eestis. Väidetav süüdlane on tänaseks tabatud, aga ikkagi pole selge, miks pommitati Lasnamäe korrusmaju. 2. Herman Simmi juhtum. Üks mu lemmikraamatuid räägib Briti salateenistuse juhtkonda peitunud "mutist" - briti luure kõrgest ohvitserist, kes töötab topeltagendina venelaste heaks. LeCarre kirjutas selle loo sügaval külma sõja aastatel, mil suurriikide vahelised mõõga-ja-mantli mängud olid üsna levinud. Kes kujutaks aga ette vene "mutti" eesti luureteenistuses? Mees võeti kinni, aga mis saab neist, kes teda siin 10 aastat toetasid, tema "seljatagust" kindlustasid ja usalduskrediiti andsid? 3. Kas mäletate esimesi poode, kus müüdi "välismaa" kraami, mis tegelikult oli lihtsalt värviline rämps? Kas mäletate, kuidas kilekotte ja teksasid müüvatest pisihangeldajatest said lugupeetud suurärimehed? Või on teil meeles need dressides ambaal\nIga inimese loomupärasest õigusest oma huvitavale arvamusele\nKunagi ütles mu sõber H vaidlushoos umbes sellise mõttetera: enamik kaasaegseid noorinaisi riietub nagu libud, sest meie, mehed, sunnime neid selleks. Umbes sama geniaalne on Ekspressis ilmunud artikkel , mis teeb argliku ja armsa katse ironiseerida ühiskonnas väljakujunenud naisevaenulike hoiakute üle. Võitlev feminism tõstab pead ka Eestis? Parafraseerides klassikuid - kui räägivad sellised argumendid, on mõtlevatel inimestel aeg ennast teemast taandada. Panen meeste-naiste teema lukku ja ignoreerin igasusust edasist sellekohast mõttevahetust.\nTimur ja tema meeskond, OÜ\nSelle idee tekkeks oli kaks eeldust. Esiteks on meil majandusega halvad ajad ja järgmine aasta saab olema nagu Lätis. Teiseks on suur hulk teenuseid ja tegevusi, milledele ei leidu ka täna tegijaid. Koristus, üldehitus, remonditööd. Kui kutsuda täna ehitusfirma omale korteriremonti tegema, siis saad sama vastuse, mis ehitusbuumi ajal - unusta ära, liiga väike objekt. Miks? Sest tavafirmad on koormatud juba ette kohustustega, neil on laenud ja liisingud ning lõpuks tahab firmaomanik ka mingit kasumit teenida. Aga kujutage ette ettevõtet, millel pole mitte ühtegi kohustust, mis oleks paindlik ja suudaks turuga kohaneda. Just selline ettevõte on OÜ Timur ja tema meeskond. Need on 5-10 liikmelised meeskonnad, mis komplekteeritakse töö kaotanud oma ala spetsialistidest, eesmärgiga kombineerida erinevaid oskusi ja olla võimalikult paindlik turu muutuste osas. Üks on pealik ja tema vastutab. Riik lubab tal soodustingimustel registreerida firma (tingimusel, et see algab sõnadega "Timur j\nLaia tn. silla valgustuse värviproov\nMõned kiired klõpsud kahjuks ei anna edasi LED-valgustite intevsiivset sära.\nDigitaalne mina: noor astronoom\nÜks tehnolusti eripäraseid jooni on ülepakutud vaimustus üha uute ja uute nipsasjade suhtes, millest enamik on kasutu rämps ja mõeldud asendama toodet, mis äsja-äsja välja tuli ning igati hästi töötab. Mitu ipodi või mobiiltelefonimudelit turule mahub? Samas on valdkondi, kus tehnika justkui aastaid juba paigal seisab ning mis pole meedia- ja digitehnoloogia arengust võitnud mitte muhvigi. Pole lihtsalt piisavalt seksikas, et mõni patsiga poiss selle käsile võtaks. Üks sellistest on klassikaline astronoomia ja sellele teemale on pühendatud tänane "digitaalne mina". Niisiis, noore astronoomi varustusse võiks kuuluda: Polaris DS-2114ATS-TC - 4,5" reflektorteleskoop firmalt Meade, sisse ehitatud taevaatlase, elektroonse juhtimise ja jälgimisega ning võimaldab juhtida ka otse arvutist; Celestron SkyMaster Giant 15x70 - võimas taevabinokkel, mis aitab lihtsate vaatluste juures; Celestron SkyScout Personal Planetarium - kaasaskantav interaktiivne taeva-atlas, mõeldud küll pi\nAjakirjandusest, juhtidest, uuest meediast ja vigadest\nDiskussioonis ajakirjanduse kvaliteedi ja selle languse (nn odavnemise) üle on veel üks mõõde, mida viisakusest üldiselt ei mainita. Selle nimi on kretinism ehk lihtsalt rumalus. Seekord mitte professionaalne kretinism, sest see pole kuidagi seotud ajakirjanduse kui ametivaldkonnaga. Kui püüda leida mingit ühisosa, siis võiks rääkida juhtimise kvaliteedist laiemalt, sest probleem on juhtimisotsustes ja nende kvaliteedis. Olen läbi oma karjääri olnud mitmetel (ca kümnekonnal või pisut enamal) juhtimiskoolitusel ja saanud selgeks lihtsa tõsiasja, et juhiks sünnitakse. Valgustusajast on lääne kultuuriruumis liikvel müüt nn valgustatud monarhist, targast juhist, kes oma teadmiste põhjal juhib inimesi lillelise tuleviku - Arkaadia suunas. Tegelikkus on reeglina vastupidine. Ma ei taha öelda, et juhid on rumalad - tihti see nii ei ole. Kuid kindlasti puudub neil see kõikenägev, kõikemõistev jumalik teadmine, mida alluvad neile omistavad. Mõnikord teevad nad valesid, isegi läbinisti lolle o\nPole nii rikas, et osta odavat asja\njuuli 12, 2009\nSellereedene Postimees annab tubli panuse diskussiooni ajakirjanduse odavnemise teemal müües oma esilehe reklaampinnaks.\nAjakirjandusest, odavusest ja internetistrateegiast\nPõhimõtteliselt ei saa nõustuda kontseptsiooniga, mille järgi meie ajakirjanduse odavnemise taga on nurjunud püüd minna kaasa internetiajastuga. Minu esimene ja peamine argument selles osas on, et odavnemine algas juba varem. 90' lõpuks olid päevalehtedest kadunud sisukad kultuurikirjutised (mida küll püüti asendada spetsiaalsete nn kultuurilisadega), analüüsidest kadus teravus, tekkinud oli eriline kaitstute rühm - mõjukad inimesed, kelle tegevusse polnud kasulik väga sügavale tungida (vähemalt mitte selle palga eest). Majanduskasv aitas kindlasti ajakirjanduse sülekoerastumisele kaasa. Sisu asendus kopeeritud uudistega (igas ajalehes/portaalis täpselt samad uudised), analüüs meelelahutusega. Nö. puutumatute ("isakeste" nagu Tolk neid nimetas) ring laienes, hõlmates lõpuks kogu võimuladviku. Vähegi eelteadmist eeldavad valdkonnad nagu teadusloome või energeetika enam uudistekünnist ei ületa. Kui, siis vaid nii küündimatus vormis nagu kohalike lehtede "augu-erid&quo\nIgal jaagul on oma mihklipäev ehk parim PR trikk on surra\nArtist, keda varem teati kui veidriku ja süüdistati seitsmes surmapatus (eriti nendes kõige hullemates), on peale oma surma muutunud süüta inglikeseks. Palju õnne, see on parim PR trikk läbi aegade. Isiklikult ma seda vaimustust ei jaga. Mihkel on nii puhas tehisprodukt, et isegi need neli lauset, mis ma olen temast siia praegu kirjutanud, on sulaselge interneti raiskamine. Geenius, popmuusika kuningas? Ärge tehke nalja. Kui eelnimetatu millegagi tõesti silma paistis, siis oli selleks teismeliste kui turusegmendi avastamine. Pardon, isegi mitte avastamine. Ekspluateerimine, ütleme nii. Täie rauaga.\nMis oleks kui midagi poleks juhtunud? Die Mauer ja teised lood...\njuuli 05, 2009\nOstalgia on in. Ida-Sakslased soovivad, et Berliini müür poleks ealeski langenud ning saksa ja vene noored käivad ringi CCCP t-särkidega (võluv kombinatsioon). Sellest lähtudes oleks juba aeg mastaapse meediamullistuse tekkeks - uueks kultussarjaks, mis valmiks ameeriklaste HBO ja eestlaste meeskonna Tolk, Saan ja Maimik koostöös. Kümneosaline seriaal kannaks nime "Die Mauer" ja vaatleks ühte alternatiivset ajalugu, kus NLiit pole kunagi lagunenud ja Varssavi pakti tegevus jõuab 21.sajandisse. Kelle kuulub maailm täna? Sarja tegevus toimub korraga Berliinis ja Tartus. Ida-Saksa ja Nõukogude luureteenistustel on ülesanne jälgida reisil viibivat Eesti teadlast koodnimega Lennart. Samal ajal plaanivad Eesti põrandaalused fundamentaalsed rahvuslased pommirünnakut Berliini eraldava müüri vastu lootes nii algatada üle-euroopalise vabadusliikumise. Äsja nädalasest joomatsüklist väljunud elektroonika-insener Rein tõmmatakse sündmustekeerisesse, milles kaasamängijateks on temast palj\nMajandusest ja riietusest\nViimaste aastate majanduskasvul on lisaks kolearhitektuurile ja hiigelautodele veel vähemalt üks nähtav tagajärg - eestlased on hakanud hästi riides käima. Kunstnahast tagi (alt kummiga) on välja vahetanud hooajatrendipoodide pakutav stiilne kraam. Reserved rokib, NewYorker on ümber defineerinud tibikultuuri ja kes meist poleks käinud lähimas H&M poes Helsingi sadamapiirkonnas. Härrasmehed sorivad asjatundliku moega Montoni tooteriuulil kaaludes hoolega müüdava Türgi ja Hiina kanga sobivust väljendamaks nende hingeseisundit ja ühiskondlikku positsiooni. Casual ja smart casual on mõisted, mis on sama hästi ära õpitud nagu omal ajal juhtimist puudutav terminoloogia.\nModellidest ja laipadest\nKaasaeja surm-kõhnu ja pigem tulnukale kui inimesele sarnanevaid modelle vaadates peab paratamatult meenutama seda, kuidas kunstnikud läbi keskaja inimekeha tundma õppisid - salaja laipu lahates ja nende juba roiskuvat korjust tähelepanelikult uurides. Mõnigi tippmodell on justkui Leonardo daVinci või Michelangelo lõikuslaualt püsti tõusnud ja otsustanud oma paljastuvad roided ja abaluud kuulsuseks, kokaiiniks ja rahaks vahetada. Arvatavasti liigub igal andunud zombie-kütil sellist elukat nähes käsi vaikselt kaheraudse suunas.\nFondidest, valetavatest telleritest ja isiklikest ämbritest\nMõned head aastad tagasi liitusin uue pensionisüsteemi esimese sambaga ja valisin SEB-s selle kõige konservatiivsema fondi. Kõik mu sõbrad ütlesid, et ma olen loll ja nemad on tegijad oma kiirekasvulistega. Ja rääkisid kui palju ma raha kaotan. See jutt läks minust mööda, sest mingeid finantsgeeniusi omateada ma ei tunne, kõik tavalised joped. Ja siis see hakkas pihta. Iga kord kui ma mõnes pangakontoris käisin asju ajamas, rääkis tädike sama juttu. Et kuidas ma ikka oma lolli valikuga raha kaotan ja kui mõttetu inimene ma olen kui ma mõnda kiirekasvulist ei vali. Käisin kaarte uuendamas - sama jutt. Käisin arvet avamas - sama jutt. Käisin mõnda ülekannet tegemas - sama jutt. Käisin erinevates pangakontorites - igal pool sama jutt. Sellel perioodil sai minust internetipanganduse suur fänn, sest see säästis mind pidevast mõnitamisest, mis otsekontakti puhul oli vältimatu. Loomulikult oli see loll nõuanne ja ma teadsin seda, kuid lõpuks ma siiski murdusin. "Pange mulle ükskõik mill\n(Ilusatest) meestest ja naistest ning mõistmisest\nSenjoor Sterni kontsert Atheena Keskuses oli nagu sõnatu kommentaar Eesti naiste välismaaihaluse diskussioonile - Ladina-Ameerika autorilaule oli tulnud kuulama saalitäis fertiilses eas naisi ja mõned mehed. Mis ei vähendanud sugugi kontserdi väärtust (pigem tegi seda viimase kuu pidev magamatus). Muuseas meenutas see ühte pro-EU kampaania sõnumit, mis lubas ilusaid Euroopa mehi. Tšiili kohta see muidugi ei kehti. H.-l on teooria, et ma tegelen naiste-meeste teemaga sellepärast, et olen frustreerunud (seda on teisedki arvanud). Tunnistan endale, et see on tõepoolest veider, miks ma teemat nii oluliseks pean. Eriti arvestades kui vähe mulle lähevad korda diskussioonid, mis tegelevad mingi peavooluteemaga. Kuid samas on väsitav olla mõistetav või taandav mingile lihtsale loogikale. Ta teeb seda sellepärast ja sellepärast. Ei tee. Peamine motivaator on huvi asjade vastu. Asjade, inimeste, olukordade jne. Seda on ratsionaalselt raske seletada ja just sellepärast on see ka tõele lähemal\nTartust, itaallastest ja lõikelilledest\nTartu meenutab nendel päevadel Firenzet või mõnda teist Itaalia linna. Inimesed on riides maitsekalt ja lõunamaiselt liialdades. Ning see hurmav itaalialik armastus lõikelillede vastu. Ma tean, et see küllus on vaid sissejuhatus tulmusele Tartu suvele, aga tore ikkagi.\nPoola piim on tänapäevane imerohi\nMiks on meie toidupoodides lettide viisi Poola "tervistavaid" piimatooteid? Kas keegi tõesti on nii loll, et seda reklaami immunsüsuteemi parendamisest tõsiselt võtta? See on turundusnipp, millega kergeusklikele müüakse maha mida iganes. Poola piim kui kaasaegne võluvesi...\nValimised võitis tegelikult Tarand\nMees metsast teeb ära kogu meie poliitilisele eliidile? Minge pensionile...\nVestlus kõrtsis: "Texase ametlik slogan on "Chuck Norris elab siin"." "Tegelikult on hoopis "Ära nori Texasega"."\nSüleraalijahi eripärad EU tsoonis - ultramobiilne\nLenovo X300 hind 37 320 kr ( markit.ee ) SU9400/1,4GHz/2GB/128SSD/DVDRW/13.3"WXGA+/VistaBus/1,5kg Dell Latitude E4300 hind 33 564 kr ( shop.it.ee ) modifitseeritud mudel SP9400/2GB/128SSD/DVDRW/LED13.3"WXGA/BL EST-KBD/VistaBsc/1,5kg MacBook Air hind 37 990 kr ( mac.ee ) 1.86GHz/2GB/128GB SSD/GeForce 9400M/LED13.3"WXGA/BL US-KBD/OSX+tarkvara+iLife pakett/1,4kg Hinda vaadates tundub Macbook Air kõige kallim ja E4300 kõige odavam, aga see on näiline, kuna esimene sisaldab boonusena portsu hästiintegreeritud tarkvara (samuti on tegemist teistest võimsama masinaga ). Kui sa hoiad neid käes ja natuke väntsutad, siis tunduvad kõige kindlamad X300(!) ja Air. Kui arvestada MS süsteemi turvariske, siis jääb E4300 ja X300 (kui lisada linux) ning Air. Ekraani mahutavuse osas on eelis X300 ning DVD+ drive annab eelise E4300 ja X300-le. Kui arvestada võimalikult laia kasutusvaldkonda ja võimekust, siis sobib eraldi graafikaga Air. Nagu näha, võib igaüks valida endale sobiva mudeli\nPC, läptopijaht ja madalaim ühisnimetaja\nTuli hõõgub tuha alla ning Mac vs PC vaidlused pole fännpoiste ja arvutipedede foorumites kunagi lõppenud. Siiski lööb leek hetketi välja ja globaalset tehnokogukonda haarab suur ärevus. Nii juhtus see kaks aastat tagasi Apple (ajaloo kõige nõmedama) reklaamikampaania käigus (" Get a Mac ") ja sama on aset leidmas nüüd. Nimelt peab MS vajalikuks enne uue operatsioonisüsteemi väljatulekut võita tagasi kõik need kliendid, kelle ta täielikult ja suurejooneliselt läbikukkunud Vista tõttu Apple'ile vahepeal kaotanud on. PR meestele on makstud, ideegeneraatorid käivitatud, jupiterid undavad; valgus, kaamera, võte! "PC ja Microsoft on tavatarbijale kõige sobivam platvorm," näib MS oma reklaamikampaaniaga " Laptop Hunters " ütlevat. "Tänu laiale tooteskaalale: kõige odavamast kõige kallimani - igaüks leiab endale midagi". See on väga hea reklaamikontseptsioon ja nagu enamik reklaame - läbinisti vale. Odavaimad arvutid leiab küll PC platvormilt, aga\nAutoliisingust ja õnnelikest aegadest\nOstetuim uus sõiduauto 2007 oli Eestis linnamaastur CRV firmalt Honda. Loodan väga, et toonased õnnelikud dšiibiomanikud oma sõidukitest ei loobu. Las jäävad need konkreetsed masinad meile linnapildis meenutama õnnelike aegu.\nOliver kirjutas , kuidas tal Kalevi ujulast kogu väärtuslik kraam ära varastati. Jäin selle peale mõtlema : väga veider, aga hoolimata meie eeskujulikust pangandussüsteemist, vajame me endiselt rahakotti nagu ülejäänud (mitte nii digitaalne) maailm. Mõnikord on need isegi paksemad kui vanal heal sularaha ajal - kümned plaskaardid panevad meie taskud tõsiselt proovile. Kas poleks aeg välja tulla uue, väiksema ja vargakindlama lahendusega - ujuma minnes riputad selle pisikese kaardi ketiga kaela selmet jätta see rannale või korrupeerunud ujumisasutuse "vargakindlasse" kappi. See võiks olla nn kõik-ühes kaart, mis asendaks nii id-kaarti kui kõiki teisi, mis täna rahakotti punnitavad. Joonistasin selle kaardi võrdluseks praegu kasutusel olevaga. Muideks, ise kasutan kaarditaskuga rahaklambrit. Säästab veidigi ruumi. Lisatud 11.04.08: Oliver muideks ütles , et selline asi on olemas - Visa Mini Card. Lisaks on olemas veel võtmehoidja suurune nublu Visa Micro Tag. Lähemalt loe ht\nSain endale mõnusa sodimismärkmiku valgete(!) ruudukujuliste (!) lehtedega(!). Tegin sellise pildi.\nDigitaalne mina: ajakirjanik\nAjakirjanike on mitut sorti. On neid, kes veedavad oma elu arhiivis, tegemata ainsatki intervjuud "päris" inimestega. On neid, kes käivad ringi ja suhtlevad inimestega, pannes kildhaaval kokku reaalsuse mitmevärvilist mosaiiki, aga kirjutavad äärmiselt harva. Lõpuks on ka olemas stressis igapäevaajakirjanik, kes treib nupukesi ja keda tema subjekt absoluutselt ei huvita. Ning lisaks neile on olemas veel üks liik ajakirjanike - inimesed, kes viibivad sündmuspaigal. Need on väga liikuvad, "välitööde" profid, kelle elustiil paljuski sarnaneb " ellujääjale " (seetõttu mitmed detailid ka korduvad). Nad on haruldased, originaalsed ja geniaalsed - üks näide selle kohta. 2003. aastal liitub Rolling Stone'i ajakirjanik Evan Wright Iraagi missioonil oleva USA merejalaväelaste üksusega ja liigub nendega kaasa kuni Bagdadini. Hiljem kirjutab ta nähtu põhjal artikliseeria " The Killer Elite " ning seejärel ka raamatu " Generation Kill ", mille\nTapjate põlvkonnast, Iraagist ja sõja põhjustest\nHBO TV-seriaal "Generation Kill" põhineb Wrighti samanimelisel autobiograafilisel teosel. See räägib USA teisest invasioonist Iraaki ja kõigest sellest, mille pärast "Koalitsioon küll võitis sõja, kuid kaotas rahu". Juhtimisprobleemid, olemasoleva juhtkonna suutmatus kohaneda uut tüüpi sõjaga, suutmatus säilitada suhteid kohaliku elanikkonnaga, suutmatus tagada korda ja turvalisust tavalistele iraaklastele (või lihtsalt piisavalt puhast vett). Tõsi, hoolimata HBO ilmselgest autentsuse taotlemisest, ei kuule seal sõna "oil". Sõduritel on hoopis teine teooria sõja põhjuste koha (mittepiisav seks).\nKriisist, Thacherist ja teatrisse minemisest\n" Olen üks kümnest " laulis briti töötutest linnanoortest koosnev bänd UB40 1981. aastal, just selline oli töötuse protsent Britannias. Uusliberaalsed majandusreformid, mis Thatcher läbi viis (ja mille eest inglased teda siiamaani südamest vihkavad) üksnes valas õli tulle - nii nagu tänases Eestis, nii uskusid ka britid, et majandust saab juhtida ja keerasid sellega muidugi kõik veelgi rohkem nässu. " One in ten " on protestilaul sellise juhtimise vastu, mis keskendub numbritele ja "mõõdikutele" unustades ära kogukonna tervikuna. Liigagi kergesti võib juhtuda, et numbrite järgi on kõik okei, aga kuskil tänavanurgal kerjab keegi endale söögiraha, äärelinnad slummistuvad ja inimestele hakkab see kogu see värk millegipärast vastu. Thatcher ei uskunud ühiskonda, mis on tema puhul mõistetav. Seoste, sõltuvuste ja tingimuste keerulised, haprad ja mõnikord ka täiesti nähtamatud ahelad on tema ajastu sotsiaalteadlastele sama mõistetamatu kabala, nagu see on meie a\nLihtne linux Presto\nSellest on juba mõni nädal möödas kui Xandros avalikustas ja tegi kättesaadavaks Presto 1 Beeta . Arvestades, et tegemist pole põhioperatsioonisüsteemiga, vaid nn. kiire ärkamisega (väidetavalt 12 s, tegelikult 20 s) õhukese kliendiga - esmamulje on väga hea. Hästi kiire, lihtne ja tõhus süsteem. Eelinstalleeritud on vaid kõige vajalikum ning kellele sellest ei piisa, see peab põhjalikult klaviatuuri sügama, sest pakettide allalaadimine ja install käib terminalis. Eesti klaviatuuri see distributioon ei toeta. Muidu igati asjalik.\nKõik inimesed loevad raamatuid\nÜks mu tuttav tsiklimees ja muidu vaba hing vastas põhikoolis kirjandusõpetaja küsimusele lemmikraamatu kohta - A. Palu "Mootorrattad ja rollerid" Tln Valgus 1976. Klass naeris ja õpetaja, tubli tammsaare koolkonna sõdur, noomis väikest meest rumala nalja pärast. Kuigi tegemist polnud nalja või solvanguga. Loo moraaliks pole aga tõsiuskliku kirjandusinimese piiratus reaalsuse mõtestamisel, vaid tõdemus, et kõik inimesed loevad raamatuid. Kõik inimesed loevad raamatuid. Lendurid, insenerid, müüritöölised ja literaadid ise. Kõik nad loevad. Koduperenaised, anarhistid, elusõnalased, müügimehed ja palju kirutud/kiidetud keskklass - kõik loevad raamatuid. Paljud ka kirjutavad ise, aga loevad kõik. Ning seejuures pole tähtis, kas raamat on trükitud papüürusmatile, lõigatud kasetohule, antud edasi paberil või mälukettal (või mis keeles see kirja on pandud). Kõik armastavad raamtuid. Nii inimesed, religioonid ja režiimid. Tõsi - mõned neist on raamatuid ka hävitanud, näiteks põleta\nTele2 ja vigased teenused\nNorra reisi eelviimasel päeval tuli minu mobiilile sõnum. Sõnumi saatjaks oli operaator Tele2 ja see rääkis kohalikest kõnehindadest, mis vastavad Euroopa Komisjoni piirhindadele - ei sentigi vähem, kuigi ka Norra kuulub nende riikide hulka, kus Tele2 sideteenust pakub. Siiski kena neist, aga mida kuradit ma sellega infoga enam peale hakkan? Tele2 suudab viimastel aastatel üllatada vaid halvast küljest. Siiski on vaja isikliku kogemust, et leida üles nende nõrgim külg, milleks on suutmatus pakkuda tugiteenust kaasaegsete nutitelefonide kasutajatele. Tänaseks olen loobunud mitte ainult 3G-st ja pakitipõhisest data-teenusest, vaid andmesideteenusest täielikult ja seda peale pea kümne aasta pikkust kasutamist. Loo moraaliks on - käpardlik ja vigane teenus on hullem kui mitte midagi. Ja oluliselt kallim. Nii nagu arvutid olid infotehnoloogia 20. sajand, nii on multifunktsionaalsed mobiiltelefonid infotehnoloogia 21. sajand. Mis puutub aga Tele2, siis on tegemist teenusega aastast 1999\nIdentiteet ja aftershave\nKaks asja, mis teevad meist selle, mis me oleme - endine ida-tsooni riik varases kapitalismis. Meeste rekordiliselt madal eluiga ja mürgine alkohol, mida müüakse lõhnavee sildi all. Briti sotsiaalteadlased näevad siin seost.\nSülearvutid, linux ja cool-stress\nMinu töölaud Ubuntus. Põhiliseks tööriistaks läbi aegade on mul olnud erinevad süleraalid ja pikapeale on hakanud häirima üks küsimus. Nimelt. Kuigi laua- ja sülearvutid on oma funktsionaalsuselt erinevad nagu Taavet ja Koljat (või nagu neliveoline hiigelmaastur ja Smart), kasutatakse selle funktsionaalsuse teostamiseks ühte ja sedasama operatsioonisüsteemi täpselt sama kasutajaliidesega? See on täiesti absurdne, kui nüüd pisut mõelda. Eriti idiootseks läks asi siis, kui mängu ilmusid veelgi väiksemad seadmed nagu pihuarvutid ja nutitelefonid. Või näiteks puutetundliku ekraaniga nn tablett-arvutid, millede puhul arvuti-inimene interaktsioon peaks põhinema hoopis-hoopis teistel alustel. Aga ei põhine - stylusega puutetundlikul ekraanil navigeeriv kasutaja on sunnitud käituma sama moodi, nagu seda teeb oma laua taga istuv ja hiirt sügav laua-arvuti kasutaja. Julgen väita, et see pisipehme universaalsuse taotlus on üks peamisi põhjuseid, miks need moodsad riistvaraplatvormid pole jõudnud\nDigitaalne mina: ellujääja\nJalutuskäigul Gaza sektorisse või väikesel seiklusretkel läbi Viljandi City 17 võivad pisiasjad tähendada palju. Alati ei pea küll kandma ULV saatjat seljakotis, aga operatsiooni "Kõrbetorm" jälgimine eesliinil muutub alles siis võimalikuks, kui selleks kasutada sobivat tehnikat, mis ei lagune esimest kolksust, mis ei märgu vihma käes ega ei tolmu liivas ning selle kõige juures teeb seda ühte eluliselt tähtsat asja, milleks ta on mõeldud. Unustage seejuures ära omadussõnad nagu "õhuke", "kerge", "portatiivne" ja "stiilne" - tänane "digitaalne mina" on pühendatud ellujääjatele. Ergonoomiline tugevdatud seljakott Kata A44V; Militaarstandarditele vastav süleraal Panasonic Toughbook; Vee, tolmu, põrutus ja temperatuurikindel mobiiltelefon Sonim; Tugevdatud kompaktkaamera Ricoh G600; Tugevdatud tasku-GPS Magellan Triton; Randmel kantav tugevdatud kell/ilmajaam/digikompass/taskulamp Timex Expedition WS4; Keskmise suurusega välibi\nEmotsionaalselt seotud - selline mõiste on uues INTERREGi juhendis. Selle mõiste abil on keelatud viia läbi tehinguid sulle tähtsate inimestega. Viimaste nädalate kohtumiste ja koosolekute hulk on tinginud selle, et ma kohtun emotsionaalselt seotud inimestega unes. Kohtumised unes on sama subtiilsed ja väljapeetud nagu kohtumised reaalses maailmas\nMaksumaksjad, netopalgainimesed ja kirjanikud\nTean, et on olemas inimesed, kes peavad ennast sundima töötama, selleks, et pappi teenida, rohkem ja ruttu. Olen ise elanud seda elu mõnda aega ja tänu sellele kogemusele suudan vahet teha. Teine võimalus on teha tööd, mis kaasa tõmbab ja võlub. Enamikul meil on see võimalus olemas kui unustada ära sellised mõisted nagu "netopalk" ja "käive". Loomulikult ei taha siinjuures halvustada netopalga-inimesi. Berk Vaher räägib Postimehes kirjaniku elukutsest ja sotsiaalsetest garantiidest ning on üsna solvunud, et ühiskond väärtõlgendab kirjanike soovi elementaarsete sotsiaalsete garantiide osas. Loomulikult on Postimehe käsitlus tendentslik, vildakas ja debiilsusega piirduv - mida oodata ühelt ajalehelt, kus juba aastaid ainus loetav kraam ilmub arvamusküljel mitte-ajakirjanike sulest? Näiteks mõned pealkirjad sellesama kirjanike teema pihta: "kirjanikud ihkavad eluaegseid toetusi" ja "kirjanike tankist" (K.M. Sinijärve suunas). Iseenesest võiks Ber\nLinux, IBM ja reklaamid\nLinux ei vaja klassikalises mõttes komertsreklaami. Siiski on neid läbi aegade tehtud, erinevale sihtgrupile ja erineva sisuga. Üks parimaid Linuxi reklaame on 2003 aastal IBM toodetud kampaania " Imelaps ", mille kontseptsiooniks on avatud tarkvara suur tulevikupotentsiaal. Avatud tarkvarast võidab kõige rohkem kasutajate kogukond, meie kõik - lihtne tõde, millest paljud linuxikritiseerijad ei suuda aru saada.\nDell mini 9 ja hullud päevad esinduses\nDell Mini 10. Foto www.dell.com Puhtalt igavuses põikasin sisse Delli esindusse Tartus Zeppelini keskuses. Mini hinda oli langetatud: kallim 7 tuhande ja odavam 6 tuhande peale. Tuletan meelde, et need arvutid konkureerivad Lenovo S10 ( 6 tuhat, Klick , vana mudel) ja Asuse EEE 900-ga ( 4,5 tuhat, Klick ). Klick müüb HP ka tänaseks juba eelmise põlvkonna mudelit 2133 hinnaga 6 tuhat. Samas, rääkides odavatest arvutitest, siis Delli Inglismaa poes on müügil Mini kallim mudel hinnaga £300 (5,1 tuhat) ja odavam £200 (3,4 tuhat) (muide, seal on müügil juba Mini 10 , mida peetakse netbookide üheks tippmudeliks ( Sony Vaio P teatavasti pole netbook)). Ehk siis hoolimata langevatest hindadest pole meie edasimüüjad siiski veel taibanud, milline hinnasõda tegelikult sellel turul käib.\nPrintsid, kerjused, innovatsioon ja kolmas eesti\nMida mõtlevad praegu need meie hulgast, kes tarbimishullusega kaasa ei läinud? Kes ei ostnud endale maja põllule ja ei liisinud endale maasturit? Keda sellepärast jobudeks ja luuseriteks peeti. Õige mees küsis ikka viiekohalist palka ja lubas soome ehitajaks minna kui firma ei pappi ei köhi. Ja õige ta on - me olime ju nii pikalt oodanud seda head elu. Korraks tundus, et isegi jõudsime ära oodata. Ainult, et mida mõtlevad nüüd need, kes omal ajal hulludest päevadest eemale hoidsid, need veidrikud, kes rääkisid keskkonnast, säästmisest ja võlgu elamisest. Need peorikkujad! Isegi riigireetur Simm pidi oma sajakilose palga juures venelastele infot müüma, et mõnituhat kuus lisa teenida. Mitte säästmine pole meie nokia, vaid rohkem raha kohe kätte! Iga ühiskonda haaranud hulluse käigus on võimalik indiviidina säilitada kaine mõistus ja ise oma valikuid teha.\nKellele kuulub mõiste "netbook"?\nPsion netBook (foto Amigahistory.co.uk) Õnneks on 2008. aasta juba lõppenud, kuid selle mõjud näivad veel kaua kestvat. Lisaks majanduskriisile ja pangahärrade idoodsusele (sünnipärasele?) on roti aasta toonud meile mõned oma lollusega hiilgavad kohtuprotsessid. Võrratu Larko kajastab neist ühte otse kaevikust ja teise kohta viitas äsja Engadget . Nimelt on ränioru kohtumaija edastatud hagi inglise kaubamärgi "netbook" ja selle omaja Psion i vastu. Hagi esitajaks (ehk siis kannatajaks pooleks) on tundmatu väikefirma nimega Intel. Põhjus selleks on innovatsioon - nimelt oli Psion netbooki kontseptsiooni (vt. pilti) ja kaubamärgiga turul enam kui kümme aastat enne ülejäänud tootjaid. Kirjutasin sellest teemast omal ajal ka põhjalikumalt.\nHP Mi ja Sony XMB kasutajaliidesed netbook arvutile\nHP Mi põhiekraan. Foto Downloadsquad.com . HP avalikustas ja tegi kättesaadavaks (oma) netbook-tüüpi sülaritele mõeldud tarkvarakeskkonna HP Mini 1000 Mi Edition . Ütlen tarkvarakeskkonna, sest tegemist on operatsioonisüsteemile Ubuntu ehitatud töölauaga, mis sisaldab kõiki sellise arvuti põhirakendusi (ja toetab sisuliselt kõiki teisi Ubuntu 8.04 rakendusi), aga seda lihtsamas ja graafiliselt hästi vormistatud viisil. Isegi nii hästi, et Downloadsquadi tarkvarakriitikud peavad seda Linuxi parimaks kasutajliideseks netbookidele. Olgu sulgudes märgitud, et püüan lähiajal seda ka ise katsetada töölauapaketina oma 8.10 distrol ( adding the HP repositories ). XMB keskkond Sony netbookil Vaio P. Foto NotebookReview.c om. Märkamatult ja ilma igasuguse meediakärata on Sony Vaio P muutnud XMB keskkonna lisaks meediabrauserile ka kiire ärkamisega õhukeseks töölauaks, mis lubab sirvida meediafaile ja kasutada lihtsamaid veebirakendusi. XMB on Linuxil põhinev operatsioonisüsteem, mis on tutta\nLinuxi meem ja dokumentalistika\nMõned vabalt kättesaadavad filmid vaba tarkvara/GNU ja Linuxi pihta The Code, 2001 Revolution OS, 2001 Coreboot aka LinuxBIOS - see link on eriti põnev, kuna annab aimu linuxi tulevikust pc-del. Täna on sellised õhukesed ja alati töövalmis süsteemid juba kasutusel näiteks Sony mängukonsoolides, Motorola mobiiltelefonides ja Sharp pihuarvutites, aga ka uutes dual-bootivates süleraalides, milles linux (nagu Splashtop ja HyperSpace) on istutatud biosi ja kättesaadav mõne sekundiga arvuti sisselülimisest. The Codebreakers osa 1 , 2 ja 3 Haagib The History of Hacking, Google Documentary .\nTarbimiskultuurist ja majanduskriisist\njaanuar 24, 2009\nKas see tundus nii või mõnitas Kivirähk tõepoolest tänases kolumnis eestlase tõusiklikku ja idiootset tarbimis/raiskamiskultust? See on nii ebaõiglane! Kas siis meil polegi õigus maailma kõige suurematele autodele ja liikumisvaegusest tingitud mugavushaigustele? Kas me polegi planeedi kõige suuremad debiilikud, kes usuvad kõiki reklaame ja ostame ära kogu pasa, mida allahindlusel müüakse? Kas me tõepoolest peame hakkama nüüd mõtlema ja ise valikuid tegema???\nMinu isiklik edetabel (artistid) 2008\nLast.fm väitel... hmm... suht vastuoluline nimekiri.\nTöötada pühapäeva õhtul\nLisaks üks kuivavõitu cabernet'\net siis uuel aastal uue hooga\nPõhjustest, miks Margus Allikmaa on targem kui Edw...\nEesti elu: majanduskasv ja maailmalõpp (nagu me se...\nIga inimese loomupärasest õigusest oma huvitavale ...\nAjakirjandusest, juhtidest, uuest meediast ja viga...\nIgal jaagul on oma mihklipäev ehk parim PR trikk o...\nMis oleks kui midagi poleks juhtunud? Die Mauer ja...\nFondidest, valetavatest telleritest ja isiklikest ...


Mida pidada silmas töö otsimisel? | ajakiri.ut.ee\nMida pidada silmas töö otsimisel?\nTöö otsimine on sageli stressirohke. Peas on küsimusi rohkem kui vastuseid. Kuidas leida üles oluline info ja sobivad pakkumised? Kuidas end nähtavaks teha ja kandideerida? Mida veel peaks teadma ja tegema?\nSoovitud töökohani aitab jõuda põhjalik ettevalmistustöö. Selleks tasub järgida mõnda olulist nõuannet.\nTunne iseennast. Tea oma väärtust ning sedagi, mis on sulle elus ja töös oluline. Millised on su eesmärgid, huvid ja eelistused, aga ka tugevad küljed, oskused ja kogemused? Milliseid arenguvõimalusi sa otsid? Mis sind motiveerib? Millised hoiakud ja mõtteviis sind toetavad, millised takistavad? Mis on need ametikohad, kus oled nõus töötama? Millises valdkonnas ja positsioonil soovid päriselt töötada? Millist töötamise viisi eelistad – on see täiskohaga või osaajaga töö, kaugtöö, projektipõhine töö, ettevõtlus või miski muu? Enne kui asud tööd otsima, mõtle rahulikult need küsimused läbi. Tööandjad oskavad hinnata eneseteadlikku töötajat.\nUuri võimalusi ja tausta. Loe huvipakkuv töökuulutus alati põhjalikult läbi. Mis on kirjas ametikoha kirjelduses? Millised on tööandja ootused kandidaadile? Vajaduse korral küsi lisainfot, et otsustada teadlikult, kas kandideerida või mitte. Uuri põhjalikult ka tööandja ja ettevõtte tegevusala ning tausta kohta – kas ettevõte on usaldusväärne, millised on tööandja väärtused, hoiakud jne. Vaata meediakajastusi. Info kogumiseks tasub rääkida ka sõprade ja tuttavatega.\nAnalüüsi ja võrdle pakkumisi ning kaalu kandideerimine hoolega läbi. Mõtle, mis sind pakkumise ja ettevõtte juures köidab. Miks oled motiveeritud just sellele ametikohale kandideerima? Millised sinu ootused, huvid ja oskused sobivad selle töökohaga hästi? Millist väärtust sina tulevasele tööandjale suudad pakkuda?\nOtsi infot teadlikult ja süsteemselt ning kasuta erinevaid kanaleid. Hoia tööportaalidel silma peal ja otsi pakkumisi sihipäraselt. Ole aktiivne oma võrgustiku loomisel ja laiendamisel. Nõutud oskused on töö leidmiseks vajalikud, kuid kontaktid õigete inimestega võivad aidata kiiremini kohale jõuda. Olulised on ka isiklikud suhted: perekond, sõbrad, vabatahtlikku tööd tehes saadud tutvused jne. Neil ei pruugi olla sinu jaoks kohe vajalikku infot, kuid neil võib olla sulle väga kasulikke kontakte.\nOma võrgustiku loomiseks ja laiendamiseks, info vahetamiseks, oma personaalse kuvandi arendamiseks on väga head sotsiaalmeedia kanalid (Facebook, LinkedIn, Instagram, Twitter, Youtube). Neis võib liituda erialaste huvidega seotud gruppidega ja tänu sellele leida uusi tööpakkumisi.\nVõid ka võtta otse ühendust ettevõttega, mille tegevus pakub sulle huvi. Küsi töövõimaluste kohta ja näita tööandjale oma motivatsiooni.\nKandideeri teadlikult valitud kohtadele. Tee seda korrektselt ja läbimõeldult. Vajaduse korral pea enne kandideerima asumist nõu karjäärinõustajaga, et oma plaanid ja kandideerimisdokumendid üle vaadata ning töövestluseks valmistuda.\nMuutus ainetesse registreerumise kellaaeg\nLoengusarjas tutvustatakse loodusteaduslikke doktoritöid\nInglise keelt võib oodata ladina keele saatus\nÜlikooli lemmiksõnad. Murekoht, probleemkoht ja lahenduskoht


Agriturismo Il Casale, Morrovalle, Macerata, Itaalia – võrdle pakkumisi\nMorrovalle, Macerata, Itaalia\nParimad pakkumised: Agriturismo Il Casale\nAgriturismo Il Casale: arvustused\nHotelli Agriturismo Il Casale kohta\nMugavused hotellis Agriturismo Il Casale\nKus Agriturismo Il Casale asub\nAgriturismo Il Casale – broneerimise KKK\nKas hotellis Agriturismo Il Casale on bassein?\nJah, hotellis Agriturismo Il Casale on klientidele kasutamiseks bassein. Tavaliselt on hotellibasseinidel kindlad lahtiolekuajad, nii et räägi enne basseini kasutamist kindlasti vastuvõtulaua töötajaga.\nKas hotellis Agriturismo Il Casale on WiFi?\nJah, Agriturismo Il Casale pakub oma külastajatele WiFit.\nKas Agriturismo Il Casale pakub külastajatele kohapeal jõusaali või fitness-keskust?\nJah, hotelli Agriturismo Il Casale külastajad saavad fitness-keskust kasutada.\nMis ajal tuleb hotellist Agriturismo Il Casale lahkuda?\nTavaline lahkumise aeg majutuses Agriturismo Il Casale on 10:00. Külastajad saavad saabuda alates 15:00. Erisoovidele võidakse vastu tulla, kui neid eelnevalt töötajatega arutada.\nKas hotellis Agriturismo Il Casale on restoran?\nHotellis Agriturismo Il Casale on restoran. Köögi lahtiolekuaegade kohta uurimiseks võta hotelliga ühendust. Samuti pakuvad nad jookidega baariteenust.\nKas Agriturismo Il Casale pakub pesupesemisteenust?\nAgriturismo Il Casale pakub pesupesemisteenust, mida külastajad kasutada saavad. Samuti on külastajatel oma peatumise jooksul võimalik kasutada triikrauda ja triikimislauda – kas oma toas või vastuvõtulauast selle kohta küsides.


Puudutused on unikaalne suhtlusvahend vastsündinute ja täiskasvanute vahel. On tõestatud otsene seos väikelapse vaimse arengu ja selles eas saadud puudutuste hulga vahel. Laps ei ole siia maailma tulles täiskasvanu väike koopia. Kõik tema organid arenevad lakkamatult, nende ülesehitus ja funktsioneerimine muutuvad pidevalt. Esimeste elukuude jooksul jätkavad kõik elundkonnad (luustik, hingamiselundkond, veresoonkond, närvisüsteem, seedeelundkond) oma arengut. Vastsündinu peamised iseärasused: piiramatud võimalused omandada uusi kogemusi ning inimesele iseloomuliku käitumisviisi kujunemine. Organismi arengut suunavate mehhanismide aluseks on puudutused ja liikumisaktiivsus. Tunnetab ju laps ümbritsevat maailma liikumise kaudu. Mida rohkem liigutusi ta teeb, seda paremini areneb tema närvisüsteemi tähtsaim osa – ajukoor:\n-täiustuvad motoorsed oskused\n-areneb tugi-liikumisaparaat (kasvavad luud, sidemed muutuvad elastsemaks ja liigesed liikuvamaks)\nMassaaž ja füüsilised harjutused on laste füüsilise arengu optimeerimiseks hädavajalikud.\nLastemassaaž alates 3. elukuust kuni 12. aastani\nMassaaž ja võimlemine kõige väiksematele: eakohase füüsilise arengu optimeerimine; lihastoonuse normaliseerimine; Eelkooliealistele ja koolilastele: seljalihaste tugevdamine, rühi korrigeerimine, selgroo kõverdumise ennetamine, lampjalgsuse profülaktika.\nMASSAAŽ LASTELE VANUSES 9-12 KUUD\nKasutatakse kõiki massaaživõtteid. Peamised eesmärgid on saavutada liigutuste maksimaalne mitmekesisus, iseseisvuse arendamine ning sidemete tugevdamine. Pearõhk pannakse selja-, tuhara-, kõhu- ja alajäsemete lihaste tugevdamisele.\n1-3 AASTASE TERVE LAPSE MASSAAŽ\nKuna laps selles vanuses palju liigub, tuleb suurt tähelepanu pöörata selja-, kõhu- ja jalalihastele, tugevdada sidemeid. Erilist tähelepanu pööratakse käelabale, kuna sõrmede peenmotoorika areng on otseselt seotud vaimse arenguga.\nMassaaži organismile mõjumise mehhanismid:\nmassaaž kui mehaaniline ärritaja avaldab soodsat mõju kogu organismile, kuna lihastelt, kõõlustelt, sidekirmelt, liigestelt ja luuümbriselt jõuab kesknärvisüsteemi tugev propriotseptiivsete impulsside tulv;\nregulaarne massaaž ergutab hüpofüüsi tootma kasvuhormoone;\nregulaarne massaaž puhastab beebi nahka ja aitab eemaldada surnud naharakke, avab poore, soodustab jääkainete väljaviimist ning naharasu – ainukese määrdeaine, mis annab nahale elastsust ja vastupidavust ning suurendab tema vastupanuvõimet infektsioonidele – tootmist;\nmassaaž stimuleerib organismi tootma endorfiine – looduslikke valutunnet pärssivaid aineid. Üheaegselt vere kortisoolisisalduse (stressihormooni) vähendamisega tekitab massaaž kogu organismis üldise heaolutunde;\nmassaaž parandab vereringet, perifeersed kehaosad (kukal, peopesad, jalatallad) on vereringesüsteemi ebapiisava arengu tõttu sageli külmad, kuid pärast massaaži muutuvad jalad ja käed soojaks;\nlastemassaaž soodustab lihaste lõtvumist ja liigeste paindlikumaks muutumist selles staadiumis, kui laps läheb sirgu, et omandada suurt hulka erinevaid liigutusi ja muutuda liikuvamaks;\nlastemassaaž, võttes maha lihaspingeid, rahustab emotsioone ja soodustab mõnede sünnitraumade tagajärgede ja sünniga seotud rahutuse vähenemist, uue (elu)keskkonnaga harjumist ning rinnast võõrutamist;\nmassaaž stimuleerib uitnärvi, mille üks haru viib seedetraktini, kus ta soodustab selliste seedehormoonide nagu insuliin ja glükoos vabanemist;\nmassaaž ja liikumine kiirendavad lümfiringet, mis väljutab organismist jääkaineid, ning suurendavad vastupanuvõimet infektsioonidele;\nmassaaživõtted avaldavad närvisüsteemile erinevat mõju:\nsilitamine, õrn hõõrumine ja sirutused tugevdavad pidurdusprotsesse ning rahustavad närvisüsteemi, aga patsutamine ja näpistamine mõjuvad ergutavalt.\n1. kaasasündinud spastiline kõõrkaelsus\n2. kaasasündinud puusanihestus, puusaliigese düsplaasia\n3. kaasasündinud komppöid\n6. laste tserebraalparalüüs\n8. operatsioonieelne ja –järgne periood\n9. kaasasündinud ja omandatud selgroo deformatsioonid\n10. hüpotroofia, aneemia\n11. vastsündinute kopsupõletik, bronhiaalastma\n12. füüsilise arengu parandamine\n13. asfüksia (kerge vorm)\n15. krooniline bronhiit\n1. ägedad febriilsed haigused\n2. hüpotroofia raske vorm (atroofia)\n3. mädased ja muud ägedad naha-, nahaaluskoe, lümfisõlmede, lihaste ja luude haigused (ekseem)\n4. haigused, mis põhjustavad luude haprust ja valulikkust\n5. rahhiit (ägenemise perioodil ning hüperesteesia tunnuste ilmnemise puhul)\n6. mädane ja muu äge artriit, luu- ja liigesetuberkuloos\n7. kaasasündinud südamehaigused, millega kaasneb väljendunud tsüanoos\n8. hemofiilia, erinevad diateesi vormid, kalduvus verejooksude tekkimisele\n9. äge neuriit\n10. äge hepatiit\n11. äge tuberkuloos\n12. suur naba-, reie-, kubeme- või munandisong koos kõhuõõneelundite märkimisväärse väljasopistumisega või tõsise ohuga pitsumise tekkeks\n13. närvisüsteemi märkimisväärsed häired\nNB! Massaaži ja võimlemist ei tohiks viia läbi tühja kõhuga ega kohe pärast söömist, samuti vahetult enne ega pärast uinakut.\nTervetele beebidele tehakse valdavalt hügieenilist käsimassaaži. On toodud välja viis peamist võtet:\n4. vibreerivad võtted (stabiilne, labiilne, katkendlik, pidev)\n5. liigeste painutused\nTänu organismi kõikide elundkondade mitmekülgsele mõjutamisele saavutatakse siseelundite tegevuse terviklikkus, harmooniline areng ja vastupanuvõime väliskeskkonna teguritele.\nMassaažil on ka psühholoogiline mõju. Lapse puudutamine, sel hetkel, kui ta seda vajab, valu võtmine ning tema probleemile reageerimine kinnistab lapses püsiva teiste inimestega suhtlemise stereotüübi: osavõtlikkuse teise valu suhtes, kaastunde.