Metsandusleht by Eesti Päevalehe AS - Issuu\nReklaamlehe tootis Eesti Päevalehe AS teema- ja erilehtede osakond | Projektijuht: Eigo Kaljurand, tel 680 4603 | eigo.kaljurand@lehed.ee Toimataja: Kristiina Viiron, tel 680 4567 | kristiina.viiron@epl.ee\nOSTAME • • • •\nkasvava metsa raieõigust metsakinnistuid metsamaterjali võsastunud põllumaad Raieõiguste ostmisel raha kätte enne ülestöötamisega alustamist. Pakume metsa ülestöötamist kompleksteenusena. Teeme võsaraiet ning kraavide puhastamist giljotiini abil. Renlog Eesti OÜ ostujuht Argo Teral Tel. 517 4303 E-post: argo@renlog.ee\nJahimehed plaanivad küttida põtru arvukamalt kui varasematel aastatel Kristiina Viiron\nKui jahimeestel õnnestub tabada minimaalne kavandatav arv põtru, langeb tänavu talvel igas maakonnas põtrade arv alla kokkuleppelist metsamajanduslikult talutavat ülempiiri ehk alla viie isendi 1000 hektari kohta. Eelmisel talvel jäi tinglik põdraarvukuse ülempiir ületamata vaid viies maakonnas: Ida- ja LääneVirumaal ning Põlva-, Võru- ja Saaremaal. Tänavu andis keskkonnaagentuuri ulukiseire osakond esimest korda välja neli näitlikku küttimiskvoodi varianti kogumahus 6000, 6500, 7000 ja 7500 põtra, kusjuures iga maakond sai lähtuvalt loomade arvukusest oma neli näitlikku kvooti. Tänaseks päevaks on iga maakonna jahindusnõukogud paika pannud vahemiku, kui palju on plaanis loomi küttida, sh ka minimaalse arvu.\nKeskkonnaagentuuri ulukiseire osakonna juhataja Peep Männil selgitab, et soovituslik on järgida kahte esimest kvoodinäidist ning kokkuvõttes on jahindusnõukogud seda ka teinud – kogu vabariigi peale on jahimeestel kavas lasta 6322 põtra. III ja IV kvooti võiks jahimehed Männili sõnul rakendada maakonnas neis piirkondades, kus põtrade arvukus on väga suur ja esineb ulatuslikke värskeid kahjustusi. Keskkonnaagentuuri soovitus ei ole dikteeriv, vaid soovitusliku iseloomuga, täpsemalt panevad lastavate loomade arvu paika jahindusnõukogud ning nagu andmetest näha, on enamik neist seadnud sihiks küttida oma maakonnas põtru hulgal, mis jääb I ja II kvoodinäidise vahele. Tänavune plaan tervikuna ületab mulluse soovituse (5350 looma) ja 2013. aasta jahiühenduste küttimissoovi (u 5500 looma) märgatavalt. Mullu kütiti 5126 põtra. Kui kevadel oli meil hinnanguliselt 13 300 põtra, siis sügiseseks on asurkonna suurus kasvanud tõenäoliselt 18 120 loomani.\nUlukikahjustuse seire „Meie eesmärk on põtrade arvukust julgemalt kui varasematel aastatel alla viia, sest varasem ettevaatlik arvukuse tõusu pidurdamine ei ole õnnestunud,” selgitab Peep Männil. Ta nendib ka, et osas jahindusnõukogudes ei sündinud kokkulepped kütitavate loomade arvukuse osas kergelt, eelkõige seetõttu, et maaomanikud oodanuks jõulisemat lähenemist. Samas on olemas kogemus 1990-ndate algusest, kus loomade asustustihedust viidi liiga järsult alla ning põtrade arvukus jäi aastateks oluliselt madalamale tasemele kui algul taheti. Männili sõnul soovitakse põtrade arvukust samm-sammu haaval alla viia, kobades piire, millise arvukuse juures kahjustused väiksemaks muutuvad. Põdrakahjustused sagenevad tavaliselt talve lõpu poole, kui loomad on lehtpuude, peamiselt pajude noored võrsed nahka pannud ja lähevad okaspuudelt lisa võtma. Lisaks põtrade asutustihedusele sõltub talvelõpu kahjude teke paljuski ta ilmastikuoludest.\nBrushwood OÜ Hakkepuidu tootmine ja müük raie - kokkuvedu - hakkimine\nAASTARINGI ja ÜLE EESTI OSTAME\nvõsa võsa ja lehtpuistu raieõigust virnastatd virnastatd võsa ja raiejäätmeid küttepuid (pikkus ≥ 3 m) MÜÜME HAKKEPUITU PUIDU HAKKIMISE TEENUS e-post: allan@energywood.ee tel: 50 82 501\nKui talve lõpp on külm ja kevad hilineb, on põdrakahjusid rohkem. Mitmendat aastat viib ulukiseire osakond koostöös keskkonnaameti spetsialistidega läbi värske põdrakahjustuse seiret, tänavu kevadel 606 proovitükil männinoorendikes ja 263 proovitükil koorimiskahjustuse eas kuusikus (u 30–60-aastased puud, mis on laasumas või laasunud, ent korbastumata). Uuring kõneleb, et värske kahjustusega mändide osakaal küündib üle 10% üheksas maakonnas, olles kõrgeim Hiiu-, Rapla- ja Viljandimaal. Nimetatud maakondades küündis üle 10% ka mändide edasise kasvu seisukohast oluline värske kahjustus, mis Eesti keskmisena hõlmas 5,1% uuritud mändidest. Uuring sedastab, et põdrakahjustused männinoorendikes tänavu pigem süvenesid. Kõige rohkem on põdrad mändidele liiga teinud Hiiu-, Pärnu- ja Viljandimaal ning seda mitmel aastal järjest. Kahjustuste seire kuusikuis näitas kuuskede koorimise sagenemist. Kuna suurusjärguna hõlmasid värsked koorevigastused\nTänavu on jahimeestel plaanis lasta märgtavalt rohkem põtru kui varasematel aastatel. Põdra ajujaht algab 1. oktoobril.\n3 Foto: Arvi Kriis\nJahindusnõukogude küttimissoovid ja ulukiseireosakonna kvoodinäidised Nõukogu Nõukogu Kvoot Kvoot Kvoot Kvoot otsus, vahemik otsus min 1 2 3 4 Harjumaa 753 753 770 800 860 910 Hiiumaa 210–250 210 190 210 210 230 Ida-Virumaa 270+20% 270 300 330 360 410 Jõgevamaa 232–255 232 260 270 290 310 Järvamaa 360 360 330 360 410 460 Lääne-Virumaa 415 415 400 410 460 510 Läänemaa 543 543 440 510 560 610 Põlvamaa 209 209 190 210 240 250 Pärnumaa 873 873 850 910 970 1030 Raplamaa 612 612 550 640 680 710 Saaremaa 346 346 330 330 370 400 Tartumaa 364 364 330 360 370 380 Valgamaa 307 307 270 290 300 310 Viljandimaa 614 614 600 660 700 750 Võrumaa 214 214 190 210 220 230 vahemik Eesti 6322 6000 6500 7000 7500 5322–5442+ Maakond\nAllikas: Keskkonnaagentuuri ulukiseireosakond keskmiselt mõnda üksikut puud tuhandest (0,33%), jäi intensiivsus valdavalt madalaks. Seda ei saa aga väita Harju-, Lääne-Virumaa, Rapla- ja Viljandimaa kohta, kus värske kahjustustega kuuskede osakaal küündis tasemele üks või enam kahjustatud puud saja uuritud kuuse kohta. Hirved ja kitsed Sarnaselt põdraga annab ulukiseire osakond jahimeestele ka punahirvejahiks kolm kvoodivarianti vastavalt 875, 1000 ja 1100 looma. Kuna suurem osa hirvi elab Saaremaal ja Hiiumaal ning mandril olulisel vähem, kütitaksegi neid kõige rohkem saartel.\nEraldi hirvekahjustusi ei seirata, samuti ei uurita ka metskitse kahjustusi, kuna loomade arvukus on praegu Männili sõnul niigi keskmiselt kaks korda madalam kui optimaalne. Kitsede asurkond on aga hakanud siiski kosuma, mistõttu soovitab ulukiseireosakond mõnes maakonnas, näiteks Hiiumaal ja Saaremaal küttida tänavu mullusest rohkem kitsi, et arvukuse tõusukiirust pidurdada. Kitsede absoluutarvukust ulukiseireosakond ei hinda, vaid jälgib suhtelise arvukuse muutusi. Männili sõnul on metskitse arvukus siiski veel nii madal, et ka neis maakondades, kus loomi on rohkem, ei tohiks olulisi kahjustusi olla.\nAS A&P Mets ostab metsakinnistuid, kasvavat metsa ja põllumaad Info tel 434 2330, 5343 2720 E-post: apmets@apmets.ee www.apmets.ee\nHarvester asendab kümmet kogenud saemeest Foto: erakogu\nÜks harvester on lageraiet tehes võimeline ööpäevas lõikama kuni 400 tihumeetrit metsa. „Harvester lõikab ühes ööpäevas sama koguse puitu, kui seda teeksid kümme kogenud saemeest 2–3 tööpäevaga,” ütleb OÜ Hansamets juht Janek Kronberg. Kuigi suurem osa metsaraiest tehakse tänapäeval ikka veel ära mootorsaagide ning metsameeste jõul, on metsaomanikud üha enam hakanud kasutama harvesteri teenust. Ise endale selline masin osta käib aga metsaomanikule üle jõu, kuna hind on väga kõrge. „Harvesteri hinnad algavad u 300 000 eurost, mis eeldab, et masin töötab ka ööpäev läbi,” selgitab Kronberg. Mõeldud on ka operaatorile Kõrge tööviljakuse seisukohalt on operaatori töökeskkond ülimalt tähtis. Metsaharvesteride kabiinid on, mõeldes operaatorile, toodetud mugavad ja ruumikad. Juhtimisseadmed paiknevad ergonoomiliselt operaatori käeulatuses. Harvesteride põhivarustusse kuuluvad konditsioneer ja CDmängijaga raadio. On masinaid, mis on loodud harvendusraieks, ja neid, mis mõeldud tegema lõppraiet. Harvesterid on võimalik varustada uusima arvutil põhineva juhtimis- ja mõõtetehnoloogiaga ning GPS-i ja andmesidesüsteemidega. Mõõteseadmed arvutavad metsamaterjali mahtu tüü-\nbiti, kõik andmed salvestatakse ning neid saab juhtmevaba ühendust kasutades jälgida ja välja trükkida. Nii kallis masin ei tohi jõude seista, seepärast töötavad harvesterioperaatorid vahetustega. „Üldjuhul on meestel metsas kaasas haagissuvila, kus nad saavad vahepeal puhata, süüa teha ning süüa. Ka masina jooksvad ja väikesed hooldused tehakse metsas kohapeal,” selgitab Kronberg. Masin säästab metsa Tänapäevane metsalangetustraktor on ehitatud sellisena, et tema metsas liikumine ja töötamine tekitaks võimalikult vähe kahju. Harvester saab langetamisel suunata puu kukkumise suunda, et mitte kahjustada kasvama jäävaid puid. Harvendusraie kvaliteet on puidu tootmise seisukohalt ülimalt tähtis. Lisaks sellele, et harvesteriga on võimalik suured kogused metsa üles töötada võimalikult vähese ajaga – teadagi aeg on raha –, saab operaator metsamaterjali sortimentidesse lõikamisel optimeerida metsamaterjali väljatulekut. „Materjali lõigatakse alati sobivusel kõrgema hinnaklassi sortimenti. Samuti on võimalik metsamaterjali kiiresti realiseerida, seega ei ole kevad/sügisesel ajal ohtu, et sellele tekiks sine või putukakahjustused,” ütleb Kronberg.\nHarvester nii langetab, laasib kui ka järkab.\nHarvesteri ajalugu •• 1957. aastani, mil Eestisse jõudsid esimesed Družba mootorsaed, kasutati puude langetamiseks käsisaagi ja laasimiseks kirvest. Metsamaterjal veeti langilt kokku hobustega. Metsa raiuti talvel. •• Esimesed metsa kokkuveoks mõeldud traktorid jõudsid vabas maailmas metsa 1960. aastail. •• Kuuekümnendate teisel poolel võeti tarvitusele mehaaniline tõstuk. •• Esimesed langetusmasinad said valmis 1970-ndate alguses. •• Laasimis- ja järkamismasinad tulid kasutusele seitsmekümnen-\ndate teisel poolel. Need olid üheoperatsioonilised masinad, nn protsessorid. Masin oli võimeline tegema ainult üht toimingut: üks masin langetas, teine laasis ja järkas, kolmas vedas puidu kokku. •• 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate algul oldi jõutud niikaugele, et masin sai teha juba mitut toimingut: ta nii langetas, laasis kui ka järkas. Oli loodud nn kahehaardeline harvester. •• See haaras oma langetuspeaga tüve, saagis selle läbi ja langetas puu. Edasi tõstis ta tüve sama alusvankri peal olevasse\nlaasimis- ja järkamismasinasse. •• Harvestri lõikepead täiustati. 1980. aastate keskpaigaks oli välja mõeldud ühehaardeline harvester. Sest ajast peale teeb harvestri lõikepea kõik tööoperatsioonid. •• 1990. aastate algul said harvestrid mõõteautomaatika. •• 1995. aastal sai valmis esimene sammuv harvester (Soome firma Plustech Oy koostöös firmaga Timberjack) ja aastal 1997 kasutati neid esimest korda Saksamaal metsatöödel. •• Esimese nüüdisaegse harvestri\n– Lokomo – soetas 1986. aastal Kohtla-Järve metsamajand. •• 1987. aastal ehitas Rakvere metsamajand Tšehhi päritolu LKT-120 ümber harvestriks koostöös Soome firmaga Lako. •• Järgmisena jõudsid Eestisse Norcarid ja Valmetid. •• Aastast 1994 on Eesti metsades töötanud Soome firma Logman harvestrid, peaaegu samast ajast ka Logset, Ponsse, Timberjack, Nokka, Pika jt firmade masinad. Allikas: Vahur Kurvits, Eesti maaülikooli lektor\nKevadine metsauuendamine jätkub sügisel Foto: Leili Mihkelson\nSügisese istutuse kasuks räägib niiskus. Ka aitab sügisel istutamine kevadel kuhjuvaid uuendustöid pisutki hajutada. Riigimetsa Majandamise Keskus istutab lisaks kevadele metsa ka sügisel teist aastat järjepanu. Kui mullu pandi sügisel kasvama 650 000 kuuske, siis tänavu sai mulda ligi miljon puud. Suuremalt jaolt istutab RMK sügisel kuuske, ent tänavu mõnevõrra ka mände. „Proovime mändidega rekultiveerida põlevkivikarjääri,” täpsustab RMK metsamajanduse peaspetsialist Rainer Laigu. „Tavaliselt me mändi sügisel metsa ei istuta.” Sügisest istutust saab teha mineraalsele pinnasele, soiselturbasel pinnal tekib oht, et külm kergitab taimed üles – nii et kevadel on terve rivi maas külili. Külmakergitusohu pärast ei istutata sügisel ka potitaimi, vaid pigem avajuurseid ning eelistatavalt okaspuid. Hüdrogeeliga kastetud RMK Kirde regiooni metsakasvatusjuht Ilmar Paal märgib, et praeguseks peaksid sügisesed metsaistutustööd olema lõpetatud. „Kuupäevaliselt on istutusaega raske paika panna, kuid eelmises kasvukohas peab taime kasv olema lõppenud, aga uues\nkasvukohas peab püüdma, et taim ei hakkaks kasvama,” osutab ta. Kui peaks juhtuma, et sügis tuleb soe ja taim läheb kasvama, tekib oht, et talvine külm võtab värsked kasvud ära. Sügise eelis on piisav niiskusetase. „Kevadel peab hästi kiiresti istutama – kahe-kolme nädala jooksul, sest pinnas kuivab kiiresti,” märgib Paal. RMK alustas istutamist tänavu 10. septembril, kuna sügis on olnud väga kuiv, muidu võinuks alustada ka varem. Kõige rohkem tehtigi sügisistutust Kirde regioonis – mulda pisteti ligi 700 000 kuuske. Rajati nii uut kultuuri kui ka tehti kultuuri täiendust. „Täiendasime siis, kui täiendamist vajav raiesmik oli istutusobjekti kõrval,” täpsustab Paal. Aidu karjääris istutati täis 65 hektarit maad, kuhu mahtus u 230 000 mändi. Kuivamisohu vältimiseks kasutati taimede kastmiseks enne istutamist hüdrogeeli. Paal märgib, et põhimõtteliselt on geeliga kastetud taimel vesi kasvukohas n-ö seljakotiga kaasas. Hüdrogee-\nMöödunud pühapäeval istutasid talgulised kuuski Kuulsuse kuusikusse.\nliefekti jagub mitmeks aastaks – pärast sadu tõmbab juurte ümber olev geel end vett täis. Kuidas sügisene istutus kasvama on läinud, pole RMK veel eraldi hinnanud, täpsemalt saab järeldusi teha paari-kolme aasta pärast. „Kes silmaga on vaadanud, on öelnud, et vahet pole,” märgib Laigu. RMK Kagu regiooni metsakasvataja Koit Kraav osutab, et tema\nootusi ei ole sügisene istutus täitnud. „Otsest väljaminekut ei ole, aga kasvul pole õiget hoogu,” hindab ta, lisades, et sügisene istutus sarnaneb külmutatud avajuurse taime (tööde hajutamiseks võtavad taimlad juba sügisel taimi üles ja säilitavad külmununa ületalve – K. V.) istutamisega kevadel. Kõige paremini läheb Kraavi sõnul kasvama otse põllust võetud taim, mis kevadel varakult – aprilli lõpus,\nmai alguses – mulda saab. „Aga kõiki taimi ei suuda paraku heal ajal istutada,” möönab ta. Läheb kasvama Artiston Kinnisvara metsanduse spetsialist Taavi Saar ütleb, et on teinud sügist istutust viimasel paaril aastal. „Päris hästi on kasvama läinud ning kavatsen jätkata,” sõnab ta. Sügisese istutuse põhjuseks\non soov kevadisi mahukaid istutustöid hajutada. Tänavu istutas Artiston Kinnisvara sügisel kümme hektarit metsa, samuti ka mullu. Kasvama pandi eranditult kuuski. „Männi alasid meil ei olegi,” täpsustab Lääne-Virumaal tegutseva ettevõtte spetsialist. Möödunud pühapäeval, 22. septembril, mil Eestis tähistati vastupanuvõitluse päeva, istutasid talgulised Eesti vabaduse eest võidelnud meeste mälestuseks esimesed puud Järvamaal asuvasse Kuulsuse kuusikusse. Metsaomaniku ja idee algataja Toomas Lemmingu jaoks on see esimene sügisese istutuse kogemus, aga ta usub, et puud lähevad ilusti kasvama. Seda kinnitasid talle ka talgutest osa võtnud teenekad metsamehed, kes omal ajal sügiseti istutanud küll ja küll. Kasvama pandi 6000 kuuske, kuusiku rajamine jätkub kevadel. Kuna metsameeste sõnul pole ulukite jaoks vahet, kas taim on istutatud kevadel või sügisel, on oht ulukkahjustusteks ühesugune. Kuulsuse kuusikut kavatseb Lemming seetõttu kindlasti tõrjevahendiga pritsida. Rakvere lähistel metsataimi kasvatav Raivo Kool müüs tänavu sügiseseks istutuseks mõni tuhat taime – juba eelnimetatud Artiston Kinnisvara võttis temalt 2500 kuuske, samuti võttis üks tuttav metsamees 2000 mändi.\nLambarasvast ulukitõrjevahend Trico on osutunud tõhusaks peletajaks Eesti turul rikastab ulukitõrjevahendite valikut tänavusest aastast uudistoode Trico. Metsataimede kasvataja ja turustaja Systemseparation Ltd jõudis Austria päritolu vahendini tänu Skandinaavia partnerite soojadele soovitustele. Loodussõbralikkust ja efektiivsust hindavad rootslased kuuldes, et muu hulgas hübriidlehisetaimi kasvatav Eesti ettevõte otsib istikute kaitseks toimivat kaitsevahendit, ei olnud Trico soovitamisega kitsid. Ligikaudu viis aastat kasutamiskogemust erinevates piirkondades ja eri puistutes lubasid Rootsi metsakasvatajate juttu tõsiselt võtta. Tricot saab kasutada eri puuliikidel (nii okas- kui ka lehtpuudel) ja erineva vanusega puistutes. Vahend annab esmase kaitse sõraliste eest kohe pärast istutamist ning kasvõi latimetsa vanuses metsas. Alguses saab istik kaitse ladvakasvule, hiljem aga tüve närimise, koorimise ja sarvede sügamise eest. Trico koostisaineteks on vesi ja lambarasv (65g/l), mis annabki tõrjeefekti ning sõralistel kaob igasugune huvi taimekest isegi möödaminnes maitsma tulla. Koostöös Jõgeva Sordiaretuse Instituudiga oleme ka ise läbi viinud efektiivsuskatseid nii eurojaapani lehise kui ka männikultuuri aladel\nning võime kinnitada, et kolme aasta tulemused on väga head. Trico on ulukid hoidnud eemal meie mõlemalt katselapilt. Peagi tutvustame katse tulemusi ka meie kodulehel.\nPiisab vähesest Tõrjeks piisab üsna väiksest kogusest – u 4 ml taime kohta. Ühe hektari kuusetaimede pritsimiseks piisab kümnest liitrist Tricost. Pritsitakse ainult ladvakasvusid. Vahendi toimeaeg kestab 6–8 kuud. Optimaalne töötlemisaeg on hilissügis, et tagada maksimaalne kaitse kõige ohtlikumaks perioodiks – varakevadeks. Kevadist lisapritsimist viivad läbi männiistikute pärast mures olevad metsaomanikud, keda põdrad ka suve- ja sügisperioodil kimbutamas käivad. Mõõdukad miinuskraadid pritsimist ei sega, tähelepanelik tuleb olla vaid sademete suhtes. Enne ja pärast töötlemist peab olema vähemalt 6 tunni pikkune sademetevaba periood, et aine taimele kinnituks ning seal ka ära kuivaks. Neid nõudeid järgides pakub Trico püsivat kaitset ilmastikuoludele vaatamata – mahapesemist ega uhtumist ei ole karta. Töötlemine ise on mugav – repel-\nlent on juba pakendis kasutusvalmis, doseerimist ega segamist ette võtma ei pea. Kanistrit tasuks paar korda tublisti raputada ning otse pritsi valada. Selleks sobivad nii tavalised kui ka käsi-ja seljapritsid. Ummistusi Trico ei tekita. Spetsiaalselt lisatud valge värvimarker teeb töödeldud taime hõlpsasti märgatavaks – ere värvus tuhmub mõne päevaga, kuid silmaga nähtav ning näpu vahel tuntav õrn rasvakiht säilib taimel veel aasta hiljemgi. Kuna tegemist keskkonnasõbraliku ainega, siis eririietust ega muud turvavarustust töötlemise ajal pole tarvidust kanda. Ühe tööpäevaga jõuab töödelda u 6000 taime, s.o umbes 3 hektarit.\nKa põllule ja aeda Lisaks metsandusele kasutatakse Tricot ka põllumajanduses – meil saaks vahendit kasutada näiteks talirapsi või silopallide kaitseks. Identne toode mitteprofessionaalseks kasutamiseks aiapidajatele kannab nime Trico Garden, mille koostis on sama, kuid jääb pärast pritsimist peaaegu värvitu. Trico Gardeni kasutamine näeb ette veega lahjendamist vahekorras 1:3 kuni 1:5. Pritsimiskordade arv\n(kuni neli aastas) oleneb täielikult kahjustuste hulgast ning iseloomust. Töödeldakse kogu kaitset vajav taim või puu. Kulu 100–200 ml/100 m². Pakend 1 l pudel. Lisaks Rootsile on Trico kasutamist alustanud ka meie põhjanaaber Soome. Turule lubamise otsusele eelnesid põhjalikud ja mastaapsed katsetused, kus eraomanike ühendustele jagati soodushindadega repellenti ning paluti katseid protokollida. Eriti pakkus soomlastele huvi kaitse põdra vastu, kes männinoorendikele tohutuid kahjustusi põhjustavad. Kuna tootjamaa Austria ise garantiid põdra vastu ei saanud anda, kuna neil seda suurulukit ei leidu, olid ka nemad\nkatse tulemustest väga huvitatud. Nii tootja kui ka katsetuste läbiviijad võisid rahulolevalt tõdeda, et tänu Tricole pandi vähemalt proovialadel põdrakahjudele piir peale. Täna on Trico soomlaste sõnutsi tõusev trend ning lootused ja ootused on kõrgel. Eestis on mitmed ettevõtted, metsaühistud ja RMK teinud ära esimesed proovitöötlemised, tulemusi ootame saabuval kevadel. Infot katsetuste, tellimise ning muu seonduva kohta saate, kirjutades info@systemseparation.ee või külastades kodulehte www.systemseparation.ee\nMida on metsaomanikul oodata metsaseaduse muudatusest Septembri lõpus alustas riigikogu arutelu metsaseaduse muudatuste üle. Keskkonnaministeerium soovib suurendada jälgitavust metsas toimuva üle, tõhustada järelevalvet ning vähendada väikemetsa omanikelt nõutavat bürokraatiat. Kaks aastat tagasi kiitis riigikogu heaks metsanduse alusdokumendi „Eesti metsanduse arengukava aastani 2020”, mille eesmärk on metsade tootlikkuse ja elujõulisuse ning mitmekesise ja tõhusa kasutamise tagamine. Keskkonnaministeerium algatas metsaseaduse muudatuse, millega arengukavas seatud eesmärke ellu viia.\nMuudatuste eelnõu sai valitsuselt tänavu juulis heakskiidu, praegu aga käivad arutelud riigikogus. Eelnõu olulisemad osad puudutavad metsade majandamist – et see oleks looduslähedasem, metsad vähem killustunud ja omanikele väheneks bürokraatia. Seejuures on oluline, et metsas toimuv oleks avalikkusele rohkem läbipaistvam ning metsad hästi hooldatud ja uuendatud. Inventeerimisandmed avalikus registris Seadusemuudatusega on soov suurendada metsas tehtavate ja\nplaanitavate tööde läbipaistvust. Raietöid kavandavad metsaomanikud avaldavad metsa inventeerimisandmed metsaregistris, mis on kõigile avalikult kättesaadav. Avalikkusel on võimalik reageerida kohe pärast andmete avalikustamist kuni metsateatise registreerimiseni metsaressursi arvestuse riiklikus registris (mis ei saa toimuda varem kui seaduses sätestatud 30 päeva jooksul). Ligikaudu 80 protsendil metsamaast on juba kehtivad inventeerimisandmed ja kõigil huvitatutel on võimalik jälgida, kus mingi tegevus on lubatud. Omanikega saab juba aegsasti võtta ühendust ning pidada läbirääkimisi näiteks juhul, kui maaalal on lageraie tegemine lubatud, ent ollakse huvitatud küpse metsa säilitamisest oma kodu lähedal. Info raietööde tegija kohta Raietööde alustamisel tuleb panna langi serva info tööde tellija ja tegija andmetega. Nii saavad inimesed kontrollida, kas näiteks nende läheduses hakatakse lähiajal tegema raietöid, ning veenduda, et käimasolevad raietööd on seaduspärased. Kui selgub, et tegevus on mingil põhjusel seadusega vastuolus, saab sellele reageerida juba enne töödega alustamist ning ära hoida\nkeskkonnakahju tekkimist. Keskkonnainspektsiooni andmetel on metsandusvaldkonnas keskkonnarikkumiste statistika viimastel aastatel oluliselt vähenenud, ent kahjude tekkimise ennetamine on väga oluline. Samuti võib metsaomaniku plaani avalikustamisel tekkida diskussioon ka seadusega kooskõlas olevate tegevuste üle. Kontroll toetuse kasutamise üle Erametsandus vajab riigi tuge, et meil oleksid toimivad metsaühistud ning metsaomanikele tagatud vajalik nõustamine, koolitused, mis õpetavad loodushoidlikke metsamajandamisvõtteid kasutama ja toetused metsahooldustöödele. Kuna neid toetusi tuleb kasutada otstarbeliselt, saab riik suuremad õigused kontrollida toetuste sihipärast kasutamist ning võib teatud juhtudel välja makstud toetuse saajalt tagasi nõuda. Juhul, kui tuvastatakse pettus või tahtlik valeandmete esitamine eesmärgiga saada toetust, võib riik keelduda toetuse maksmisest tulevikus. Kaob raiesmike laiuspiirang Metsaomanikud saavad võimaluse uuendada metsa vastavalt looduslikele piiridele ehk kaotatakse ära\nMetsaseadusesse tuleb mitu muudatust eesmärgiks suurendada jälgitavust metsas toimuva üle, tõhustada järelevalvet ning vähendada väikemetsa omanikelt nõutavat bürokraatiat.\n7 Foto: Ilmar Saabas\nraiesmike laiuspiirang, mis ei luba täna kohati looduslikke langipiire järgida. Sellega tagatakse lankide loomulikum sobivus maastikku, vältides eraldise pindala pidevat vähenemist ja metsade killustumist. Kuna metsaomanikel on metsa uuendamise kohustus viie aasta jooksul pärast raie tegemist, siis on tagatud ka metsade uuenemine samas mahus, kui seda raiutakse. Metsauuendamise kontroll Keskkonnaamet saab õiguse metsade uuendamist kontrollida ka ilma metsaomaniku tellimuseta, et hinnata reaalset olukorda metsas ning hiljem võib see olla vajadusel metsaomanikule ettekirjutise tegemise aluseks. Vähem dokumentide esitamist Väikemetsaomaniku elu kergendab see, et kuni 5 hektari suuruse kinnistu omanikud ei pea enam esitama inventeerimisandmeid. Säilib metsateatise esitamise kohustus, kui ühe kinnisasja kohta soovitakse raiuda rohkem kui 20 tihumeetrit puitu aastas. Kõik metsaomanikud saaksid uue seadusega võimaluse raiuda metsateatist esitamata kuni 20 tihumeetrit puitu aastas. Muudatus annab ka väiksemate kinnistute omanikele võimaluse varuda aastase küttepuuvaru oma metsast ilma ülearuse bürokraatiata. Püsimetsanduse mõiste Seadusesse on sisse toodud ka püsimetsanduse mõiste, mille sissetoomisega saavad metsaoma-\nnikud täiendava võimaluse majandada oma metsa nii, et ei tekiks suuri lagedaid alasid. Püsimetsana majandamine mõjutab keskkonda oluliselt vähem, kui lageraiepõhine majandamine. See tähendab välja raiutud või välja langenud puude pidevat asendumist või asendamist uute puudega. Sellega paraneb noorte ja keskealiste puude kasv, suureneb väga oluline seemnesaak ja võimaldab varuda puitu nii, et mõju metsa üldisele tervisele oleks minimaalne. Kujundusraie Seadusesse lisatakse ka uus raieliik – kujundusraie, mida tehakse looduskaitselistel eesmärkidel vastavalt kaitsekorralduskavale. Näiteks võib tuua häilude ehk väikeste puudegruppide raiumise metsise elutingimuste parandamiseks või vaadete avamise maastikukaitsealadel. Lisaks eelnimetatud mõjudele metsaomanikele ja metsamajandamisele muudab seaduse sõnastuse lihtsustamine ja täpsustamine selle senisest kergemini mõistetavaks. Samuti paraneb riigi haldussuutlikkus ning täpsustuvad riiklike ametkondade tööülesanded. Eesti on metsariik, seetõttu on väga oluline, et meie metsandust puudutavad seadused tagaksid metsade säilimise vähemalt samaväärsena ka tulevastele põlvedele, samal ajal võimalikult vähe piirates metsaomanikke oma metsas toimetamisel. Taivo Denks, keskkonnaministeeriumi metsaosakonna peaspetsialist\nL A A D U R I D • 6 erinevat mudeliseeriat • üle 100 töövahendi • valmistatud Soomes\n- tõstejõud kuni 1400 kg - sõidukiirus kuni 25 km/h - tõstekõrgus kuni 2,8 m - kaal alates 590 kg\npuuhaaratsid AS SAMI, Tule 20, Saue, Harjumaa tel 670 9040, müügijuht 528 2732 avatud E–R 8.00–16.30


Augustiunetuse üheõhtukohvik “Mehed ei nuta” Pärnu rannapargis 11.08.2012 kell 17:00-…… – Kirsiku retseptiriiul\nAugustiunetuse üheõhtukohvik “Mehed ei nuta” Pärnu rannapargis 11.08.2012 kell 17:00-……\nPosted by Kirsiku retseptiriiul on 09/08/2012 13/08/2012\nSanatoorium – see on puhkus, baar, naised, muusika!\nEesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsoon Pärnu klubi võõrustab Augustiunetuse festivali raames kõiki unetuid 11.augustil Pärnu Rannapargis. Pargikohvik avatakse kell 17 00 ning on avatud nii kaua kuniks uni peale tuleb. Ajavahemikul 17 00 – 19 00 pakub kohvik Kellaviieteed.\nMedõed pakuvad Teile kosutavaid suupisteid, värskendavat joogipoolist ning meeleolukat tegevust. Kui raskeks läheb, toetame, igatahes!\nAktiivsematele külastajatele loosib kohvik välja Varjupaiga poolt valmistatud teekotikesi, maalitud tasse ja alustasse ning laste poolt kividele maalitud lepatriinusid. Peaauhinnaks vabapääse kahele Strand spaasse. Jääme Teid ootama. Kiirustage, seltsimehed unetud, kiirustage!\nPargikohviku “Mehed ei nuta” kogu teenitud tulu läheb Pärnu Naiste Varjupaiga toetuseks. Lisaks aitad varjupaika toetada kui osaled kohapeal meelelahutuslikus loteriis, poetad oma toetuse annetuskasti ja/või annetad raha arveldusarvele MTÜ Pärnu Naiste Varjupaik 221047053080 Swedbank, märgusõna “lapsed kooli”.\nKäesoleva projek toetab Pärnu Naiste Varjupaiga lapsi, aidates osta neile koolikotid ja jalanõud.\nÜrituse toetajad: Paulig AS (Kaidi Mikkus), Eesti Pagar (Kristjan Vaino), Strand AS, Pärnu Haigla SA (Urmas Sule), baar 2 Paari , hotell Legend, toidublogi Kirsiku Retseptiriiul…. loetelu jätkub jooksvalt.\nEelmine postitus Kodune kanatortilla\nJärgmine postitus Härrad, prouad unetud – meie täname, igatahes!


Algus oli vaevaline. Valisin oma olümpiatööks Šetlandi salli. Sellise lihtsa tavalise salli lainelise mustriga. Arvasin, et enne olümpiat trenni teha pole vaja ja ei vaevanud ennast tööproovidega. Kui olümpia käima läks, avastasin, et see pole ikka see, mida ma tahan. Kuna kirja sai pandud just šetlandi sall, siis hakkasin kähku uut mustrit otsima. Päevad möödusid. Teine muster sai ka ära proovitud. Ikka polnud ma rahul. Pöördusin tagasi esimese mustri juurde. Kudusin veidi ja hakkasin harutama. Nädal sai läbi ja mul olid laual vaid vardad ja lõngakera. Kusagilt hakkas vaikselt kostma: Shetland Triangle, Shetland Triangle, Shetland Triangle...\nSellest sai minu esimene kootud kolmnurkne sall. Algus läks uskumatult libedalt. Nelja päevaga sain põhilise osa sallist valmis. Vabariigi aastapäeval kudusin silmused maha ja arvasin, et nüüd ongi valmis! Mees vaatas salli ja arvas, et liiga väike on! Nojah, ma olin ise ka seda salamisi mõelnud, aga ei tahtnud endale tunnistada ja arvasin, et käib küll esimese salli kohta! Tol hetkel oli pikema serva pikkus kusagil 1,5 m kanti.\nViimased read kudusin täna iluuisutamise galat vaadates. Minu jaoks oli see sallitegu küll rohkem maratoni mõõtu! Aga valmis ta sai ja tulemusega võin rahule jääda. See, et ma salli suuremaks kudusin, mõjus eriti hästi värvilahendusele (muidu oleks sall punase värviga lõppenud). Servamustrist jätsin viimase rea ära ka just värvi pärast. Kollast serva ei tahtnud!\nPildid on nii nagu nad on. Päevavalgust siis enam ei jagunud, kui ma töö lõpetasin.\nMuster: Evelyn Clark Shetland Triangle\nLõng: 2-kordne villane üleminekuga lõng (vist oli Leedu päritolu)\nVardad: nr.4 (kudusin 2 vardaga, ringvarrastega pole ikka veel sõbraks saanud)\nMõõdud: 190x90 cm, 17 mustrikorda\nOlümpiapronks on nüüd käes! Suur tänu korraldustiimile ja kohtunikele! Sain täna lõpuks ka väljas päevavalguses pildid tehtud. Mannekeenid leidsin metsast!\nSilpsolps postitas kell 00:41 - Link - kommentaarid (28)\nSina oled 1320764 külastaja! Tule jälle!


15 parimat juuksekaitsetoodet - Trend Spotter - Naiste Soengud\n15 parimat juuksekaitsetoodet\nKui soojuse kujundamisel näevad teie lukud veidi elutud, vajate tõenäoliselt soojakaitset. Need spreid, seerumid, kreemid ja udu, mis on mõeldud juuste kaitsmiseks kuumuse tekitatud kahjustuste eest, on teie kiudude päästmiseks imetöötajad. Kui neid kasutatakse enne föönide, triikraudade ja lokirullide kasutamist järjekindlalt, takistavad need võimsad joogid teie juukseid põletustunne. Nii et hoolimata sellest, kas soovite anda kuivadele, tuhmidele ja riknenud trimmidele tagasi nende sära, pehmuse ja põrke või soovite lihtsalt lukke kaitsta võimalike kahjustuste eest, on siin teie juustele parimad kuumakaitsevahendid.\nSisu 1. Kerastase The Incredible Blowdry 2. Neuma stiilis laiendaja 3. TRESemme Thermal Creations Heat Tamer kaitsev sprei 4. Redken Extreme Snap Anti-Snap lahkumishooldus 5. Ouidad kliimakontrolli soojuse ja niiskuse geel 6. Vidal Sassoon Pro taastav kuumakaitse 7. John Frieda Frizz Ease Heat Defeat Protecting Spray 8. ORIBE Royal Blowout Heat Styling Spray 9. Nexxus Promend soojust kaitsev udu 10. Schwarzkopf Styliste Ultime Crystal Shine kuumakaitse pihusti 11. Bumble and Bumble Hairdresser’s Invisible Oil Primer 12. Matrix Biolage Thermal Active Setting Spray 13. Redkeni kuumakomplektid 22 termilise seadistuse udu 14. Joico Ironclad Thermal Protectant Spray 15. L’Oreal Paris Color Vibrancy Dual Protect pihusti\nPihustid ja udu pole ainsad turul olevad kuumakaitsevahendite tüübid. Kerastase L’incroyable Blowdry on ümberkujundatav kuumakreem ja sobib ideaalselt nii kiudude kaitsmiseks kui ka nende kujundamiseks. Kreem tagab kauakestva hoiakuju soenguks ja kontrollib kortsumist 96 tunni jooksul 80% õhuniiskuses. Muljetavaldav toode pakub tänu oma ainulaadsele valemile, mis taasaktiveerub soojusvahenditega, et saaksite soovi korral ümber kujundada. Lisaks kõigile neile uskumatutele eelistele kaitseb see legendaarne kreem ka juukseid kuni 230 kraadi Celsiuse järgi, mis tähendab, et see hoiab teie käärid ohutumana ka kõige karmima temperatuuri korral.\n2. Neuma stiilis laiendaja\nNeuma Style Extender mitte ainult ei kaitse juukseid soengutööriistade tekitatud kahjustuste eest, vaid muudab ka lokid ja taastab sära. Kerget pihustit on lihtne kasutada ja see võib enne fööni, lameda triikraua või lokitangide kasutamist olla kuivade kiudude suhtes udune. Sisaldades taimeekstraktide ja eeterlike õlide segu, on see kasulik toode mõeldud ka värvi erksuse ja pikaealisuse maksimeerimiseks, kaitstes juukseid UVA ja UVB eest. Pealegi on selle kuumakaitse valmistamisel kasutatud ainult taastuvaid kasulikke taimseid koostisosi, mis tähendab, et see on hea nii teie juustele kui ka kogu maakeral.\n3. TRESemme Thermal Creations Heat Tamer kaitsev sprei\nKodus salongi jaoks tervislike juuste loomise võti on kasutada kvaliteetset kuumakaitset, näiteks Tresemme Thermal Creations Heat Tamer kaitsepihustit. Kuigi see üliefektiivne toode kaitseb teie lukke põhjalikult, ei maksa see teile kätt ja jalga, mistõttu on see suurepärane ost. Kõik, mida peate tegema, on pihustada kaitsev toode juustele enne kuumutamist ja saate hõlpsalt säravad, uskumatult pehmed kiud.\n4. Redken Extreme Snap Anti-Snap lahkumishooldus\nKui soojuskaitseta stiil on juukseid kahjustanud, saate Redken’s Extreme Anti-Snap Leave-In Treatmentiga kella tagasi keerata. Spetsiaalselt kahjustatud ja hädas olevate lukkude jaoks mõeldud sihtotstarbeline toode oskab juukseid parandada, tugevdada ja tugevdada. Auhinnatud ravi vähendab purunemist isegi 75% ja aitab välja murda otste lõhenemist. See toode kaitseb ka kuumade stiilivahendite, kemikaalide ja harjamise põhjustatud kahjustuste eest.\n5. Ouidad kliimakontrolli soojuse ja niiskuse geel\nSee lokkekspertide Quidadi loodud kliimaseadme soojuse ja niiskuse geel on auhinnavõimalus oma koorimisvõime eest. See geel on tõhus, kuid kergekaaluline, taltsutamatute lukkude talitamiseks ja kiudude silumiseks. Selle valem, mis on pakitud kuumaktiveeritud nisuvalgu, vitamiinide ja taimeekstraktidega, kaitseb ka kuumuse ja niiskuse eest, et tagada tervislikud ja uduvabad lokid iga ilmaga.\n6. Vidal Sassoon Pro taastav kuumakaitse\nParimad kuumakaitsed pakuvad juustele mitte ainult kaitset karmide tingimuste eest, vaid aitavad ka neid soengusse seada, vähendades vajadust lisatoodete järele. See Vidal Sassoon Heat Protect and Shine Spray on üks selline mitmeotstarbeline toode. See ei kaitse mitte ainult kuumuse ja stiilikahjustuste eest, vaid pakub ka lukkudele täiendavat sära ja aitab teie stiili paigal hoida. Lisaks sellele toidab see sprei ka juukseid ja hooldab neid, et aidata varasemaid kahjustusi parandada.\nSee John Frieda kaitsev stiilne sprei sobib suurepäraselt purunemise vältimiseks tänu oma ThermaGuard Complexile, mis tihendab kiudusid, et kaitsta kuumakahjustuste eest. Selle valem, mis sisaldab jojobaõli ja niisutajaid, ühtlustab juukseid ja täidab niiskust konditsioneerimiseks ja sirgendamiseks, mis kestab kuni 24 tundi. Sirge stiili säilitamiseks kaitseb see käepärane toode ka niiskust ja hoiab juukseid kogu päeva jooksul niisutatuna.\nEhkki see Royal Blowout Heat Styling Spray võib teid pisut rohkem tagasi seada kui teised selles loendis olevad kuumakaitsed, on see prohmakat väärt. Selle kvaliteetsete juuksehooldustoodete poolest tuntud Oribe'i loodud sprei on ideaalne võimalus ülima puhumise loomiseks. See mitte ainult ei silu ka ebakindlamaid juuksetüüpe, vaid kaitseb ka kiude kuumakahjustuste eest, kiirendab kuivamisaega, parandab lõhenenud otsi ja palju muud.\n9. Nexxus Promend soojust kaitsev udu\nKui teil on otsad lõhenenud, on hädavajalik kuumakaitse, näiteks Nexxus Promend Heat Protect Mist. See osa kolmeastmelisest süsteemist, mis on mõeldud otste lõhenemise parandamiseks ja ärahoidmiseks, moodustab see toote kaitsva tõkke, varjestades juukseid ja valmistades neid soenguks. Seda saab kasutada isegi kuivade tresside korral, mis muudab selle ideaalseks päevadeks, kui peate oma stiili juukseid pesemata puudutama.\n10. Schwarzkopf Styliste Ultime Crystal Shine kuumakaitse pihusti\nSchwarzkopf Styliste Ultime Crystal Shine kuumakaitsesprei on valmistatud mitte ainult vedelate kristallidega, vaid ka Micro-Fix-tehnoloogiaga. Mida see tähendab? See tähendab, et see kasulik kuumakaitse annab juustele nii uskumatu sära kui ka kõrgefektiivsed mikropolümeerid, et need fikseeruda. Seega, kui otsite toodet, mis kaitseb juukseid kahjustuste eest, luues samal ajal sära ja pakkudes kindlat, kuid paindlikku hoidmist, on see just teie jaoks.\nLukkude kaitsmisel ei ole kuum stiil ainult see element, millele peate mõtlema. UV võib kahjustada ka tresse, põhjustades valkude kadu ja värvimuutusi. Õnneks on Bumble and Bumble’s Hairdresser’s Invisible Oil Primer loodud lukkude kaitsmiseks nii kuumuse kui ka UVA- ja UVB-kiirte eest.\nMatrix Biolage Thermal Active Setting Spray mitte ainult ei kaitse teie lukke kuumuse ja UV-kiirguse eest, vaid aitab ka teie stiili seada. Niisiis, kui soovite luua lokke, mis püsivad terve päeva juukseid kahjustamata, siis vajate just seda. Erinevalt mõnest teisest tootest jätab see seade pihustamiseks kiud pehmeks ja puudutatavaks ilma krõmpsuta.\n13. Redkeni kuumakomplektid 22 termilise seadistuse udu\nSõltumata sellest, kuidas soovite oma juukseid kujundada, on Redken’s Hot Sets 22 Thermal Setting Mist suurepärane kuumakaitsesprei kasutamiseks. Kui soovite kasutada lokirullit või lapikut triikrauda, piserdage toodet lihtsalt kuivadele juustele sektsioonide kaupa. Kuumade rullide kasutamisel proovige kõigepealt määrida Hot Sets 22 niisketele kiududele. Mõlemal juhul on teil suurepärased tulemused ja stiil, mis jääb paigale.\nJoico Ironclad Thermal Protectant Spray tagab täiusliku kuumakaitse särisevate juustega daamidele. Lisaks varjestatud kiududele kahjustuste eest, hoiab see sprei ka uskumatult 72 tunni jooksul lokke ja staatilist. Lisaks sisaldab selle toote muljetavaldav valem ka kõige võimsamaid juustele teadaolevaid taastavaid tehnoloogiaid.\n15. L’Oreal Paris Color Vibrancy Dual Protect pihusti\nSoojuse kujundamine võib põhjustada mitte ainult purunemist ega lõhenemist. Värvide tuhmumine on veel üks tüütu probleem, mis võib tekkida, kui allutate oma lukud karmidesse soojaoludesse. Värvi sära hoidmiseks ja selle eluea pikendamiseks kasutage L’Oreal Paris Color Vibrancy Dual Protect Spray'i. Spetsiaalselt värvitud juustele mõeldud kuumakaitse kaitseb teie juuksekiudu, et teie värv säiliks.


Varesed virutavad kalmudelt küünlaid - meiemaa.ee\nVaresed virutavad kalmudelt küünlaid (4)\nSuur oli Valjala kalmistu külastaja üllatus, kui ta eelmisel päeval lähedase kalmul süüdatud küünalt järgmisel päeval sealt enam ei leidnud. Ümber on lükatud ka klaasist laternaid, samuti mõni väiksem hauale pandud kujuke. Just nii käituvad kalmistutel mustad nonnid.\n„Küünlad varastavad ära varesed, mitte inimesed,” ütles Valjala surnuaiavaht Heli Kuusk, lisades muheledes, et need sulelised on nii nahaalsed, et virutavad ära isegi põlevad küünlad. Haaravad noka vahele ja lennuga metsa poole. Ta ütles, et kui ta poleks ise näinud, siis ega ikka ei uskuks küll.\n„Nad on päris osavad. Näiteks klaasist küünalt ei jaksa nad minema viia, siis lükatakse küünal pikali ja nii kustutatakse see ära. Oodatakse, millal rasv jahtub ja kohapeal hakatakse siis seda seest tühjaks nokkima,” kirjeldas kalmistuvaht värvikalt mustade nonnide tegutsemisviisi.\nSamamoodi kustutavad vaagud ka plasttopsis küünlaid. Senikaua loobitakse nokaga küünalt edasi, kuni see on kustunud ja jahtunud ning pidusöök võib alata. Hangunud küünlarasva võib leida meetri ja enama kauguselt küünla algsest asukohast. Tühjaks nokitud küünlaaluseid võib leida vähemalt kilomeetri raadiuses kalmistu ümbert.\nEi tulnud lindude peale\nSurnuaiavaht ei tulnud ka algul selle peale, et linnud seda teevad. „Mõtlesin mitu korda, et miks küll eelmine kalmistuvaht küünlaid niimoodi trimmerdas ja miks küünlad on kaootiliselt igal pool laiali. Ka seal, kus kalme pole ning mõnes kohas on neid lausa kümne kaupa,” rääkis Kuusk lustakalt. Siis aga tuli välja, et varesed ja harakad trimmerdavad nokkadega küünlaalused tükkideks. Lisaks sellele on neil veel ka kindlad puud, mille otsas pidusööki naudivad. Sellest annavad aimu tühjade küünlatopside hunnikud puu all.\nKuna vareseid nende tegude eest vastutusele võtta ei saa, soovitas kalmistuvaht inimestel kasutada küünlahoidikuid, kuhu linnud ligi ei saa. „Kurb ju vaadata, et küünal pole väga põleda jõudnudki, kui see on juba pikali löödud ja lindude meelevallas.”\nKa Jaani surnuaiavaht Erki Lukner tõdes, et nende surnuaias on varesed küünlaid varastanud juba mitmeid aastaid. Lisaks küünalde varastamisele lõhuvad nad ka prügikotte. „Lahendust sellele ju väga polegi ja ega vares üksi tegutse, eks kõik linnud armastavad küünlaid,” möönis Lukner.\nVaresed söövad vaha\nEesti Ornitoloogiaühingu linnukaitse programmijuht Veljo Volke tähendas Meie Maale, et küünalde näppamine vareste, harakate jt lindude poolt on laialt levinud ja omane mitte ainult Eestile.\n„Vareste eesmärk on süüa vaha, sest see on väga energiarikas ja võrreldav teiste, vedelamate rasvadega,” rääkis Volke, lisades, et Põhja-Norras on kirjeldatud juhtumit, kuidas varesed näppavad kalmistult küünlaid ja kukutavad neid lähedal asuvale lennurajale, et küünla klaasümbris puruneks.\n„Õnneks ei ole teada, et mõne meie kalmistu ümbruse varesed selle nipi oleksid ära õppinud ja hakanud küünlaid sõiduteele vedama, sest autorehvide kulu ja võimalik, et ka avariide arv suureneks tarkade vareste piirkonnas oluliselt. Kuni klaasümbrisega küünalde kasutamisest loobumiseni,” ütles Volke.\nÜhest seletust ei ole\nTa märkis samas, et igati keskkonda hoidvam on kasutada kalmistutel suletavaid küünlalaternaid ning panna sinna tavalisi, plast- ja klaasümbriseta küünlaid. „Küll varesed küünlatoidult ümber õpivad,” muigas Volke.\nKeskkonnaameti looduskaitse peaspetsialisti Tõnu Talvi sõnul ei ole sellisele käitumisele ühest ja selget seletust. „Erinevatel liikidel ja kindlasti ka isenditel võivad kõrgendatud huvile küünalde vastu olla oma ajendid,” lausus Talvi. Tema sõnul on võimalik, et erinevaid linde-loomi meelitab küünalde materjali lõhn ja maitse. „Võimalik, et vareste selline käitumine näitab lihtsalt nende suurt huvi väga erinevate asjade vastu. Kindlasti aga ei otsi keegi põleva küünla leegi läheduses sooja,” lisas bioloog.


20. nädal – vahekokkuvõte – Blogistaja\n20. nädal – vahekokkuvõte\n11. apr. 2015 11. apr. 2015 Blogistaja\nKohe-kohe oli algamas viies kuu, sisenesime ühte suhteliselt uude söögikohta. Lauda ei istunud, tahtsime lihtsalt menüüsid vaadata. Anti menüüd. Abivalmis teenindajanna pöördus minu poole ja ulatas veinikaardi, kiites kui hea veinivalik neil on. Vaatasin joogikaarti, mõmisesin mõistvalt ja heakskiitvalt. Mantli hõlmu lahti võtma ei hakanud, siis ehk oleks aru saadud, et minusugune veini ei joo, isegi kui nägu on peas säherdune, mis ütleb, et võtaks hea meelega ühe klaasikese punast.\nHommikuiiveldust ja oksendamist pole olnud. Ühe erandiga. Pugisin ennast hommikul kõriauguni toitu täis ja millegipärast oksendasin kõik kohe välja. Jube kahju oli. Hea kraam läks raisku. No tõesti, see oli nii üllatav, et oli lausa naljakas. Ei tundnud ennast absoluudselt kuidagi halvasti, lihtsalt korraga sain aru, et nüüd on vaja tormata vetsupotti kallistama.\nEsimesel kuul söögiisu vähenes. Või, kui nüüd kristallselt aus olla, siis esimese raksuga ainevahetus ikkagi kiirenes. Kõht läks tohutult ruttu tühjaks. Näiteks tööl hakkasin lõunal käima palju varem kui tavaliselt. Sõin vahepaladena kuivatatud puuvilju, jõin smuutisid. Ühe korra ärkasin lausa öösel üles tundega, et kui ma nüüd kohe ei söö, pole päris kindel, kas hommikul üldse üles suudan ärgata. Ronisin voodist välja, sibasin kööki, sõin võileiba ja nautisin klaasitäit keefiri. Keefir oli, muide, esimestel kuudel mu lemmikjook. Pärast ainevahetuse kiirenemist juhtus aga hoopis nii, et mul peaaegu kadus huvi söögi vastu. Töölt koju tulles tahtsin pigem puhata kui süüa tegema hakata. Mul ei olnud kuidagi paha olla, lihtsalt – isu ei olnud. Mõtlesin ükskõik millisele toidule, aga absoluudselt ei tekkinud mingit tunnet, et näe, vot seda sööks. Söögiisu oli mul vaid lõunaajal, aga siis ikka kohe korralik hundiisu, mis muide, ei tähenda, et oleksin söönud rohkem kui tavaliselt. Ma ju ei hakanud kahte praadi tellima. Esiteks on kahe eest söömise väide puhas müüt. Ja teiseks, ega ma poleks suutnud kahte praadi nagunii mingi valemiga endale sisse pigistada.\nMingitest erilistest isudest minu puhul vist rääkida ei saa, kui jätta välja sidrun. Oli periood, kus sidrunisoov kasvas märkimisväärselt. Näiteks külma, sidruniga maitsestatud vee joomine oli siis mulle väga ja väga sügav nauding. Teatud hetkel sõin veidi rohkem tomateid kui tavaliselt. Astelpaju mahl muutus samuti miskipärast üsna ahvatlevaks. Mulle endale tundub, et tõenäoliselt vajas organism C-vitamiini. Magneesium ei saa imenduda kui pole piisavalt C-vitamiini, samas, kui sul on organismis C-vitamiini üleküllus, tekivad taas magneesiumi omastamisega probleemid. Ja muidugi – raud. Raua imendumiseks on vaja C-vitamiini. Sa võid rõõmsalt liha näost sisse ajada, aga kui ikka c-vitamiini pole, siis su rauavarud ei täiene. Vereproovist selguski, et mu hemoglobiin võiks veidi parem olla. No palun väga, ega siis keha loll ei ole. Ta oskab nõuda seda, mida vajab, tuleb vaid osata tähele panna ja vajadustest aru saada.\nRasedate klassika. Esimesel kolmel kuul oli väsimust kõvasti rohkem, nüüd seda peaaegu polegi. Mul on üks töökaaslane, kes ikka aeg-ajalt küsib, et kuidas väsimusega on lood. Pean teda ikka ja jälle kurvastama, sest ma ei saa aru, et praeguses etapis kuidagi rohkem väsinud oleksin, kui ma täiesti tavalisel kevadel oleks. Võib-olla tõesti õhtul väsin rutem ja jään väga lihtsalt magama, aga hommikul tõusen täiesti probleemideta üles. Ei ole tunnet, et jääkski voodisse ja muudkui põõnaks.\nJärjekordne klassika. Ei ole aru saanud, et oleksin kuidagi nutusem või mingil muul moel emotsionaalselt kõikuvam. Jaanilt küsisin, tema pole ka aru saanud, et midagi muutunud oleks. Muidugi on mul muremõtteid, mis on seotud lapsevanemaks saamisega. Kogu see tohutu vastutus on hirmutav. Lisaks hirm olla 24/7 aheldatud… No see viimane sõna – aheldatud võib kõlada egoistlikult ja isegi julmalt, aga mis teha, see on üks mu hirmudest. Kuidas 24/7-ga hakkama saada? Saan ma sellega üldse hakkama? Reeglina olen väga kohusetundlik, aga ma ei usu, et sellises olukorras piisab vaid kohusetundest. Siin on midagi enamat vaja. Kas see müstiline miski jõuab minuni õigel ajal või ei?\nÕnneks on olemas Jaan, kes suudab mind üsna hästi rahustada. Vähemalt praegu.\nSuurepärane. Ei mingeid sagenenud tualetikülastusi. Väidetavalt oleks pidanud selline asi esinema, aga no ju ma siis saan lõpuperioodil aktiivselt vetsuvahet jõlkuda. Praegu on kõik üsna leebe ja rahulik. Mingeid erilisi maksahaake uus ilmakodanik hetkel veel virutanud ei ole. Müdistab rahulikult. Ülesse ei aja.\nPool ajast läbitud, pool veel minna :)\nAga nüüd – õueee! Täna peaks tulema selle kevade esimene tõeliselt soe ilm.\nEelmine postitusDavid Nicholls “Meie”\nJärgmine postitusSeep pähe!\n12 thoughts on “20. nädal – vahekokkuvõte”\n11. apr. 2015, 11:13\nAppi, kui lahe uudis! :) Eriti veel Sinult, kes kunagi ütles, et iial lapsi ei taha. Põnevad ajad ootavad teid ees. :)\n11. apr. 2015, 18:30\nNii need teadjad räägivad, et põnevad ajad :) Elame näeme… Muide, Sinu pisike neiu on lausa kaunitar ja see ei ole nüüd siin mingi viisakusavaldus.\n12. apr. 2015, 10:43\nIlusatel vanematel ikka ilus laps ju :D\n11. apr. 2015, 22:27\nSee vastutus on alguses kõigile hirmutav. Mulle pole tegelikult veel kohale jõudnudki, et ma kahe lapse ema olen :D Noh elavad siin meie juures kaks lühemat sorti nutikat, naljakat ja vahvat tegelast, kelle eest hoolitseda tuleb aga tiitel “ema” on minu jaoks nii tõsine, et vahel tekib endalgi hämming, et see minu kohta käib :D\n12. apr. 2015, 08:12\n:) samas minule oled sa tundunud just emaliku tüübina, kellel on kunagi palju lapsi. Hetkel sa veel paljulapseline pole ;) nii et neid lühemat sorti tegelasi on tõenäoliselt veel oodata.\n12. apr. 2015, 10:52\nHopsti, sedasorti sissekannet ei oleks osanud siit blogist küll oodata, sest, nagu eelpool juba kommenteeriti – lapsesoovi sul ei tundunud olevat:). Väga põnev! Kas kuskil käis mingi krõks ära ja tuli õige tunne peale või….? Ma ise ikka veel ootan seda “krõksu”. Või noh, kas just nüüd ootan, pigem kardan:)\n12. apr. 2015, 14:17\nMul ei käinud mingit “krõksu” :) Kahjuks. Seda suurem on nüüd hirm, sisemine. See mis juhtus oli mõneti juhus ja mõneti rumalus. Rohkem küll seda viimast ;)\nKui ma oleks näiteks 5-6 aastat noorem, siis oleks selline uudis tähendanud minu jaoks päris korralikku šokki ja tõenäoliselt sellise pealkirjaga blogipostitust poleks kindlasti tulnud… Jube, kui julmalt see kõlab. Praeguseks olen vanuses (33), kus tulevikule mõeldes ei tundu sugugi halva variandina, et mul on kunagi täiskasvanud laps, kes aeg-ajalt kasvõi helistab. Samas, kas see pole ülim egoism? Tegelikult pole see küsimus. See ON egoism.\nOlen nüüd lugenud foorumeid, kus tulevased emad jutustavad kui väga nad soovivad, et juba rasedus välja paistaks, mõõdavad oma kõhtusid, räägivad ninnu-nännutades oma “tibudest” jne Tunnen tohutut võõristust ja hirmu, et olen täielik friik :) , sest ma ei suuda nö peast rasedaks minna, nii nagu tundub, et need naisolevused on läinud. Mis külvab veelgi enam paanikat, sest… Teadagi, mis hirmu see tähendab…\nMa ei tea kui vana sa oled :) Aga kui sa oled 30 ja pole lapsesoovi, siis mulle tundub, et üsna suure tõenäosusega see ei pruugi tullagi, või tuleb, aga natuke liiga hilja.\n12. apr. 2015, 22:17\nÄra selle peast rasedaks minemise üle küll mingeid järeldusi tee, ma küll oma kõhtu mõõtnud pole. Või oot, tegelikult olen, nüüd kui ma loodan et see kõht lõpuks ometi mingeid vähenemise märke ilmutama hakkaks ja ma oma suveriietesse mahuks ;)\n12. apr. 2015, 22:34\nKuule, meil on samasugused probleemid! Ma tahaks ka oma suveriietesse mahtuda :D\n13. apr. 2015, 23:11\nMa usun, et igal naisel, kes tegelikult lapsi saada ei plaani ega soovi, käib kasvõi korraks peast läbi mõte, et pensionieas oleks ju tore, kui on laps, kes aeg-ajalt helistab ja käib sind vaatamas. Mina olen tublisti üle 30 ja viimasel ajal on see mõte aina tihedamini peas keerlemas. Aga just seda see ongi – lihtsalt mõte. Tunnet aga ei ole. Seda minu jaoks õiget tunnet siis.\nMõned aastad tagasi juhtus minuga sarnane lugu. Jäime uskuma arstide juttu, et nii raske diagnoosiga nagu minu tolleaegsel elukaaslasel oli, on rasestumine suht võimatu. Noh, polnud see nii võimatu midagi. Olin šokis ja segaduses ja väga väga hirmul. Kaalusin nii üht kui teist varianti. Paraku tegi loodus oma töö ja rasedus ei jäänud pidama. Aga olen kindel, et aborti ma ei oleks teinud. Ja ei teeks ka praegu. Arvan, et ju see hingeke peabki teie juurde tulema ja te olete selleks küpsed kah, isegi kui endal on parasjagu täiesti vastupidine tunne:)\nLoodan, et need hirmud osutuvad sul põhjendamatuteks;)\nEks jah, ega mul seekord ei tulnud pähegi, et paneks käe vahele ja takistaks. See tundus nüüd palju jubedama mõttena kui sünnitus :)\nKusjuures, ega ma ju lõppudelõpuks ei tea tegelikult 100% kindlusega, mida oleksin teinud siis, kui sama olukord oleks olnud aastaid tagasi.\nPraegu ma olen selles mõttes ikkagi tüüpiline rase, et loodan kogu hingest, et laps oleks terve, püüan süüa tervislikult, mitte üleliia stressata jne\nÜhtlasi on mul õnneks olemas uudishimu, selles mõttes et kõik see, mis toimub on ju täiesti uus ja ennekogematu ja seega põnev. No näed. Ise ka ei usu, et kasutasin sõna “põnev” :)\nJa kui Jaan minuga optimistlikult räägib, kuidas me ikka kõigega hakkama saame, siis tunnen ennast ülihästi. Siis mul tekib tunne, et aga võib-olla saamegi hakkama.\n14. apr. 2015, 22:07\nmina seda võibollat ei usu, kindlasti saate hakkama, sina ise pisike, aga alati nii tubli ja no jaan minu teada ka ikka asjalik, saate hakkama täiesti kindlalt.


Lastefond kuulutas välja aasta heategijad, sotsiaaltöötaja ja kohaliku omavalitsuse – Ajakiri Lasteaed\nLastefond kuulutas välja aasta heategijad, sotsiaaltöötaja ja kohaliku omavalitsuse\n18. nov. 2016 by Ülle Tõnumaa\nEile, 17. novembril andis SA TÜK Lastefond oma sünnipäevapeol üle aasta heategija tiitlid Opus Online`ile ja Selverile, aasta sotsiaaltöötaja tiitli kliinikumi sotsiaaltöötajale Helve Maripuule ja aasta kohaliku omavalitsuse tiitli Väätsa vallale. Eripreemiaga tunnustati Bigbanki.\nAasta heategija tiitliga soovitakse tänada ja tunnustada ettevõtet või ettevõtteid, kes on andnud Lastefondi vahendusel märkimisväärse panuse haigete laste abistamisse.\n“See toetus ei pea olema ilmtingimata otseselt rahaline, sest samavõrd tänuväärne on ettevõtete soov meid pro bono toetada kallihinnaliste teenustega,” täpsustab Lastefondi nõukogu esimees ja strateegiajuht Küllike Saar.\nOpus Online OÜ esindaja Kristjan Tamme. Foto: Ljudmilla Kuhto.\nÜheks selliseks on veebiarendusfirma Opus Online, kes pälvis tunnustuse selle eest, et sponsoreerib Lastefondi tasuta uue kodulehekülje valmistamisega, mida fond endale vastasel juhul kuidagi lubada ei saaks. Kodulehega on tööd tehtud juba aasta ning see valmib üsna pea.\n“Hästi toimiv ja kaasaegne veebileht on abivajavate laste aitamise juures meie jaoks väga oluline kanal, mille vahendusel jõuavad meieni nii abivajajad kui annetajad,” lisab Saar.\nTänavu anti välja veel teinegi aasta heategija tiitel, mis läks fondi vahendusel kliinikumi laste- ja sünnitusosakonna heaks aastaid kampaaniaid korraldanud Selverile. Eripreemiaga aga tunnustati Bigbanki, kes on õla alla pannud Lastefondile uute püsiannetajate värbamise kampaaniale, kattes sponsorluse korras värbajate töötasud.\nVäätsa valla esindaja Heigo Laaneoks. Foto: Ljudmilla Kuhto.\nAasta sotsiaaltöötaja ja aasta kohaliku omavalitsuse tiitlitega tunnustab fond kohalikku omavalitsust ja sotsiaaltöötajat, kellega Lastefondil on olnud väga meeldiv koostöö ning kes on üles näidanud siirast hoolivust abivajaja suhtes.\n“Nii Helve Maripuu kui Väätsa vald on Lastefondi abi vajavat last igakülgselt toetanud ning suunanud, olnud Lastefondiga positiivses dialoogis eesmärgiga leida parim lahendus abivajajale ning teinud omalt poolt koostöö meeldivaks, positiivseks ja tulemuslikuks,“ kiidab Küllike Saar.\nMöödunud, 2015. aastal tunnustas Lastefond aasta heategija tiitliga Selgat, aasta sotsiaaltöötaja tiitliga Antsla valla sotsiaaltöötajat Vilve Lepikut ning aasta kohaliku omavalitsuse tiitliga Käru valda.\nEsilinastub uus nukufilm laste lemmikust Miriamist\nKeskaegsete relvade esitlus Kungla Lasteaias


Risto Lepp liitus HC Kehraga - Käsipall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRisto Lepp liitus HC Kehraga\n15. september 2011, 13:43\nEelmisel hooajal Hispaania esiliiga klubisse Bidasoa Irun kuulunud mängujuht Risto Lepp (28) lõi käesolevaks hooajaks käed HC Kehra meeskonnaga.\nKarjääri jooksul kolm aastat Hispania ja Saksamaa liigades veetnud Lepp on kehralaste ridadesse kuulunud varem kolmel ja poolel hooajal – Kehra kooseisus on pikaaegsel Eesti koondislasel ette näidata kaks Eesti meistritiitlit, kolm karikavõitu ning Balti liiga meistritiitel.\n«Tänavuse hooaja otsuse langetasin viimasel minutil. Terve suve treenisin kehralastega ning olin pakkumistele avatud. Eesti kasuks rääkis HC Kehra noor ja ambitsioonikas meeskond ning soov astuda EBSi ennast majanduse poole pealt harima. Lükkasin tagasi mitmeid pakkumisi Saksamaa 3. liigast, kuna tingimused polnud piisavalt atraktiivsed ning iga pakkumise peale enam Eestist ära ei kipu.,» lausus Lepp, kelle eelmine tööandja võlgneb tänaseni 6 kuu töötasu.


Hispaanlane teeskles bordellikülastuse varjamiseks inimröövi ohvriks sattumist - Maailm - Postimees.ee\nHispaanlane teeskles bordellikülastuse varjamiseks inimröövi ohvriks sattumist\n8. august 2019, 15:58\nHispaania mees väitis, et ta rööviti ja sunniti bordellis uimasteid tarvitama.\nFOTO: ARNO ROSALES / AFP / Scanpix\nHispaania autojuht väitis politseile, et langes inimröövi ohvriks ja teda sunniti minema bordelli. Tegelikult püüdis ta varjata, et oli vabatahtlikult kulutanud kogu oma teenistuse uimastitele ja prostituutidele.\nHispaania autojuht tegi politseile avalduse ja ütles, et keegi röövis ta, varastas kogu tema raha ja sundis ta minema bordelli ning tarbima seal uimasteid.\nPolitsei vahistas isegi inimröövis kahtlustatud mehe, aga uurimise käigus selgus, et vahistatu näol oli tegemist autojuhi joomakaaslasega ning kogu lugu inimröövist mõeldi välja selleks, et varjata, et kogu autojuhi teenistus kulutati ühele metsikule peole.\nAutojuht väitis politseile, et üks reisija ähvardas teda naoga ja sundis teda sõitma Fuengirola linnas asuvasse bordelli ning tarvitama seal uimasteid.\nKui ta oli kulutanud bordellis kogu oma ühe õhtu teenistuse, sundis kaasreisija mehe väite kohaselt sõitma ühe kaasreisija sõbra juurde, et varastada sealt mootorratas ja müüa see maha, et jätkata pidutsemist bordellis.\nUurijad jõudsid aga järeldusele, et autojuht ja tema väidetav röövija olid omavahel tuttavad ning autojuhti ei hoitud kinni vastu tema tahtmist. Ka mootorratta müügist saadud tulu kulutas ta vabatahtlikult.\nPolitsei manitses, et valesüüdistuste esitamine kulutab asjatult avalikku raha ja võimalda politseil kasutada oma ressursse tõeliste kurjategijate tabamiseks. Hispaanias võib ohvriks olemise teesklemine tuua kaasa kuni kuue kuu pikkuse vanglakaristuse või rahatrahvi.


Perekonna toetuseks läheb ainult 1 iga 19 euro eest - perekond - 2022\nPõhiline - perekond - Perekonna toetuseks läheb ainult 1 iga 19 euro eest\nPerekonna toetuseks läheb ainult 1 iga 19 euro eest\nHispaania on üks ELi liikmesriike, kes on Euroopa perekonna hulgas kõige vähem mures, nagu on rõhutanud Euroopa Komisjon. \_ T Perepoliitika instituut (IPF) oma viimases aruandes Perekonna sotsiaalne kaitse Hispaanias. See on teine uuring, mille IPF avalikustab viie uurimise seeria, mida ta kavatseb avaldada enne üldvalimisi.\nSee aruanne näitab, et perekondadele eraldatakse eelarves peaaegu * marginaalset tähelepanu ja et majanduskriis on seda olukorda raskendanud. Tegelikult 2013. aastal ainult 5,19% kõigist sotsiaalkaitsetoetustest Hispaanias pühendati nad perekonnale. Alates 2002. aastast, mil hüvitised langesid madalaimale tasemele, 4,55%, oli perekonnale nii vähe.\nNende protsendimäärade paremaks mõistmiseks näeme seda, kui me need arvud edastame iga 19 euro eest, mis on mõeldud sotsiaalkulutusteks, on ainult üks perekonna kaitseks. Mis näitab IPF-i sõnul, et pereabi ei ole Hispaanias esmatähtis.\nPerekonna ebakindel olukord Hispaanias\nÜlejäänud Euroopa Liidu riikidega seoses näitab IPF raport, et Hispaanias on vähe jõupingutusi, et soodustada perekonnale rahalist abi. Üldiselt ja kogu maailmas on perele pühendatud SKP viimastel aastatel langenud. Seega oli see 2013. aastal vaid 1,3%, kuid viis aastat varem oli see 1,43%. Mõned protsendid, mis on kaugel Euroopa Liidu vaatlusalustest näitajatest, kus perepoliitikale eraldatud kirjete puhul saavutatakse keskmiselt 2,2% SKPst.\nReitingus Hispaania on 28st ELi riigist 21 ja on samal tasemel kui Rumeenia ja Portugal.\nEttepanekud perede parandamiseks\nHispaania perekond võib tajuda nelja liiki otseseid eraldisi, kuid nende suhtes kehtivad piirangud. Perepoliitika instituut (IPF) on käesolevas aruandes esitanud järgmised parandused:\n1. Makse 100 eurot kuus. Töötavad emad saavad selle kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Alates 2003. aastast on see kaotanud 24% selle tegelikust väärtusest.\nParandamine: suurendada 100 euro suurust palka 125 eurole töötavate emade puhul.\n2. Kasu ülalpeetavatele lastele. See jaotus jääb külmutatuks viisteist aastat ja on üks madalamaid mandril: see on 24 eurot kuus, samas kui Euroopa keskmine on 91 eurot. Piirang on see, et seda saavad vastu võtta ainult pered, kes ei ületa 11 537 eurot per pereühiku kohta, samas kui suur osa ELi riikidest on universaalne, see tähendab, et seda saavad kõik pered, sõltumata nende sissetulekust.\nParandamine: suurendama ülalpeetavate laste kasu, lähenedes Euroopa keskmise tasemele (91 eurot kuus), universaalselt, et kõik pered saaksid selle.\n3. Perele pühendatud SKP. 2013. aastal eraldati ainult 1,3% SKPst perede abistamiseks. Euroopa keskmine on 2,2%.\nParandamine: ümberhindama iga-aastased peretoetused ja eraldama selle institutsiooni eelistamiseks 2,2% SKPst.\nVideo: French Revolution (part 1) | World history | Khan Academy\nVigastused lastel, millal nad on normaalsed?\nKui see on kirjutatud, tuleb see teha õigesti. Kuid kõiges selles elus on õppimise periood ja õigekirja ei olnud vähem. Kõik ...


TrustPort Antiviirus 1 aasta 1PC – TrustPort Eesti\nEsileht / TrustPort Antiviirus 1 aasta 1PC\nTrustPort Antiviirus 1 aasta 1PC\nArvuti täielik skäneering\nVäliste seadmete läbivaatus\nTaastus CD valmistamise võimalus\nKahe kaitsekilbi tehnoloogia\nViirustõrje töötab kahel erineval kaitsekilbil. Neid kaitsekilpe on võimalik sisse ja välja lülitada vastavalt vajadusele. Andmete töötlus on nii kiire, et andmed kantakse edasi ühelt kilbilt teisele täiesti märkamatult. Viiruste ja pahavara tuvastus protsent on võrdluses konkurentidega äärmiselt kõrge.\nSignatuuride ja sertifikaatide skäneering\nTrustPort antiviirus skäneerib kõik andmed pidevalt uuendatud andmebaasi abiga. Pidevalt uuenev andmebaas hoiab Teie arvuti igapäevaselt kaitstud ka uute ohtude eest.\nIsegi kõige uuem pahavara, mis ei leidu veel andmebaasis, saab peatatud kasutades progressiivset heuristilist skäneeringut, mis lähtub pahavara ülesandest ja käitumisest. Heuristiline läbivaatus võib küll mõnevõrra Teie arvutit koormata, kuid aitab tuvastada ka mitte-levinud ohud.\nKasutaja ei pea teadma palju arvuti kasutamisest, et paigaldada TrustPort antiviiruse tarkvara. Kasutaja peab lihtsalt vajutama “next” nuppu ja sisestama litsentsi võtme. Just nii lihtne ongi. Hiljem tuleb valida vaid üks režiim, mis määrab kui agresiivselt sekkub viirusetõrje tarkvara.\nTuvastatud pahavara käsitlemine\nIga tuvastatud ohu korral käitub TrustPort vastavalt kas automaatselt või küsib luba; lähtuvalt seadistustest. Tuvastatud ohtu saab kohelda järgnevalt:\nErinevad moodulid uuendatakse erinevata tsüklitega. Igal antiviiruse kilbil on oma tsükkel, mis uuendatakse taustal täiesti automaatselt ilma kasutaja sekkumiseta. Nii on alati kindel, et olete kaitstud igal ajal ka uuemate ohtude eest.\nAutomaatne väliste seadete läbivaatus\nIga kord kui ühendatakse uus seade arvutiga, küsitakse kasutajalt kas soovitakse skäneerida läbi seade. Selline pidev kontroll vähendab ohtliku tarkvara või viiruse levikut arvutissse.\nKõik tarkvara vaadatakse jooksvalt läbi ja jagatakse kolme kategooriasse: lubatud ligipääs, piiratud ligipääs ja keelatud ligipääs. Selline algorütm hoiab ära pahavara rakendumise Teie arvutis.\nTaastus ketta ettevalmistus\nSee tarkvara on täiesti sobilik ka TrustPort Management’iga koostöös. TrustPort Management võimaldab kaugpaigaldust, -seadistust ja -hooldust kogu võrgu arvutitele.


Vabariiklik ettelugemise võistlus - Eesti Lastekirjanduse Keskus\n» Keskuse uudised » Vabariiklik ettelugemise võistlus\nVabariiklik ettelugemise võistlus\n20. oktoobril täh istatakse Eestis ettelugemise päeva, mida juba mitmeid aastaid on Eesti Lastekirjanduse Keskuses ära märgitud vabariikliku ettelugemise võistlusega. Kuna 2015 on Muusika-aasta, otsiti sel aastal muusikat raamatutest. Ettelugemise võistluse teemaks oli „Muusika lasteraamatutes”.\nMuusika puudutab meid kõiki ja märkamatult võib muusika-teemat leida väga erinevatest raamatutest: kusagil on juttu suurtest muusikutest, mingis raamatus mängib raamatutegelane viiulit, mõnes loos tehakse koolibändi ja keegi raamatukangelastest ei pea hoopistükkis üldse viisi…\nEttelugemise päeva raames korraldas Eesti Lastekirjanduse Keskus laupäeval, 17. oktoobril võistulugemise, kus osalesid kõigi Eesti maakondade ning Tallinna ja Tartu 4. klasside parimad ettelugejad. Finaalile eelnesid maakondlikud võistlused, mille viisid läbi maakondade keskraamatukogud.\nLaste ettelugemist hindas žürii koosseisus Nele-Liis Vaiksoo, Mihkel Tikerpalu (NUKU) ja Anneli Kengsepp (ELK).\nEttelugemise võistluse tulemused:\nI koht – Kaur Kenk, Põlvamaa, Mammaste Lasteaed ja Kool\nII koht – Miia Isabel Anipai, Võrumaa, Rõuge Põhikool\nIII koht – Hella Hildegard Niitra, Tartumaa, Alatskivi Keskkool\neripreemia – Oliver Matto, Hiiumaa\neripreemia – Søs Maria Kristensen, Pärnumaa, Pärnu Kuninga Tänava Põhikool\neripreemia – Merit Meriloo, Valgamaa, Õru algkool\nTeised osalejad tähestikulises järjekorras:\nAnete Ainjärv, Järvamaa, Paide Ühisgümnaasium\nAnette Must, Tallinn, Tallinna Pääsküla Gümnaasium\nArabella Antons, Tartu linn, Mart Reiniku Kool\nArp Harald Tamm, Ida-Virumaa, Lüganuse Keskkool\nCaspar Alas, Raplamaa, Rapla Ühisgümnaasium\nGrete Helena Rool, Harjumaa, Püünsi kool\nHenn-Jaagup Rooba, Jõgevamaa, J. V. Veski nimeline Maarja Põhikool\nKarmen Viilup, Saaremaa, Saaremaa Ühisgümnaasium\nOliver Laasik, Läänemaa, Haapsalu Põhikool\nRasmus Stefan Sarena, Lääne-Virumaa, Sõmeru Põhikool\nRednar Tamm, Viljandimaa, Viljandi Jakobsoni Kool\nMuusika-aastale kohaselt astus võistluse vaheajal üles perkussionist Hele-Riin Uib.\nVõistluspäeval oli üle Eesti kohale sõitnud lastel võimalus koos saatjatega külastada Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi (Müürivahe 12).\nEttelugemise võistlust toetasid Hasartmängumaksu Nõukogu ja Rahva Raamat.\nInfo Anne Kõrge, annek@elk.ee või 617 7237.


Liigne toit teeb kehale karuteene - Toit ja trenn - Tervis\nLiigne toit teeb kehale karuteene\n15. detsember 2017, 16:13\nÜhtki toitu ei tohi liiga palju tarbida.\nFOTO: PantherMedia / Scanpix / Z Jan\nToitumise kohta levib internetis palju vastuolulist informatsiooni, mistõttu on üha keerulisem orienteeruda. Seda eriti juhul, kui mõnikord kipuvad piirid kaduma ja tahaks hoolimata kaalutõusu hirmust kohe kõik hea ja parema põske pista.\n«Toitumisele peaks lähenema nagu maja ehitamisele: kõik algab vundamendist. Alles pärast seda tulevad seinad ja katus,» rääkis toitumisnõustaja ja Tervise Arengu Instituudi projektijuht Kristin Salupuu.\nSuur osa Eesti inimestest sööb tema sõnul liiga vähe köögi- ja puuvilju ning ka seemned ja kvaliteetsed õlid võiksid sagedamini toidulauale kuuluda. Seevastu liha ja maiustustega kiputakse liialdama.\nMenüü võiks koosneda võimalikult paljudest eri toiduainetest, kuid tugevalt töödeldud toitu oleks mõistlikum vältida. Tasakaalustatud toitumine aitab nii kaalu langetada kui ka paljusid haigusi ära hoida.\nSüdamearst professor Margus Viigimaa sõnul on tervisele on kahjulik ka liiga rasvase ja soolase toidu tarbimine, kuid kogu tsivilisatsiooni üks suuremaid probleeme on liigne magusatarbimine. «Kõige ebatervislikumad toiduained on kõige odavamad ja see suhkru meeletu ületarbimine paistab igal sammul silma,» rääkis Viigimaa.\nLisaks kehakaalu tõusule hävitab suhkur Viigimaa sõnul veresooni, pannes nende lupjumisprotsessi tunduvalt suuremate pööretega käima. «Ja kui juba tüsistused tekivad, siis selgub, et tegelikult on suhkruhäired olnud mitukümmend aastat enne, aga nendele ei ole tähelepanu pööratud,» märkis ta.\nViigimaa tõdes, et inimesed on harjunud väga magusa, rasvase ja soolase toiduga ega suuda sageli enam puhtaid maitseid nautida.\n«Kui süüa küll mitmekesiselt, aga siiski hiigelsuuri portsjoneid, siis kaal ei lange,» hoiatas toitumisnõustaja Ketlin Jaani. Samas ei ole olemas ühte kindlat kogust, mis sobiks kõigile, vaid see sõltub kehakaalust, soost, vanusest ja inimese tervislikust seisundist.\nTartu Ülikooli professor, meditsiinibiokeemik Mihkel Zilmer on öelnud, et toitumine alguse mõtlemisest ning maailma enda jaoks paika panemisest. Tema sõnul on tänapäeval kõige suurem probleem see, et levib vastuoluline info ja kohati ei julgeta enam midagi süüa. «Minu esimene soovitus on, et lõpetage söömisalane tõmblemine, sest lühiajalise toitumiseelistuse puhul ei muuda te organismis tegelikult midagi,» sõnab Zilmer.\nMõnikord on väär toitumine seotud häirega. Tervise Arengu Instituudi järgi tuleneb kontrollimatust ülesöömisest pealesundiv söömishäire. Kontrollimatut ülesöömist võib esineda nii anoreksia- kui ka buliimiahaigetel, kuid ka kompulsiivse ehk kontrollimatu söömishäirega inimestel. Kui kontrollile allumatut ülesöömist toimub keskmiselt kaks-kolm korda nädalas kolme kuu jooksul ongi tegemist kompulsiivse söömishäirega.\nKompulsiivse söömishäirega inimesi iseloomustab see, et nad peavad tihti dieeti ja kerge ülekaal on neil tekkinud noores eas. Umbes pooled neist on kannatanud lapsepõlves stressi all ning sageli ajab neid sööma viha, kurbus, igavus või masendus. Paljud sellise söömishäirega inimesed tunnevad end ebakindlalt ja väldivad avalikke üritusi.\nEesti kohta puuduvad andmed, kuid USA-s kannatab selle söömishäire all umbes kolm protsenti kõikidest täiskasvanud inimestest. Kompulsiivne söömishäire võib esineda igas vanuses inimestel, kuid seda esineb rohkem täiskasvanutel vanuses 46 kuni 55 aastat, rohkem naistel kui meestel.\nÕgimise vallandab sageli viha, mure, üksildus, vahel ka õnnetunne. Liigsöömist seostatakse ka vanemate käitumisega, kes last valu või mure puhul lohutavad maiustustega. Nii võivad nad ka täiseas stressi puhul leida lohutust maiustustest.\nLiigsöömist seostatakse ka sooviga olla täiuslik. Kuna liigsöömise puhul õgitakse suures koguses magusat, rasvast ja soolast toitu, võib sellega kaasneda vitamiinide ja mineraalainete defitsiit. Kompulsiivse söömishäirega inimesed on tavaliselt endast väljas oma kompulsiivse söömise pärast ja võivad muutuda rusutuks.


Korduma kippuvad küsimused - Kliimaseade 2022\n1 Kuidas korstna korralikult töötada?\nKorsten vajab kvalifitseeritud hooldust. Kütteperioodil tuleb seda vähemalt kaks korda puhastada. Küteseadme stabiilse töö tagamiseks on parem korpuse laadimine professionaalidele.\n2 Mis vahe on korstna vahel, mis on paigaldatud maja sisse läbi katuse läbi tänava välimise korstna?\nMajas paiknev korstnat on kaitstud atmosfääri sademete ja niiskuse eest, ei kuulu temperatuuri muutumisele, tekitab täiendavat kuumust, kuid võtab osa ruumi mahust. Väline korstnat mõjutab ehitise välimust ja puutub kokku kliimatingimustega.\nValik sõltub maja kujundusest ja eelistustest.\n3 Miks on vaja kahekordse kestusega "võileiva" soojusisolatsiooni?\nSoojusisolatsioon on vajalik sisemise toru suurenenud temperatuuri säilitamiseks kogu selle pikkuse ulatuses ja kastepunkti ülekandmiseks korstna ülemisse serva. See suurendab eelnõu ja vähendab kondenseerumise teket. Kahekomponentne korstnat suurendab ruumis tuleohutust.\n4 Kuidas soojendusega puit seinte isolatsiooni?\nPuidust seinte kaitsmiseks üheahelalise korstna lähedal kasutatakse roostevabast terasest valmistatud soojuskaitsmeid. Ekraan on paigaldatud keraamilistele puksidele 30-50 mm kaugusele seinast, mida saab täita soojusisolatsioonimaterjaliga.\n5 Kas kütte- ja vanniahjude jaoks on võimalik kasutada üheahelalist emalga korstnat?\nPulberkiht võib taluda kuni 160 ° C temperatuuri, seetõttu ei saa ühekordse emailiga torusid kasutada ahjude ja kaminate korstnasüsteemides. Ühemõõtmelised emaileeritud korstnad on mõeldud majapidamises kasutatavatele gaasipõletitele (gaasikolonnid, väikese võimsusega katelde).\n6 Kas ma saan kasutada tsingitud metallist torusid ühekordse korstna jaoks?\nTsingitud terasest ühemõõtmelised torud kuumutamisel vabastavad kahjulikke tsingi aure ning neil on ka madal korrosioonikindlus, seega ei kasutata neid korstnate süsteemides.\nJuriidiline aadress: 603024, Nižni Novgorodi piirkond, Nižni Novgorod, Belinski tn., Nr 83, Pom. P9\nKontori aadress: 606100, Nižni Novgorodi oblast, Pavlovo, ul. Lenin, 21, t. (83171) 2-20-62, f. (83171) 2-39-70\nPaljudele korstnatele ülaosas asetatakse mõni kork. Nad on erineva kujuga - ristkülikukujulised, ruudukujulised, lamedad, koonilised, painutatud jne. Nendel seadmetel on palju nimesid:\nLigikaudu sama disaini nimetatakse "flyvarki", kuid algselt oli korstnas suitsutoru aluseks ilmastikukindel - seade, mis pöördus sõltuvalt tuule suunas. Täna kutsuvad mõnda seda terminit kate, mis asetatakse korstnale.\nKorstnal on veel üks spetsiaalne seade - deflektorid või aerodünaamilised kapotid. Need on konstrueeritud spetsiaalselt tõukejõu tugevdamiseks, võttes arvesse aerodünaamika seadusi. Kõik korstnate kapuuts on takistuseks õhuvoolule, mis eraldab, möödub seda ja tekitab keeristevoogusid. Samal ajal moodustab toru lähedal alumine surve, mis suurendab tõukejõudu. Edasimüüjate disain on spetsiaalselt projekteeritud, mistõttu nende tõhusus (parema veojõu poolest) on palju suurem.\nMis on vaja korstnal korstna toru\nMinevikust tulid meile traditsioonid korstnapindade paigaldamiseks. Tagasi 19. sajandisse olid nad ainult võltsitud, sest lihtsalt ei olnud muid võimalusi, kuidas valmistada toodet rauast. Kuna sepp töö ei olnud odav, ei suutnud kõik katusel sellist ornament endale lubada. Kuid rikkad majad ja lukud korkide korgid kaunistati tervete metallikompositsioonidega. Enamasti arvasin inimesi, loomi ja linde. Mõnikord tellisid ettevõtte omanikud objekti kujutist ilmastikukujuliseks, mis sümboliseeris omaniku okupatsiooni. Selline visuaalne reklaam.\nTegelikult on korstnale paigaldatud vihmavarjude funktsioonid mitmed:\nKaitseb toru veest ja lumest. Toru rikkalik sademete hulk võib olla vedeliku "lukustamiseks" piisavalt niiskust. Pange ülevalt, kuid ei takista suitsukatte väljumist, vähendab oluliselt selle numbrit. Kuna kuju kork tuleks valida selle alusel, mitte ainult esteetilistel põhjustel, kui teie piirkonnas on palju lund, parim variant - väike kork kujul Roller katuse piisavalt suur nurk. Selliste vihmavarjudega lumi langeb hästi.\nTelliskarjukujulise toru kapuuts kaitseb telliskivi hävitamisest. Enamik praeguse tooted on erilised sooned kondensvee väljalaske mis paratamatult moodustab külm metalli pinnale, kokkupuutel kuuma suitsu (või õhu kui ventkanala saagis).\nHoiab ära putukate, loomade, lindude, lehtede ja muude esemete sissepääsu, mida tuulega saab korkele viia.\nParendab veojõudu. Konkreetselt veojõu parandamiseks on välja töötatud mitmesuguste modifikatsioonide deflektorid, kuid ükskõik milline toru seene ka selle ülesandega hästi toime saabub: see suureneb umbes 20% võrra.\nSee, mis on vaja korstna toru üle katusel, on nüüd selge. Jääb mõista, mida teha ja millises vormis valida.\nMilliseid materjale kasutatakse nende kinnitusdetailide korkide valmistamiseks\nTehke korrosioonile korrosioonikindlate materjalide korstnat, kandke kõrgeid temperatuure ja pika eluea. Temperatuurirežiimi nõue kehtib ainult siis, kui seade sulgeb korstna. Ventilatsioonikanalite jaoks on üsna sobiv polüester, purala jms toode. Kõigil muudel juhtudel kasutage:\nVask Flyugarki (suitsetajad) teenib pikka aega, 50-100 aastat. See on üks vastupidavamaid materjale, kuid selle paigaldamisel peate kasutama vasest riistvara. Vastasel korral algavad aktiivsed söövitavad protsessid, mis lühendavad seadme kasutusiga oluliselt. Tsingi-titaanist kapuutsi paigaldamine suitsugaasile pakub samadel põhjustel ainult tsingitud riistvara kasutamist. Tsink-titaan - uus sulam, mis on hiljuti kasutatud ainult tootmise katusematerjalide, kuid täna palju kampaaniaid hakkas tegema välja ja mütsid korsten. Neil on poole sajandi garantii ja hind on palju väiksem kui vask. Paigaldada toru pealisega muud materjalid võivad olla tavapärased metalltoodete, kuigi see on parem võtta mis seda pole alluvad oksüdeerumise ja lagunemine: Enamik flyugarok teenindada võib aastakümnetel ja ronida katusele sest see puhus tuule hävitades mäe - mitte meeldiv ajaviide. Kui me räägime Tellislõõriga on võimalik kasutada tavapäraseid või pikad küüned või lõigatud (kuid lahti peaaegu võimatu), mida saab kasutada tüüblid. Igal konkreetsel juhul valitakse kinnitussüsteem toru kuju ja materjali, olemasolevate paigaldusaukude jms järgi.\nSepistatud korstnad korsten\nSelle toote kõige populaarsem tüüp on roostevabast terasest suitsukast koos polümeerkattega või ilma selleta. Sellisel juhul on kasutusiga 20 aastat, kuid ka hind on palju madalam. Eriti populaarne on polümeerkatte valik - värvi saab valida katuse tooni ja kui disain on katuse stiilis, siis see valik on suurepärane.\nMida teha korstna vihma või deflektori peas?\nVastavalt ehitusnormidele ei saa deflektori asetada gaasikatelde väljundisse. Selle põhjuseks on asjaolu, et talvel on toru horisontaalsete sektsioonide väljalaskeava madalate temperatuuride tõttu moodustatud jäämikud, mis kahjustavad veojõudu. Deflektor on selline pilt ainult süvendab. Seepärast pannakse gaasikatelde väljapääsudesse ainult lihtsad vihmavarjud, et kaitsta prügi ja sademete sissepääsu eest.\nKorstnas olevad aerodünaamilised kapuutsid. Üks võimalustest\nDeflektorite eksperdid soovitavad paigaldada tahke kütusega töötavate katelde metalltoru. Kõigil teistel variantidel on soovitatav korstna korgid. Vorm hood valitud vormi kohaselt korstna ümaral tavaliselt pannakse vooru vihmavarjud ruudu ja ristkülikukujuline - kujul väike viilkatus. Tuleb arvestada, et suitsutamisel korstna võileibadel peaks olema spetsiaalne seelik, mis katab soojusisolatsiooni. Tellisküttesegude jaoks on soovitatav teha kattega alus, mis sulgeb kõik tellised, mis ulatuvad üle katuse.\nEksperdid ei ole ilmastikukindlale väga head suhtumist: pidev vibratsioon ja märkimisväärne mass hävitavad isegi torud, mis on ehitatud väga lühikese aja jooksul. Nii et kui sa tahad olla tuulelipp, noh, mõelda: see mitte ainult kahjustab korsten, kuid ta kulub kiiresti tänu pidevale hõõrdumist.\nKuidas teha seeni torul oma kätega\nKorstena kapuutsi ise tootmine pole lihtne ülesanne. Kui sul pole selles valdkonnas palju kogemusi, võite joonistused esmalt joonistada papp lehele, lõigata ja mõelda ühendamise ja kinnitamise viisidele. Kui pilt muutub enam-vähem selgeks, saate metallist välja lõigata ja alustada kokkupanekut. Kõige olulisem on korstna mõõtmine valmistamise ajal täpselt ja rangelt kinni pidada.\nSiin on üks suitsukambu joonist väikese kaldkatuse kujul. Nurk määratakse esimeses lehel näidatud valemiga.\nKorki kapoti joonistamine\nJoonisel olevasse kohta asetatud metallplaadil asuvast metallist võlli ülespoole puurige augu läbimõõt 3,5 mm.\nPöörake detaili piki kõiki katkendlikke jooni 90 kraadi võrra. Selleks on parem kasutada lehe painutamist. Siis liinid on selged ilma mõlgideta. Kui sellist seadet ei ole, peate kasutama olemasolevaid tööriistu: pingil oleva nurga tükeldama riiuliga ülespoole. Selleks, et painutada kogu (või peaaegu kõik) joont korraga, saate riba kasutada.\nPööra detaili kokku joontega "d". Katsenõue määratakse nurga all: tuleb saavutada üheosaline kork. Disain peaks olema tasane, ilma moonutusteta (pane see kontrollimiseks lauale). Kui kõik "kokku tulnud", märgi jäikuse alumine serv läbi puuritud avaga markeripunkti, kinnitage tulevane auk, seejärel puurige.\nÜhendage kapott ja kinnitage see 3,2 mm neetiga.\nLiinidel "a" ja "b" painutage kõik, nii et jalad saab paigaldada.\nToru välimise ümbermõõduga asetage kapoti alus nurkadest. Nurk nii, et üks serv toetub mulda ja teine külg. Valmistage katele "jalad". Ühendage kõik keevitamise teel.\nValmis baasi tuleks puhastada, kaetud korrosioonivastase ühendiga, seejärel värvida mitmeski kihiga värviga välisteks töödeks.\nÜhendage kapott alusele.\nKui ruutu suitsuhoone tootmine näib olevat keerukas, on see võimalus lihtsam. Selle rakendamine on väga lihtne, kui teil on sobiva suurusega kumera lehtmetall. Kui on olemas tavaline leht, saate seda spetsiaalse seadme abil painutada (tavaliselt on tindid).\nDymnik oma käte tegemiseks\nProtseduur on järgmine: Valmistage kapoti alus nurga all vastavalt korstna mõõtmisele. Nurgas nii, et disain on korralikult kinni jäänud: üks serv toetub korstna servale, teine katab selle väljastpoolt. Tehke jalad, mis toetavad kapoti ja ühendavad selle alusega. Tee need piisavalt võimas, et nad suudaksid taluda tuulekoormusi ja taluda lume massi. Kõiki osi töödeldakse roostevahelise kompositsiooni ja värviga. Ühendage struktuur üheks. Kogumise meetod sõltub materjalist.\nSiin on näide selle kohta, kuidas teha metallvooliku deflektor. Selle video autor on paigaldatud keldri ventilatsioonitorusse, kuigi samasugust kujundust saab kasutada ka tahke kütusekateldiga metalltoru.\nKorsteni deflektor: vajadus, aurude ja tuuleheidete mitmekesisus ja põhimõte\nKorsteni efektiivseks tööks on paigaldatud spetsiaalne seade, mis on paigaldatud pea peale.\nKorstna deflektor on ette nähtud struktuuris tekitatud tõukejõu parandamiseks. Samuti tagab see toru usaldusväärse kaitse õhusaaste sadestumise ja mitmesuguste saasteainete levikuga.\nTurul on erinevat tüüpi deflektorid, millest mõned neist saab teha iseseisvalt.\nMis on deflektori eesmärk? Funktsionaalsed funktsioonid\nDeflektor (ingliskeelne tõlge reflektorina) on korstna ülemise osa kaitsmiseks torule monteeritud toru.\nDeflektori põhieesmärk on soojendusseadmete (ahju või katla) eelnõu tugevdamine ja võrdsustamine põletusseadmete ohutuks eemaldamiseks. Deflektori puudumisel on võimalik tungida õhumassidesse, mis täiendavalt häirivad või takistavad soojenergija hea süvistamist.\nSellise seadme olemasolu aitab kaasa kütteseadmete efektiivsuse tõstmisele 20% -ni.\nLisaks peamisele eesmärgile - suitsu eemaldamine, kasutatakse seadet mitmete oluliste funktsioonide täitmiseks:\nJõu reguleerimine Hea tõukejõu tagab hapnikuvarustuse, mis toob kaasa kütuse materjali kokkuhoiu - see põleb soojend generaatoris kiiremini ja täielikult.\nVahuvein. Sädemete tekkimine tekib kütuse põlemistemperatuuri ja sütt sisaldava põlemisgaasi väljalaskekonstruktsiooni suurenemise tõttu, mis võib põhjustada süttimist. Seade tagab sädemete ohutu läbipõlemise.\nKaitse atmosfääri sademete negatiivse mõju eest. Selline seade tagab suitsukanali usaldusväärse kaitse vihma, lume, rahe ja tugeva tuule eest. See hõlbustab kütteseadmete tõhusat ja katkematut töötamist isegi halva ilma korral.\nKorstnapuhasti paigaldatakse väljalaskekanalisse või torusse, et eemaldada suitsu sisemise veojõu parandamiseks.\nSeadme põhimõte on järgmine:\nTuule õhumassidega ümbritsevad konstruktsiooni välimise silindri seinad, luues vajaliku takistuse.\nOsa õhuvoolust keeratakse keeramisteks ja langeb deflektor. Siis ühendatakse õhk põlemisproduktidega, mis eemaldatakse korstnast.\nÕhust suitsu mass suurendab sisemise tõmbeid suitsu eemaldamise struktuuris.\nHoolimata õhuvoolu suunas, suurendab see protsess kütteseadmete eelnõu paranemist.\nÜlemine silindril on spetsiaalsed lukud suitsu imemiseks. Mõnikord võivad õhupuhurid, mis on loodud kapoti all, häirida põlemisproduktide põgenemist. See on disainilahenduste märkimisväärne puudus. Probleem on lahendatud, monteerides katuse all ümberpööratud kooniline otsik, mis on konstrueeritud, et kajastada lahkamist eemaldamist massi korsten struktuuri.\nKorstnate tänapäevased deflektorid on esindatud mitmesuguste disainidega, millest kõige populaarsemad on:\nTsentraalse aerohüdrodünaamilise instituudi välja töötatud universaalkord. Seadme konstruktsioonielemendid on korstna külge kinnitatud torujuhe, hajuti, rõngas ja vihmavari.\nTsAGI peamine eelis on katuseliini mugav asukoht, kui sooja õhumassi juhitakse läbi ventilatsioonikanali, mis suurendab tõukejõudu. TsAGI kasutatakse ventilatsioonisüsteemi ja korstna kaitseks.\nSee disain tõhusalt jaotab sissetuleva õhuvoolu suitsu kiireks eemaldamiseks torust. Sellisel juhul asub vihmavari silindri sees, nii et see tagab maksimaalse kaitse sademete negatiivse mõju eest.\nDisaini oluline puudus on tootmise keerukus, seega on TsAGI deflektor kodus üsna raske monteerida.\nSeadme kõige odavam versioon, mida saate ise improviseeritud materjalidest valmistada. Konstruktsioon koosneb ülemisest silindrist, madalama silindriga, millel on torujuhtmed, koonus ja paigaldusklambrid.\nDeflector Volpert-Grigorovichi kasutatakse edukalt kapoti ja korstna kaitseks. Peamine eelis seade on lihtsa konstruktsiooniga, kuid puuduseks - kõrge positsioon vihmavari suhtes hajuti, mis viib mullikesi külgedele.\nÜldiselt selline seade ei tõsta tõhusalt veojõudu, kuid see takistab õhu sademete tungimist torusse.\nSelline seade on praktiliselt identne vent TSAGI, kuid ainus erinevus - seal varikatus kaitset vihma ja praht kõrgemal asuvad hajuti.\nH-kujuline deflektor tagab torusegmentide kasutamise, nii et see suudab taluda äärmiselt tuulekoormusi. Ehituse peamised elemendid on paigaldatud tähega H, välja arvatud atmosfääri sademete ja saasteainete sissevool torusse horisontaalse torujuhtme tõttu.\nKülgsuunalised vertikaalsed elemendid aitavad kaasa sisemise veojõu suurenemisele, mis toob kaasa suitsu samaaegse eemaldamise eri suundades.\nKorstna deflektori teine versioon, mis on ühendatud üksteisega visiiride külge, pöörleb ringi. Et tagada pidev liikumine õhumasside mõjul, paigaldatakse konstruktsiooni ülemises osas spetsiaalne hoorattala. Paljud kujundused on varustatud väikese noolega, mis määrab tuule suuna.\nÕhuvoolude hajutamise tõttu viivad visiirid süvistuse suurenemiseni korstnasse. Lisaks kaitsevad nad boilerit või ahju välisest võimalikust saastumisest.\nDisaini oluline puudus on laagri haavatavus, mis tagab visiiride liikumise.\nLihtne ja taskukohane versioon, mis kaitseb korstnasüsteemi, mis tagab kõrge veojõu. Ehituse põhielemendid loovad spetsiaalse visiiri, et kaitsta korstna reostuse ja sademete eest.\nVisiiri põhjaga on varustatud kapotiga toru suunas. Deflektorile sisenevad õhumassid moodustavad kitsa ja hõreda kanali, mis võimaldab sisemist tõukejõudu kahekordistada.\nSelline seade saab pöörata õhumassi arvel ühes suunas, nii et tuulekülmas on see täiesti liikumatu. Tugev jää, turbokonstruktsioon muutub kasutuks, mistõttu see nõuab kuumutamist või perioodilist puhastamist.\nTurbo-deflektor kaitseb korstna süsteemi ummistumise eest ja sademete negatiivset mõju. Kui gaasikütti kasutatakse soojusgeneraatorina, on sellise suitsukuuma kasutamine ratsionaalne.\nSädesüsteemide ohutu kustutamise seadmete mudelid on olemas. Tavaliselt on need konstruktsioonid, mis on varustatud silindriga ja peenvõrgu vihmavari.\nKorstenis sädemepüüdur töötab vastavalt järgmisele põhimõttele: võrk viivitab suitsus sisalduvaid jäänud põlemissaadusi. Selle tulemuseks on deflektorisse sisenevate sädemete täielik nõrgenemine, eriti kui heitgaasi süsteem asub tuleohtlike esemete või roheliste istandike lähedal.\nDisaini ainus tagasilöök - veo vähendamise tõenäosus, kui seade on valesti ühendatud.\nDeflektori mõõtmete arvutused\nEnne deflektori valmistamist korstnale tuleb luua töö joonistus, mis näitab seadme kõiki mõõtmeid. Ja selleks on vaja läbi viia deflektori kõrgus, sissetuleva väljalaske toru ja korgi läbimõõt.\nErilauad sisaldavad teavet standardsete korstnate seadmete mõõtmete kohta.\nLoomakasvatuse ruumide mikrokliima\nSeene rikub mitte ainult seinte kaunistamist ja korpuse välimust, vaid ka tõsist tervisekahjustust, isegi onkoloogilisi haigusi.


Doranova | Uudised | Hoovid Korda 2017 | Jäätmete süvakogumismahutid\nHoovid Korda 2017 | Jäätmete süvakogumismahutid\n2017. aasta 2. jaanuarist on võimalik korteriühistutel esitada taotlusi toetuse saamiseks õuealade korrastamisel. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on 2. märts 2017.\n‘Hoovid Korda!’ kampaania alla kuulub ka korteriühistute õuealadel olevate uute jäätmelahenduste toetamine. Siinkohal on Doranova abiks mugavate ja visuaalselt meeldivate prügi süvakogumismahutitega.\nLaojäägist tingituna saame oma mahuteid pakkuda turu parima hinnaga!\nSaadaval on 1,3m3, 3 m3 ja 5 m3 süvakogumismahutid segaolme-,klaas- ja biojäätmete jaoks.\nSüvakogumissüsteem tagab oluliselt parema mahutavuse ning on kasutajasõbralik. Tooted sobivad hästi korteriühistutele, haljasaladele, parkidesse, elamurajooni-, ja maanteede peatumiskohtade prügikogumiseks.\nSüvakogumismahuteid on kerge paigaldada 1,6 meetri sügavusele. Disain võimaldab paljude variantidega ankurdada konteinerid erinevatesse pinnastesse.\nMahutid ja kaane osa on valmistatud tehases ühes tükis rotatsiooni meetodil, 100% veekindlast, löökidele vastupidavast HD polüetüleenist. Standardvärvidena kasutatakse enim graniitefektiga halli tooni.\nKonteinereid tühjendatakse ühekordse tõstega tugevast materjalist tõstekotiga kraanaga prügiautosse või lahtisesse konteinerisse. Esmalt kinnitakse tõstuki konks kaane ülaosal asuvasse metallrõngasse. Seejärel tõstetakse kott hüdraulika abil konteinerist välja. Kui tõstekott on tõstetud veoauto kohale, avatakse kott, vabastades köis kindla tõmbega. Jäätmed kukuvad veoautose. Seejärel suletakse tõstekoti põhi ning asetatakse see tagasi maa-alusesse konteinerisse. Tõstekotti on testitud vastavalt standardile EN 1898/ISO 21898. Tõstekotid on lamineeritud, polüpropüleenist tekstiiliga.\nKonteinerite kasutamine vähendab tunduvalt tühjendamis-kordi kuna jäätmed vajuvad raskusega konteineris allapoole. Sobib hästi ka jäätmete liigiti sorteerimiseks\nKonteinerid säästavad ruumi, sest maapeal asub vaid 1/3 konteinerist, mis annab lisaruumi nii teistele teenustele kui ka autode parkla kohale.\nDisain, struktuurne välispind ja isesulguv sisseviskeava kaaneosa aitavad kaasa hügieeni parandamisele. Lõhnatu ja puhas kuna maa-all on temperatuur jahedam. Prügi on kaitstud lindude ja näriliste eest. Konteinerite ümbrus säilib puhta ja korralikuna.


Adventistide Pärnu Kogudus - Koit pärast pimedust\nKoit pärast pimedust\n31.05.2003 - (1686)\nKord aastas tähistab kristlik maailm Kristuse võitu surma üle, Tema ülestõusmist. See sündmus tõi kahtlematult suurt rõõmu Jeesuse järelkäijatele. Kuid meil tuleb mõista, et Jeesuse ülestõusmine ei toimunud kohe peale Tema surma Kolgata ristil. Jeesus suri reede õhtul ja tõusis üles pühapäeva hommikul. Nende kahe sündmuse vahele jäi kaks ööd ja üks pikk-pikk päev. Milline kohutav päev oli see jüngritele! Kas me suudame ette kujutada, mida nad mõtlesid, mida tundsid?\nIlmselt midagi sarnast, millest kirjutab psalmist 88. laulus: "Jehoova, mu pääste Jumal, päeval ma karjun, öösel ma olen Sinu ees! Tulgu mu palve Sinu ette, kääna oma kõrv mu halisemise poole! Sest mu hing on täis õnnetust ja mu elu on jõudnud surmavalla lähedale! Mind arvatakse nende liiki, kes lähevad alla auku; ma olen nagu mees, kellel ei ole rammu! ... Ma olen mahalöödute sarnane, kes hauas magavad, keda Sa enam ei meenuta ja kes on eraldatud Sinu käest! Sina oled mind pannud kõige alumisse auku, pimedasse paika, suurtesse sügavustesse! ... Mu silmad on otsa jäänud mu viletsuse pärast; Sind, Jehoova, ma hüüan appi kogu päeva, ma laotan välja oma käed Sinu poole! Kas Sina teed imet surnutele? Või tõusevad kadunud üles Sind kiitma? ... Kas jutustatakse hauas Sinu heldusest, kadupaigas Sinu ustavusest? Kas tuntakse pimeduses Sinu imetöid ja Su õigust unustuse maal? Aga mina hüüan Sind appi, Jehoova! Ja mu palve jõuab vara Su ette!" (Ps.88,2-14).\nKas teil on olnud mõni unistus, mille täitumise poole te olete püüelnud, mille nimel töötanud ja ohverdanud? Ja siis äkki on kõik see teie silme ees kokku varisenud! On jäänud vaid pettumus, segadus, võib-olla isegi viha.\nSarnase kogemuse osaliseks said Jeesuse jüngrid. Piibel küll ei räägi neist midagi Jeesuse surma ja ülestõusmise vahel; me ei tea, kus nad veetsid selle hingamispäeva ja mida nad tegid. Kuid me võime ette kujutada, mida nad mõtlesid. Nad ei oodanud Jeesuse ülestõusmist – tühi haud üllatas ja ehmatas neid. Peetrusest ja Johannesest tühja haua juures on kirjutatud – Joh.20,9: "Nad ei saanud veel aru Kirjast, et Tema pidi surnuist üles tõusma."\nÜllatuseks leiame Matteuse evangeeliumist, et samal ajal, kui mõte Jeesuse ülestõusmisest surnuist ei olnud veel jõudnud jüngrite meelteni, oli see hästi teada ülempreestritele ja variseridele! Hingamispäeva rahust hoolimata läksid nad kiirustades Pilaatuse juurde ja palusid panna relvastatud valvesalk Jeesuse hauda valvama, "et jüngrid ei tuleks ja Teda ära ei varastaks ega ütleks rahvale: Ta on surnuist üles tõusnud!" (Mat.27,62). Mida me kõik ei kuule uskmatute suust! Vahel jõuavad nad meist ette!\nJah, jüngritel oli unistus. Nad olid näinud Jeesust sooritamas palju imetegusid. Vähem kui nädal tagasi olid nad sisenenud koos Temaga võidukalt Jeruusalemma, käes palmioksad ja suus "Hoosianna!" hüüded. Jeesusest oli saamas Kuningas!\nJa ometi oli Ta nüüd surnud! Vaenlane oli võitnud ja jüngrite unistused purunenud. Jeesus oli surnud ja surnud oli ka Tema poolt äratatud liikumine. Nad olid selliseid asju varemgi näinud. Näis, et alati, kui Jumal hakkab tegema oma rahvale midagi suurt, tuleb miski vahele ja rikub kõik ära.\nVaene Peetrus! Pole vist tarvis selgitada, miks ma arvan, et temal oli kõige raskem? Sellepärast sobivad just tema suhu kõige paremini sissejuhatuseks loetud 88. psalmi sõnad: "Jehoova, mu pääste Jumal, päeval ma karjun, öösel ma olen Sinu ees! ... mu hing on täis õnnetust ja mu elu on jõudnud surmavalla lähedale! ... ma olen nagu mees, kellel ei ole rammu! ... Ma olen mahalöödute sarnane, kes hauas magavad, keda Sa enam ei meenuta ja kes on eraldatud Sinu käest! ... Mu silmad on otsa jäänud mu viletsuse pärast; Sind, Jehoova, ma hüüan appi kogu päeva, ma laotan välja oma käed Sinu poole! Kas Sina teed imet surnutele? Või tõusevad kadunud üles Sind kiitma?"\nKuidas oli ta võinud salata ära oma parima sõbra – ja talle ei antud isegi võimalust andeks paluda! Kuidas suudab ta sellise koormaga edasi elada?\n88. laul on kõige süngem psalm meie Piiblis. Algusest lõpuni ei ühtki valguskiirt! Väga harva jutlustatakse sellel teemal. Ja ometi kogevad inimesed üsna tihti midagi sarnast. Ja just selline oli ka Jeesuse surmale järgnev vaikne laupäev Tema jüngritele, eriti Peetrusele.\nSiiski, kui hoolega tähele panna, leidub ka selle sünge psalmi 11. salmis vihje ülestõusmisele: "Kas Sina teed imet surnutele? Või tõusevad kadunud üles Sind kiitma?" Ehk turgatas see ülestõusmise mõte ka Peetruse pähe? Oli ta ju ise näinud, kuidas Jeesus äratas üles surnuid ja kui mitu korda oli Jeesus rääkinud enda ülestõusmisest! Kuid Jeesus oli surnud, imetegija oli surnud – ja kes võis aidata? Kui see mõte talle pähe ka torkas, oli see liiga hea, et seda uskuda! Sest Jeesus oli surnud!\nKui meie kuuleme ja räägime Jeesuse surmast, siis tunneme me end hoopis teisiti kui Jeesuse jüngrid vaiksel laupäeval. Me koguni laulame Jeesuse surmast – ja mitte nutulaule! Need on pigem rõõmu- ja tänulaulud! Sest me teame, et Ta suri meie eest ja tõusis kolmandal päeval üles! Jüngrid ei teadnud ei seda ega teist. Küll aga teadsid nad üht asja paremini kui ükski meist: Jeesus oli ikka tõesti üks väga hea sõber! Sest keegi meist ei ole selliselt Jeesusega käinud kui nemad. Keegi meist ei ole selliselt kõike Jeesusega jaganud kui nemad. Keegi meist ei ole selliselt koos Jeesusega töötanud kui nemad. Ja nii ei suuda ka keegi meist selliselt mõista Jeesuse kaotust kui nemad. Nad tõesti arvasid, et on Ta igaveseks kaotanud! Ja see kaotusevalu on kirjeldamatult suur!\nKuid seda suurem oli rõõm, kui nad said teada, et Jeesus on tõesti üles tõusnud! See oli nagu nendegi surnuist ülestõusmine! Särav valgus peletas pilkase pimeduse. Meeleheide andis teed uuele lootusele. Jeesus elas taas ja nemad elasid jälle. Jeesus oli uues ihus, nemad uues elus.\nSageli peetakse ristikoguduse sünnipäevaks nelipühi. Jah, see oli päev, mil jüngrite väike kogudus hakkas Püha Vaimu väes kiiresti kasvama. Kuid mingit nelipühi poleks toimunud, kui sellele poleks eelnenud Kolgata sündmused suurel reedel. Ja ka vaiksel laupäeval, enne ülestõusmise pühapäeva, oli oma ülitähtis osa jüngrite uuestisündimisel.\nKa meie elus saavad sageli just äärmise pimeduse ja meeleheite hetked uue päeva koiduks! Nagu ütleb ka üks kaunis laul:\nKoit pärast pimedust, palk pärast tööd;\njõud pärast viletsust, päev pärast ööd.\nRõõm pärast pisaraid ja jäädav hea –\noh, et ma saaksin ju maitsta neid pea!\nAu pärast alandust valmis on seal;\nrõõm pärast kurvastust õndsate maal.\nÕnn pärast õhkamist ootab meid ees\nIssanda juures seal taevaste sees.\nTeiselpool hauda – jah, mis on kõik seal!\nArmastus taevase aujärje peal!\nKroon ehib võitlejaid – õndsus on see!\nMillal kord taevasse siit jõuame?\nSee on Jeesus, kes on loonud meile uue päeva peale meie elu pilkast pimedust! See on Jeesus, kes oma surma ja ülestõusmisega avas meile tee teiselepoole hauda. See on Jeesus, kes on valmistanud meile eluasemed uude koju ja ootab meid sinna. See on Jeesus, kes muudab meie sügava kurbuse ülevoolavaks rõõmuks! Tänu olgu Jeesusele!