12.d klassi ning nende klassijuhatajat Mall Mattot toredate hetkede eest õpetajate päeval!\nMiina Härma Gümnaasiumi, kes tähistab 15. oktoobril 105. aastapäeva.\nI perioodi arvestused toimuvad 14.-21. oktoobrini. Arvestuste nädalal alates 17. oktoobrist ei helise koolikell.\nMuudatus arvestuste plaanis:\n10.b neljapäeval, 20.10 1.-2. tund füüsika õp. S. Oks - 213\n11.b kolmapäeval, 19.10. ei toimu füüsika tundi\nKooli söökla on arvestuste ajal avatud kella 10.00-15.00ni. Lõunatada saab söökla lahtiolekuaegadel, kindlaid söögivahetunde klassidele ei ole.\nJärgmine õnnetund toimub neljapäeval, 13. oktoobril kell 15.30 ruumis 221 (auditoorium). Õnnetunnis osalemiseks tuleb registreeruda elektrooniliselt hiljemalt 11. oktoobri õhtuks.\nII perioodi tunniplaan valmib 21. oktoobriks.\nÕpetajad osalevad koolitustel: õpetaja Aive Roots 10.-12. oktoobril, õpetaja Eha Paabo 13.-15. oktoobril ning õpetaja Monika Piirimäe 14. oktoobril.\n10.d 5.-6. tund saksa keel õp. M. Matto - 204\n11.b 3. tund iseseisev töö saksa keelest õp. A. Mägi - 139\n11.c 3. tund iseseisev töö saksa keelest õp. A. Mägi - 139\n11.d 3. tund iseseisev töö saksa keelest õp. A. Mägi - 139\n11.e 2. tund saksa keel õp. M. Matto - 204\nSKc1 1. tund jääb ära\n10.d 3. tund saksa keel õp. M. Matto - 204\n11.b 7.-8. tund õp. A.Rootsi rühmal jääb ära\n11.c 7.-8. tund õp. A.Rootsi rühmal jääb ära\n11.d 7.-8. tund õp. A.Rootsi rühmal jääb ära\n11.e saksa keele rühm tuleb kooli 3. tunniks, õp. A. Rootsi tund jääb ära\n10.b 3. tund inglise keel õp. M. Hildebrandt - 217\n10.c 3. tund inglise keel õp. M. Hildebrandt - 217\n10d 3. tund inglise keel õp. M. Hildebrandt - 217\n11.b 5.-6. tund matemaatika õp. H. Kiisel - 135\n11.c 4. tund iseseisev töö keemiast õp. K. Ojaveer - 217\n12.c 3. tund füüsika õp. S. Oks - 213\n12.b 3.-4. tund matemaatika arvestus õp. Ü. Hüva - 217\nTeisipäeval, 11. oktoobril vaadatakse ajalooringis filmi "Kalinovski väljak", mis kujutab olukorda tänapäeva Valgevenes. Filmi juurde jagab selgitusi Silver Meikar. Kõik huvilised on oodatud kell 15.45 ruumi 141.\nSelle õppeaasta esimene klassivanemate ümarlaud toimub teisipäeval, 11. oktoobril kell 15.35 - 16.45 ruumis 204. Klassivanemate küsimustele vastavad direktor ja õppealajuhataja. Ümarlauast on osa võtma palutud kõik klassivanemad ning õpilaskogu esindus.\nReedel, 14. oktoobril algab kell 16.00 auditooriumis lahtiste uste päev 9. klasside õpilastele. Üritust korraldab HTG õpilaskogu.\nHTG võrgupidu algab reedel, 14. oktoobril ruumis 107 kell 18.00. Lisainfo õpetaja Siim Oksalt.\n14. - 21. oktoobrini võõrustavad Hollandi projektis osalevad HTG õpilased oma eakaaslasi Merlet College'ist. Hollandist saabub meile külla 16 õpilast ja kaks õpetajat. Projektinädala tegevuste keskseteks teemadeks on loovus, ettevõtlikkus ja vabatahtliku töö teadvustamine. Projekti toetab programm Euroopa Noored.\nTänu Tartu linnavalitsusele on kõikidel Tartu koolidel ja lasteaedadel võimalus tasuta kasutada Lõunakeskuses asuvat siseliuvälja. Liuvälja kasutamise graafiku koolidele ja lasteaedadele koostab Tartu linnavalitsuse haridusosakond. Koolile eraldatud ajal on riietus-ja duširuumide kasutamine ning uiskude laenutamine tasuta. Vastavalt kehtivale lepingule lubatakse siseliuväljale korraga maksimaalselt 80 õpilast ning kui jääl on vähem kui 60 õpilast, võib OÜ Lõunakeskus müüa jääle lubamiseks täiendavaid pileteid. Meie kooli õpilastel on sel õppeaastavõimalus uisuväljal uisutada 18.- 20.10, 13.-16.12 ja 14.-17.02 kella 9.00-11.00ni. Igale klassile on arvestuste nädala plaanis määratud uisutamiseks küll kindel päev, kuid kui arvestuste graafik lubab, võib ka teistel päevadel meie koolile ettenähtud ajal minna uisutama. Kui klassil on suuline arvestus, on mõistlik koostada vastamise ajagraafik nii, et need, kes soovivad uisutada, saavad seda teha. Kasutage ära kõik võimalused! Uisutama on oodatud ka õpetajad. Täpsema informatsiooni saamiseks palun pöörduge kehalise kasvatuse õpetajate poole.\nUisutamise võimalused 18.-20. oktoobrini\n10.a, 10.b, 10.c, 10.d, 11.b, 11.c, 11.d, 11.e\nsuuline arvestus - 10e, 11a\n10.a, 10.b, 10.c, 11.d, 11.e, 12.c, 12.d, 12.e\nsuuline arvestus - 12.a, 12.b\n10.e, 11.a, 11.c, 11.d, 11.e, 12.b, 12.c,\nsuuline arvestus - 10.d, 11.b, 12.a, 12.d, 12.e\nPrantsuse Instituudi toel viib käesoleval õppeaastal ühel korral nädalas HTG-s prantsuse keele vestlustunde läbi külalisõpetaja Prantsusmaalt Hans-Bertrand Mugnier, kes paljudele on tuttav juba eelmisest õppeaastast.\nDirektor Ott Ojaveer on 15. - 30. oktoobrini korralisel puhkusel ning 31.oktoobrist - 4. novembrini väliskomandeeringus.\nÕpetajad viibivad väliskomandeeringutes: Toomas Jürgenstein 17. oktoobrist - 4. novembrini, Aare Ristikivi 20. oktoobrist - 2. novembrini ning Katrin Ojaveer 22. oktoobrist - 4. novembrini.\nNeljapäeval, 13. oktoobril kell 15.35 - 16.45 on õpetajate toas kooliarendustöörühma juhtide nõupidamine.\nEsmaspäeval, 17. oktoobril kell 8.15 - 11.45 on õpetajate sisekoolitus.\nDirektor Ott Ojaveer andis õpetajate päeval „Hea kolleegi“ taldriku edasi kooli valvurile Hando Tinnile. Õnnitleme!\n7. oktoobril arutasid kooli vilistlased Eve Lember, Mart Orav, Jürgen Jõgeva, Siim Sikkut ja Kristjan Luhamets ning huvijuht Uve Saar ja direktor Ott Ojaveer tegevusi vilistlaskogu töö laiapõhjalisemaks muutmiseks. 26. novembril korraldatakse vilistlasfoorum (koos lendude kohtumisega) ning otsitakse koos lahendusi, kuidas kasutada vilistlaste potentsiaali kooli arenguks.\nReedel, 14. oktoobril toimub teaduskeskuses AHHAA Tartu linnapea Urmas Kruuse vastuvõtt laulu- ja tantsupeol osalenud kollektiivide juhtidele. Meie koolist on vastuvõtule kutsutud õpetajad Ülle Keerberg ja Uve Saar ning direktor Ott Ojaveer.\nHTG koos Tartu Kivilinna Gümnaasiumiga osales edukalt konkursil „Gümnaasiumi koolieksamit toetavate juhendmaterjalide ja näidiseksamitööde väljatöötamine“. Kahe kooli ühismeeskond (HTG-st Ülle Seevri, Toomas Jürgenstein, Anti Alasi) hakkab välja töötama uue gümnaasiumi riikliku õppekava nõuetest tulenevate koolieksami näidistöid ja juhendmaterjale.\nMiniatuuride konkursil Naeratus sai kirjatööga "Ka hommikutel on võlu!" gümnaasiumiastmes 3. koha Kristi Luha (12.e).\n6. oktoobril oli 11.a klassil õppepäev Tallinnas. Tehti ringkäik vabaõhumuuseumis, seejärel osaleti 19. sajandi koolipäeval ja jälgiti leiva tegemise protseduuri. Martin Saare eestvedamisel tutvuti kahe tunni jooksul Tallinna vanalinna olulisemate vaatamisväärsustega. Päev lõppes Linnateatris etendusega "Vincent". Lõimiti ajalugu kunstiajalooga.\nLoodusklasside ööakadeemial 7. oktoobril rääkis loodusfotograaf Urmas Tartes putukatest lumel ning elust Austraalias kõneles Annika Laidroo 11.c klassist. Toimus südaöine mälumäng, orienteerumismäng, tehti sporti ning lustiti varajaste hommikutundideni.\nReedel, 14. oktoobril jäävad ööakadeemiasse B7 vilistlased ja nende klassijuhataja Ülle Hüva.\n10. ja 11. Oktoobril on profülaktilisele läbivaatusele oodatud 10.c klassi õpilased.\nArvestuste nädalal õpilaste profülaktilist läbivaatust ei toimu.\nKolmapäeval, 12. oktoobril on kooliõde täiendkoolitusel.\nPalun kasutage kooli kodulehel (link veebiraamatukogu) raamatukogu kataloogi, et teada, kas teid huvitav teos on kooli raamatukogus olemas või mitte.\n17.-21. oktoobrini loositakse raamatukogu lugemissaalis õppijate ja lugejate vahel välja auhinnaraamatud.\nDream Foundation Eesti korraldab töötoa "Neli riiki ühe hoobiga" Atlantise konverentsikeskuses 18. oktoobril kell 16.00-18.00. Tutvustatakse kõrgharidusvõimalusi populaarseimates sihtkohtdades: UK-s, Hollandis, Rootsis ja Taanis. Oma kogemust tulevad jagama noored, kes on nendes riikides juba õppinud. Üritusel kuuleb lisaks seiklusjuttudele kõigest, millest rahvusvaheline tudeng peaks teadlik olema: kõrghariduse eelistest erinevates sihtriikides, õpingute sidumisest karjääriga, rahalisest võimalustest ning paljust muust. Üritus on kõigile tasuta, ent vajalik on eelnev registeerimine Dream Foundationi kodulehel: www.dreamfoundtation.eu\nTallinna Ülikool administreerib Suurbritannia erakoolide ühinenud organisatsiooni /Headmasters and Headmistresses Conference /(HMC) programmi, mis pakub keskkooliõpilastele õppimisvõimalust Suurbritannia erakoolides. Programm on mõeldud neile hea õppeedukusega aktiivsetele noortele, kes 2011/2012 õppeaastal õpivad X klassis ja soovivad järgmisel õppeaastal (2012/2013) õppida briti erakoolis VI klassis (/lower sixth/). Eestist on programmis osalenud igal aastal 5-6 õpilast. Täpsem info inglise keele õpetajatelt.\n25. ja 26. novembril toimuvad Kuressaares Saaremaa Ühisgümnaasiumis Miniteaduspäevad. Üleriigilisele õpilaste teaduskonverentsile on oodatud õpilased, kes on valmis oma originaalset ja eakaaslasi huvitavat uurimistööd tutvustama. Kõik ettekanded saavad tagasisidet ning silmapaistvamaid noorteadlasi tunnustatakse auhindade ja meenetega. Ettekannete teesid avaldatakse Miniteaduspäevade kogumikus. Registreeruda saab 7. novembrini. Info: http://www.syg.edu.ee/uus/syg/index.php?option=com_content&view=article&id=307\nSA Innove karjääriteenuste arenduskeskus kuulutab välja kirjandi- ja esseevõistluse „Minu elu kutse“. Võistlustööks sobib essee või kirjand, mis käsitleb noore nägemust oma tulevikuplaanidest. Tööde esitamise lõpptähtaeg on 31. oktoober 2011. Info: http://www.rajaleidja.ee/minuelukutse\nOn võimalus osaleda Energiasäästunädala Energiatark 2011 videokonkursil. Oodatud on kõik energiasäästu propageerivad või energiasäästlikke nippe sisaldavad videod. Konkursi tähtaeg on 1. november. Rohkem infot www.energiatark.ee\nVeel on võimalik registreerida võistlusele „Suitsuprii klass 2011-2012“. Kõik vajalikud dokumendid konkursil osalemiseks on kättesaadavad Terviseinfo veebilehelt www.terviseinfo.ee. Kõikide edukalt lõpetanud klasside vahel loositakse välja viisteist 320 eurost auhinda.\nTõrvas toimunud Eesti klubide karikavõistlustel murdmaajooksus esinesid hästi meie kooli sportlased. Naisjuunioride 3000m jooksu võitis Heleene Tambet (12.b) ja meesjuunioride 1000m jooksus saavutas Eerik Muuli (12.a) II koha. TA 500m jooksus esinesid tublilt Juudit Kure-Pohhomov (10.a, 5.koht), Elenor Koemets (11.e, 9.koht), Kaija-Liis Kiidli (11.c, 15.koht) ja Els Heile (11.b, 19.koht).\nPaarisorienteerumisvõistluse Linnasprint kolmandal etapil said meie kooli neiud koolinoorte arvestuses nelikvõidu.\nI koht - Marili Zimmermann - Heleene Tambet,\nII koht - Margret Zimmermann - Elsa Valdmaa, I\nII koht - Madli-Johanna Maidla - Kristiina Laht ja\n4.koht Kristi Luha - Hemminki Otstavel.\nTartu koolide karikavõistlustel jalgpallis saavutas meie kooli naiskond III koha. Naiskonnas mängisid Kadi Lang, Laura Oro, Kristel Soonets (10.b), Laura Porovart (10.e), Keidi Kõiv, Karoliine Teelahk (11.a), Triinu Lepp, Perttu Narvik (11.b), Mariann Männistu (11.d), Jaana Hiljurand, Laura Kasearu, Kerttu Lääne, Marili Zimmermann, Elsa Valdmaa (12.a) ja Riinu Pae (12.e).\nKoolivaheajal teeb koristusfirma majas suurpuhastust. Õpilastel palutakse enne vaheajale minekut garderoobis seinaorvad ning kapipealsed ja -alused tühjaks teha ning vaheajal koolimajja mitte tulla.\nSügisvaheaeg on 22. - 30. oktoobrini.\nJärgmine infoleht ilmub 31. oktoobril.


Kütus | Run+ /Heiki jooksublogi/\nCategory Archives: Kütus\nÜle-eilne maraton on selleks korraks läbi, kuid pisut veel jalgades tunda. Kõige rohkem annab sellest märku verevalumi taoline suur ja punakas vesivill suure varba küljel. Aga küll selle ka pika peale korda saab.\nJooksu juurde tagasi tulles, siis üle-eile tuli teha viis ringi, mille igaühe pikkus oli 8,4km ja nõnda se 42,195km tuligi. Aga minul õnnestus kuidagi kõik kurvid sirgeks joosta ning vaadates käekella GPSi andmeid, siis jooksin ligi pool kilomeetrit vähem ehk 41,7km…\nKuna oma võistlushooaja pidasin juba ligi 2 kuud tagasi lõppenuks, siis võtsin endale eesmärgiks lihtsalt raja läbi jooksmise, ei mingit aja peale jooksmist. Ainult rada läbi ja medal riiulisse. Seda ütlesin ka Viljarile pea nädal enne võistluse toimumist.\nJooksu alustades võtsin täiesti rahulikult ja liikusin ajaga 5,30-5,50 kilomeetri kohta, pulss oli aga üllatavalt kõrge, koguni 170 löögi juures keskmiselt. Mida aeg edasi seda aeglasemalt ka jooksin.\nRingide ajad kujunesid välja järgmiselt:\nMis andis lõpp tulemuseks 4:46:52.\nKindlasti oleks jooks olnud parema tulemusega, kuid siin peab arvestama ainult ühe suure ja olulise asjaga. Nimelt teavitas korraldaja paar päeva varem, et joogipunktides pakutakse sooja juua ja kuna tegemist talvise aastaajaga, mis sest, et temperatuur õues plus poolel, siis mina oma vööpudelitega mitmeks tunniks sooja ei hoia sees. Nõnda olin otsustanud, et võtan endaga kaasa rajale ainult geelid. Joogipunktid rajal olid iga 4km tagant. Neis pakuti sooja- teed, vett ja spordijooki ning paaril viimasel ringil ka coca-colat, finishi-stardi vahelises joogipunktis ka lisaks söögi poolist, kus leidus rosinaid, soola, hapukurki, leiba ja banaani.\nKuna esimese ringi esimeses joogipunktis oli suur seltskond minu ees ja kõiki joogitopse täita ei jõutud, siis esimese joogi sain alles enne uuele ringile minekut. Kuid enne seda sõin ära ühe kuuest kaasa võetut energiageelist. Kolmandal ringil avastasin, et olen ühe geeli kuhugi jooksurajale ära kaotanud ja hakkasin tegema söögipunktis pikemaid pause, sellest ka märgatav ajakadu. Neljanda ringi keskel enne viimasele ringile minekut võtsin sisse viimase alles jäänud geeli ja tegin endiselt pika toidupausi lõpus, kuid sel korral panin taskusse söömise ajal ka mõned leivaviilud, et neid rajal enne joogipunkti sisse võtta.\nTänu sellele teadmisele, et olin ühe geeli kuhugile ära kaotanud ja teisel ringil talla alla tekkinud valutavate villide tõttu, tekkis nii mitmelgi korral mõte katkestada se võistlus ja jätta kõik poolikuks. Kui aga neljanda ringi lõpus ja enne viienda algust nägin, et olen alles jooksnud natuke alla 4 tunni – tuli meelde, see et isiklik rekord on veel täitsa püütavas kauguses ja energia tuleb tagasi kehasse (seda siis peale geeli söömist). Arvestasin ka teadmisega, et olin juu enesele lubanud, et mis tahes ajaga jooksen lõpuni ja toon medali koju. Neljandal ringil ma võisin pisut kõndida, kuid viiendal üritasin võiduka lõpuni. Vähemalt olen kindel, et mis tahes tingimustes võtan tulevikus igale maratonile oma joogi kindlalt rajale kaasa.\nPositiivselt elasid mulle kõik veel kaasa, kes raja servas vastu jalutasid. Ka üks auto, kes parajasti oli Vabaõhumuuseumi territooriumilt lahkumas, tagurdas selleks, et saaksin ilusti mööda teed joosta. Tänasin teda vastu püstise pöidlaga ning jätkasin viimase 300 meetri jooksmist. Ja siis veel lõpu eel elasid kaasa nii ürituse korraldaja, kui paljud teised ning oma sõna ütles kaasa ka ürituse kommentaator.\nÕnneks ei jäänud ma päris viimaseks, rajale tulnud 146 jooksja seas jäin küll 120’ks, kuid katkestajaid oli ühtekokku 15, kellest esimest nägin lõpetamas juba teise ringi lõpus.\nSelle maratoniga võin joone lõplikult alla tõmmata oma käesoleva aasta võistlustele. Selle aasta saak jääb 10ne medali ja ühe vimpli juurde. Lisaks oli eilne DNB Vana-Aasta maraton läbi aegade kolmas maraton, kuid ajaliselt teise parima tulemusega, mis annab kokku selle aasta parima tulemuse. 🙂 Millal uuesti tossud jalga tõmban, ei oska öelda, kuid uuel aastal on esimeseks suuremaks võistluseks taas maraton ja seda puhku siis ees ootava Roomaga 23. märtsil koos New Balance’iga.\nFotod: Riho Lüüs\nPS! Selline väike särginumber tuli sellest, et käisin varakult infopunktis stardimaterjali järel.\nSildid: aasta kokkuvõte, DNB, geel, GPS, maraton, New Balance, Riho Lüüs, Rooma, Rooma maraton, spordijook, Stamina, Viljar K.


Roo-loorkull – Vikipeedia\nTumeroheline: aastaringne kohalolek\nTeaduslikult kirjeldas roo-loorkulli esimesena Linnaeus 1758.\nRoo-loorkull on levinud Euraasia parasvöötmes, ida suunas kuni Mongoolia ja Mandžuuriani, samuti Loode-Aafrikas, Madagaskaril, Réunioni saarel ja Austraalias.\nEuroopas pesitseb 26–35 tuhat paari. Eestis on ta väikesearvuline haudelind, haudepaaride arvuga 500–1000 . Eriti arvukas on ta suurtel järvedel ja madalatel lahtedel, kus on ulatuslikke roostikke. Selle järgi on ta nimegi saanud.\nLevila lõunaosas on roo-loorkull paigalind, seevastu põhjaosas rändlind. Peamiselt talvitub ta Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias, vähem Vahemere maades ja Lähis-Idas kuni Kaspia mere lõunarannikuni.\nRoo-loorkulli üldpikkus on 49–60 cm, kaal 500–750 g, tiiva pikkus 36–43 cm ja tiibade siruulatus 110–140 cm. Emane on isasest tunduvalt suurem.\nTäiskasvanud emaslinnu pea on ookrikarva ja tumedate tähnidega. Keha ülapool, nimelt õlasulestik ja tiibade pealmise poole kattesuled on pruunid helepruunide laikudega. Tiibade pealmise poole väikesed kattesuled on hallikad. Keha alapool on pruun ja rind ookrivärvi laikudega. Tüürsuled on pruunid, levila lääneosas hallikad, levila idaosas tumedate ristivöötidega.\nTäiskasvanud isaslinnu sulestik on levila lääneosas pruuni-, halli- ja valgekirju, levila idaosas lisandub must värv. Pealagi on pruun või must ookrivärvi suleääristega. Labakattesuled, küünarhoosuled ja tüürsuled on hõbehallid. Selg ja õlasulestik on levila lääneosas pruunid, levila idaosas mustad ebamäärase heleda mustriga. Välimised labahoosuled on heleda tüviku ja musta tipuga.\nNoorlind sarnaneb emasega, aga tema pealtiiva väikesed kattesuled pole hallid ja lagipea tähnid on kitsad.\nRoo-loorkulli nokk ja küünised on mustad, aga jalad, vikerkest ja vahanahk kollased. Saba on suhteliselt pikk.\nRoo-loorkull hõljub sageli rooväljade, niitude ja luhtade kohal. Lennul on tiivad lamedas V-asendis.\nTa sööb kõige rohkem väikesi linde, näiteks kuldnokki, lõokesi ja tsiitsitajaid. Keskmiste suurusega lindudest, näiteks partidest, ruikadest ja kajakatest sööb ta täiskasvanud linde harva, rohkem noorlinde. Ta sööb ka mune, poolroiskunud kalu, konni ja pisiimetajaid, eriti närilisi.\nTa pesitseb veekogude ääres soistes kohtades, mis on kõrkjaid ja pilliroogu täis kasvanud. Pesa asub varjatud kohas keset tihnikut, harvem kaldaäärses põõsastikus. Täiskurnas on 2–6, tavaliselt 4-5 muna. Täiskurn esineb meie kandis tavaliselt mai algul. Munad on valged, mõnikord roheka varjundi ja ookrikarva tähnidega. Emaslind haub neid 33–36 päeva ja pärast seda on pojad veel peaaegu kaks kuud pesas.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 "Loomade elu", 6. kd., lk. 139, tahvlid 18 ja 22\nVäli, Ülo. (2018). Roo-loorkull tõusulainel. Eesti Loodus, 69 (10), 684−687.\nVäli, Ülo. (2018). Soo-loorkull elupaigamuutuste teel. Eesti Loodus, 69 (8), 520−525.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Roo-loorkull\nRoo-loorkull andmebaasis eElurikkus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Roo-loorkull&oldid=5726709"\nLehekülje viimane muutmine: 7. oktoober 2020, 16:04\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:04, 7. oktoober 2020.


Pihid.net - № 4945\n№ 19399 - 3 h, 43 min tagasi\n№ 19399 - 4 h, 35 min tagasi\n№ 19399 - 6 h, 45 min tagasi\n№ 19399 - 7 h, 32 min tagasi\nPihid.net » № 4945\nKirjutatud 22:21 13/09/2012\nAvaldatud 22:50 13/09/2012\nVaadatud 4064 korda\nNägin täna katkist perekonda, kes teeb ilmselt külaliste juuresolekul ja enamuses avalikes kohtades ilusat nägu ning etendab musterperet, kus kõik on korras. Nimelt külastasin täna Neste tanklat ning nägin üsna kohutavat episoodi ühe pere elust. Kuna saabusin tanklasse juba aurude peal sõites siis oli kokkuvõttes üsna palju aega molutada kuni kütusepaak täis saab. 92 liitrit diislit tilgub üsna pikalt. Jõudsin nõjatuda auto poritiivale kui teisel pool tankurit peatus üks uuemat sorti universaalkerega Toyota. Kiikasin ka autos viibivaid inimesi huvipärast, aga mitte ebaviisakalt ja silmad punnis peas stiilis. Kohe niisugune noor ja edukas põllu peal kipskuudis elav liisingupere mulje jäi. Vahva näha, et taolised hakkavad uuesti siginema ning meenutab buumiaegset olukorda kui elu oli lill ning taevas oli pilvitu. Järelikult Eestis on majandus ja elu on tõepoolest tõusujoones liikumas. Läbi autoakende oli näha, et pere on rängas tülis. Tagaistmel olnud poisiklutt oli poolvirila näoga, naisterahvas esiistmel oli punaste ja paistes silmadega ning karjumas ja klammerdunud oma käekoti külge kahe käega, pereisa vahutas juhiistmel ning žestikuleeris hoogsalt kätega ja tõmbles üle kogu keha ka hästi võimsalt. Kohati oli näha, et auto lausa vappus tõmblemisest, rääkimata lärmi kostumisest autost väljapoole. Sõnu ei olnud võimalik eristada ja seega ei tea, millest või kellest tüli oli tõusnud. küll aga järgnev ajas täitsa hirmu nahka ning ehmatas ära. Kui karjumine naisega oli lõpule jõudnud ning naine vaatas läbi esiklaasi kaugele tühjusesse tuima pilguga, siis hakkas mees lapsega röökima. Mõne hetke pärast lõi poisike autoukse jõuga pärani lahti ja uks tabas toda toru, mis on tankuri platvormi mõlemas otsas tehnika kaitseks muljumiste ja otsasõitude eest. Vahetasin niisama muuseas oma asukohta, et näha kui suur mõlk uksele löödud oli, sest pauk oli ikka üsna korralik. Igastahes peale seda kui uks oli endale kena mõlgi ja värvikahjustused saanud, tormas isa autost välja. Ta tegi mingisuguseid imelikke vihaseid häälitsusi, mida võib-olla õnnestub edasi anda kui kasutada järgnevaid tähekombinatsioone: nnnggghnnnnnhh, mmmhhmhhhnnnnnggggg, nnnnnnnnnnnnngggnnnh. Kui pereisa oli lapseni jõudnud, siis andis ta poisile kõva litaka vastu pead rusikaga. Nii kõvasti, et laps lõi pea omakorda vastu auto katuse äärt ja kukkus jõuetult hetkeks auto ja tankuri vahele maha. Õnnelikul kombel verd voolama kuskilt ei hakanud ning teadvust ei kaotanud, aga kõvasti nutma ja karjuma hakkas küll. Selle peale isa surus lapse tagasi autosse, karjudes samal ajal: "Ära korralda sellist paska!" Pereema istus aga kramplikult käekotist kinnihoides edasi ning silmad olid suured nagu tõllarattad ning õudu täis. Kogu selle jandi lõppedes oli ka auto kütusepaak täitunud. Võtsin püstoli paagist välja, tilgutasin viimased piisad ning asetasin püstoli oma kohale tagasi. Tšekki ma seekord võtma ei läinud, sest oleks pidanud ootama lapsepeksja selja taga kuni ta oma raha/kaardi automaati topib ja vastavaid toiminguid läbi viib. Mis siis kripeldama jäi? Kohati on tunne, et oleks pidanud kuidagi sekkuma või "moraali lugema" kui mees lapsele kõva löögi pähe andis. Ehk oleks pidanud teatama mingile instantsile, mis tegeleb taoliste olukordadega? Üldjoontes oli väga kurb taolist seika ühe pere elust näha ning jäi hingele terveks päevaks. Ilmselt jääb pikemaks ajaks kui terveks tänaseks päevaks. Olen Indrek, seekord olen lihtne mees (mees on väikese algustähega), kolmandaks täna ei tule.\nDislike kirjutas 13:14 - 09/05/13:\nAppi kui õudne ,vaene laps ,ta polnud milleski süüdi ,kus kohast ta pidi selle võtma ,et seal mingi post oli.\nToomas Anni kirjutas 17:11 - 31/03/13:\nKoola kirjutas 21:50 - 16/09/12:\nMa mõtlesin ikka vähe konkreetsemalt põldu kui mingeid eramurajoone kus on julmem elada kui kusagil mujal :D\nyo kirjutas 21:26 - 16/09/12:\npõllupealsed arendused on ehitatud ju enamasti nii et just seal paistab otse naabri aknast sinu aken ja 10 meetrit vahet :D nõukaaegsetel kortermajadel on paiknemistihedus hoopis hõredamalt ja kindlamalt planeeritud ja ilma binoklita just tuppa ei vaata kellelegi.\nKoola kirjutas 21:18 - 16/09/12:\nKas nüüd just teravalt torkas kuna elan ise Kristiines, oma majas. Kuid kui asjad lihtsalt käiksid koliksin kindlasti pigem nn põllu peale, saab vähemalt rahus oma hoovis olla ja ei pea päevad läbi kardinaid toas ees hoidma.\nveniv tatt kirjutas 17:24 - 16/09/12:\nMõnda tegelast torkas vist kohe väga valusalt... Minu jaoks on linnas paiknevas korterelamus, miks mitte ka eramus, tõesti mugavam. Põllu peal, kus ei ole suudetud reeglina normaalset sademete äravoolu ja kanalisatsiooni reovee jaoks teha, siis on ikka jõle jama elada tõesti nii, et suurema vihma ajal uputab, pasapaaki tühjenda kalli raha eest jne. Muidugi on ka rajoone, kus arendaja on vaeva näinud, aga ikkagi.\nKoola kirjutas 17:11 - 16/09/12:\nTekkis hoopis küsimus et kas siis linnas kus naabermaja on 10m kaugusel on normaalsem elada kui linna kõrval põllul ? kipsmajad on muidugi bs.\nVinskaja kirjutas 19:13 - 14/09/12:\nLastekaitseamet või politsei.\npussy kirjutas 15:40 - 14/09/12:\nJutt jumala õige. Olen ka ise olnud selliste intsidentide tunnistajaks, aga paraku ei saagi me ise mitte midagi sinna teha. Võime ju öelda, et nii ei tehta, aga eks ta läheb koju ja peksab oma last edasi. Ei tea, miks inimesed seda üldse teevad.\nA lõpulause meeldis mulle siiski kõige rohkem :D\nIndrek nugade peal kirjutas 14:58 - 14/09/12:\nsekkumisega on nii nagu ta on siin eesti vabariigis. kui julged nõrgemate ja ebaõigluse eest välja astuda, kas siis vajaduse korral sõnadega või tõesti füüsilist jõudu rakendades, siis reeglina midagi head tulemas ei ole. kohtuveski haardes ma olen kunagi olnud kui sekkusin sõnadega, et kutsuda vägivallatsevat kodanikku natukenegi korrale. tulemuseks oli see, et sain katkise näo ning pidin ka ise rusikad käiku laskma peale mitut lööki vastu silmnägu. lõpuks jõudis kohale korravalvurite duo ning käsi väänati nii minul kui pätil ja talle appi tulnud pätist sõpradel. hiljem kohtukulli ees seisime ja saime kõik ühe vitsaga ning eluks ajaks on plekk küljes. ses suhtes ma mõistan, miks inimesed on silmi ja nägu peitmas kui midagi säärast toimub. keegi ei taha enda elu tuksi keerata. õige kah mingil määral...\nhmm kirjutas 14:18 - 14/09/12:\nEks inimene räägib ja tegutseb sellest lähtuvalt, mis tal hingel.\nTavaliselt selliselt nõrgemate terroriseeriad kardavad ise paaniliselt oma käitumise ohvriks langeda. Kui sa oleks olnud veidi suurem mees ja käratanud, siis oleks too tüüp kindlasti vabandama oma käitumist kukkunud jne. aga kui sa oleks olnud tollest tüübist füüsiliselt pealtnäha nõrgem, siis oleksid kindlasti selle tüübi järgmine ohver olnud. Hetkeks ehk oleksid oma füüsilise üleolekuga olukorra klaarinud, aga see oleks ka kõik olnud.\nMul kunagi naabriks oli sinu kirjeldatud pere. Isa oli neil nooremapoolsem autopede, kes jubedate sõnadega oma lapsi sõimas, kui need ta auto lähedale mängima sattusid. Lihtsalt jube elu võib neil endistel naabrilastel olla:(\nkalef kirjutas 23:27 - 13/09/12:\nParaku pidin ka poisipõlves sellist jura taluma. Rahulikke päevi oli harva, aga õnneks keegi ei löönd mind. Sellised vanemad oskavad tühjast tähjast probleeme tekitada ja esmase vaidluse käigus hakkavad vanu vaidluseid meelde tuletama ja lumepallieffekt.\n213 kirjutas 22:53 - 13/09/12:\nseda on tõesti üsna nõme näha kui keegi oma pätakaid toab, ükskord mingi mutt tegi ka seda minu nähes, jäin üllatununa vaatama, siis see vastik mutt veel käratas mulle, et "pole varem näind või?", ma ütlesein pokerfaceiga et ega pole jah.


KUUM: Venemaa tulistas Ukrainasse veel ühe raketi Kinžal - eestinen\nKUUM: Venemaa tulistas Ukrainasse veel ühe raketi Kinžal\nVenemaa tulistas Ukrainasse veel ühe mitmekordse helikiirusega raketi Kinžal, hävitades kütusehoidla Ukraina lõunaosas Mõkolaivi ligidal Konstantinivkas.\nRakett lasti lendu lennukilt MiG-31K Krimmi kohal. Tegemist oli Ukraina soomukite peamise kütusehoidlaga riigi lõunaosas, vahendab Daily Mail.\nSee on teine kord, kui Venemaa info kohaselt on Ukrainas seda relva kasutatud. Venemaa pole varem tunnistanud selle relva kasutamist lahingutegevuses.\nRelv on nii võimas, et NATO on andnud sellele hüüdnime The Sizzler – Kõrvetaja. Seda raketti ei suuda peatada ükski Lääne õhukaitse relv. Raketile saab paigaldada tuumalõhkepea, aga Ukrainas pole tuumalõhkepead kasutatud.\nTeadaolevalt kasutas Venemaa esimest korda seda relva 2016. aastal Süürias.


Seesam hüvitab Tartu mnt büroohoone suurpõlengu kahjusid - Kinnisvarauudised\nSeesam hüvitab Tartu mnt büroohoone suurpõlengu kahjusid\nSeesamis oli kindlustanud Tartu mnt 35/Kunderi 8A hoonetekompleks, kus 12. augusti öösel toimus suurpõleng. Praeguseks on kahjustused ekspertide poolt üle vaadatud ja saadud esmane ülevaade kahju suurusest.\n„Selgeks on saanud, et katus tuleb asendada täies mahus ja siseviimistlus selles majaosas, kus tuli möllas. Sinna, kuhu tuli ja tahm ei jõudnud, jõudis kustutusvesi,“ kommenteeris kahjukäsitluse osakonna juht Ly Jõhvik kahjude ulatust. Kandvate konstruktsioonide kahjustuste hindamiseks tuleb ära oodata ekspertide arvamus. Seesam on asunud kahjusid hüvitama, esmased kooskõlastused kahjustunud katuse ajutiseks katmiseks ja koristustöödeks on antud.\n„Juulis mõjutasid mõningal määral püsinud soojakraadid Seesami kahjude iseloomu,“ ütles Jõhvik. „Kuigi äikeselisi ilmasid palju ei olnud, oli Seesam kindlustuse klientide teatatud äikesekahjude maht täiesti arvestatav – kuu jooksul registreeriti 19 äikesega seotud kahju, mille kahjusumma kokku ületas 30 000 eurot. Kuna palavate ilmadega hoiavad inimesed oma koduaknad pidevalt avatud, siis kartsime ka varguste lainet. Kuid õnneks kartustel polnud alust - koduvara vargusi registreeriti vaid 7 juhul,“ tõdes Jõhvik.\nKaskokahjusid oli juulis tavapärasest rohkem, juuniga võrreldes 200 kahju enam ja suurenes tundmatu sõiduki poolt tekitatud kahjude arv. Need on kahjud, kus auto omanik avastab parkiva sõiduki juurde naastes, et sellele on keegi otsa sõitnud ning sündmuskohalt lahkunud. Kui kahju põhjustajat ei ole võimalik välja selgitada, siis ei kuulu juhtum liikluskindlustuse alt hüvitamisele. Jõhviku sõnul on oluline lisaks kohustuslikule kindlustusele sõlmida ka kaskokindlustus, mis selliste parklajuhtumite puhul sõidukile tekitatud kahjud hüvitab.\nTartu mnt suurpõleng


Poliitiliselt korrektne matemaatika – LNR TWT&BLG\nTänases EPLi arvamusloos urtreerib akadeemik Aaviksoo Eesti ühiskonnas aset leidvat ülepolitiseeritust, jõudes välja poliitiliselt korrektse korrutustabelini. Pikantse nüansina laseb akadeemik meil siseneda semantilisse arutellu ka sõna raudne väiketähega alustatud kuju ning jutumärkidesse asetamise tagamaadest.\n“Pole ka ime – vaid võimu ümber toimuv askeldamine politiseerib\niseenesest kõik küsimused korrutustabelini välja ja vähemasti\n“raudse” loogika kohaselt peaks sellegi poliitilisele otsusele allutama. “\nValimisretoorika peavoolu arvestades oleks õigem ilmselt rääkida sellest, et matemaatikas tuleks kehtestada korrutusdoktriin ning tehted liitmine, lahutamine ning jagamine kõrvale heita, kui vähemolulised. “Vali kord!” on selge üleskutse ka korrutustehte ülimuslikuks tunnistamisel ning tänavu sügiseks plaanitav valimisslogan “Vali veel üks kord!” või “Vali teine kord!” on pelgad korrrutusdoktriini derivaadid.\nAsi pole aga üldse naljakas, kui poliitiliselt korrektse matemaatika sisusse süüvida. Multikultuurse ning eri lähtearusaamadega matemaatika õpetamise metoodikate arendamine on täies hoos mitmetes maailma paikades ning juba aastal 1998 juurutas Patricia Donovan väikeses San Joaquin Delta Colleges multikulturaalse matemaatikaõpetamise metoodika. Olete kuulnud mende liitmisest või egiptuse korrutamisest või babüloonia ruutjuurest? Tulemused on küll samad, kuid Lääne-Aafrika “pu” liitmise protsess erinev meile harjunuks saanust. Kas õpilasele on oluline omandada liitmine funktsionaalse oskusena või sotsiaalse oskusena, selles peitub vist multikulturaalse matemaatika (mida üha enam ka poliitiliselt korrektseks matemaatikaks kutsutakse) küsimus? K-12 koolidele, kus eri etnilise taustaga õpilaste tulemused matemaatikas on erinevad, soovitatakse aga just multikulturaalse matemaatikaõpetuse meetodit. Koolide võrdlus USAs tehtav aga veebi kaudu siin.\nPreviousPrevious post:Immigrandiviha kasv EuroopasNextNext post:Tiigrihüppe kolmanda x-aastaku visioon


Eelseisvad Tommy Lee Jonesi uued filmid / telesaated (2019, 2020) - Loendid\nKõik eelseisvad Tommy Lee Jonesi filmid ja telesaated\nTommy Lee Jonesi tegelaste paadunud nägudel on taga päritolulugu. Nende juured ulatuvad näitleja raskesse teismeikka. Noor Jones oli Harvardisse mineku stipendiumi saamiseks väga palju vaeva näinud. Näitleja jagas oma tuba ülikooli tulevase asepresidendi Al Gorega. Jones armus ülikoolipäevil teatrisse ja otsustas pärast lõpetamist kolida New Yorki, et jätkata näitlejakarjääri. Otsus oli riskantne, kuna Jonesil puudus igasugune varasem näitlemiskogemus peale mõne harrastusülikooli teatrietenduse. Sellegipoolest kolis ta 1969. aastal New Yorki. Näitlejakarjääri alustas ta rolliga off-Broadway lavastuses. Sagedased lavarollid koos regulaarse rolliga ABC päevaseebis ‘One Life to Live’ aitasid tal 70ndate alguses mõlemad otsad kokku viia. Jonesi mängufilmidebüüt oli 1970. aasta filmis „Armastuslugu”. Tema toores käitumine, kõrge Texase aktsent ja karm hääl aitasid tal luua väga ainulaadse identiteedi.\nKuid samad eripärad lõksasid teda piiratud arvus rollides. Broadway kogemusest tüdinenud, pööras Jones tähelepanu Hollywoodi poole. Esimese läbimurde sai ta populaarses telesarjas „Charlie inglid“ 1976. aastal. Tema esimene suur roll Hollywoodi mängufilmis oli 1976. aasta krimidraamas „Jacksoni maakonna vangla“. Jones viskas üle 30 pealkirja nii filmides kui ka teles. näitab. Tema peamisteks töödeks selles faasis on „Hämmastav Howard Hughes” (1977), „Timuka laul” (1982), „Üksik tuvi” (1989), „Söekaevuri tütar” (1980) ja „JFK” (1991) .\nJonesi esinemine filmis “The Executioner’s Song” pälvis talle 1983. aastal Emmy auhinna. Ta mängis Clay Shaw rolli, kes oli Dallasest pärit homoseksuaalne ärimagnaat ja keda kahtlustatakse president John F. Kennedy mõrvas. Tegelane pälvis Jonesile esimese Oscari auhinna nominatsiooni parima naiskõrvalosatäitjana 1992. aastal. Samal aastal suurendas ‘Under Siege’ tema populaarsust staarina. 1993. aasta põnevusfilm “Põgenik” katapulteeris Jonesi A-Listeriks. Tema vapustav portree USA marssal Samuel Gerardist teenis talle esimese Oscari parima naiskõrvalosa eest 1994. aastal. Looduslikud sündinud tapjad , '' Klient 'ja' Puhutud ära 'järgnesid pärast tema Oscari auhinna võitmist. Tema ümberkujunemine kurikaelana Kahenäoline 1995. aasta filmis Batman igavesti ‘Teenis talle järjekordse kassahiti.\nJonesi järgmine suur läbimurre oli 1997. aasta hitt ‘Men in Black.’ Jones ja Will Smithi paaristamine, kui kaks lustakat USA sisserändeagenti võitlesid tulnukate sissetungi vastu, varastas vaatajate südamed ja sillutas teed edukale frantsiisile. Tal õnnestus oma hoog puutumata hoida selliste filmidega nagu „Double Jeopardy” (1999), „Engagement Rules” (2000) ja „Space Cowboys” (2000). 2005. aastal pälvis tema režissööridebüüt „Melquiades Estrada kolm matust” talle 2005. aasta Cannes'i filmifestivalil parima meesnäitleja auhinna.\nJones naasis oma tegelikule vormile 2007. aasta filmiga Vanadele meestele pole ühtegi riiki , Mis pälvis parima filmi Oscari auhinna. Tema teised peamised filmid näitlejana on 'Ettevõtte mehed' (2010), 'Kapten Ameerika: Esimene kättemaksuheitja' (2011), 'Mehed mustas 3' (2012), 'Hope Springs' (2012), 'Lincoln' (2012) ja „Keiser” (2012). Tema teine suurem lavastamisüritus Kodumees ‘Pälvis kriitilise tunnustuse. Nii et nüüd võite mõelda, mis on järgmine Tommy Lee Jonesi film või telesaade? Noh, siin on loetelu eelseisvatest Tommy Lee Jonesi filmidest ja telesaadetest, mis plaanitakse avaldada 2019. ja 2020. Saame ainult loota, et viimased Tommy Lee Jonesi filmid on sama head kui mõned tema viimastest.\nTommy Lee Jones liitub eelseisva ulmelise eepose ansambliga Ad Astra ‘Kõrvuti Brad Pitt ja Ruth Negga . Vastavalt aruanded , järgib süžee insener Roy McBride'i (mängib Brad Pitt), kes asub oma kadunud isa otsima seiklusrikkale kaugele Neptuuni planeedile. Tommy Lee Jones mängib Roy kaotatud isa Clifford McBride'i rolli. Ta kadus salajasel missioonil, et kakskümmend aastat tagasi ühendust võtta maapealse luurega Neptuuni salapärasel planeedil. Donald Sutherland mängib filmis avalikustamata tegelast. Jamie Kennedy portreteerib astronaut Peter Bellot, kes on seersant, kes on lähetatud Marsi tugijaama laiendatud salajasele missioonile. Ruth Negga tegelaskuju üksikasju pole veel avaldatud. Teise koosseisu kuuluvad John Ortiz ja Kimberly Elise. Filmi “Ad Astra” režissöör on James Gray stsenaariumist, mille ta kirjutas koos Ethan Grossiga. Film on ette nähtud 20. septembri 2019. aasta väljaandeks.\n1. tagasituleku rada (TBA)\nMärulikomöödia Tagasituleku rada ‘Toob kokku Oscari võitnud veteranid Robert De Niro , Tommy Lee Jones ja Morgan Freeman . Süžee järgib Max Barberit (mängib Di Nero), kes on meeleheitel mees, kes on võlgu halastamatu mafioosole (mängib Freeman). Dont ei salli kunagi halba võlga. Viimase meetmena, et päästa oma elu mafioosikuulide eest, kavandab Barber laiaulatusliku mõrvaplaani, milles osaleb uhutud kauboi superstaar Duke Montana (mängib Jones). Ta suutis köitma vastumeelse ja masendunud Montana, et oma halva lääne filmistsenaariumile alla kirjutada. Barberi eesmärk on panna toime kindlustuspettus, seades filmimise ajal surma Montana.\nKuid Montanal on oma tegelik surm oma stsenaarium. Depressioonis mees on enesetapu äärel ja otsib paremat viisi enesetapuks. Barberi, Montana ja mafioosi teed ristuvad ja takerduvad enne ootamatut kliimataktsiooni. Filmi režissöör on tuntud George Gallo Michael Bay oma ' Halvad poisid ’Frantsiis stsenaariumi järgi, mille ta kirjutas koos Josh Posneriga. ‘Comeback Trail’ on väidetavalt põhineb 1982. aasta samanimelisel filmil, mille on kirjutanud ja režissöör Harry Hurwitz. 1982. aasta originaalis on Chuck McCann ja Buster Crabbe kahe võitleva filmiprodutsendina. Pärast ebaõnnestumiste jada kavandavad nad mõrvaskeemi, kus käivitatakse film koos vaevava superstaariga eesotsas ja saavad kasu tema surmast filmimise ajal.\nGallo uusversiooni toodavad Steven Tyler Sahlein, March On Productions’i Richard Salvatore ja David Ornston koos Joy Sirott Hurwitzi ja Julie Lott Galloga. Justin Calvillo ja John DeMarco, Storyboard Media Philip Kim, Patrick Hibler ja Elisabeth Costa de Beauregard ning Ben Ruedingeri ja Joerg Fischeri finants- ja juhtivtöötajad.\nhindi tippfilm 2012


Juhtimislabor "Kuidas läbirääkimistel edu saavutada?" – Äripäeva E-pood\nJuhtimislabor "Kuidas läbirääkimistel edu saavutada?"\nIga päev tuleb juhtidel ette nii väiksemaid kui ka suuremaid läbirääkimisi - osa neist on väga suure kaaluga ettevõtte käekäigule.\nKuidas teha nii, et kõik läbirääkimised õnnestuksid ja läheksid just selles suunas, nagu sina seda soovid? Kuidas seda teha teistele kahju tekitamata, jättes teisele poolele siiski hea tunne, kuigi ta ei saavutanud enda soovitud tulemust?\nSeekordne Juhtimislabor on inspireeritud Chris Vossi raamatust „Unusta kompromissid“ ning Juhtimislaboris räägivad 3 teoreetikut ja 3 praktikut, kuidas pidada edukaid läbirääkimisi.\nJuhtimimislabori formaat on tõeliselt praktilise lähenemisega - sa ei kuule ainult inspireerivaid lugusid, vaid saad selged ja konkreetsed ideed ning juhtnöörid, kuidas edaspidi oma tööelu paremini korraldada.\nSoovi korral saate lisainformatsiooni küsida Liina Arult, [email protected].\nAeternum Koolitus ja Konsultatsioonid koolitaja\nettevõtja ja eksportöör, koolitaja\nGlamoxi juhatuse esimees ja Keila tehase juht\nkonverentsid.ee juht ja Äripäeva Teabekeskuse arendusjuht\nAvasõnad ja raamatuesitlus\nLiina Leiten konverentsid.ee juht ja Äripäeva Teabekeskuse arendusjuht\nKuidas emotsionaalsest intelligentsusest saab läbirääkija vältimatu omadus?\nKaupo Saue diplomeeritud superviisor/coach, 8.tase\nEmpaatiavõime hoiab aega kokku ja aitab sul saada seda mida läbirääkimistelt soovid. Empaatilise suhte loomine ning vastaspoole julgustamine oma olukorda põhjalikumalt selgitama on terve inimsuhtluse alus. Emotsionaalselt intelligentne inimene mõistab hästi teiste hingeelu ja seab endale elus selgeid sihte. Ta on võimeline ennast vastavalt olukordadele muutma, tundeid kontrollima ning suurepäraselt suhtlema.\nJakob Saks ettevõtja ja eksportöör, koolitaja\nKuidas läbirääkimistel vastaspoolelt relvad võtta, teda ümber suunata ja tema seisukohad lammutada? Ja teha seda kõike suhet hoidval viisil. Kuidas olla läbirääkimistel sama ettevalmistatud kui vastaspool ning kontrollida kogu protsessi juhtides seda endale soovitud suunda? Kuidas kasutada strateegiaid, mis aitavad saavutada oluliselt paremat positsiooni? Seda ka siis, kui endale tundub, et olete nõrgemas lähtepositsioonis.\nKuidas pidada läbirääkimisi erinevate osapooltega?\nÜks juhtimise definitsioone ütleb, et juhtimine on eesmärkide saavutamine teiste inimeste kaudu. See tähendab, et juht suunab erinevate sihtgruppide tegevusi nii, et need toetaks ettevõtte eesmärkide saavutamist. Sageli tähendab see ka läbirääkimisi ning juhil tuleb võtta selles protsessis erinevaid rolle. Virve Jõgeva on olnud tootmisjuhtimise valdkonnas ligi 20 aastat ja mänginud aktiivselt võrkpalli üle 30 aasta. Meeskonnamängijana usub ta, et läbirääkimiste edukusel on oluline roll nii konfliktide lahendamisel, kui ka eestvedamisel ning otsustamisel. Virve jagab oma kogemust, kui paljude inimeste ja osapooltega tuleb aktiivsel juhil suhelda ning kui oluline roll on olnud läbirääkimistel.\nKati Tikenberg Aeternum Koolitus ja Konsultatsioonid koolitaja\nElame huvitaval ajal, kus kõrvuti eksisteerivad kolm ühiskondlikult aktiivset generatsiooni, kellel on väga erinevad väärtushinnangud. See toob kaasa pidevaid väärtuskonflikte nii meeskondades, perekondades kui ka ühiskonnas laiemalt. Lisaks seisavad suurte väljakutsete ees liidrid, kes peavad kasutama väga erinevaid juhtimisinstrumente erinevate põlvkondade eestvedamiseks ja omavaheliste väärtuskonfliktide vahendamiseks. Kuidas pidada kõikide nende põlvkondadega läbirääkimisi, mis viivad Sinu soovitud tulemuseni?\nKuidas lahendada kollektiivseid töötülisid?\nMeelis Virkebau Riiklik lepitaja\nTöötülid on väga keerulised probleemid ning vahel peab just juht olema lepitaja töötülide juures. Töötülide puhul peab lepitaja omale selgeks tegema, et:\nläbirääkimisi ei saa teeselda,\nläbirääkimistel ei tohi rääkida teineteisest mööda,\nkõigepealt tuleb välja selgitada töötüli tegelikud põhjused, alles seejärel saab pakkuda erinevaid lahendusi,\ntihti on töötüli põhjuseks ka see, et kaks inimest ei suuda teineteisega suhelda.\nLepitaja ülesanne on leida osapoolte vaheline ühisosa ja seejärel hakata seda kasvatama. Positiivse tulemuse saavutamiseks peavad töötüli osapooled olema võimalikult avatud ja siirad.\nKuidas tekitada inimesele tunne, et Sinu poolt pakutud idee on parim?\nLavly Perling endine peaprokurör\nKui üks tahab musta ja teine valget, siis kas hall on lahendus? Vahel on, vahel mitte, ennekõike on see nagu ikka elus ennekõike perspektiivi küsimus. Ka väga vastassuunaliste soovide korral tuleb vahel läbirääkimisi pidada. See pole saladus, et väga palju määrab sel juhul ettevalmistus, aga mitte ainult.


Uuesti loodud inimene on kannatlik kuulaja - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Uuesti loodud inimene on kannatlik kuulaja\n11.05.2022 | Matthias Burghardt | Rubriik: Jutlus\nIga hea and ja iga täiuslik kink tuleb ülalt, valguste Isalt, kelle juures ei ole muutust ega varjutuste varju. Tema on oma tahtel meid sünnitanud tõe sõna kaudu, et me oleksime otsekui uudsevili tema loodute seas. Teadke seda, mu armsad vennad! Iga inimene olgu aga kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama. Sest mehe viha ei soeta õigust Jumala ees. Seepärast pange maha kõik rüvedus ja rohke kurjus ning võtke tasaduses vastu sõna, mis teisse on istutatud ja suudab päästa teie hinge. Jk 1:17–21\nTänane jutlusetekst vastab vähemalt kolmele küsimusele: kes on Jumal?; kes oleme meie, kristlased?; mida tuleb meile kristlastena tähele panna? Jumal on „valguste Isa, kelle juures ei ole muutust ega varjutuste varju“. See ei olnud toona (ega ole ka täna) enesestmõistetav: Kreeka-Rooma kultuuriruumis oli teatavasti palju jumalaid, kellel olid alati oma keerulised tujud ja muutlikud emotsioonid. Milline on aga Jumala, Jeesuse Kristuse ja meie armsa taevase Isa olemus? See oli paljudele kristlastele küsimus. Siiani on paljudel inimestel tunne, et Jumal võiks näiteks „karmavõlgu“ sisse nõuda, nagu ta oleks mingile karmale alluv või kade, kui inimene on „liiga“ õnnelik, või et ta on üldse ettearvamatu inimese suhtes.\nJaakobuse kiri kinnitab meile, et Jumala juures pole muutust, ta ei ole tujukas. Meie ei tea küll tema teed ja tema mõtteid, aga me teame tema südant, mis on meie vastu Kristuses helge ja hea. Taevane Isa kingib meile hea ja täiusliku kingi ülevalt. Kui meiega midagi halba juhtub, siis mitte sellepärast, et Jumal oleks tujukas meie suhtes. Vastupidi, ta on nii võimas, et saab ka surmast äratada, pimedas orus juhiks olla ja meid nii elus kui surmas hoida ja päästa.\nTema armastus meie vastu, millest isegi surm ei saa meid lahutada (Rm 8:38) ja mis Kristuses on ilmsiks saanud, kingib meile elu. Me võtame osa Kristuse elust. Nagu Kristus on surnuist üles äratatud, nii läheb ka meiega. „Ta on meid oma tahtel sünnitanud tõe sõna kaudu, et me oleksime uudsevili tema loodute seas.“ Jumala tõe sõna on Kristus. Kristus ise teeb meid elavaks. Tema surm ja ülestõusmine annab inimesele, kes temasse usub, ellu midagi täiesti uut ja siiani võõrast. Ma ei pea enam enesekeskne olema või teiste „jumalate“ peale lootma. Kristlastena, ristitud inimestena oleme ühest küljest samad kes enne ristimist, me ei näe teistmoodi välja, aga meie elus on midagi uut. Midagi, mis tõmbab meid Kristuse ja ligimeste poole. Midagi, mis on teistmoodi, kui selles maailmas muidu tavapärane on. Just see on jõud, mis tõmbab inimesi, eriti noori, Kristuse poole, kelles me avaldame uue loodu algust.\nSee uus loodu ei ole veel selgelt ilmsiks saanud. Ikka näeme kõike „nagu kõverpeeglis“, nagu kirjutab apostel Paulus (1Kr 13:12). Aga mõned jooned uudseviljast on juba näha ja kirjasõna julgustab seda ka näitama: „Olge kärmas kuulama, pikaldane rääkima, pikaldane vihastama.“ On väga kõnekas, et just see, kuidas ma suhtlen teiste inimestega, on võetud esimeseks näitajaks uuest loomusest Kristuses! Siin meenuvad nii arutelu keele üle (Jk 3:1–12) kui ka Jeesuse sõnad sellest, kust kuri tuleb (Mk 7:21–23). Uuesti loodud inimene on pigem kuulaja kui kuulutaja. Jumala hääl räägib meiega tasaselt. Et teda kuulda ja kuulda võtta, on tarvis kannatust ja vaikust. Jumal ei räägi meiega pealetükkival viisil. Jeesusega räägib ta samuti tagasihoidlikult. Jeesus võtab Uues Testamendis endale sageli aja ja koha, et ennast Jumalaga palves ühendada. Mispärast peaksime meie Jumalale lähemal olema kui Kristus ise?\nKristlaste suhtumisstiili iseloomustab kannatlik kuulamine. Teeb ju mulle endalegi rõõmu, kui keegi võtab aega ja vaeva mind ära kuulata! Ja kui ma siis ise kuulan ja vastan, on see imetore, kui minu vastus vestluspartnerit tõesti edasi aitab. Tähtis tähelepanek on seegi, et viha mõistetakse siin hukka! „Mehe viha ei soeta õigust Jumala ees.“ Kummalisel viisil arvatakse sageli, et see lause pole osa pühakirjast. Õigustatakse igasuguseid vihahoogusid sellega, et viha on „provotseeritud“ ja seega õigustatud, või et viha on lausa püha. Kirjakoht kutsub meid üles meelt parandama, sest inimese viha ei ole kunagi õigustatud ega anna õigust Jumala ees. Selle asemel võtame vastu Sõna (Kristuse), kes on meis ja suudab päästa meie hinge.\nKas siis ainult vaga introvert pääseb taevariiki? Pean tunnistama, et sageli oleks parem olnud, kui ma oleksin rohkem kuulanud ja vähem rääkinud. Aga ma ei pea ju vihajuttu rääkima. Kui minu jutt on kantud mitte vihast, vaid armastusest, headusest ja kannatlikkusest, siis võivad mu sõnad tunnistust anda uudseviljast, mis on meis juba kasvamas. Aamen.\nEelmine: Sest meil pole siin jäädavat linna …\nJärgmine: Saada tugevaks seesmise inimese poolest


Avaleht / Kodukliendile / Olmejäätmete konteinerid\nKahe rattaga plastikkonteinereid mahuga 0.14 m3, 0.24 m3 ja 0.36 m3 soovitame kasutada era-, rida- ja paarismajade klientidel ning kohtades, kus ei ole palju ruumi. Rattad ja konteineri kergus teevad konteineri transportimise jäätmeauto juurde lihtsaks, kuid tee peaks olema vähemalt kindla pinnasega.\nNeljarattalisi plastikkonteinereid mahuga 0.66 m3, 0.77 m3 ja 1.10 m3 soovitame kasutada korterelamute ja väiksemate ettevõtete juures. Rattad võimaldavad konteineri transportimist jäätmekogumismasina juurde, kuid tee peab olema kindla põhjaga (asfalt- või betoonmaterjalist).\nIlma ratasteta metallkonteinereid mahuga 2.50 m3, 4.50 m3 soovitame kasutada suurema korterite arvuga elumajade või ettevõtete juures, kus tekib rohkem jäätmeid. Konteineril puuduvad rattad ning seetõttu on sellel kindel asupaik - konteinerile peab olema garanteeritud jäätmekogumisauto vaba juurdepääs.\nSoovitused jäätmekonteineri valikul\nEramaja tarbeks on sobivaimad 0.14 m3, 0.24 m3 või 0.36 m3 ratastel plastkonteinerid. Jäätmekonteineri suuruse valikul tuleks arvestada tekkivate jäätmete mahuga nädalas või kahe nädala jooksul vastavalt plaanitud jäätmete välja veo sagedusele. Soovitatav konteineri tühjenduse sagedus on kord kahe nädala jooksul. Hõreasustatud aladel ja kui konteinerisse ei koguta kergesti riknevaid biolagunevaid jäätmeid, siis tühjendus mitte harvem kui kord nelja nädala tagant.\nKorrus- ja ridamajadele on sobilikud ühiskasutuseks 0.66 – 1.10 m3 mahuga ratastel plastkonteinerid, mida tühjendatakse mitte harvem kui kord nädalas.\nEttevõtetel, kelle tekkivate jäätmete maht kuus on suurem kui 20m3, soovitame kasutada 2.50 ja 4.50 m3 suuruseid jäätmekonteinerid. Sobiva konteineri valikul soovitame eelnevalt konsulteerida jäätmekäitlusettevõttega.\nNB! Jäätmete kogumiseks ei sobi: nõukogudeaegsed 0.75 m3 (750-liitrised) ratasteta konteinerid; ümmargused konteinerid; konteinerid, millel puudub tühjendamiseks vajalik ääris konteineri ülemises servas, kuna neid ei saa tühjendada tänapäeval kasutatavate jäätmeveokitega.\nPlastkonteineri soetamisel soovitame pöörata tähelepanu konteineri kasutusotstarbele ja materjali kvaliteedile. Konteinerid, milliste kasutusotstarve on siseruumid ja reeglina on toodetud plastist, millele pole lisatud UV kaitset, ei ole sobilikud kasutamiseks segaolmejäätmete kogumiseks välitingimustes. Sellised konteinerid muutuvad välitingimustes kiiresti rabedaks ja purunevad tühjendamise käigus oodatust varem. Reeglina kaubanduses müügil olevatel konteineritel puudub tootja poolne info: millisest plastist konteiner toodetud on, millisel sihtotstarbel konteinerid kasutamiseks sobilikud on, kas konteiner haakub prügipress auto haakeseadmega, kas konteineri plast sisaldab UV kaitset jne. Uue konteineri soetamisel on mõistlik eelpool nimetatud infot müüjalt küsida, et vältida hilisemaid vaidlusi, juhuks kui tekib pretensioone konteineri kvaliteedi või kasutuse sobivuse osas. Tähelepanelik peaks olema Aasia riikides toodetud konteinerite soetamisel (näiteks Hiina või Taiwan), praktikas on esinenud juhtumeid: konteinerid ei haaku prügiauto tõstemehhanismiga, lühikese ajaperioodi jooksul muutub konteineri algne värvitoon (mis viitab UV kaitse puudumisele) ja konteiner puruneb tavapärase tühjenduse käigus. Pikaajalisele kogemusele tuginedes julgeme soovitada SULO, OTTO, PLASTIC OMNIUM tootjate konteinerid, milliste kvaliteet, kasutusmugavus ja vastupidavus on aastate jooksul end praktikas tõestanud.\nVaata lähemalt konteinerite mõõte...


Riigikogu liige Eesmaa: eutanaasia lubamise peab otsustama rahvas - Ilm\nPsühhiaatrite liidu juht Andres Lehtmets ütles, et eutanaasia üle arutlemiseks riigikogu tasemel on aeg selgelt liiga varajane. Ta selgitas, et teema on sedavõrd keeruline ning mitmetahuline, et me pole veel küpsed selles suunas liikuma. "Esmalt peame inimetele tagama baasturvalisuse," sõnas ta.\nRiigikogu liige Eesmaa: eutanaasia lubamise peab otsustama rahvas referendumil (1)\n"Me oleme veendunud, et seadus peab austama inimese täie teadvuse, hea vaimse tervise juures tehtud otsust väärikalt surra," seisab riigikogusse saadetud Roheliste avalduses. Riigikogu liige Enn Eesmaa toetab arutelu, ent ei rutta seisukohta võtma: "Võimalik, et see tuleks otsustada referendumil," sõnas ta.\nRoheliste algatatud petitsioon "Seadustame Eestis eutanaasia" kogus rahvaalgatusportaalis 2246 allkirja ja sel nädalal saadeti petitsioon elektrooniliselt riigikokku.\nPetitsioonis soovitakse, et riigikogul seadustaks eutanaasia, mis lähtub inimese enda tahteavaldusest.\nRoheliste hinnangul on eutanaasia küsimuse lahendamise tulevikku edasi lükkamine kannatajate suhtes ebaõiglane. Samas peab eutanaasiat lubav süsteem olema mitmekordse väga range eelkontrolliga ning põhinema inimese selgelt väljendatud ja läbimõeldud soovil ja meedikute loal.\nPsühhiaater: eutanaasia lubamiseks pole ühiskond küps\nLehtmets selgitas, et need riigid, kus eutanaasia on juba seadustatud või sellega tegelevad, on meist küpsuselt palju ees. "Loomulikult võivad poliitikud eutanaasia teema üle diskuteerida, kuid otsusele jõudmiseks pole ühiskond küps. Sellest on liiga vara rääkida," sõnas ta.\nEesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempreester Mattias Palli ütles, et arutleda eutanaasia üle võib ning ta on ka valmis ära kuulama eutanaasia pooldajate seisukohad. Siiski rõhutas preester, et abistatud enesetapp on igal juhul tapmine. Ta möönis küll, et on erinevus, kas enesetapp sooritatakse kergekäeliselt või lõpetatakse lootusetult haige inimese elushoidmine aparaatide abil.\n"Kui inimene tõesti kannatab, tuleb igat juhtumit eraldi vaadelda. Põhimõtteline seisukoht on siiski, et inimene peab oma elutee lõpuni käima ning aktiivne sekkumine pole lubatav," ütles preester.\nTuus-Laul: kindel "ei" eutanaasia seadustamisele\nRiigikogu liige Marika Tuus-Laul lisas, et ta on sotsiaalkomisjonis läbi aegade selle teemaga kokku puutunud ning on eutanaasia seadustamisele kindlalt vastu. Ta osutas ohtudele, et vanainimest võivad lapsed või lapselapsed kallutada eutanaasiat sooritama omakasupüüdlikest motiividest lähtudes. "Kes selle lõpuks otsustab?" küsis riigikogu liige. "Nii noores riigis nagu Eesti ei tule see üldse kõne alla."\nRiigikogu liige Enn Eesmaa ütles, et maailmas on riike, kus eutanaasiat lubatakse ning ka Eestis tuleks sel teemal arutleda. "Vale oleks enne debatti kindlalt väita, kas eutanaasia seadustamine oleks kindlalt õige või vale," sõnas ta.\nEesmaa tunnustas Roheliste erakonna soovi see teema tõstatada ning riigikokku tuua. Siiski ei uskunud ta, et riigikogu erakondadel oleks selles osas kindel seisukoht – pigem sõltub see saadikute isiklikust vaatest probleemile. Eesmaa ei soovinud oma isiklikku seisukohta avaldada, ent meenutas, et Eesti on vananev ühiskond, kus see küsimus paratamatult päevakorda peab tulema. "Võimalik, et see tuleks otsustada referendumil," sõnas ta.\n16:17 Klooga rabas põleb suurel alal mets\n15:49 Algaval suplushooajal tõuseb seiratavate veekogude arv\n15:01 Esimestel juunipäevadel tuleb üle kahekümne kraadi sooja\n14:23 MA POLE TURIST, MA ELAN SIIN: Külaliskorterite mull võtab kohalikelt elanikelt hingamisruumi\n13:49 SAVISAARE JUUBEL! Juhan Kivirähk: Edgar Savisaarel on Eesti ühiskonnas olnud erakordne osa\n13:13 Poolesajast heliraamatust esimesed jõuavad kuulajateni jaanipäevaks\n12:43 Vandaalid kraapisid kommunismiohvrite memoriaalile viisnurgad\n12:17 TAI: probleem on noorte huvi alternatiivsete tubakatoodete vastu\n11:47 Enne jalgrattasõitu veendu, et kaherattaline oleks töökorras\n11:29 Kadai: viiruseperioodi murekoht on valehäbi ja häbimärgistamine\n11:11 COVID-19 blogi: ööpäevaga lisandus 6 positiivset testi\nHoian reeglitest kinni, kuid paljud inimesed enam ei hoia (41)\n19:14 Kõik Eesti naiste varjupaigad võivad sulgeda uksed\n12:23 Andra Veidemann: eralennuki kasutamiseks peab ikka väga erakorraline põhjus olema\n11:20 Alaealine saab nüüd ise otsustada oma kõhubeebi elu ja surma üle\n13:01 Toomas Sepp: Soovitan "Pealtnägija" ajakirjanikel Maksuameti poole pöörduda\n10:22 FOTOD! ABBA astus pärast aastakümnete pikkust pausi taas lavalaudadele\nVäga hästi, teeb tööd kiirelt ja kvaliteetselt (58)


Määrab protsesside prioriteedi seadistusprioriteedi kaudu Task Manager (CPU) - STEALTH SETTINGS (STEALTH SETTINGS)\nCPU prioriteedi seadmine protsessid (via Task Manager Set Priority)\nOS WindowsVõimaldab prioriteetide CPU vastus la protsessid töötab süsteem (olemas Windows Task Manager). Nii et kui protsessfirefox.exe, Näiteks) on seadnud prioriteediks "Hight"Ja iexplorerexe on seatud prioriteet Level "normaalne"Reageerimise aeg Protsessor eest firefox.exe on palju madalam, et võrreldes iexplorerexe ja muu madalama prioriteediga protsessid.\nKuidas seada prioriteediks protsessi (Set Priority).\n1. Avatud Windows Task Manager - Ctrl+Shift+ Esc\n2. Aastal tab "protsessid"Vali protsess, mida me tahame muuta oma prioriteediks, siis me paremklõps protsessi. Menüü, mis avaneb siis mine "Määra prioriteet"Ja valida prioriteet vajalik protsess valitud.\nIn Windows 7-il on meil kuus prioriteeditaset: Madal, Alla normi, normaalne (Vaikimisi) Üle Normal, Hight ja Reaalajas.\n3. Siis klõpsa prioriteet, ilmub koos sõnumi:\nClick: Muuda prioriteeti.\nPea meeles, et prioriteediks seatud Task Manager protsessides ei jää nii igavesti. Pärast taaskäivitab, Prioriteedid naaseb väärtus: normaalne (Vaikimisi väärtust protsessid).\nWindows Task Manager - Prioriteetsed protsessid - Windows XP, Windows Kuva & Windows 7\nKavalus Settings .\nMäära Protsessid prioriteet Windows protsessid\nWindows 7 Hidden Piirkondlikud lennundusteemad - Austraalia, Kanada, Suurbritannia, Ameerika Ühendriigid ja Lõuna-Aafrika\nfunsi proirity di set cpu, Hoe zet je je cpu prioriteit naar alleen voorgrond apps, thay đổi độ ưu tiên tiến trình windows, 調高 任務 管理 器 優先, sea prioriteedi để làm gì, طريقة تغير prioriteet للالعا kuidas käivitada protsess prioriteetsena Windowsis, seadistage tegumihaldur, تغيير أولوية عملية في اوبنتو, cpu setari, firefox dwm.exe i 答, iexplore.exe 優先 度, كيف اغير الاولويه ل priorytet, guna seadis prioriteediks oada tegumihalduri, 手机 cpu 优先 级 设置, ความ หมาย ของ cpu ใน หน้าต่าง Windowsi tegumihaldur,


Diprolooni salv - uudised - 2019\nDiproloen (suurendatud beetametasooni dipropionaat) on kortikosteroid, mida kasutatakse erinevate nahakahjustuste raviks (näiteks ekseem, dermatiit, allergiad, lööve). Diproloen on saadaval üldises vormis. Diproliini kõrvaltoimed on järgmised:\nmanustamiskoha reaktsioonid (põletustunne, sügelus, ärritus, punetus, koorimine ja naha kuivus);\nvillitud nahk või\nRääkige oma arstile, kui teil on Diprolene'i ebatõenäolised, kuid tõsised kõrvaltoimed, sealhulgas:\näärmuslik või soovimatu juuste kasvu või\nDiprolooni salv on heaks kiidetud kasutamiseks 13-aastastel ja vanematel patsientidel. Üldine annus ei tohi ületada 50 g nädalas, kuna ravim võib hüpotalaam-hüpofüüsi-neerupealise (HPA) telje supresseerida. Diproloon võib interakteeruda toopilise antraliiniga. Informeerige oma arsti kõiki ravimeid ja toidulisandeid, mida te kasutate. Diprolooni salvi tuleks raseduse ajal kasutada ainult siis, kui potentsiaalne kasu õigustab lootele võimaliku ohtu. Diprolooniga ei ole teada, kas rinnapiima satub. Konsulteerige oma arstiga enne imetamist.\nMeie Diprolene (suurendatud betametasoondipropionaadi) kõrvaltoimete Narkootikumide Keskus pakub terviklikku ülevaadet olemasolevatest ravimiteavetest võimalike kõrvaltoimete kohta selle ravimi võtmisel.\nÄrge lõpetage betametasooni kasutamist ja võtke kohe ühendust oma arstiga, kui teil on:\nraskekujuline nahaärritus, kus ravimit manustati; või\nnahainfektsiooni tunnused (turse, punetus, soojus, köha).\nTeie nahk võib absorbeerida paikseid steroidseid ravimeid, mis võivad põhjustada steroidseid kõrvaltoimeid kogu kehas. Ärge lõpetage betametasooni kasutamist ja pöörduge arsti poole, kui teil on:\naeglane haava paranemine, naha hõrenemine, keha juuste tõus;\nkehakaalu tõus, nägemishäired; või\nlihaste nõrkus, väsimus, depressioon, ärevus, ärrituvuse tunne.\nnaha sügelus, punetus, põletamine, nõelamine või villimine;\nnaha kuivus, ärritus või värvimuutus;\ntöödeldud naha valgustatud värv; või\nfollikuliit (juuste folliikuleid ümbritsev punetus või koorimine).\nLugege kogu üksikasjalikku patsiendi monograafiat Diprolone'i salvile (beetametasooni dipropionaat)\nKontrollitud kliinilistes uuringutes oli DIPROLENE'i saliva kasutamisel tekkinud kõrvaltoimed, mille esinemissagedus oli alla 1%, erüteem, follikuliit, sügelus ja vesikulaat.\nKuna kõrvaltoimed on vabatahtlikult teatatud määramata suurusega populatsioonist, ei ole alati võimalik usaldusväärselt hinnata nende esinemissagedust või luua põhjuslik seos ravimite kokkupuutega.\nTurustamisjärgsed andmed lokaalsete kõrvaltoimete kohta paiksetele kortikosteroididele võivad hõlmata ka: naha atroofiat, telangiektaasiat, põletust, ärritust, kuivust, aknepõletikulisi lööbeid, hüpipigmentatsiooni, perioraldermatiiti, allergilist kontaktdermatiiti, sekundaarset nakkust, hüpertrichoosi, striae ja miliaria.\nOn teatatud ülitundlikkusreaktsioonidest, mis koosnevad peamiselt naha nähudest ja sümptomitest, nt kontaktdermatiit, pruritus, bullousdermatiit ja erütematoosne lööve.\nLugege kogu DDA-infolehte Diprolone'i salvi (beetametasooni dipropionaati)\nLugege Diprolene'i salvi kasutaja ülevaateid »\n© Diprolene'i salv Patsiendi andmed tarnivad Cerner Multum, Inc. ja Diprolene Ointment. Tarbijateavet tarnib First Databank, Inc., mida kasutatakse litsentsi alusel ja vastavalt nende vastavatele autoriõigustele.


Linn või piirkond: Lilienfeld\nLilienfeld suunakood on 2762. FFiktiivse telefoninumbri 9997725 ja suunakoodi 2762 jaoks tuleb valida number 2762 9997725. Lilienfeld asub Austria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9997725, suunakoodi 2762 (Lilienfeld) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 2762 9997725. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 2762.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +43 (0043) ega suunakoodi 2762 (Lilienfeld).\nKui te ei asu Austria ja soovite helistada inimesele Lilienfeld, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Austria Riigi suunakood on +43 (0043), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Lilienfeld, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +43 2762. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9997725, suunakoodi 2762 (Lilienfeld) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 2762 9997725.


DIEET SILMAUSSIDELE - TERVIS - Kaalulanguse tervise hinnapakkumised\nKaalulanguse tervise hinnapakkumised, Faktorid, mis määravad kaalulanguse\nNad teevad seda täie tõsidusega. Värske küüslauguküüntest leitud kemikaal allitsiin võib pakkuda seentevastaseid eeliseid, väidab raamatu "The New Healing Herbs" autor Michael Castleman. Sügelemine Hodgkini lümfoom võib põhjustada ka sügelust ja mõned vormid võivad põhjustada löövet, eriti haruldast vormi, mida nimetatakse angioimmunoblastiliseks T-rakuliseks lümfoomiks. Lümfisõlmede turse Kui vähirakud arenevad lümfisüsteemis, siis lümfisõlmed muutuvad põletikuliseks ja paistes. Ning hinnapakkumised on seinast seina.\nEnne Interneti-ostude sooritamist tehke palun oma uurimistöö. Kas vajate kehakaalu langetamiseks inspiratsiooniannust? Selles artiklis kirjeldame 65 kaalulangus hinnapakkumisi motiveerida kaalulanguse lehe nimed innustada teid jätkama, kuni olete saavutanud oma sobivuse eesmärgid.\nEnamik meist mõistavad, et oluline on aktiivne eluviis ja tervislikud toidud. Ometi tunneme oma ebatervislikke harjumusi hästi. Äratuseks kulub tavaliselt tervisehirm, mis raputab meid mugavustsoonist liikuma ja õigesti sööma. Me ei taha, et teie tervise osas asjad jõuaksid sellele tasemele. Kaalulanguse tervise hinnapakkumised oleme täna kogunud inspireerivaid ja tarku tsitaate tugevdage oma otsust kaotada lisakilod ja pöörake tähelepanu oma toitumisharjumustele.\nSeal on inspireerivaid kaalulangetamise tsitaate, igapäevane motivatsioon kehakaalu langetamiseks, dieedimotivatsiooni tsitaate, naljakaid dieedipakkumisi ja ütlemisi ning oskan kaalust kaalulanguse tervise hinnapakkumised võtta.\nLihtsalt tehke see ära. Keegi ei saanud selle peale mõeldes kunagi tugevaks ega saanud vormi. Nad tegid seda. Kui sõidate vastu seina, ärge pöörake ümber ja andke alla.\nMõelge välja, kuidas sellel ronida, läbi käia või ümber töötada. See tuleneb ületamisest asjadest, mida kunagi arvasid, et ei suuda. Te ei saa seda petta ja oodata, et see töötab.\nMõnikord aitab aruandluspartneri olemasolu, kes aitab meil oma tervisealaste eesmärkide saavutamisel õigel rajal püsida. Mõni teist võib mõelda, mida me täpselt kaalulangetamiseks kaalulanguse tervise hinnapakkumised peame. Ma soovitaksin sellest postitusest vaadata 4 vajalikku harjumust lisakilode kaotamiseks. Pealegi on järgmised kaalukuse langetamiseks igapäevaselt motiveerivad sõnad käepärased nendeks aegadeks, kui vajate lisatõuget.\nSEOTUD: 11 hommikust tervisekombestikku kehakaalu langetamiseks Kaalulanguse tervise hinnapakkumised soovite luua hommikuse rutiini, et need lisakilod vabaneda? See pole sprint, et vormi saada.\nMõni soovib, et see juhtuks. Teised teevad selle teoks.\nJookse, roni, higista ja naudi st mary kaalulangus looduslikke imesid, mis teile kättesaadavad on.\nVõtke seda aeglaselt ja kindlalt. Saavutate oma ideaalse kaalu eesmärgi. Sa sobivad nende sihtriietega.\nJärgmised kümme armsamat tsitaati armastuse kohta ei pruugi tingimata kedagi pisarateni ajada ega libioid üles lüüa, kuid see on kindel kihlveo, et nad saavutavad "AWWWWW" teguril kõrge tulemuse. Samuti on need käepärased järjehoidjate lisamiseks, kui peate õigel ajal ütlema just selle õige ja äärmiselt armas. Teie kullake ei suuda teie armsatele asjadele vastu panna! Kirjanik oli Oliver Wendell Holmes, vanem, arst, õpetaja, reformaator ja kirjanik, kes väljendas oma lihtsat soovi pärast oma nädalatepikkust tööreisimist naasta oma perega tagasi koju. Ta väljendab suurepäraselt, kuidas isegi siis, kui me peame eemal olema, jääb meie süda koju armastatutega.\nKeegi ei saa seda minu eest teha. Isegi kui te seda ei tee, teesklege, et teete seda ja mingil hetkel teete seda ka. Ole uhke iga sammu üle, mida selle eesmärgi saavutamiseks astud. Milliseks sa arvad, et muutud. Pidage meeles, et me oleme siin ja rõõmustame teid, kui teete oma eesmärkide nimel tööd.\nÕigete eesmärkide seadmine juba kaalulanguse tervise hinnapakkumised peale võib anda palju muutusi. Kui vajate vormisoleku eesmärkide saavutamiseks abi, vaadake neid kaalulangetusrakendusi.


Lepiku 1, Tartu | RE/MAX Aaba Kinnisvara\nKodu ehedat Supilinna hindavale perele\nKorter, müük, 3 tuba, Tartumaa, Tartu linn, Lepiku\nBroneeritud kuni: 23. mai 2018 Vabaneb alates: Kohe vaba!\nAvar ja valgusküllane, läbi maja planeeringuga korter on renoveeritud naturaalseid materjale kasutades.\nPuitraamidel aknad, uutel soojustatud põrandatel lai õlitatud okaspuu laud, seinad krohvitud lubikrohviga ja värvitud kaseiinvärviga. Tähelepanu on pööratud stiilsetele detailidele.\nKorterisse on kaks eraldi sissepääsu ( maja eest ja maja tagant). Planeering võimaldab korterit kasutada nii 3- kui 4-toalisena.Hetkel on planeeritud korterisse köök-söögituba, eraldi elutuba, 2 magamistuba, 2 esikut ja 2 wc-dushiruumi. Võimalus on ühte suuremasse ruumi paigutada avatud köök-elutuba ja teine suurem ruum võtta kasutusele kolmanda magamistoana, millel eraldi WC-dushiruum.\nKorteri kasutada on 2 panipaika trepikojas ja 2 kuuriboksi hoovis.\nKorter asub muinsuskaitsealuses 1907 – 1914 aastatel ehitatud historitsistlik puitelamus, mis on iseloomulik näide Tartu 20. saj. alguse üürielamust. Hoone moodustab ühtse ansambli samasse ajastusse kuuluvate kõrvalasuvate kunagiste üürimajadega.\nMaja esifassaadi kaunistavad kahetiivalised valgmikuga tahveluksed, akendel on karniisid ja saelõikeornamentidega ümbrislauad.\nAktiivse korteriühistu eestvedamisel on vahetaud maja katus, korrastatud vundament, ühendatud maja linna kaugküttega, paigaldatud uus vee- ja kanalisatsiooni süsteem ja elektrisüsteem, restaureeritud välisuksed. Lähitulevikus on plaanis remontida trepikojad, korrastada hoov, rajada hoovi parkimiskohad ja aed ümber kinnistu ning üle värvida fassaadi laudis.\nKorter, üürimine, 3 tuba, Tartumaa, Tartu linn, Luha\nHeas korras üürikodu uuemas majas. Korter on vaba!\nKorter, üürimine, 1 tuba, Tartumaa, Tartu linn, Oa\nMööbel. Kinnine sisehoov. Parkimiskoht kinnistul.


Euroliiga: vallandamisohus Scariolo päästis esialgu töökoha - Sport\nEuroliiga: vallandamisohus Scariolo päästis esialgu töökoha\nMilano Armani korvpallimeeskonna peatreener Sergio Scariolo, kellele klubi juhtkond on sarnaselt BC Kalev/Cramole ja Aivar Kuusmaale andnud kuu aega mängu parandamiseks, pääses Euroliiga seitsmendas voorus võiduga Zagrebi Cedevita üle vähemalt esialgu uutest kriitikanooltest.\nArmani alistas nädala eest üllatuslikult Kaunase Žalgirisest jagu saanud Horvaatia klubi pärast punktiga kaotatud poolaega 75:60 ning hoiab C-grupis kolme võidu ja nelja kaotusega neljandat edasipääsukohta.\nNädal tagasi oli Itaalia meedia teatanud, et pärast seitsmest mängust vaid kolme võitmist Itaalia liigas ning viiest kahe võitmist Euroliigas olid klubijuhid andnud Hispaania koondise kaks korda järjest Euroopa meistriks viinud Scariolole kuu meeskonna esituste parandamiseks.\nTeisi tulemusi Euroliigast: Moskva CSKA - Belgradi Partizan 78:61, Istanbuli Fenerbahce Ülker - Ljubljana Union Olimpija 85:68, Elan Chalon - Berliini Alba 82:87, Malaga Unicaja - Asseco Prokom 63:48, Pireuse Olympiacos - Istanbuli Anadolu Efes 75:53, Barcelona - Vilniuse Lietuvos rytas 90:66.\nKristjan Kangur peab koos Siena Montepaschiga seitsmenda vooru kohtumise reedel, kui võõrustatakse Tel Avivi Maccabit.\nEuroliiga TOP 10: esikohal tuliseid vaidlusi tekitanud võiduvise\nKangur on tänu heale visketabavusele Euroliiga statistika tipus\nVIDEO: Himki võidukorvi valguses, Euroliiga läbi aegade TOP 5 lõpusekundi visked!


Eesti eelistab Saksa tanke - Äripäev\nLaupäev 27. mai 2017\nEesti eelistab Saksa tanke\n08. märts 2001, 08:06\nKuigi Poola armee peastaabi ülem kindralleitnant Czeslaw Piatas pakkus üleeile välja mõtte, et Eesti võib soovi korral saada kingiks kas või kogu rohkem kui 800 masinast T-55 koosneva Poola tankiarmaada, eelistaks Eesti Saksamaal toodetud Leopard-tüüpi tanke, kirjutab Postimees.\nPraegu Poola armee relvastusse kuuluvad 806 T-55AM2P marki tanki peavad vastavalt Poola kaitsejõudude arengu kavale olema hiljemalt aastaks 2006 maha kantud. Mullu üritas Poola kinkida Eestile kümmet seda marki soomusmasinat, kuid sai meie kaitseministeeriumist pärast pikka viivitust äraütleva vastuse. Kaitseametnike põhjenduste kohaselt ei olnud Eestil mõtet kingitanke vastu võtta nende liigsuurte ülalpidamiskulude tõttu. Kaitseväe juhataja kontradmiral Tarmo Kõuts on varem Postimehele öelnud, et kuna paljud partnerriigid vahetavad praegu oma Leopard-1 marki tanke Leopard-2 vastu, siis oleks Eestil kasulik sellest vahetusest osa võtta. ?Otsest pakkumist ei ole meile siiski ükski riik esitanud,? täpsustas ta.\nTrumpi väimees plaanis väidetavalt salajast liini Moskvaga\n10 rikkamat naist, kes on ise oma rikkuse teeninud\nELU ootab ettevõtjate huvi\nÜmbrikupalk kui üheksa peaga koletis\nOtt Kiivikas - pidevalt jackpot'i jahil\nBullard: Fedi agressiivsus tekitab muret\nKuld kallineb kolmandat nädalat järjest


Vastuoluline rasva kadu ja treeningu teave - Sobivus - Treni rasva kadu ei ole\nEkspert õpetab teile otseselt, kuidas stressi maandada. Nii et ehkki sa võid tunda, et su jala- ja tuharalihased tegid tööd, peaksid sa tegema lisaks ka jõutrenni, et kasvatada lihast. Toksiinid hoidsid mind tagasi ja on hea võimalus, et nad hoiavad sind ka tagasi! Piirata söömist, eriti õhtuti miinimumini ja teha trenni ja lisaks saun, palku magada ja ongi kilod läinud.\nJoogipulber lahustub kergesti vees ja maitseb hästi. Hargnenud ahelaga aminohapetel BCAA — leutsiin, isoleutsiin ja valiin ja asendamatutel aminohapetel EAA on väga suurel hulgal kasulikke efekte sportlastele.\nEAA ja BCAA ei aita kaasa mitte ainult lihaskasvule, vaid on uuringutes näidanud tulemust ka rasvavabama keha saavutamisel. Tugev treening suurendab keha kortisoolitaset, mis põhjustab lihasmassi kadumist ja rasva lisandumist.\nSeega on kasulik nii jõu- kui ka kestvusaladele. Kasutades EAA-d ja BCAA-d, aidatakse kehal säilitada optimaalset amihohapete taset, mis on eelduseks energiat andvate hormoonide tootmisele ja väsimust tekitavate mehhanismide ülekaalu vähendamisele.\nSegada 1 kulbitäis 20g pulbrit umbes 7,5dl veega ning tarbida treeningu ajal. Segada korralikult. Ideaalselt sobib selleks Fast sheiker.\nSäilitamine: toatemperatuuril või jahedamas, päikese ja niiskuse eest kaitstuna. Toidulisandid ei ole mõeldud asendama mitmekülgset ja tervislikku toitumist.\nVastuoluline rasva kadu ja treeningu teave Tõde madala üiveikuialduega dieetide, intervalltreeningute, kardiotreeningute, kehaoade ja kogu keha treeningute kohta. Sisu Tõde madala süsivesikusisaldusega dieetide, intervalltreeningute, kardiotreeningute, kehaosade ja kogu keha treeningute kohta. Siit saate teada, kuidas kõik need mõjutavad teie keha rasva ja lihaseid ning kaalulangust. Eile õhtul sõin ühe suurepärase kliendiga.\nToitumisalane teave ja koostis.


Anzu terviseblogi: Kokkuvõte Sloveeniast - 1 kaootiline kuu.\nKokkuvõte Sloveeniast - 1 kaootiline kuu.\nOlen nüüdseks juba 10 päeva tagasi Eestis, seega on tagumine aeg teha väike kokkuvõte sellest projektist. Nimelt.. kuu aega elasin jagatud majapidamises koos 5 teise inimesega. Eemal igasugustest spordiklubidest ja supermarketitest ja analüütilisest toitumisest. Märtsis minnes lubasin endale, et ei võta seda projekti kui puhkust ja ei hakka kõike head paremat näost sisse ajama. Ning et üritan jääda füüsiliselt aktiivseks. Nüüd võin öelda, et võimaluste piiris üritasin enda lubadusele truuks jääda, ent siiski tuli mu teele palju ootamatusi, mis järjekordselt tõestas, et ürita palju tahad.. elu ei saa 100% planeerida :)\nNiisiis, alustame positiivsest.\nMida tegin enda tervise heaks Sloveenias:\nÕhtusöök Sloveenias - värske salat paneeritud lõhega\nTüüpiline hommikusöök - puder kohupiimaga\nIganädalastel supermarketi külastustel kuhjasin korvi värskeid köögi- ja puuvilju, kohupiima, mune, kanafileed ja salatimaterjali. Kõndisin mööda kommidest, šokolaadidest (va 70% tume) ja magusatest pagaritoodetest. St üritasin toidulauda hoida sarnasena, mis ta Eestis oli. Sellest hakati mind seal ka jäneseks kutsuma, sest minu potis podisesid alati mingid juurikad :D\nÜtlesin ära pakutavast rämpstoidust. Krõpsud, külmutatud pitsa, saiakesed jne. Majas sõi rahvas seda pidevalt ja pakuti ka mulle.\nEi ohverdanud tervist mugavuse nimel. Võtsin kohvriga enda miniköögikombaini kaasa ja püreestasin endale ise marjad, kodujuustud, supid valmis selle asemel, et tarbida poolfabrikaate.\nEi hoidnud kõhu pealt kokku ja ostsin kvaliteetseid tooraineid. Tervislik oli kahtlemata Sloveenias kallim.. (va brokkoli).\nÜritasin olla võimaluste piires füüsiliselt aktiivne. Ronisin mitu korda nädalas maja taga oleva mäe otsa einestama või lihtsalt lõõgastuma. Sörkisin küla ümber. Jalutasin niisama lähedalolevatesse küladesse. Võtsin osa pea kõikidest pakutavatest grupimatkadest.\nTüüpiline mägimatk, kus osalesime\nÜtlesin valdavalt ära alkoholist. Mind kutsuti kohalikku pubisse pea iga õhtu ning seal olles ärgitati ostma igasuguseid alkohoolseid jooke. Õnneks enamus juhtudest suutsin piirduda cappucino ja pokaali punase veiniga.\nEsimesed 2 nädalat olid imelised, pea igapäevased retked, korras söögilaud ja teksapüksid jäid järjest suuremaks ja suuremaks. Aga nagu elus ikka, ei saa ju head ilma halvata.. algasid takistused...\n3ndal nädalal niitis külmetus mu jalust maha. Ja päris tugevalt. Kurk oli valus, häält polnud, pea paks ja ainus, mis märtsikuu teisel poolel jooksis oli mu NINA.\nEnergiatase oli viimastel nädalatel väga madal. Selle võib enamjaolt panna haiguse arvele, aga kindlasti hakkas ka lõpuks mõjutama see, et toidulaualt puudusid mõningad tähtsad asjad, mis Eestis olid tavalised. Teatud vürtsid, vitamiinilisandid, pähklid, seemned jne. Siiani ei saa ma aru, kuidas seal kõrvitsaseemned maksavad 2.5€...\nSloveenias ei olnud korralikku KOHVI! Ma veetsin need 4 nädalat praktiliselt 99% ulatuses instant-kohvi najal. Seal on levinud türgi kohvi laadne tume ja peenike röst, mis minule on nii vastukarva kui vähegi võimalik..tolmu maitse jäi suhu.. Eks korraliku kofeiinilaksu saamata jäämine hakkas ka energiataset lõpuks mõjutama :)\nSotsiaalne surve käia väljas ja tarbida alkoholi. Seal väikses külas polnud õhtuti just palju muud teha kui lõpetada pubis õlleklaasi taga. Ja mina olin osa tiimist. Pidevat keeldumist hakati lõpuks tõlgendama kui ülbust, nii et murdusin lõpuks lihtsalt, et vältida vaidlusi ja pingeid. Tagantjärele meenutades oli ikka ääretult nõme kuulata neid totraid purjus nalju ja juua oma veini (vedelaid tarbetuid kaloreid), samal ajal kui eelistaksid pigem kodus teki all filmi vaadata.\nMu tiimikaaslastest kännuämblikud :D\nUue linna avastamise päevad.. ning ühel momendil ei saanud enam peast välja mõtet "No pagan, ma olen siin riigis tõenäoliselt ainult ühe korra.. kas tõesti järan kõik see aeg oma juurikaid ja ei kogegi seda kulinaarset poolt ja maitseelamusi?". Ja nii ta läks.. pitsa, kookoseõlu, Guiness ja käsitsi valmistatud šokolaadid ju ilmselgelt ei mahu päevasesse kaloraaži :)\nSee kookosetükkidega käsitööšokolaad paneb mu\nsiiani naeratama... :)\nVaimne stress kandus üle emotsionaalseks söömiseks. Viimastel nädalatel kasvasid majasisesed pinged. Kõiksugu jagelused poistega köögipuhastamise teemal, sõnade valimine kultuuriliste erinevuste tõttu jne jne. Ühel hetkel avastasin end 3ndat müslikaussi lõpetamast ja kuigi kõht oli juba ammu täis, tundsin ikka, et vajan veel...\nTolle stressisöömise tõttu võtsin kuu ajaga juurde umbes 2.5kg. Aga see kohe kindlasti ei jätnud mulle Sloveenia projektist mingit mõru maiku. Mul on piisavalt teadmisi, et tahtmise korral kaalust paar kilo alla võtta, aga võimalust osaleda taolises projektis elus iga kell ei tule!\nMu lemmiktüdrukud Patricija ja Sarah :)\nSiin lõõgastumine oli õhtuseid mägimatkasid väärt :)\nPipi workshop noortekeskuses :)\nSloveenia kogemust ei vahetaks ma millegi vastu. Sain meeletus koguses uusi elamusi, toredaid tutvusi, arenesin seal inimesena ja mis kõige tähtsam - sain teha maailmas midagi head - aidata lapsi! :)\nViimased 10 päeva olen Eestis ekstra tubli olnud - hetkekaal on 63.5kg ehk enam-vähem sama number, mis enne Sloveeniasse minemist. Õnneks keha vastab tuttavatele toiduainetele ja trennile hästi. Tahaks siinkohal rõhutada ühte asja.. Inimesed, ärge kunagi alahinnake stressi mõju enda tervisele ja toitumisele. Nälg võib tihti olla lihtsalt psühholoogiline. Sain sellest aru niipea kui maandusin Eestis. Olin taas ümbritsetud inimestega, keda armastan ja kõik ülemäärased isutamised kadusid päevapealt. See oli täiesti hämmastav... Olen uuesti omas elemendis ja nüüd ei ole enam midagi muud öelda kui et..\nProjekt SUVI 2015 töötab uuesti täistuuridel :)\nPowerpose! I can and I WILL do it!\nkell aprill 09, 2015


Etusivu | Betoteam OÜ\nSuurepärased oskused suurte objektide ehitamisel.\nMeie missiooniks on ehitada nii, et tellija jaoks on ehitusprotsessi lõppedes tagatud maksimaalne võimalik rahulolu ja kvaliteet. Vaata tehtud töid\nMõistame tellija vajadusi\nPAKUME SUUREPÄRAST EHITUSTÖÖDE KVALITEETI\nMEIE TÖÖD JA TEGEVUSED ON EFEKTIIVSED\nMEIL ON KVALIFITSEERITUD PERSONAL\nPõhitegevus on üldehitustöö, betoonitööd ja montaažitööd, mille teostamiseks omame reaalset tööjõudu ja suuri kogemusi. Kogu ehitusprotsessi teostamine ja kontrollimine vastab heale ehituse tavale ja betoonitööde ning montaažitööde kvaliteedinõuetele. Firma tegevuse koordineerimine toimub ehitusjuhi juhtimisel objektijuhtide kaudu. Ettevõtte objektijuhid on pikaajaliste kogemustega betoonitööde ja montaažitööde tegijad, kes korraldavad ehitustegevust ehitusobjektil. Betoteam OÜ on registreeritud ehitus valdkonnas tegutsemiseks:\nTellija soovidega arvestamine, tähtaegadest kinnipidamine, ehitustööde hinna ja kvaliteedi suhe ning personali suured kogemused üldehitustöödel, betoonitöödel kui ka montaažitöödel võimaldavad olla meil konkurentsivõimelised ehitajad Eestis.\nMõned hiljuti valminud tööd\nLaagri Selver fi


Aarand Roosi „oma saar“ ja teised saared - Estonian World Review\nAarand Roosi „oma saar“ ja teised saared (1)\nRoos, Aarand. Väikesaar eesti kirjanduses. Viimsi, 2008. 32 lk. ISBN 978-9949-18-157-5\nEesti kultuuri üheks vaieldamatuks rikkuseks on olnud mitmekülgsed, laia huvidespektriga inimesed – need, kes ühe valdkonnaga (olgu selleks siis kirjandus, kunst, teadus või midagi muud) ei piirdu, vaid üritavad mitmes teinekord üsnagi erinevas suunas teed rajada. Üheks sääraseks on kindlasti Aarand Roos, kirjaniku kutsumuse ja keeleteadlase taustaga endine Eesti Vabariigi diplomaat ja aatemees, kes on lisaks end teostanud ka sportlasena ning proovinud kätt isegi kunstnikuna.\nEksiilist Eestisse tagasipöördumise ja avalikust elust kõrvaletõmbumise järel on ta keskendunud omaenda teemadele, millest üheks on kujunenud isiklikel põhjustel just väikesaar. Aarand Roosil on õnnestunud hankida natuke maad ühel Põhja-Eesti väikesaarel, Koipsil, kuid tema suhe selle saarega on siiski kõike muud kui praktiline. Väikesaar ongi ju tegelikult sügavalt romantiline nähtus.\nKuid mis siis ikkagi eristab väikesaart tavalisest, Eesti tingimustes keskmise suurusega saarest? Ilmselt võibki eristavaks teguriks põhimõtteline võimalus saarest „oma saar“ teha. Tundub, et ka Aarand Roosi käsitluses on väikesaar reeglina asustamata, kuid seesugune saareke, millel on põhimõtteliselt võimalik ka püsivamalt kanda kinnitada. Seesuguseid saari leidub meie rannikumeres (ka põhjarannikul) tegelikult üsna mitmeid. Eesti kultuuris müütiliseks suuruseks tõusnud Gustav Suitsu „oma saar“ on märksa imaginaarsem – tõepoolest üksnes kujuteldav ja võib-olla isegi mitte kunagi leitav saareke, mis Suitsu luuleteose ingliskeelses tõlkes veelgi selgemalt välja tuleb… Oluline on seejuures olnud just „oma saarega“ kaasnev otsimise motiiv.\nKuid just seetõttu võib Aarand Roos end pidada õnnelikuks inimeseks, sest oma saar on tal õnnestunud tõepoolest leida ja tänaseks päevaks on see andnud inspiratsiooni juba kahe raamatu – luulekogu „Saar, saare, saart“ (2003) ja siinkäsitletava essee „Väikesaar eesti kirjanduses“ (2008) sünniks. Viimatimainitud käsitlus, mis stiililt läheneb sügavalt subjektiivse alatooniga lühiuurimusele ei pretendeeri siiski ammendavusele ja kõikehõlmavusele. Ehk siis moodsas keeles öelduna: Aarand Roosi väikesaarediskursus on isiklik ja diskreetne (valikuline ja väljajätteline). Seetõttu on Aarand Roos oma raamatukese nimetanud pigem „esseeks“. Mõtteid väikesaartest ja nende reaalsetes rollist eesti kirjanduses (ja miks mitte kultuuris laiemaltki!) tekitab see raamatuke sellegipoolest.\nOma vennale Paavo Roosile toetudes väidab Aarand Roos kohe oma käsitluse alguses, et esimeseks väikesaareks maailmakirjanduses on Homerose eepostes kirjeldatud Tenedos. Tõeliselt romantiliseks ja seeläbi ka populaarseks kujuneb asustamata väikesaare motiiv muidugi Daniel Defoe romaani „Robinson Crusoe“ ilmumise järel. Tekib terve ülemaailmse levikuga nn. robinsonaadide zhanr, millele ka Aarand Roos oma raamatukeses viitab. Mainimata jääb vaid see, et kui eesti rahvas 19. sajandi keskel sai kirjandust mõneti isegi valimatult neelavaks „raamaturahvaks“, siis oli robinsonaadidel selleski jenoveevade ja teiste haledusjuttude kõrval oma vägagi oluline roll. “Weikise Hanso luggu tühja sare peäl” (1830) on peetud ka esimeseks (ilmalikuks) eestikeelseks lasteraamatuks üldse.\nVäliseestlasena keskendub Aarand Roos oma käsitluses peamiselt pagulaskirjandusele ja jätab peaaegu täielikult vaatluse alt välja nõukogude ajal kirjutatu. Huvitaval kombel on just sel ajal Eestis kirjutatud lastekirjanduses sageli väljamõeldud, kuid teinekord ka reaalselt eksisteerival, meres või ka mõnes suuremas järves asuval väikesaarel sündmustiku seisukohalt keskne roll. Tuletagem meelde kasvõi Eno Raua „Märgutulesid Padalaiul“ või Heino Väli „Kolumbuse maa kolumbust“, Robert Vaidlo fenomenaalsest lasteraamatust „Doktor Meerikese ja Pontsu-Ontsu imepärane merereis“ kõnelemata. Järvedes asuvad saared on jäänud Aarand Roosi vaateväljalt kõrvale, kuigi lastekirjanduses on just järvesaared meresaartest isegi mõnevõrra põnevamad objektid. Ka Aarand Roosi poolt sedastatud mereröövlimotiivi peaaegu täieliku puudumisega Eesti kirjanduses ei saa just laste- ja noortekirjandust arvestades päriselt nõustuda. Tuletagem meelde kasvõi Heino Väli lasteraamatut „Silver Ükssilm, Felslandi hirmus mereröövel“. Ka Hiiumaal tegutsenud kuulus Ungru krahv (Otto Reinhold Ludwig v. Ungern-Sternberg) on olnud mitmete ilukirjanduslike teoste tegelaseks. Mainigem kasvõi Aino Kallase jutustust „Öö hakul“ või Villem Grünthal-Ridala värssjutustust „Ungru krahv ehk Näckmansgrund“.\nMitmete Eesti kirjanike loomingus on väikesaartel olnud ka täiesti reaalne roll teoste puhtfüüsilise sünnikohana, kohana, kus keskenduda segamatult kirjutamisele. Pole selge, kui laialdaselt tänasel päeval teatakse asjaolu, et Aadu Hint on mitmed oma teosed või vähemalt nende osad kirjutanud Pärnu lahe väikesaare Sorgu üksinduses. Seevastu noorem Eesti kultuuripublik peaks hästi teadma Kristiina Ehini luulekogu „Kaitseala“, mis on Mohni saarel üksinduses kirjutatud. Lisaks vaimu ergastavale rollile pakub väikesaar ka reaalset võimalust argielust eemalduda ja loometegevusele keskenduda.\nEnamus Aarand Roosi esseest on pühendatud siiski Koipsile kui oma saarele ja selle lähimatele naabersaartele, mida me Kolga lahe saarte nime all tunneme. Kolga lahe saared tervikuna on üks looduslikult kauneimaid arhipelaage meie põhjarannikul, mis aegade jooksul on näinud nii sõjapõgenikke (nagu Bernard Kangro), teadlikumaid kunstihuvilisi (nagu Peeter Sink) kui ka lihtsalt romantiliselt meelestatud seiklushimulisi. See on aga teema, milles Aarand Roos end tõeliselt kodus tunneb. Tunda on isiklikku soojust, aga ka püüdu lasta rääkida saartel enestel.\nVäikesaar oli, on ja jääb tänu oma eraldatusele isegi veidi müstiliseks motiiviks, mis meid nii reaalselt külastatava kui ka üksnes meie vaimusilmas kujuteldavana aitab argihallusest aegajalt eemalduda.


Talvine fotojaht - Pille elustiili blogi\nPille January 20, 2018 Blogi\nOsalesin Fotoluksi talvisel fotojahil ja ei pääsenud edasi poolfinaali ehk siis 60 parema hulka. Panen siis need halvad pildid siia, sest ise ma neid nüüd nii halbadeks ka ei pea. Võimalik, et need 60 keerasid ennast siiski natuke rohkem sõlme. Samas ega ma eriti palju laike ei saanud, seega oli seda arvata.\nOluline oli see, et pildid pidid olema värsked ehk siis tehtud 48 tunni jooksul. Teemad valitud Eesti filmipealkirjade järgi.\nPilt tehtud kodus Vanema õe 9. sünnipäeva fotosessioonil. Pildil Noorem.\nPildi tarvis riietasime lapsed 31. detsembril miinuskraadidega Männiku rabas lahti. Kostüümid leiab Imelooma kostüümivalikust.\nPilt on tehtud koduaias. Kuna mul hetkel ühtegi normaalset taskulampi ei ole, siis sai teha vaid paar klõpsu sel ajal, kui paberid grillis põlesid.\nPildi jaoks käisin Pääsküla rabas, aga seal sel hallil päeval mitte midagi rabavat küll ei olnud. Kindlasti oleks saanud midagi haruldasemat valida, aga mulle meeldis just see pilt kõige rohkem.\nVaata lähemalt, nii näeb rohkem ehk ka hallis päevas on peidus oma muinasjutt.\nTelefonipilt Männiku karjäärist. Lihtsalt nii sürr oli. Pilt tekitas elevust ja selle peale hakkas juba päev hiljem karjääris vilgas tegevus. Sain veelmitu päeva privaatselt nii positiivseid kui ka negatiivseid kirju. Rahvas käib aga püramiide vaatamas veel praegugi. Ehk siis kuulsust ei saanud, aga rahvast sain toast välja küll. Minu selle väljakutse võit.\nKuna kõutsi polnud ja ühtegi geniaalset ideed ka ei olnud, siis proovisin toiduvärvi ja õliga pilte teha. Sain päris vinge seeria. Valisin välja selle pildi.\nFilm vabal valikul kõikide Eesti filmide hulgast. Valisin Nukitsamehe, sest kodus on modell omast käest võtta. Jällegi sai väga hea seeria.\nNii et olid õpetlikud nädalad paljude vahvate piltidega. Kahju muidugi, et see tee nüüd otsa sai. Tänagi plaan päikeseloojangul üks tiir rabasse teha. Tule vaata fotolehelt, mis on õnnestunud leida.\nMida ma kõike suvel ei teinud? Aga tegin?


Laupäeval, 14. novembril 2020 korraldas Eesti Raamatupidajate Kogu (ERK) Tallinna Majanduskooli ruumes raamatupidajate kutseeksamid, mis sedapuhku toimusid tavapärasest veidi erilisemas olukorras. Christer on mitmeid kordi plaaninud kutseeksamile minna ja nüüd kõige keerulisemal ajal sai see teoks tehtud.\nEesti Raamatupidajate Kogu on tunnistatud Kutsekoja poolt üheks taotlejasõbralikumatest kutse andjatest, kes hoolitseb hästi kutse taotleja informeerituse, eksamile registreerumise, eksami korralduse jt kutse andmise organisatoorsete aspektide eest. Eesti Raamatupidajate Kogu hoiab eksamite kvaliteeditaset jätkuvalt kõrgel ja on hästi toime tulnud ka käesoleval viirusest räsitud aastal.\nViimast kutseeksamit eristas suhteliselt suur vanemraamatupidaja, tase 6 kutse taotlejate arv: 38 huvilist. See oli tingitud „ERK tunnustatud raamatupidamisettevõtte“ kvaliteedimärgi projekti käivitamisest, kuna ühe tingimusena peab tunnustust taotlevas raamatupidamisbüroos töötama vähemalt üks vanemraamatupidaja, tase 6 kehtivat kutsetunnistust omav raamatupidaja. Sel põhjusel tulid eksamitele päris mitmed pika praktilise töökogemusega professionaalid.\nEesti Raamatupidajate Kogu juhatuse liige ja CH Konsultatsioonid OÜ juhataja Christer Haimi on üks nendest professionaalidest.\nChrister ole hea ja ütle, kuidas sa jõudsid mõtteni minna kutseeksamile?\nMõte tiksus mul peas juba pikemat aeg, kui mitte aastaid. Lõpliku tõuke andis selleks kindlasti ERK poolt loodud tunnustatud raamatupidamisettevõtte kvaliteedimärk, mille saamine eeldab vastava kutsetunnistuse olemasolu.\nKas õppimisele läks palju auru ja unetuid öid? Kuidas ja kui kaua valmistusid kutseeksamiks?\nEksamiks konkreetselt ma väga ei valmistunud (naerab). Läbisin ERK poolt korraldatud 2-päevase konsultatsiooni, kus tutvustati kutseeksamil käsitletavaid teemasid üsna kiires tempos. Vahetult enne eksamit tutvusin veel iseseisvalt ERK kodulehel olevate näidisülesannetega ja konsultatsioonil saadud materjalidega.\nÕppige minu vigadest! Mina soovitan oluliselt põhjalikumalt eksamiks valmistuda, kuna tegemist on üsna raske katsumusega.\nKui sa vaatad kutseeksami päevale tagasi, siis kuidas sa hindad täna kutseeksami küsimusi? Kas oleks pidanud rohkem õppima?\nPean tunnistama, et peale eksamit ma ei tundnud ennast väga hästi. Arvasin, et suure tõenäosusega ma seda positiivselt ei soorita. Kindlasti oleks pidanud rohkem õppima. Viimased 5 aastat ei ole ma igapäevaselt raamatupidamisega kokku puutunud, kuna raamatupidamisbüroo juhina tegelen ma peamiselt raamatupidamise korraldamisega.\nOled nüüd vanemraamatupidaja tase, 6 kutsetunnistusega raamatupidamisbüroo juht. Kas see kutsetunnistus muudab midagi?\nOtseselt tunnistus minu töös mingisuguseid muutusi kaasa ei too. Kuid, kui arvestada, et soovime tulevikus saada oma ettevõtte ERK poolt tunnustatud raamatupidamisettevõtteks, siis kindlasti muutub seoses sellega meil üht-teist ka töökorralduses. Kutsetunnistus on üks osa sellest. Lisaks väärtustan uue töötaja otsimisel rohkem neid raamatupidajaid, kellel on vastav kutsetunnistus olemas. Eriti nüüd, kus mul endal on reaalne kogemus eksami läbimisega. Kindlasti annab kutsetunnistus mulle endale rohkem enesekindlust ja kindlust ka meie klientidele. Füüsiliselt leian tunnistusele ka väärilise koha oma kabinetis.\nMida Sinu töötajad ütlesid, kas nad lisaks õnnitlustele on hakanud ka ise huvi eksami vastu tundma ja soovivad eksamile tulla?\nTöötajad on õnnitlenud ja tunnevad huvi ülesannete vastu. Korraldan regulaarselt ettevõtte siseseid infotunde, kus mul on plaanis teha väike ülevaade kutseeksamist.\nKas Sinu ettevõtte raamatupidajad võiksid minna kutseeksamile?\nJah, loomulikult. Me kindlasti oma tiimidega arutame seda teemat ja arvatavasti on järgmisel kevadisel kutseeksmail meie tiimist osalejaid.\nKas sa ise tööandjana nõuad või pead oluliseks, et Sinu töötajatel oleks kutsetunnistus? Kas pead seda üheks plussiks?\nPean seda oluliseks, üldjuhul raamatupidajad seda ka oma CV-des kajastavad. Oma eriala kutsetunnistuse omamine on kindlasti plussiks nii tööandjale kui ka töötajale.\nMida sa tööandjana tahaksid raamatupidajatele öelda, kellel ei ole kutsetunnistust?\nKutsetunnistus annab tööandjale piisava kindluse Teie erialaste oskuste ja teadmiste kohta. See on raamatupidaja kvaliteedimärk!\nViimane küsimus - Kuidas sa jäid rahule ERK kutseeksami korraldamisega?\nKutseeksami korraldamisega jäin ma väga rahule, see oli tõesti suurepärane ja väga heal tasemel korraldatud. Super töö!\nLoe lisaks artiklit „Raamatupidajate kutseeksamid 2020“.


Landmark Grand Hotel Dubai Araabia Ühendemiraadid - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 3 525 majutuskohta asukohas Dubai.\nAl Riqqa Street, Opposite Al Ghurair Shopping Mall, Deira, Dubai, Araabia Ühendemiraadid - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Landmark Grand Hotel kohta?\nVäga hea 7,8 (499 arvustust)\nVõrratu 8,2 (284 arvustust)\nVäga hea 7,5 (406 arvustust)\nVäga hea 8,0 (237 arvustust)\nVõrratu 8,2 (506 arvustust)\nRohkem majutuskohast Landmark Grand Hotel\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Dubai's, ära vaata kaugemale kui Landmark Grand Hotel. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 8 Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 14 minutit aega. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Al Ghurairi keskus, Meydan võistlusrada, Reef ostukeskus, läheduses.\nLandmark Grand Hotel pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, igapäevane toateenindus, 24-tunnine vastuvõtt.\n174 tuba jagunevad 7 korruse vahel, pakkudes sooja ja mõnusat kodutunnet kodust eemal. Valitud tubadest võib leida moodsad mugavused, nagu lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, küte. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Landmark Grand Hotel'st perfektse baasi Sinu Dubai's viibimise nautimiseks.\nDubai purskkaevud - 8,87 km\nDubai ostukeskus - 8,47 km\nMall of the Emirates ostukeskus - 20,15 km\nAquaventure veepark - 24,85 km\nDubai sadama promenaad - 26,4 km\nWild Wadi veepark - 19,02 km\nAl Ghurairi keskus - 300 m\nPolyglot keeleinstituut - 640 m\nMeydan võistlusrada - 740 m\nReef ostukeskus - 750 m\nEmirates golfiklubi - 770 m\nBaniyas väljak - 1,07 km\nLennujaama transfeeri tasu: 80 AED\nAgoda arvustused (499)Booking.com arvustused (4327)\nKõik reisijate tüübid (499)Ärireisijad (150)Paarid (161)Üksikreisijad (83)Pered väikeste lastega (46)Pered suuremate lastega (21)Grupid (38)\nKuvatud 461 kontrollitud arvustust\nKRYSTALEE alates Araabia Ühendemiraadid\nSeewooruthun alates Mauritius\nZAKIR alates Mauritius\nRomano alates Filipiinid\nYashpaul alates India\nabdolreza alates Ameerika Ühendriigid


Milline on praegune seis naftatootmise ja kütuseturul? Kommenteerib Terminal Oili juhatuse liige Raido Raudsepp.\nOPEC + kärpemeetmed turgutasid nafta hinda viimase kuu jooksul märgatavalt, kuid hirm koroona teise laine ees on naftahinna taaskord pannud suure surve alla. Kuigi Eestis on uute nakatunute arv püsinud stabiilsena ning eriolukord lõpetatud, ei ole see samasugune maailmas. Suurim naftatarbija Amerika Ühendriigid, võitleb endiselt lubatu ja lubamatu piirimail. Mõned osariigid pehmendavad karantiinimeetmeid, kuid lõdvemad piirangud on kaasa toonud nakatumiste arvu suurenemise. Hetkel on naftaturul kätte jõudnud “peataoleku” olukord. Suuri riske ei juleta võtta ning hindade volantiivsus on teinud kõik kauplejad ülimalt ettevaatlikuks. Iga päev on uus ja uus on ka olukord.\nKui maailmas valitseb peataolek siis kuidas kajastub kõik Eesti kütuseturul?\nEesti tanklates olevad kütusehinnad püsivad väga stabiilsed, kuna destillaatide hinnad maailmaturul on oluliselt stabiilsemad kui toornafta. Tõenäoliselt on suuremat hinnatõusu oodata siis, kui inimesed on üle maailma piirangutest vabad. Seda ei pruugi juhtuda veel päris kaua aega. Tundub, et peame selle viirusega koos veel mõnedki head aastad elama. Kiirelt ta siit kusagile ise ära ei kao. See kõik vajutab oma pitseri.\nMis puudutab Eesti siseturgu ja meie vedajaid, siis valitsuse ainuõige otsus langetada diiselkütuse aktsiise, on toonud kaasa tarbijale suure leevenduse.\nEesti diiselkütuse hinnad on alates 1. maist ühed soodsamad Euroopas. On aja küsimus kui saame lõunanaabritele kaotatud diisliliitrid Eestisse tagasi. Samuti soodustab Eesti sisetarbimist kättejõudev suveperiood. Sellel aastal liigume põhiliselt Eestis ning lähiriikides. Vähesed lendavad kaugemale.\nMilline saab olema Terminal Oili lähiaja käitumine?\nMeie eesmärk on hoida üle Eesti sama postihinda ja meie tanklaketis mingeid hinnaerinevusi ei ole. Hind on igal pool parim, arvestades tavakliendi püsisoodustust.\nOlete võtnud ette laienemise. Mitmed vanad tanklad on tundmatuseni muutnud endist nägu. Kus on sellel suvel oodata uute tanklate avamist?\nJuba järgmisel kuul (juulis) avame Saverna ning Valga tanklad. Sügisel ootavad ees uued teenindusjaamad erinevates Eesti paikades: alustades Tallinnast ja lõpetades Võrumaaga. Välistatud ei ole ka saartele jõudmine. Kõiki saladusi ei taha konkurentidele avaldada. Hetkel me pidevalt täiendame ja hooldame oma teenindusjaamasid - paigaldame iseteeninduskassasid, täiendame inter- ja eksterjööri. Meie teenindusjaamades on toimumas midagi uut ja seda märkab kindlasti ka klient.\nJuuli keskel on midagi põnevat toimumas otse Tartu kesklinnas. Küll me sellest ka teada anname. Pisut kannatust veel.\nOotame suvel kõiki oma uuenevaid jaamu külastama. Kes seal veel käinud ei ole, siis tulge ja tutvuge Eesti Kütusepanga teenustega.\nTARTU TERMINALI KOHTA MEEDIAS LOE SIIN: