baka.ee foorum / Vaata teemat - Ühendusprobleem?\nPostitatud: Laup Mai 26, 2007 15:48 Teema: Ühendusprobleem?\nmul siuke väike mure, et kui ma bakasse siss elogin, ei logi mu kasutaja ennast esimesel korral sisse, kuigi alt rea peal( seal kus näitab kes hetkel sees on) näitab et ma olen sees. Kuid kui ma teist korda sisse login saan ma korralikult enda postkasti ka vaadata ja muid asje teha.\nJa veel siis sihuke mure et mul ei näita seda et keegi oleks uusi postitusi teinud.\nPostitatud: Laup Mai 26, 2007 21:56 Teema:\nIsiklikult seda probleemi ei ole, nii et pakkun, et see su arvuti viga. Selline kahtlane asi võib juhtuda siis kui näiteks kasutad "End now processi" liiga palju oma brauseri peal.\nPostitatud: Laup Mai 26, 2007 22:58 Teema:\naga äkki oskate abinõusid anda kuidas sellest lahti saada?\nPostitatud: Laup Mai 26, 2007 23:03 Teema:\nRe-Installi oma brauser? Repairi?\nPostitatud: Laup Mai 26, 2007 23:23 Teema:\nMul teeb ka firefoxiga vahest nii, aga ei häiri eriti ja ei tea mis teha ka selle vastu.\nPostitatud: Püh Mai 27, 2007 13:10 Teema:\nKui kasutad mozillat, siis proovi exploreriga või vastupidi. Äkki aitab.\nPostitatud: Püh Mai 27, 2007 13:49 Teema:\nMozillal peaks see aitama kui cookies ära deletida. Oli kunagi samalaadne probleem ühes foorumis. Ma ei saanud sissa loggida ja peale cookies'de ära deletimist oli korras. Mai tea kas see IE probleeme lahendab.\nMa ei suuda hetkel sõna cookies käänata.[/i]\nPostitatud: Püh Mai 27, 2007 14:37 Teema:\nMul FFga teeb samamoodi. Opera ja IEga sellist probleemi samas pole.\nPostitatud: Püh Mai 27, 2007 16:53 Teema:\nma kasutan ka FF aga probleemi küll pole olnud\näkki sa pead update-ima\nPostitatud: Esm Juun 04, 2007 07:53 Teema:\nSee läheb ka ühendusprobleemide alla. Eile oli baka.ee hunnikus, või vähemalt mulle jäi selline mulje. Mis juhtus?\nPostitatud: Esm Juun 04, 2007 08:53 Teema:\nEeloleval pühapäeval plaanime Teie domeeni baka.ee teenindava serveri üle viia uuele riist- ning tarkvaraplatvormile, mis tähendab uuendusi pea kõikide kasutusel olevate rakenduste ja teekide versioonides. Hooldustööde orienteeruvaks algusajaks on 3. juuni kell 20.00 ja kestavad südaööni.\nPostitatud: Esm Juun 04, 2007 16:35 Teema:\nOK. Midagi läks siis paremaks.


Liina Hallik, 22. jaanuar 2020 20:05\n„Lepingu kohaselt käisin koolis, et minust saaks Euroapteegi töötaja. Aga nad tegid kõik võimaliku, et ma ei saaks koolis käia. Isegi eksamiaegade kokkuleppimine oli keeruline. Ma ei käinud isegi mitte loengutes.“Julia Rinso Foto: Erakogu\nEuroapteegi nüüdseks endine töötaja Julia on apteegiga juba mõnda aega vägikaigast vedanud. Julia sõnul survestati teda omal soovil töölt lahkuma, sest ta küsis lagunenud tooli asemele uut ning jäi kohe tööle asudes sama tooli pealt kukkumise tõttu seljavigastusega haiguslehele. Küsimusi tekitab ka siduvusleping, mis kohe tööle asudes sõlmiti, ning milles tööinspektsioon on tuvastanud mitmeid „auke“. Euroapteek eitab süüdistusi.\nEuroapteegi vastulause: "Euroapteegi juhatuse liikme ja juriidilise osakonna juhi Helis Selge sõnul lahkus töötaja omal soovil. „Julia Rinso on viimase kahe kuu jooksul töötanud kahes erinevas Euroapteegi kaubamärgi all tegutsevas apteegis. Oleme koostöös frantsiisipartneriga pakkunud erinevaid lahendusi, et leida talle sobivaim apteek. Vaatamata meie püüdlustele, parimat lahendust tema jaoks leida ei õnnestunud ning kahjuks otsustas ta töölepingu lõpetada.“ Selge märgib, et siduvusleping sõlmiti, kuna tegemist on 1. kursuse farmatseudiõppe tudengiga. „Oli oluline toetada tema õppetööd, mis annaks võimaluse rohkem õpingutele pühenduda. Nii Euroapteek kui Euroapteegi frantsiisipartnerid on pikka aega meil töötavate tudengite õpinguid toetanud ning teeme seda kindlasti ka edaspidi.“Selge sõnul ei ole koolituskokkulepped ja siduvuslepingud sellistel puhkudel midagi ebatavalist – tööandja kohustub toetama töötaja õpinguid ning töötaja omakorda kohustub mingi perioodi tööandja juures töötama."\nMinister Tanel Kiik apteegireformist: vorst vorsti vastu poliitikat ma tervishoius õigeks ei pea\nVÄIKEAPTEEGID KIRATSEVAD? Proviisorapteekide kasumid on ketiapteekidest kordades suuremad


Nordic Aviation tegi Touresti nädalavahetusel rekordmüügi ja pikendab kampaaniat - Reisijuht\nNordic Aviation tegi Touresti nädalavahetusel rekordmüügi ja pikendab kampaaniat\nTourest 2016 Pirita messikeskusesFoto: Karin Kaljuläte\nNordic Aviation müüs äsja lõppenud turismimessi Tourest raames ühe nädalavahetuse jooksul neli korda rohkem pileteid kui tavapärasel nädalalõpul. Populaarseimad lennuliinid olid seejuures Split, Amsterdam ja Kiiev.\n„Tänan kõiki, kes Tourestil meie stendi külastasid ning kes meie lendudele pileteid ostsid. Eriline rõõm on selle üle, et meie hiljuti välja hõigatud suveliinid nii hästi vastu võeti ja ka need tublit müüki näitasid,“ kommenteeris Nordic Aviationi juhatuse liige, Erik Sakkov.\nSakkov lisas, et ühtlasi otsustati pikendada soodsate lennupiletite kampaaniat veel kolme päeva jagu. „Nägime messil, et paljud kliendid vajavad oma reisiplaanide ja puhkuste sättimiseks lisaaega. Seega, tulles vastu klientide soovidele, jätkame oma sooduskampaaniaga veel selle nädala kolmapäevani.“\nSoodsa hinnaga lennupileteid on võimalik osta nii Nordic Aviationi kodulehe kui reisibüroode vahendusel.\nNordic Aviation korraldab koostöös Adria Airwaysiga eeloleval suvehooajal lende kokku 16 eri sihtkohta. Liinivõrgustikku kuuluvad suvised Pariis, Nice, Split, Rijeka, Odessa ja Edinburgh ning aastaringsed Amsterdam, Berliin, Brüssel, Kiiev, München, Oslo, Stockholm, Trondheim, Viin ja Vilnius.\nMagasid Touresti pakkumised maha? Need leheküljed aitavad odavalt reisida aastaringselt\nTREND: Eestlased teevad järjest enam tervisereise\nEesti tänavune turismimagnet - Tartu ERMi ja uute hotellidega\nAasta turismiedendaja on Peter Hunt ja aasta turismiobjekt Saaremaa ooperipäevad\nNordic Aviation avab suvised liinid Edinburghi ja Horvaatia linna Rijekasse\nFOTOD: Viis parimat pakkumist selle aastasel TourEst'il


Hiie-Liin: "Do it for yourself!": Tervislikud vahepalad\nPosted by Hiie-Liin at 12:47 PM\nQuest batoonid on lihtsalt niiiiii head! Kui saaks, siis ainult nendest toitukski, aga kuna ma söögiga saan niikuinii metsikult valku jm vajalikku, siis väga harva luban endale neid batoone. Nagu maiustuse eest :)\nHiieL April 24, 2014 at 1:46 PM\nOn jah head. Ma seadsin ka endale piirangu, et üle ühe nädalas ei söö. Eriti meeldib veel kui soojaks lasta ja siis kreeka jogurtiga…mm :)


Lähiajal ei plaani tööandjad asendada inimest robotiga - Raamatupidaja\nLähiajal ei plaani tööandjad asendada inimest robotiga\nMillised on tulevikus oluslised oskused?\n43 riigis läbiviidud uuringu põhjal usub 90% tööandjatest, et digitaliseerimine ja automatiseerimine mõjutavad küll kahe järgneva aasta jooksul nende organisatsiooni, kuid vaid 12% plaanib seetõttu töötajate arvu vähendada.\n“Inimkond on pidanud kogu aeg ümber õppima ja paljudest ametikohtadest on saanud ajalugu, näiteks masinakirjutajaid ja pesumasiniste meil tänapäeval enam ei ole,” rääkis Manpower Baltikumi tegevjuht Heigo Kaldra. “Infotehnoloogia areng ja robotid hakkavad kindlasti tulevikus asendama tervet hulka rutiinseid tööülesandeid, kuid see ei jäta inimesi tööta, vaid muudab töö iseloomu. Seega peame olema valmis pidevalt juurde ja ümber õppima, et konkurentsis püsida. Ametite elutsükkel muutub lühemaks ja tõenäoliselt on 10 aasta pärast hulk ametikohti, mida me ei oska täna veel ette kujutada. Kui tahame, et meie lapsed ja noored oleksid tulevikus edukad, tuleb nii haridussüsteemil kui vanematel rohkem rõhku panna loovusele, paindlikkusele ja õpimotivatsioonile,” tõdes Kaldra.\nAllikas: Manpower Eesti


Asus Eee PC 900 ja EMT Internet (Huawei E169 USB Modem) | UR\nAsus Eee PC 900 ja EMT Internet (Huawei E169 USB Modem)\nOtse loomulikult, see komplekt “out of box” ei tööta.\nElioni kodulehel on küll hea õpetussõna komplekti töölepanekuks, ent kolmandal lehel näidatud dialoogi “Select Hardware” juures tekib probleem. Manualis on pilt\nent viidatud seadmete read on puudu. Kuna nende pisikeste läpakatega polnud varem kokku puuutnud siis oli kimbatus suur. Pole kusagil ikoonide all ju mingit konsooli ega võimalust ennast root kasutajaks teha – võimalust, millest kinni haarata ja edasi toimetada. Ent pisut googeldamist ning asjad hakkasid hargnema. Nimelt on vaja meelde jätta üks kaval klahvikombinatsioon:\nSelle tulemusena avaneb terminali aken ning “sudo su -” käsuga saab ennast ka juba root kasutajaks teha.\nÜsna kiiresti sai seejärel ka selgeks probleem, miks modemit ei leitud – nimelt puudusid süsteemist /dev/ttyUSB* seadmed ning seda modemi enda ehituse pärast. Nimelt on ta composite device mis oskab operatsioonisüsteemi jaoks välja paista nii andmekandjana kui ka modemina. Andmekandjal on windowsi driverid ning peale nende installeerimist lülitatakse seade ümber modemiks. Asus Eee 900 aga seda teha ei oska.\nEsimene võimalus antud probleem lahendada:\n* eemaldada kernelist “usb_storage” moodul\n* laadida moodulid “usbserial” ja “option”\n* ühendada modem\nnatuke aega oodata (umbes kümmekond sekundit) ning seade peaks modemina nähtavale ilmuma (tekivad /dev/ttyUSB0 ja /dev/ttyUSB1 seadmed)\nEnt see lahendus ei ole püsiv.. peale iga restarti peaks seda kõike kordama. Samas, kui süsteemi ei taha muuta, midagi juurde installeerida ei saa/tohi, siis on see siiski lahendus.\nTeine võimalus: installeerida .deb pakett mis sisaldab juba vastavat programmi ja seadistust mis tegeleb modemi rezhiimi lülitamisega.\nDeb faili ja kirjelduse selle paigalduseks leiat siit: http://www.greenhughes.com/content/huawei-e169g-easy-way\nKolmas võimalus: kompileerida, paigaldada ja seadistada usb_switch ise. Algallikas sellele programmle siin : http://www.draisberghof.de/usb_modeswitch/\nSeda kolmandat ise ei ole veel proovinud, aga esimene ja teine on proovitud ning tõdetud, et lahendused töötavad. Ainuke probleem mis hetkel on veel jäänud – modem peab arvuti küljes olema juba bootimise alguses. Kui pilt ees ja siis modem külge pista siis mingil põhjusel siiski model tööle ei hakka.\nja keda huvitab Asuse peale XP installeerimine, siis võib siit lugeda


Muuseumikaardi teemaline uuring on valminud – Eesti Muuseumiühing\nMuuseumikaardi teemaline uuring on valminud\nEASi turismiarenduskeskus tellis uuringu, et selgitada välja, kuidas mõjutaks aastane soodne muuseumikaart Eesti elanike külastuskäitumist. Selgus, et aastane soodne muuseumikaart elavdaks eelkõige haritumate, nooremate ja ka mitte-eestlaste muuseumikülastusi. Uuringu vajadus sündis ideest rakendada ka Eesti soomlaste Museokortti laadne aastapilet. Ettevõtmisega on seotud ka MTÜ Eesti Muuseumiühing.\nVaata uuringut SIIT!\nUuringut rahastas Euroopa Regionaalarengu Fond ja selle viis läbi uuringufirma Kantar Emor 10.–16. juunini. Küsitleti kokku 826 Eesti elanikku vanuses 16-84, kes on viimase 12 kuu jooksul muuseume külastanud. Uuringuga saab tutvuda puhkaeestis.ee veebilehel.


Estonian Air lennutab Brommasse – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Reis&Puhkus Estonian Air lennutab Brommasse\nEstonian Air lennutab Brommasse\n29. septembril alustas Estonian Air lendamist Tallinnast Bromma Stockholmi lennuväljale Rootsis. Lennud hakkavad toimuma argipäeviti kaks korda päevas alates 29. septembrist kuni 19. detsembrini ning jätkuvad uuel aastal 26. jaanuarist kuni 19. juunini.\nLennuühendus Brommaga oluline just ärikliendi jaoks, tagades neile senisest kiirema ja mugavama teenuse. See on heaks alternatiiviks neile, kes plaanivad jääda Stockholmi või selle vahetusse lähedusse. Samas on Stockholm Arlanda Estonian Airi liinivõrgus jätkuvalt oluline sihtpunkt, mis pakub muuhulgas väga häid võimalusi jätkulendudeks rohkem kui 100 sihtkohta üle maailma.\nEstonian Air lendab Stockholm Arlanda lennuväljale 23 korda nädalas, Brommasse hakkavad lennud toimuma 10 korda nädalas. Bromma lennuväli asub Stockolmi kesklinnast 8 km kaugusel, lennuväljalt liiguvad kesklinna suunas bussid kaks korda tunnis, sõiduaeg on 20 minutit.\nArlanda lennuväli asub Stockolmi kesklinnast 40 km kaugusel, lennuväljalt liiguvad kesklinna suunas bussid iga 15 minuti järel, sõiduaeg on 45 minutit. Lisaks sõidab kesklinna suunas kiirrong „Arlanda Express“, mis väljub iga 15 minuti järel, sõiduaeg on 20 minutit.\nÜhe suuna piletihind Tallinnast Brommasse alates 69,90 eurost ja Brommast Tallinnasse alates 79,99 eurost sisaldab kõiki makse, ostes pileti Estonian Airi kodulehelt. Nende hindadega pileteid on saadaval piiratud koguses.\neelmine Aasia avastab Eestit\njärgmine Uhhuduur läbis Aafrika ja jõudis lõpp-punkti


Lumememmeilm — Haldjapere\nHaldjapere - 3. veebruar 2019\nEelmise nädala suure ja väikese teema jätkuks oli hea ära kasutada korraks saabunud lumememmeilma ning mängult veeretada suuremaid ja väiksemaid lumepalle, et neist omakorda lumememmesid teha.\nTundi alustasime liisusalmiga, mis rääkis lumememmede tegemisest. Selle käigus saime peaaegu terve kehaga kaasa teha - veeretada, patsutada, tõsta, näidata...mida me teeme. Samu sõnu ja tegevusi saime kasutada ka pildi loomisel. See oli suureks abiks, sest alustasime lumememmede pildile võlumist üsna "salaja" - valge õlipastelliga valgele paberile kritseldades. Kes juba oskas või kes lubas emal-isal oma kätt juhtida, siis sai pildile võluda ka erineva suurusega palle. Kõige suurem, natuke väiksem ja kõige väiksem ja niimoodi palju kordi, kuni paber sai täis.\nLumesaju pildile tegemine - täpitehnikas - oli pea kõigile jõukohane.\nSiis tuli mängu talvine külm - jääks külmunud sinine värv. Toasoojas hakkas see sulama ning aitas valgel pildil valge õlipastelli kenasti välja tuua - pildid olid lumememmesid täis.\nJäätükiga saab toredasti kaua mängida kuniks see lõpuks täiesti ära sulab.\nEdasi sai igaüks ülesandeks leida omale paberist lõigatud pallide seast 3 erineva suurusega palli. Otsisime nende hulgast kõige suurema üles ja...kortsutasime ära. Panime peo sisse ja proovisime justkui lumepalli veeretada. Seejärel harutasime selle jälle lahti ja silusime pildile sirgeks. Ja nii järgmise, veidi väiksema ja kõige väiksema palliga ka.\nEt lumememmedele silmi, suud, nööpe jms teha, tulid appi augurauad ja kartongid. Suuremad said juba ise masinat kasutada, väiksematel oli vaja vanema abi. Ükshaaval värvilisi paberitäppe said kõik pildile panna ja selle kallal nokitseda.\nPorgandi ninaks sai kas ise lõigata (suuremad) või valmislõigatud paberitükkide seest otsida, sama oli lumememme peakattega. Mõni lumememm oli pildil juba sulamas, nii et nööpe, silmi ja porgandeid jagus üle terve pildi.\nMõne pildi aga lõpetasid sula asemel külmapoisid ning pildile jõudsid ka fooliumist kahe peopesa vahel rullitud jääpurikad ning sädelus kui kirsiks tordil.


Selle Veetlev Vees Käitumine, Mis On Intrigeeritud Da Vinci, On Lõpuks Selgitust Leidnud - 2019 | Strange News\nAvaldatud: Strange News • Vaatamisi: 27710\nTeadlaste grupil on selgitus, miks juhtub vesiniku hüppeliselt levinud nähtus.\n16. sajandil kirjeldas Leonardo da Vinci esmakordselt veetavat põnevat nähtust, mis hiljem sai teada hüdraulilise hüppena. Ja ainult viis sajandit hiljem on teadlased lõpuks selgitanud, miks see juhtub.\nSee hüpata ei ole mõni varjatud vara, mis on teadlastele nähtav. Teil tuleb lihtsalt oma köögist minna või minna duššisse, et seda näha.\nKui lülitate segisti sisse, märkige, mis juhtub, kui vesi satub kraanikaussi pinnale. See loob väga õhuke, kiiresti voolav, ringikujuline veekiht, mida ümbritseb paksem, kontsentrilisem turbulentne vesi. Hüdrauliline hüppendus viitab punktile, kus vesi tõuseb üles ja moodustab paksema kihi. [Pildid: maailma kõige ilusamad võrrandid]\nAlates 1819. aastast on Itaalia matemaatik Giorgio Bidone'ga paljud teadlased püüdnud selgitada, mis põhjustab vett hüppa sellisel viisil. Kuid kõik seletused ja võrrandid on senini tuginenud raskusjõule peamise jõuna, ütles juhtiv autor Rajesh K. Bhagat, Inglismaa Cambridge'i ülikooli keemiatehnoloogia ja biotehnoloogia osakonna doktorikandidaat.\nKuid Bhagat ja tema meeskond leidsid hiljuti, et raskusjõuga on harva mingit seost nende hüdropumpadega. Pigem on peamised jõud nende taga pindpinevus ja viskoossus, teatasid nad oma uuringus, mis avaldati Internetis 31. juulil Fluid Mechanics Journalis.\nBhagat ja tema meeskond tegid raskust välistades lihtsa katse. Nad löövad lameda ja horisontaalse pinnaga koos veejuga, et luua lihtne hüdrauliline hüpata - sama moodi näeksite, kas lülitasite köögi käes veega sisse. Kuid siis nad kallutasid seda pinda mitmel viisil: vertikaalselt, 45-kraadise nurga all ja horisontaalselt - nii et viimasel ajal lööks veekraan pinnale, mis sai lakke. Esialgse hüppe saavutamiseks salvestasid nad, mis juhtus kiirkaameratega.\nIgal juhul juhtus hüdropump hüpoteek samal ajal. Teisisõnu oli õhuke ja kiirelt liikuv sisemine kiht sama suur, ükskõik milline suund oli lennuk. Kui gravitatsioon põhjustas hüppeid, oleks vesi "moonutatud" mõnes horisontaaltasandil, Ütles Bhagat. "See lihtne katse tõestab, et see on midagi muud kui gravitatsioon."\nUus teooria ei ole gravitatsiooniline\nTeiste jõudude uurimiseks, mis võisid olla mängitud, varieerusid teadlased veevoolu viskoossust - mõõtu selle kohta, kui palju see võib voolu vastu seista - segades seda glütserooliga, mis on veega sarnane pindpinevus, kuid see on 1000 korda rohkem viskoosne kui vesi.\nNad hoidsid ka viskoossuse konstantse ja vähendasid pinna pinget - atraktiivset jõudu, mis hoiab vedelaid molekule kokku pinnal - segades pesuvahendi nagu naatriumdodetsüülbenseensulfonaat (SDBS). Lõpuks varieerusid nii viskoossus kui pindpinevus vee ja propanooli seguga, teise alkoholi liigiga, nii et lahus oli 25% rohkem viskoos kui puhas vesi, kuid pinna pinge oli kolm korda nõrgem.\nSee võimaldas teadlastel isoleerida mõlema jõu mõju, ütles WordsSideKick.com professor vanemautor Ian Wilson, pehmete tahkiste ja pindade professor, ka Cambridge'i ülikoolis.\nPunkt on "suuteline ennustada, kus see üleminek õhukese kile ja paksu filmi vahel algab," ütles Wilson. Paljud eelmised teooriad ei suutnud seda teha, sest hüdraulilise hüppe muutumine muutub, kui paks kiht lööb mingi serva, nagu kraanikauss.\nLeitud autorid leiavad hüpped kohapeal, kus pindpinevuse ja viskoossuse jõud tõuseb ja tasakaalustab vedelikujoaga hoogu.\nWilson ütles, et teada saada, kus see hüpata esmakordselt esineb, võivad olla rakendused tööstuses. Õhuke kiht, mis moodustab enne hüpata, kannab palju suuremat jõudu kui paksem kiht, mistõttu soojenduse ülekandmisel muutub õhem piirkond tõhusamaks.\nBhagati sõnul kasutatakse tööstuslikes rakendustes, näiteks puhastamisel piimatööstuses ja õhusõidukite turbiinide labade või räni pooljuhtmete jahutamisel, kasutatakse kiirlaevu. Wilson ütles, et nendes rakendustes on sageli sagedamini kasutatavad veejugad. Nende katkendlike reaktiivmootorite efektiivsuse parandamiseks peate suutma ennustada, kus esinevad hüdraulilised hüpped, ütles ta.\nSee Sigade Rats, Kellel On Vampiiri Hambad, Tõmbab Oma Unistusi\nKuidas Tuumaalused Allveelaevad Töötavad?


Karma - teo ja tagajärje seadus - Eesti Njingma Budismi Entsuklopeedia\nOn laialt levinud arvamus, et kuriteole peab järgnema karistus ja seda kusutaksegi karmaks. Kuid jälgides elu enda ümber, näeme, et asjad ei juhtu sageli sugugi nii, nagu sooviks meie õiglustunne, vaid hoopis teisiti, vahel isegi vastupidiselt. Mis on see salapärane karma ja kuidas ta toimib? Sellele küsimusele võib saada mitmesuguseid vastused. Osad arvavad, et see on midagi igikurja, kõik me patud, mis meid kusagil varitsevad ning vaid ootavad arveteklaarimise aega.\nTeised ihaldavad raha ja töötavad raha pärast. Mõned taotlevad võimu ja töötavad võimujanust. Mõned soovivad pääseda taevasse ja töötavad selle sihiga. Mõned aga töötavad patukahetsuseks: nad teevad igasuguseid nurjatusi ja siis ehitavad templi või annetavad midagi preestritele, et ära teenida „pääse´, mis avab neile taeva väravad. Inimesed arvavad, et niisugune heategevus puhastab neid ja nad pääsevad pattudest hoolimata taevasse. Inimeste teod on tulvil selliseid motiive.\nIgast raasukesest, mille suhu paneme, jääb keegi teine ilma. Meie elamine võtab eluvõimaluse teistelt inimestelt, loomadelt või mikroobidelt. Hea ja halb on sama mündi kaks külge – „kull´ ja „kiri´. Kuidas saab siis olla hea ilma halvata? Mida üldse tähendab „täiuslik´? Näha asjade, inimeste jms loomust, tähendabki näha nende karmat – põhjust ja ka tagajärge.\n2) Tulevikukarma – see, mida praegu külvame idaneb kiiremini või aeglasemalt ning seega saame neid vilju lõigata kas selles või järgmises elus. on bioinfoenergeetiline matriits. Meie välimus, tervislik seisund, füüsilised iseärasused – kõik see on karma peegelduseks. Karma avaldub ka selles millal ja kuhu sündinud oleme. Karma peegeldub kõiges mis meid\nSee on omavahel lõikuvate alternatiivsete reaalsuste maailm, tingitud elumudel. Hingekarma on meie põhiolemuseks. Materjal. Keegi on justkui savi, keegi kivi, keegi metall, keegi puit…. Kõik inimesed on erinevad, kõik materjalid nõuavad erisugust lähenemist. Me ei saa öelda, et kivi on parem kui klaas või puit või savi.\nKõigist neist materjalidest võime valmistada imekaunid anumad. Kuid kui me hakkame lähemalt uurima, siis kõik on erinevad - erinevad materjalid, mustrid, faktuurid, mahutavus, kasutusala …. Nii palju erinevusi! Nii ka meiega. Hingekarma on see materjal, millest me käesolevas elus peame alles hakkama kunstiteost looma. Resonantsed mõjurid on need tööriistad, vahendid, see keskkond, mis aitab meid vormida – teiste inimeste, looduse jms mõju meile. Keegi võib anda meile tõuke arenemiseks. Võib ka halvasti mõjutada.\nKui aga hakkame klaasvaasis putru keetma, siis võib vaas puruneda. Nõnda ka meiega. Kõigepealt peaksime kindlaks tegema oma loomuse, siis hakkama elama seda loomust järgides. See ongi oma karma, oma elu eesmärgi järgimine, elamine kooskõlas oma loomusega. Igasugune mõtlemine- tegutsemine on karma.\nSeda sõna kasutatakse ka kõneldes teo tagajärgedest. Inimese hinge jätavad oma jälje nii meelepärased, kui ka valusad sündmused. Üheskoos vormivad nad iga inimese loomust, milles koonduvad kõik tema püüdlused ja kalduvused. Miski pole juhuslik. Maailma harmoonia on selle tõestuseks, et ta pole tekkinud juhuslikult. Info, protsess ja sündmus moodustavad koos ühtse energeetilise võrgustiku. A. Einsteinil on hea ütlus: „Jumal ei mängi täringuid´. Teisiti öeldes – siin maailmas pole kohta juhusel, kõik on seaduspärane.\nKui ei avaldu, järelikult pole meie jaoks seda olemas – kas antud hetkel või selles elus, aga võib-olla mitte ka tulevikus. See võib olla meile läbitud etapiks. Eelmiste elude karma ehk hingekarma ehk karmaline matriits on hinge sööbinud kogemused. Iga hinge teekond on unikaalne. Iga elukogemus on positiivne! Ei saa olla negatiivset kogemust. On vaid vaja igast kogemusest saada positiivne õppetund iseendale. Karma sisaldab pagasit, millega me oleme sellesse „elukomandeeringusse´ tulnud. Kõik need kogemused, mida oleme omandanud eelnevate elude jooksul – kõik see on meie rikkuseks.\nKarma on ka meie iseloom, meie välimus, meie anded. Karma – see on eelmistes eludes sooritatud mõttelised ja füüsilised tegevused, mis on meie praeguse elu vorminud selliseks nagu ta on ning meie praegused mõtted ning teod kujundavad meie edaspidist elu ning sellele järgevaid elusid.\nMeie hingekarma määrab kindlaks meie elujõe pikkuse, suuna ja tema „lisajõgede´ iseloomu erinevates lõikudes. Karma määrab kindlaks energiad ja energia kogused, mida me oma elutegevuseks kasutame. Informatsiooniline matriits on kui infosaba, mis saadab igat inimest alates tema sünnihetkest. Peale selle sisaldub selles ka info tema eelmiste elude kohta ning info ka tema suguvõsa kohta.\n1) meie ettekujutuse välismaailmast; 2) meie ettekujutuse iseendast, mis sisaldab oma isikliku keha, füsioloogia, kogemuse, intellekti jne kujutist. Me oleme tahtnud olla sellised nagu oleme.\nElu jooksul toimub informatsioonilise matriitsiprogrammi täitumine ja ümberseadistamine. Süsteem on selline, kus toimub „lisandumine´ vastavalt analoogiale, vastavalt mineviku kogemustele käesoleva kogemuse raames. Neid protsesse me nimetame alateadvuseks, teadvuseks, üliteadvuseks.\nErinevate eluliste kogemuste komponentide vaheliste vastastiksuhete vahel tekib „reaalsuse kangas´. Meie veendumuste funktsioon seisneb selles, et luua võtmeseoseid meie maailma kuuluvate põhielementide vahel.\nEga me eriti midagi muud selle nägemusega peale hakata ei oska, kui et tore on teada, et sellised asjad on olemas. Kui soovite seda näha, siis võite proovida enne magamajäämist „vaadata´ kinniste silmadega sisemisel „ekraanil´. Kujutis ilmub une ja ärkveloleku piiril, kui suudate seda seisundit liiga elevaks minemata või uinumata säilitada, siis on võimalik oma isiklikku mandalat ehk hinge pilti jälgida päris pikalt.\nMeie eluprogramm moodustub kahest osast: meie karmast ning sellest, mida moodustab meis välismaailma karma, struktureerides meie mõistust kujunditega, ettekujutustega, mõistetega jne – resonantsetest mõjuritest.. Meie eluprogramm on binaarne. Enne koostisosade kohtumist ei toimu mitte midagi.\nEelarvamused ja tõekspidamised, nii enda kui teiste omad, on need mudelid meisse programmeerinud. Niisiis ei ole inimvaim sageli kehas peremees, vaid teenib tunnetest koormatud mõtteid, mis võivad saada valitsevaks. Kõige tugevamini hoiavad meid kinni meie mentaalsed stereotüübid, just need tugevamini kõikidest ahelatest aheldavad meid „virtuaalse reaalsuse´ maailma külge. Kuni karmalise küpsuse perioodini elame veel eelmise elu sissetöötatud stereotüüpide järgi. Soovi kujundavad tunded ehk emotsioonid ja tunnete kasutatavust kujundab karma. Mõtted juhivad enamasti tundeid, andes neile „suuna´. Tahet kujundab iseloom ja iseloomu kujundab karma. Karmast oleneb, kuidas avaldub tahe. Tavaliselt peame tahteks mentaalseid ja tundelisi käskluseid.\nKarma määrab ära meie tahte piirid. Tahtega on seotud meie intellektuaalsed võimed, mis võimaldavad meil teha õigeid valikuid, võtta õigel momendil kuulda head nõuannet, ületada „lõkse´ ja saatuse ahvatlusi, läbida kõik elukatsumused ning saada neist vajalik õppetund.\nSee võrdub „taibuga´ ja sellel pole mingit pistmist ei mõtlemise ega ka mäluga. Kui tekivad sobivad tingimused, siis sünnimegi teatud riigis ja kohas, teatud vanemate juures, kes on parimal kombel võimelised meid ette valmistama meie programmi realiseerimiseks. Me saame teatud konstitutsiooniga füüsilise keha, teatud nahavärvi ning kuuluvuse teatud rahvuse hulka. Kui inimene võtab endalt elu, siis sünnib ta järgmises elus täpsel samade probleemidega, mis ärgitasid teda enesetappu sooritama.\nKas kujutate ette seda hingeseisundit, milles inimene on enesetappu sooritades? Sellises seisundis sünnib ta ka uues elus. Kuna eelmise elu lõpp määrab ära selle elu alguse, siis satub ta sellisesse olukorda, kus tal pole võimalik oma elu võtta, ta võib sattuda „nõiaringi´, millest väljuda saab vaid probleeme lahendades.\nMeie eluteel, ühtedel või teistel eluetappidel tekivad nn „pudelikaelad´, sellised momendid, kus meil puudub valikuvabadus, need on saatuslikud ja on tingitud meie elu eesmärgist, meie kohustustest, sellest, miks me üldse siia sündinud oleme. Sellisteks „pudelikaelteks´ on meie sündimine, abiellumine, laste sigitamine, vanemate ja sugulaste surm, samuti geograafiliste, sotsiaalsete ja usuliste ühisväljade muutus, samuti on „pudelikaelteks´ ka kõige tavalisemad lahenduste´ otsimised probleemidele jms.\nJärgmises elus me „tekitame´ olukorra, milles kõige paremini saame ületada selle elu vajakajäämisi, puudusi jms – hinge karma aitab meid teatud suguvõsa, riigi vms karma mõju alla. Karma probleemid on meile kõige raskemad, kuna nendest jagusaamine nõuab kõige suuremat pingutust – oma mõtlemise muutmist. Inimene ise teenib endale kas tasu või karistuse – oma tuleviku karma. Harilikult ruttame tulevikku. Ruttame päevi, nädalaid, unustades, et elu on eelkõige hetk ja mineviku kogemus. Just seetõttu teemegi vigu.\nPole mõtet tegeleda minevikus juhtunud „heade´ ega ka „halbade´ asjadega, me raiskame sellele oma elujõudu, mida vajame tänaseks päevaks ja ka oma tuleviku loomiseks. Meie hing on üle elanud juba palju elusid ja seetõttu ei suuda me põhjuste juuri leida tänapäevas.\nKui neilt küsida – „Miks?´, siis nad vastavad: „See on kohustus.´ Tegelikult on see meeletu saamahimu, mida püütakse varjata lilleõitega. Sageli on ravitseja juurde tulnud inimene ootel, justkui haiglas. Selline inimene ootab, et ravitseja hakkab tema eest tema haigusega, tema probleemidega võitlema, hakkab tema eest tegelema tema enese muutmisega jne. See näitab täielikku hoolimatust enese suhtes – ta viibib vaataja seisundis mitte ainult ravitseja juures.\nGeorge Bernard Shaw on öelnud:„On olemas vaid üksainus kuldne reegel, mis ütleb, et ühtki reeglit pole olemas´. Tuleb leida enda tervislike mõtete ja soovide maailm. Seda teha on väga raske, kuid ilma selleta on mõeldamatu tervise taastamine ja ka igasugustest muudest probleemidest täielik ülesaamine. Inimese enda mõttemaailma ülesleidmine on raske ülesanne just seetõttu, et reeglina paljud inimesed jutuajamistes, suhtlemises, arutlustes, käitumises alluvad mitte iseenda mõttemaailmale, vaid kordavad kellegi teise oma, kusjuures ise seda märkamata.\nSamas võime iga päev näha, kuidas üks ja seesama inimene suheldes nendega, kellest ta sõltub, avaldab ennast lambukesena ning suheldes temast sõltuvatega, näitab kohe oma hundilikku poolt. Seejuures võib inimene iseenda üle veel uhkegi olla, kuidas ta „mõistab inimpsühholoogiat´, kui suurepärane teiste hingedega manipuleerija ta on.\nütleb teile, et ta on tugev, sest tema hing on tugev. Tegelikult on ta hale, surub enda jaoks mõistmatu maailma ees oma käekesed rusikasse, kaitseb ennast meeleheitlikult kõigi eest, kuna ei usalda ega armasta kedagi. Ta ei ole veel asunud hingelise kasvamise teele. Kui usud Jumalat, siis usu, et kõik, mis sul on, kuulub tegelikult Temale. Inimestel on sageli kummaline komme pidada oma nõrkusi vooruseks. Mõte, et keegi on meist sõltuv ja me võime teistele head teha, on tegelikult nõrkus.\nSee on ülbe mõte. See on voorusesse rüütatud isekus. Maailm ei sõltu meist. Kui anname inimesele midagi, ootamata vastutasu või tänu, siis tema tänamatus ei tee meile vähimatki meelehärmi, kuna teame, et meil polegi õigust ei vastuteenele ega tänule ja me ei oota midagi. Me anname talle, mida ta pälvib. Tema karma on selle temale välja teeninud ja meie karma teeb meist isetu vahendaja. Miks peaksime olema uhked selle üle, et teeme ulatamise liigutuse. Oleme vaid „sõnumitooja´, kes annab kätte kingituse, mille teine on oma karmaga ära teeninud. Meil pole põhjust selle üle uhke olla. Andmine on lihtsalt vahendamine. Ainult isekus teeb vahet hea ja halva vahel.\nEnamus elusündmustest on meie valikute tagajärg. Meie tehtud valikud mõjutavad meie saatust. Mõtlemisprotsessil on suur ja sügav mõju meie tervisele ja seisundile. Kuid mõte on tühine, kui puudub sellele järgnev energia ehk tunded-emotsioonid. Negatiivsetel ja positiivsetel mõtetel on negatiivsed ja positiivsed tagajärjed.\nTeine aga peenilm, milles on infoväljad, mis realiseerivad Kõrgema Teadvuse – Absoluudi ideid. Oleme kahepaiksed olendid – eksisteerime samaaegselt kahes maailmas. Arvatakse, et kõik see, mis meie ümber toimub on selle sama infovälja „trikid´.\nolen väljakujunenud isiksus ja mina küll muutuma ei hakka;\nmul on omad harjumused ja pole mingit põhjust neid muuta;\nmina oma põhimõtteid muutma ei hakka;\nolen elu aeg nii teinud ja kavatsen samamoodi jätkata jne, jne.\nKas inimene polegi maailmakõiksuse osa? Kas me ei peagi muutuma? Loomulikult võime teha nii nagu oleme otsustanud. Kas see on mõistlik? Muutuv elu hakkab meie ümber tekitama muutusi, hakkame neid enda peal tundma ebamugavusena, ebameeldivustena, müksudena, sest me ei vasta enam muutuvale elule\nvõite öelda mida iganes, kui tuleb laviin, siis ta pühib teid teelt. Muutumine, arenemine on meile kõigile eluliselt vajalik, see on eelduseks õnnelikule elule. Ehkki mitte alati ei viitsi me muutustega tegelema hakata. Kuid muutused tekivad niikuinii – kas meie tahtmise järgi või tahte vastaselt. Mõistlikum on neid ise tekitada. Siinkohal ei tähenda muutumine seda, et täna tõusin voodist vasaku jalaga, homme paremaga… Kui meil läheb mõni kodumasin rikki, tekib küsimus: kas parandada või ära visata? Nii ka meiega. Kui meie sisemistes programmides tekib väike ebakõla, või ka suurem, kuid parandatav ebakõla, siis on parandamine mõistlik. Oleme eksinud, kuid mitte päris lootusetud.\nKindlasti avastate midagi huvitavat. Need välised sündmused võivad olla vägagi erinevad. Töökoha kaotus, mis sundis otsima teistsuguseid väljundeid. Haigus, mis aitas elu üle järele mõelda ja näitas kätte tõelised väärtused. Abikaasa lahkumine, milleta poleks me leidnud endale uut ja hoopis sobivamat kaaslast ning õppinud elu tundma ja nautima\nJust sellepärast peame teadma, kuidas tegutseda. Te võite küsida: „Mis kasu on sellest teadmisest, kuidas tegutseda? Mingil viisil tegutseb siin maailmas igaüks.´\nAga mõelge oma võimete tühipaljale raiskamisele. Tegutseda tuleb mõistuse ja teadmisega. Kes oskab tegutseda õigesti, saavutab parimad tulemused. Pidagem meeles, et igasugune tegu on inimeses peituvate võimete ilmutamine, hinge äratamine. Igas inimeses on vägi, on ka teadmine. Erinevad teod toovad meie võimed nähtavale. Sageli imestame: nii hea inimene, kuid tal on nii palju ebameeldivusi ja haigusi. „Hea inimene´ aga produtseerib pidevalt purustavaid vibratsioone. Ta mõtleb:\nkui halb valitsus;\nkui palju kurja on ümberringi;\nkõik inimesed on üksteise vastu pahatahtlikud;\nmul pole elus vedanud;\nma ei saa kunagi seda, mida tahan;\nmitte midagi head pole loota;\nolen nii palju kannatanud halbade inimeste tõttu;\nmitte ühtegi mõistvat hinge pole minu kõrval, mul on alati halb.\nvalitsus mulle küll ei meeldi, kuid ega ka mina pole spetsialist…;\ntore, et mulle on kingitud see kogemus, mis sundis mind muutuma, nüüd näen, et selles oli ka väga palju ilusat ja head;\nolen hellitanud ebareaalseid unistusi ja kõike, millest unistanud olen, pole ma ka saanud, kuid mul on ka väga palju täitunud soove;\nelu on ilus ja ta on just selline, milliseks ma teda loon;\nteised inimesed on toonud mulle palju rõõmu;\nminu ümber on olnud palju toredaid inimesi;\nMillistele vibratsioonidele rohkem vastate? Kui esimesele variandile, siis olete õnnetu inimene, purustaja. Kui teisele, siis teie loov jõud toob teile veel kindlasti palju rõõmu. Me tõmbame enda juurde seda, mis on meis endis. Kui me midagi kardame, siis on tõenäoline, et just see meiega juhtub – seda just sisuliselt, mitte niivõrd vormiliselt. Selleks, et tõmmata enda juurde headust, peame ise olema head\nVaid nii saavad karmalised, „juhuslikud´ kohtumised tuua meile positiivseid impulsse, töötada meie kasuks, mitte meie vastu, nii saame end tundma õppida. Kui teadvustame oma seisundi põhjust, siis oleme sellega juba poolenisti hakkama saanud\nKui suudame hakkama saada negatiivsete emotsioonidega ja nende poolt põhjustatud ahelreaktsiooniga, siis vähendame oma hingejõudu, tugevdame energiat ning töötame läbi tükikese oma karmat. Meie negatiivsed iseloomujooned on need hoovad, mille kaudu suunatakse meid „õigele´ teele. Väga varsti hakkame märkama, kui palju tugevamaks oleme muutunud võrreldes nendega, kes ei suuda juhtida oma emotsioone.\nMeie praegused mõtted ja meeleolud on homse elu põhjuseks. Kuid peaks meeles pidama seda, et teadmine põhjuse olemasolust põhjust ei kõrvalda, küll aga kõrvaldab selle teadvustamine. Pole olemas sellist karmat, millest oleks võimalik vabaneda „mahavõtmise´ teel. „Maha võtta´ saame vaid ise läbi teadvustamise, läbi enese muutmise, eelkõige läbi oma mõtlemise muutmise.\nMõte on passiivne, emotsioon aga aktiivne. Mõtteid tuleb aktiveerida emotsioonidega. Emotsioon on väga tugev katalüsaator. Miks on mõte olulisem kui tegu? Tegu on tehtud, on materialiseerunud – sealt pole enam kuhugi edasi minna – see hakkab vaibuma, kaduma, kaob minevikku. Mõte on aga see, mis veel ei ole materialiseerunud, ta materialiseerub tulevikus – see on meie tulevik, seega tekkiv karma. Mõte, idee on see karkass, mis „hoiab´ tegu üleval, see laeng, see põhjus, tegu on vaid tagajärg.\nKarma seeme on just mõte – teod on viljad. Me ei pea muutma hakkama mitte tagajärge, vaid põhjust, õigemini selle põhjuse allikat – oma mõtlemist. Miks sarnane tõmbab sarnast? Kogu olemasolev koosneb erinevatest energiaväljadest ja need pole mitte kihiti nagu tordis, vaid viirgude ja kogumitena. Kõike läbib Jumal – algteadvus. Kui mõtleme teatud mõtteid, tekitame teatud vibratsioone ja sellega loome kanali, loome teatud energiaga „olendi´, mis hakkab magnetina sarnast ligi tõmbama, hakkab resoneerima teiste taoliste vibratsioonidega.\n3. Meid solvatakse. Me vihkame, kuid enam kätte ei maksa, tunneme oma solvaja vastu kummalist haletsust, justkui mingi madalama olendi vastu. Siiski viha käristab hinge. 4. Meid solvatakse. Mõistame, et solvaja on justkui väike laps ja elab meie peal välja oma probleeme, oma valu – ta ei oska teisiti – andestame, sest vihastamine tundub rumal, kuna see ei puuduta meid. 5.\nMeid ei solva mitte keegi, kellelegi ei tule seda mõttessegi, sest meis ei ole taolist energiat, neid vibratsioone, mis sedasorti vibratsiooni, inimesi, olukordi meie juurde tõmbaks. See õppetund on õpitud. Meid ülistatakse, meist vaimustutakse, oleme kõigist parem.\nVaid muutes oma mõtlemist saame muuta oma saatust, luua õnnelikku tuleviku karmat. Abiks on palved, elu ümbermõtestamine, mõtlemise muutmine. Ükskõik kui geniaalsed me sünnist saati oleme, areneme me siiski vaid läbi suhtlemise teiste inimestega. Ainult nemad võivad anda meile tõuke mõtisklusteks.\nIga inimese õpetamise protsess sisaldab „õpetaja´ (resonantse mõjuri) alateadliku fooni edastamist „õpilase´ alateadvusesse, sageli toimub see nii, et kumbki seda ei taju.\nnad kõik kokku määravad inimese iseloomu. Kui häid jälgi on rohkem, siis kujuneb „hea´ iseloom. Halbade jälgede ülekaalust sünnib „halb´ iseloom. Kui inimene kuuleb pidevalt pahelist juttu, mõtleb tühistele asjadele ja tegutseb taunitavalt, siis on ta täis halbu jälgi, mis omakorda mõjutavad tema mõtteid ja tegusid, kuigi ta ise pole sellest üldse teadlik. Need halvad kompleksid, mis koosnevad mõtetest, tunnetest, väljendusest ja infost on kui resonantsed mõjurid, kui karmasidemed, mis mõjuvad pidevalt, põhjustades alati halba.\nVõib-olla polegi probleem materialismis, vaid vähestes teadmistes, mis ei kata praktiliselt paljusid „reaalseid´ protsesse – nad on meile tundmatud. Kuid kõigel on vaid üks siht – aidata meil areneda ja käia oma ettemääratud teed, sest nagu on juba ka korduvalt juttu olnud – juhuseid ei ole.\nMe ei pruugi seoseid näha, kuid mitte miski siin korrastatud ilmas pole juhuslik. Meie ellu ilmuvad ka saatjad, kes sobivad meie eluprogrammi teostamisega. Paljud hinged rändavad koos, mängides ühtesid või teisi rolle erinevates kehastustes. Nad aitavad üksteisel saavutada seatud eesmärke või annavad tagasi nn „karmavõlgu´.\non kõikjal: vees, õhus, mis on täidetud inimtegevuse mürgiste jääkidega, pinnases, mis on mürgitatud tööstuslike jääkidega ja mürkidega. Kõrgenenud radioaktiivne foon, tugevad, kunstlikult tekitatud elektromagnetväljad, kõikvõimalik sõjaline ja olmekaupade tööstus, mis kõik saastavad meid ümbritsevat keskkonda, tehnogeensed avariid ja katastroofid lisavad saastust üha ulatuslikumatele aladele. Peale selle on mutageenseks keskkonnaks ka inforuum, milles on vaimne osa väga väike ning kuhu pidevalt koguneb negatiivset infot – infosaasta.\nKõigi nende faktorite kompleksne mõju muudab inimest kui liiki. Intensiivselt tugevneb ja avaldub agressioon, haigused, tarbimismentaliteet, inimese võimetus olla harmoonias iseenda ja ümbritseva loodusega. Võimalik, et selle tagajärjel inimene kui liik meie planeedilt ei kao, kuid agressiivses keskkonnas jäävad elama, paljunevad ja arenevad just agressiivsemad isendid\nvõib-olla juba hilja. Paraku on „häid´ telesaateid vähe ja iga õhtu, mida me teleri ees istume, hävitab osa meie helgetest tunnetest, muudab meid järjest haigemaks. Ning eelkõige avaldub meie haigus selles, et me harjume iga päev ekraanil nägema sadu surmasid.\nteame küllaltki palju toidu, vee, õhu mõjust inimese organismile, kuid ei hinda piisavalt „peenenergiaid´. Intellekt on inimese elus üheks olulisemaks mõjuriks. See võib reaalselt meie saatust mõjutada, ainult et kas selline mõju saab olema hea või mitte – see on küsimus.\nvõimaldab meil efektiivsemalt läbida saatuse katsumusi. Kui meie käsutuses on „aerud´ ja „päästevest´, on meil lihtsam läbida isegi tormiseid lõike. Inimene kasvab ühiskonnas. Ühiskond koosneb konkreetsetest inimestest. Teised inimesed on meile eeskujuks oma käitumisega, mõtteviisiga, oma ideedega ja oma isiksusega. Nüüd aga küsige iseendalt – mida teie teistes inimestes stimuleerite?\nSõltuvusse erinevatest omadustest satume oma valiku tagajärjel. On olemas 2 põhilist valikut, millest sõltub kogu meie mõistuse seisund: 1. ümbrus, keskkond milles elame, meie suhtlusringkond, kultuur;\nolla väga tähelepanelik igatlaadi toidu suhtes, selle suhtes, mida enda sisse laseme – sellest sõltub meie tervis ja ka meie tulevik. Alati otsime suhtlemist neis ringkondades, kus meil on mugav olla, kus tunneme end mõistetuna.\n1) lapsed; 2) armsamad;\n3) abikaasad; 4) vanemad, õed, vennad; 5) sugulased; 6) sõbrad; 7) töökaaslased; 8) tuttavad; 9) juhuslikud möödakäijad.\nJuhuslikud möödakäijad. Loomulikult on sellised kategooriad küllaltki tinglikud. Teame, et juhuslikest möödakäijatest võivad saada meie sõbrad, abikaasad, armastatud, töökaaslased, tuttavad ja isegi lapsendatud lapsed. Kuid praegu ei pööra me tähelepanu sellistele juhtumustele. Räägime ainult ühekordsetest kohtumistest, kuigi mõistagi võib neil meie elule olla väga suur mõju.\nVõõrast energiat peame koju laskma väga ettevaatlikult. Peale seda, kui kodus käivad remondimehed või muud asjamehed, on soovitav koristada, süüdata küünlad, puhastada ruumi suitsuga.\nSellega neutraliseerime meie kodu jaoks võõrast energiat. Tuttavad. Need on inimesed kellega kohtume elus kas sageli või mitte eriti sageli, kellega kohtumised võivad olla väga meeldivad ja vahel ka mitte eriti meeldivad.\nEnergeetiline suhe tuttavatega võib olla kõige erinevam. Me võime tuttavaid tunnetada kui väga lähedasi inimesi, armastada neid rohkem kui sugulasi, olla nendega hingeliselt lähedased, samas võime kellessegi neist suhtuda isegi vaenulikult.\nSõltuvalt sellest loomegi nendega suhteid. Kuid see kategooria on karmasidemete seisukohast meile küllaltki kauge. Töökaaslased. Töösuhteid tuleks üles ehitada vaid töiselt. Ka sõprus ja sugulussidemed peavad kehtima vaid väljaspool tööaega.\nVõib-olla on see inimene mulle kunagi teinud suure teene; päästnud minu elu, raskel hetkel aidanud, andnud peavarju. Ka sellised asjad ei juhtu juhuslikult. On olemas ütlus: parem saada sõprade poolt petetud, kui terve elu neid teenimatult usaldada. Kui sõbrad on meid petnud, siis järelikult oleme neid ekslikult oma sõbraks pidanud.\nSüüdi oleme vaid meie. Sugulased. Igaüks meist kannab kahekordset karmat. Üks – on meie isiklik, teine – suguvõsa karma, milles me sündinud oleme. Suguvõsa, millesse sündinud oleme, võib mõjutada meid erinevalt. Ühtedele on see antud kui kaitsja. Suguvõsa kaitseb ohtude eest, aitab eluteel, suunab ja raskel hetkel annab jõudu.\nPeame teadvustama probleeme ning hakkama iseseisvalt mõtlema, mitte järgima vanu mõttemalle. Vaid nii on võimalik suguvõsa raskest karmast pääseda. Nagu te isegi juba mõistate, seda pole „maha võtta´ võimalik, kuna polegi midagi maha võtta.\nTuleb hakata iseennast muutma – ei muud. Millised on inimese mõtted ja nendega kaasnevad tunded, emotsioonid ja väljendus, selline on ka inforuum, milles ta elab, selline on tema organismi seisund, tema eluviis, selline on see „pärandus´ mida ta geneetiliselt oma järglastele edasi annab.\nVanemad, vennad, õed. Suhted, mis meil kujunevad oma kõige lähemate sugulastega, näitavad kõige selgemini meie suhteid suguvõsa karmaga. Kui peres on mitu last, siis igaühel neist võivad olla erinevaid suhteid oma perega ning järelikult erinev suhe suguvõsa karmaga.\nKui vaatate neid isiksusi nimetuse all „vanemad´ ning oma sisemuses tunnete, et ei suuda nendega koos olla, siis võib-olla on vaja minna ära, minna ära vanemate juurest, keda te näha ei taha. See on väga tõsine otsus ja seda võib teha vaid siis, kui mõistate hästi elu karmalisi seoseid.\nMis aga puutub teatud perekonda sündimist, siis ka see pole juhuslik. Vanemad, kes omavad teatud kalduvusi, andeid või kutsumust võivad ka lapsel aidata neid andeid arendada ja tema elu saab selles liinis olema lihtsam, ta võib rohkem saavutada, kuna on „emapiimaga´ endasse imenud teatud omadusi. Positiivne stsenaarium kehtib loomulikult vaid juhul, kui laps ise on huvitatud vastavast alast.\nVanemad peavad alati meeles pidama, et lapsed käivad oma eluteed, lähtuvad iseenda ettemääratusest, mitte ei rahulda vanemate ambitsioone. Iga inimene on vaba. Kõik, mida tehakse inimese arengu vastaselt, on tehtud tema kahjuks. Abikaasad.\nKahe inimese karma muutub ühiseks karmaks. Tunnetate teineteist ka vahemaa tagant, suudate oma „teise poole´ soove aimata, sest mõneti on teie energia nüüd ühine. Harmoonilise abielupaari energia on nii suur, et nad on praktiliselt haavamatud.\nVõõrad, ebaharmoonilised energiad võivad mõjutada vaid ajutiselt, kahe inimese energia purustab kõik mittevajalikud, negatiivsed energiad. Abielu on teise inimese teenimise kogemus. Inimesed, olles koos ära söönud puuda soola, võivad olla väga õnnelikud, ning lõpuks harmooniliselt kokku kasvanud, võttes abikaasat sellisena nagu ta on, armastades kogu südamest tema voorusi ja puudusi.\nKui inimesed saavutavad harmoonia, on see alati mõlema suure sisemise töö tulemus. Armsamad. Hea, kui abikaasa ja armastatu on ühes isikus. Keerulisem on lugu siis, kui need on erinevad inimesed. Suhted armastatutega kujunevad samamoodi kui abikaasadegagi. Lapsed.\nVanemad stimuleerivad lapse arengut, tema mõistust, tundeid. Emotsioonid on vanemate poolt allutatud kontrollile, heakskiidule ja hukkamõistule. Tavaliselt kujunevad lapsel vanemate kaudu välja „hea´ ja „kurja´ mõisted. Erinevad võivad olla kasvatamisviisid. Niipalju kui inimesi, on ka variante.\nLapsed kui väikesed vampiirid „tõmbavad´ energiat ja infot ümbritsevast ruumist ja ümbritsevatest inimestest enda poole. Siiski ei saa seda vapirismiks kutsuda, kuna see on loomulik protsess. Kasvades muutuvad lapsed üha iseseisvamateks. 12-aastane laps on juba võimeline ise otsuseid vastu võtma ning tal on tekkinud ka energeetiline kaitse.\nEnergiaga võib last „toita´ mitmeti. Võib teda armastusega üle ujutada nii, et tal hakkab sellest halb, ta harjub saama kõike pingutamata ja vanemad ei täida peamist ülesannet – valmistada last ette iseseisvaks eluks. Samuti on võimalik teda toita negatiivsete energiaimpulssidega. Seda võib kahjuks näha väga sageli.\nAsi pole mitte selles, et riputada mõnele konkreetsele inimesele külge silt „juhututtav´ või „kõige armsam kõikide armastatute seas´. Oluline on meeles pidada, mis antud hetkel selle inimesega suheldes lubatud on ja mis mitte. Sellega hoiame ära probleemid. Kui käitume kodus abikaasaga kui töökaaslasega ja töökaaslasega kui abikaasaga – nõnda tekitame palju mittemõistmist ja pahameelt.\nRetrieved from "http://www.estoniannyingmaencyclopedia.com/est/index.php?title=Karma_-_teo_ja_tagajärje_seadus&oldid=12778"\nThis page was last modified on 31 January 2016, at 15:20.


Fantasy - Always Remember I Start of a new life. - Page 1 - Wattpad\nOther\tof 4\tAlways Remember\tI Start of a new life.II All you ask from me.III Studing the new life.IV Suprises don't wanna end.V A sweet dream you say?VI A sweet dream has not ended yet.VII Music of the night. 1.VIII Music of the night. 2.IX Something changing.X A sinful desire.XI The unborn inside meXII I know you\tDedicated to\nBlueBubble\tElise Drow, nimi, mis enam ei eksisteeri. Selle nime all tunti mind minevikus, minevikus, mis ei oma enam mingit tähtsust.\nKuid ma räägin teie natuke endast, et te aru saaksite, kuidas ma praeguse minani jõudsin. Seda pole küll palju, kuna ma ei mälata oma mineviku nii hästi kui tahaksin.Ja ka see ,mida ma mäletan, on hägune.\nPaar aastat tagasi toimus mu koolis laulu konkurss. Mu parimad sõbrad Jeanne ja Brit käskisid mul seal osaleda. Pikka lunimise peale ma nõustusin, ning kuna võistluseni oli jäänud vaid nädal harjutasin ma pidevalt. Aeg möödus kui lennates ja oligi käes võistluspäev. Mul olid seljas parimad riided, peal uhke meik ja juuksed olid kenas soengus. Ma pabistasin tohutult, kuna ma polnud varem kellegi ees esinenud. Esinemis järjekord oli varem loositud, ning ma osutusin viimaseks. Ma rahustasin end maha, lootes, et mu närvid lõppuni vastu peavad.\nPeale mitut tundi lavataga ootamist, oli aeg minul lavale minna. Mulle anti mikrofon kätte ja ma kõndisin lavale. Rahvast saalis oli palju. Ma mäletan kõigi väsinud nägusid. Osa rahvast oli isegi juba saalist lahkunud.Ma tundsin kuidas mu süda kiiremini lööma hakkas. Mind tutvustati ja muusika pandi peale. Kaks takti veel, mõtlesin ja hingasin sügavalt sisse. Ma sulgesin oma silmad ja hakkasin laulma. Terve laulu aja valitses saalis vaikus. Ma hakkasin juba mõtlema , et midagi on valesti, kuid kui ma laulmise lõpetasin ja silmad avasin ,nägin ,et nii publikul kui ka kohtunikel olid suud lahti. Möödus veel 1,2,3,4,5 vaikuse sekundit ja siis hüppas terve saal jalule, hakkates karjuma ja aplodeerima. See kestis päris pikkalt, ning kui lõpuks publik maha rahunes, said kohtunikud rääkima hakkata. Nende suust tulid ainult kiidusõnad. Kommentaarid kuulatud lahkusin lava taha. Natukese aja pärast kutsuti kõik võistlejad lavale , et võitja välja kuulutada.\n’’Elise Drow!’’ hüüti mikrofoni ja kõik hakkasid juubeldama. Ma ei suutnud seda uskuda. Ma..ma .. ma võitsin!? Mu emotisoonid lendasid lakke ja sellest hetkest algaski mu karjäär 14 aastase lauljana.\nMa olin edukas. Andsin palju kontserte, väljastasin 28 singlit ja 3 albumit. Sain isegi Grammy auhinna. Ma olin õnne teel, kuid nagu öeldakse :kõik head asjad saavad kord läbi. See juhtus ka minuga. Nimelt olin ma just parasjagu kontserdit andmas, kui mu kurku tabas äkkiline terav valu. Ma üritasin sellest mitte välja teha, kuid peale järgmise salmi algust, oli võimatu edasi laulda. Valu oli talumatu ja ma kukkusin kokku. Hiljem ärkasin ma haiglas. Ma olin paanikas ja üritasin arsti kutsuda, kuid mu suust ei tulnud mingit häält peale kähina, ning ka see põhjustas mulle valu. Hetke pärast tuli sisse õde kes mulle kohe midagi süstis ja valu vähenes.\n’’Ma lähen kutsu arsti,’’ ütles ta ja pööras minekule. Natukese ajapärast saabus ta koos arstiga.\n’’Mul on väga kahju preili Drow, aga te olete kaotanud oma hääle,’’ ütles ta kaasatundlikult. Ta rääkis veel midagi, kuid ma ei kuulanud teda. Kaotanud hääle?...KAOTANUD OMA HÄÄLE!? SEE POLE VÕIMALIK! Ma läksin närvi ja hakkasin asju oma voodi kõrvalt kummutilt vastu seina loopima, ise hüsteeriliselt nuttes. Selle peale süstisid õed mulle tugevat rahustit ja ma jäin magama. Kui ma ärkasin oli juba öö. Mõtte, et ma olen oma hääle kaotanud, mis oli mulle andnud kõik, mida ma eales tahtsin on kadunud? See mõtte lihtsalt ei mahtunud mulle pähe. See ei saa nii olla, lihtsalt ei saa! Selle mõttega uinusin taas.\nMa olin olnud haiglas juba 3 päeva. Mu elu oli minu jaoks läbi. Arst ütles, et ma võin igakell haiglast lahkuda. Ma panin riide. Mis mõttet ikka seal valges palatis vedelemises on.Natukese aja pärast kõndisin haigla ustest välja. Oli õhtu ja päike juba loojunud. Mu mootorrattas seisis parklas, mille mu sõber siia oli toonud. Ma panin kiivri pähe ja alustasin sõitu koju. Tee kulges mööda ookeani äärset mäekülge. Mu kiiruseks oli 180 km/h ja ees oli tulemas järsk kurv. Ma ei mõelnudki hoo maha võtmisele vaid sõitsin läbi piirde ja kukkusin alla. Viimane asi mida ma mäletan on kivid ja vesi mis mulle aina kiiremini lähenesid. Peale seda oli kõik pime.\nKui ma ülesse tõusin ei mäletanud ma midagi, ei olma eelnevast elust ega ka ise enda nimegi. Ma teadsin vaid seda, et ma lamasin suures baldahiiniga voodis ja väljas kumas õrna kuu valgust. Ma tõusin istukile ja märkasin voodi kõrval istuvat noormeest, kelle pilk oli aknast välja suunatud. Ma jäin teda vaatama. Ta pikad järkus blondid juuksed olid talle õlgadeni ja liikusid aknast puhuva tuulega kaasa. Ta pilk oli mõtlik. Silmad, mis olid nii tumedad, et tundusid mustad, pöördusid aeglaselt minu poole ja kriipsuks surutud suu, muutus õrnaks naeratuseks. of 4\nII All you ask from me. >>\nCopyright - All Rights Reserved Nov 18, 2011 Röövida eneselt elu ja see tagasi saada, võib olla paras šokk kõigile. Kuid Christi,kes peale õnnetust ülesse ärkab, avastab, et teine võimalus ei olegi alati nii ilus ja roosiline kui kõik arvavad.\nKuid läbi raskuste ja katsumuste üritab ta omal jõul hakkama saada, maksku mis maksab.\nPart 1 of 12 605reads 23votes 12comments Music_Lover247


minuti jooksul või ka tunni jooksul. Seetõttu on väga oluline, et loeksite hoolega läbi lepingutingimused ja arvutaksite välja tagasimakstava summa suuruse. Kuid sa pead arvestama, et kiirlaenu firmal on oma kasuks võimalik nõuda hüvitist. Oma laenuvajadust ja maksevõimet hinnates suunake pilk tulevikku. Kiirlaenu puhul ei ole tagatist vaja. Kindlasti ei tohi unustada, et kiirlaen tuleb ka tagastada, millele lisanduvad intressid.Kiirlaenu ei saa võtta alaealised, kes ei oma töökohta ja kellel pole piisavalt vastutust. Esitama kiirlaenu taotlus isiksustada Mobiil ID Ja oodata kuni kiirlaenufirma nõustub tingimustega ja kontrollib isikuandmed Käendus on käendaja poolt antud tagatis. Arvestades pangaväljavõtet ja palga suurust. Hoolimata sellest, kust laen on võetud, tasub alati kaaluda ka laenukaitse kindlustust.\nKui võimalikult kiiresti siis kasutada kiirlaenu pakkumisi. Kindlasti peab olema vajaminev summa läbimõeldud. Seejärel otsustada, kui suurt summat sul vaja on laenata, et hiljem ka kohustuslikult maksegraafikuga tagasi tasuda. Praegu mõne väiksema asja soetamiseks võetud kiirlaen võib osutuda takistavaks teguriks mõne aja pärast kodulaenu taotledes. Kui otsus väikelaenu võtmiseks on kindel, siis tuleks alustada oma võimaluste väljaselgitamisest. Autoliising smslaen. Seejärel pead otsustama kas sa soovid kiirlaenu võtta sularahas või panka. Teist kiirlaenu saab võtta maksehäiretega isik, kui tal on näidata ette eelmise kiirlaenu tagastatav maksegraafik. Sa ei saa seda niisama suvaliste numbritega teha vaid pead teadma, millised on sinu lepingud ja nendega kaasnevad tingimused. Tuleb leida endale sobiva kiirlaenu firma ning pidada nõu esialgu spetsialistiga. Kiirlaen ei ole mõeldud emotsionaalseteks ostudeks. Krediidi kulukuse määra kaudu saab laenupakkumisi ühtsetel alustel võrrelda ja see on tunduvalt täpsem kui võrrelda intressi alusel.” Loe lähemalt Wikipedia lehel. Sinu kiirlaenu taotluse põhjal teeb kiirlaenufirma parima pakkumise. Kõigepealt pead valima endale summa ja laenuliigi. Inimesed ei suuda kiirlaenu nõuetekohaselt täita. Kiirlaenu taotlemine on väga lihtne ning nagu eelnevalt mainitud võib kogu laenuprotsess alates taotluse tegemisest kuni laenusumma laekumiseni võtta aega üksnes tunnike. Kiirlaen on kiiresti kättesaadav laen. Kiirlaenu saamiseks ei lähe kauem kui 15 minutit, väikelaenuga aga kauem kui mõni tund. Võtke mitu pakkumist ja valige just enda vajadustega kõige paremini sobiv pakkumine. Näiteks krediidi kulukuse määra arvutamisel võetakse arvesse kõik lepingutasud, laenuhooldustasud kui ka muud kaasnevad kulud, autoliisingu või laenu puhul kohustuslik kaskokindustus ja kodulaenu puhul kodukindlustus. Kui olete väikelaenu taotledes pangast eitava vastuse saanud, võib teil tekkida soov kiirlaenu võtta. Selleks soovitame kasutada väikelaenu kuumakse kalkulaatorit. Ehk siis kergelt saadud laenu puhul on tagasimakstav summa märksa suurem. Kiirlaenu saab võtta ka ilma kodust lahkumata ehk ID kaardi abil või mobiil ID kasutades. Nii nagu laenu, pakuvad ka laenukaitse kindlustust erinevad firmad. Kuna ka väikelaenu võtmine on suur ja oluline otsus, tuleb enne tulevikule mõelda. Kiirlaenu intress on üldjuhul seda kõrgem, mida pikem on tagasimakse periood. Kui sul on kiiresti raha vaja pead sa esialgu tegema kalkulatsiooni, kui suurt summat ja mis eesmärgil sul vaja on. Saab hakata vaatama alles siis, kui sa oled enda aasta kogukulud ja tulud kokku arvutanud. Siis valida endale sobiv kiirlaenufirma ja esitama laenutaotlus ning ootama vastust. Kiirlaenu väga oluline osa on ka suhtlus. SMS kiirlaen ei ole töökohta. Triin Preem vabakutseline ajakirjanik. Kui sinu valitud kiirlaenu summa neile ei sobi teevad nad sulle enda poolse pakkumise. Laenake vastutustundlikult ja faktidele tuginedes.\n. Ta abistab ja vastab tekkinud küsimustele. Kiirlaen iseloomustab asjaolu, et laenu saab võtta ilma vara tagatiseta ning võib saada kätte samal päeval, kui oled korrektselt täitnud laenutaotluse ja ennast isiksustanud. Väikelaenu puhul on sul võimalus suuremaid plaane ja unistusi teoks teha. Uurige välja selle otsuse põhjused, sest tõenäoliselt on see tehtud teie huvides. Lugege lisaks: Otsustades siiski kiirlaenu kasuks, pidage meeles, et see võib mõjutada teie usaldusväärsust teiste laenuandjate silmis ka tulevikus. Sa pead endale selgeks tegema, mille jaoks ja kust sa soovid laenu võtta. Väikelaenu võtmist tasub kaaluda pangast. Selleks tuleb valida kiirlaenu summa ja eesmärk mida hakata taotlema. Siis selgub, kas pakutavatel tingimustel on mõistlik laenu võtta. See on mõeldud laenukohustuste täitmise tagamiseks olukorras, kus kindlustusjuhtumi tõttu tekiksid laenuvõtjal raskused laenu tagasimaksmisel.\nSMS teel kiirlaenu. Laenu saamiseks ei ole tingimata.\n. Ja kuna tegu on uue kiirlaenuga soovib pangaspetsialist sinuga telefoni teel rohkem suhelda ja eelnevalt võetud kiirlaenu kohta maksegraafikut. Laenuotsuse tegemisel ärge kiirustage: võtke aega, et kõik detailid läbi kaaluda ja pidage vajadusel nõu asjatundjatega. Ehital liising autoostuks laenu.\n. Üldjuhul on loogika selline, et mida lihtsam on laenu saamine, seda kõrgem on intress. Miks sul just sellist summat vaja on. Lihtne laenu saamine ei pruugi tähendada lihtsat tagasi maksmist. “Krediidi kulukuse määr näitab protsentuaalselt laenust tulenevat tegelikku kulu laenuvõtjale aastas, selleks võetakse arvesse kõik teadaolevad kulud, mis laenutaotlejal tuleb tasuda. Kiirlaen nädalavahetusel Kindlasti olete laenutingimusi lähemalt uurima hakates märganud, et nõudmised laenu saamiseks on eri pakkujatel vägagi erinevad. Osapoole kokkulepel on võimalik kiirlaenu varem tagasi maksta.\nNoor pere laen intressimäärad seadusjärgne. Kiirlaenu.


EKOMAR-i puhul määrab Statistikaamet sunniraha vaid äärmuslikul juhul — AWA Raamatupidamisteenus - Tartus ja üle Eesti\n13. juuli 2016,\nTänavu hajutas Statistikaamet esimest korda ettevõtte kompleksse majandusaasta aruande (EKOMAR) esitamise tähtaegu ja sõltuvalt ettevõtte tegevusalast jäi see vahemikku 1.–8. juulini. Ligi 8000 aruandekohustusega ettevõttest esitas EKOMARi tähtajaks 44%.\nEKOMAR on kõige mahukam ja olulisim aasta majandustegevuse andmeid hõlmav statistikatöö, mille põhjal koostab Statistikaamet ettevõtluse ülevaateid, saab sisendit majanduskasvu hindamiseks ja infot majanduse struktuurimuutusest. Kui ettevõte esitab oma majandusaasta aruande äriregistrile, siis selle põhjal on keskmiselt 80% tema EKOMARi küsimustikust Statistikaametile eeltäidetud ning eeltäitmist on siiani saanud kasutada ligi 88% andmeesitajate puhul. Sellest hoolimata esitas EKOMARi tähtajaks alla poole ettevõtetest. Andmete madal laekumine sundis Statistikaametit tänavu esitamatajätjate suhtes sunniraha rakendamise jutuks võtma.\nEKOMARi küsimustiku puhul võidakse sunniraha määrata alles pärast seda, kui pärast korduvaid meeldetuletusi (kolm ja seitse päeva pärast esitamise tähtaega), Statistikaameti peadirektori telefonikõnet ja tähtaja pikendamist pole andmeid siiski esitatud. „Kui ettevõtjal on olulised takistused, miks ta ei saa tähtajaks andmeid esitada, siis oleme alati mõlemale poolele sobiva uue tähtaja kokku leppinud,“ selgitas Oopkaup.


Toompeal tunnustati Eesti mõisate arendajaid - Riigikogu\nToompeal tunnustati Eesti mõisate arendajaid\n07.04.2016 / Fraktsioonide pressiteated, Ühenduste teated\nRiigikogu kultuuripärandi ühenduse ja Eesti Mõisate Ühenduse eestvedamisel korraldati täna Toompea lossi Valges saalis Eesti mõisakultuuri arendajate tunnustamisüritus.\nRiigikogu esimees Eiki Nestor tõi esile kõigi mõisakultuuri arendajate tänuväärse töö Eesti ajaloo seisukohalt oluliste sümbolite eest hoolitsemisel ja arendamisel ning nende arhitektuurilisel taastamisel.\nEesti Mõisate Ühenduse asepresident ja Euroopa Ajalooliste Hoonete Ühenduse nõukogu liige, Riigikogu liige Imre Sooäär märkis, et Eestis on olemas unikaalne pärand arhitektuuripärlite näol, sest sajandite jooksul on rajatud enam kui tuhat mõisaansamblit.\n„Selle pärandi on siia jätnud eri rahvustest omanikud, kes Eesti alal läbi aegade on mõisaid arendanud ja neid kohalikeks uuenduslikeks keskusteks kujundanud. Nüüd, kus oleme saanud osaks Euroopa Liidust, on meil sirgunud hulk teotahtelisi ja põliseid väärtusi hindavaid inimesi, kes teevad ühiseid jõupingutusi, et säiliksid kaunimad Eesti mõisad ja elustuks taas mõisakultuur,“ ütles Sooäär.\n„Eesti Mõisate Ühendus, kuhu on koondunud hoolivad, aktiivsed ja tulevikku vaatavad mõisaomanikud kutsub kõiki osa võtma mõisakultuuri arendamisest Eestis. Nii saavad ka järeltulevad põlved nautida Eestimaa mõisaid ning kauni Läänemere riigi kultuuri, ajalugu ja puutumata loodust,“ ütles ühenduse president Tõnis Kaasik.\nKaasik märkis, et Eesti mõisad on läbi aegade olnud euroopaliku vaimsuse järjepidevuse kandjateks.Mõis on läbi aegade olnud iseseisev majandusüksus. Isegi trööstitus olukorras varemetena on mõisad atraktiivsed turismiobjektid nii kodu- kui ka välismaistele külastajateke. Mõis on osa Eesti rahvuslikust kultuurmaastikust, kultuurilukku kuuluv pärimus, pärimusmaastiku keskne element.\nEesti Mõisate Ühenduse (EMÜ) tunnustamisüritus viiakse tänavu läbi Eestis esimest korda sarnaselt Euroopa Ajalooliste Hoonete ühenduse iga aastasele tunnustamisele. Nominente saavad esitada ühingu liikmed. Võitjate üle otsustab juhatus. Otsustamisel kehtib nõue, et läbipaistvuse tagamiseks juhatuse liikmed taandavad endaga seotud mõisate üle otsustamisel.\nTunnustamisüritusel toodi parimatena esile hindamiskategooriate kaudu järgmised nominendid: parim mõisaajaloo tutvustaja Mati Raal, parim mõisamajutus Padise mõis, parim mõisaköök Põhjaka mõis, parim mõisamajanduse esindaja Atla mõis, parim kultuurimõis Ohtu mõis ja parim mõisa restaureerimistegu Keila-Joa loss.\nEesti Mõisate Ühendus on mõisate katusorganisatsioon, mille asutasid mõisaomanikud 2003. aastal mittetulundusühendusena ühiste murede ja rõõmude aga ka kogemuste jagamiseks. Käesolevaks ajaks koondab ühendus enda alla lisaks eraomanike hallata olevate mõisate ka omavalitsute, sihtasutuste, riigi- ja omavalitsuste hallata olevad olulisemad mõisad Eestis. Ühendus on koostööpartneriks Kultuuriministeeriumile, Muinsuskaitseametile ja EAS-ile mõisatega seotud küsimustes. Ühenduse president on endine keskkonnaminister Tõnis Kaasik Saka mõisast, asepresident ja Euroopa Ajalooliste Hoonete Ühenduse nõukogu liige on Imre Sooäär Pädaste mõisast. Aupresident on Jaan Kriisa Saue mõisast\nEMÜ on alates 2006 aastast Euroopa ajalooliste hoonete ühenduse (EHH) täisliige. Sinna kuulub 50 000 lossi ja mõisa üle Euroopa, kaasa arvatud mitmed kuningakojad.\nNB! Fotod laekuvad viivitusega.\nLisainfo Imre Sooäär, 512 2328\nRiigikogu kultuuripärandi ühenduse liige


Better wash hinnad ja pakkumised | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > > Tooted > Better wash\nBetter wash pakkumised ja hinnad\nKas otsite toote better wash kliendilehed ja pakkumisi? Tõenäoliselt veedate palju aega, et mõelda, kuidas säästa raha selliste toodete nagu better wash ostmisel. Sellelt lehelt leiate ülevaate kõigist kliendilehtedest, kus toot better wash on soodsa hinnaga.\nTea Minu Kataloogid kaudu kõigist kliendilehtest, pakkumistest, soodusmüükidest ja kataloogidest, mis on toote better wash jaoks saadaval. Leiame parimad kampaaniad ja anname teile esimestena teada, kui toode better wash on soodushinnaga. Ja see tähendab, et hoiate oma iganädalaselt ostult uskumatult kokku. Lihtsalt vaadake, kui palju saate meie viimaste kliendilehtede pakkumiste ja kupongidega teid huvitava toote better wash pealt kokku hoida.\nVaadake, palju maksab toode better wash teie lemmikmüüja juures\nVaadake oma lemmiktoodete nagu brava, bakblade, beurer, breathe, baklažaan praeguseid pakkumisi ja kampaaniad. Aasta webside Minu Kataloogid on kõik ühes kohas, te olete hämmastavatest pakkumistest vaid hiireklõpsu kaugusel. Pöörduge meie veebilehele kindlasti tagasi - töötame pidevalt oma teenuse parendamise nimel ja lisame iga päev uusi kliendilehed ja pakkumise, et pakkuda teile soodsamaid hindu!\nBetter wash - jaemüüjad\nbetter wash 1A.ee\nbetter wash Aatrium\nbetter wash Arvutitark\nbetter wash Asko\nbetter wash Automaailm\nbetter wash Bauhaus\nbetter wash Bauhof\nbetter wash BENU apteek\nbetter wash Bonprix\nbetter wash Büroomaailm\nbetter wash Coop\nbetter wash Decora\nbetter wash Ehituse ABC\nbetter wash ESPAK\nbetter wash Expert\nbetter wash GOG\nbetter wash Handymann\nbetter wash Hansapost\nbetter wash Home4you\nbetter wash Humble Bundle\nbetter wash K-rauta\nbetter wash Kaubamaja\nbetter wash Klick\nbetter wash Koduekstra\nbetter wash Kodumasinad\nbetter wash Loverte


Emotsionaalse võimekuse arendamine noorte sportlikus huvitegevuses 12–16-aastaste tallinna noorte näitel - Mitteformaalne.ee : Mitteformaalne.ee\nEmotsionaalse võimekuse arendamine noorte sportlikus huvitegevuses 12–16-aastaste tallinna noorte näitel\nAutor: Ravo Vaga\nJuhendaja: Maarika Veigel MA\nHuvitegevus määrab väga suuresti noore arengu, silmaringi ja maailmavaate, seepärast on sellel valdkonnal noorsootöös väga suur roll. Noor ei arenda oma oskusi ainult koolitunnis, vaid ka pärast tunde huvitegevusega tegeledes. Sportliku huvitegevuse väärtuseks lisaks eelnevale on õpilase füüsiliste võimete, tervise ja sotsiaalse poole tugevdamine.\nHuvitegevuse sisuks on huvist lähtuv tegevus, et omandada teadmisi ja oskusi. Huvialahariduse sisuks on vabatahtlik süsteemne, pedagoogide juhendatud õppekavajärgne tegevus ühel huvialal suhteliselt pika aja jooksul, et omandada süvendatud teadmised, oskused ja vilumused valitud huvialal (Huviharidus ja huvitegevus 2005).\nHuvitegevuse lisaväärtus on asjaolu, et huvitegevus koolis loob, kujundab ja tõstab kooli mainet, koondab kooli kui peret, parandab ka õpilaste-õpetajate suhteid. Kuna põhikooli õpilasi on tihtipeale raske motiveerida ja neis kipub võimust võtma ükskõiksus kõige vastu, siis oleks tugeva huvitegevuse olemasolu koolis üheks pääseteeks. Huviharidus ning huvitegevus lähendavad noori, seega on huvitegevusel selgelt sotsialiseeriv ning tõrjutust vähendav funktsioon – kaasatus huvitegevusse vähendab koolist väljalangemise tõenäosust, asotsialiseerumise võimalust, seda eriti poiste osas ja seetõttu on huvitegevusel ka kuritegevust ennetav funktsioon (Kaljuste 2008).\nSportlik huvitegevus aitab kindlasti kaasa õpilaste emotsionaalsele arengule, kuna sport pakub laialdaselt võimalust kogeda edu ja ka ebaedu, kavastada ja eesmärgistada oma tegevust, õppida koostööd ja teistega arvestamist ning seda, kuidas oma tundeid vajadusel kontrollida. USA psühholoogi D.Golemani arvates on emotsionaalne võimekus väga oluline, kuna selle tasemest sõltub, kui hästi inimene suudab oma vaimsele intelligentsusele vastavaid võimeid realiseerida (Goleman 1996).\nNoorte sportlik huvitegevus\nÜhiskonnas räägitakse palju sellest, kuidas noorte kehaline võimekus on tänu mugavatele elutingimustele nõrgenenud, samuti on huvitegevuse populaarust vähendanud virtuaalmaailma pealetung. Huvitegevus ja ka sportlik huvitegevus aitavad noortel leida naudingut väljakutsetes, pingutustes ja keskendumises ning kontrastsed tegevused nagu televiisori vaatamine, video- ja arvutimängud pigem tekitavad ja süvendavad igavuse ning tühjusetunnet ja omavad vähest arengumõju tulevaseks eluks ette valmistamisel (Freysinger, Kelly 2004).\nSport on noortele vajalik, sest arendab neis sotsiaalseid oskusi, empaatiavõimet, kehalist võimekust, pakub eneseteostusvõimalust. Sport rikastab noori uute emotsioonidega ja õpetab nendega toime tulema. Tekitab harjumust liikuda, enda tervise eest hoolt kanda, et täisväärtuslikult elada. Huvitegevus määrab väga suuresti noore arengu, silmaringi ja maailmavaate, seepärast on sellel haridusasutuses väga suur roll. Spordil on täita ühiskonnas tähtis sotsiaalne roll: sport ühendab ja liidab inimesi; sport kujundab positiivset, rõõmsat eluhoiakut ja ellusuhtumist; sport õpetab ausalt mängima, see tähendab, elama, väärikalt kaotama, konkurenti austama. Sport on noorte hulgas väga populaarne. Noortespordi eesmärgiks on tagada massiline osavõtt.\nSuurt mõju 12–16-aastastele noortele nende valikute juures avaldavad vanemad, eakaaslased-sõbrad, kool ja ühiskond tervikuna. Kui lähtuda antud töö uurimisvaldkonnast – sportliku huvitegevuse mõjust noorte emotsionaalsele arengule – siis on vanemate roll olla julgustav, stimuleeriv ja aktiivse elustiiliga, sest selline suhtumine tagab kindlamini selle, et noored väärtustavad ja tahavad olla kehaliselt aktiivsed ning nad leiavad vanematelt nii moraalset kui ka majanduslikku tuge huvitegevusega tegelemiseks (Maiste, Matsin, Utso 1999).\n12–16-aastane noor on läbimas eelpuberteeti ja läbib puberteedi. Noorukil arenevad abstraktne ja loogiline mõtlemine, samuti omandatakse võime tulla toime hüpoteetiliste lahenduskäikudega, kasutada analoogiaid ja tähenduse ülekandmist. Emotsionaalselt võivad murdeealised olla ebastabiilsed, mis võib võistlemisega seotud psüühilise stressi tingimustes kaasa tuua soorituse hüppelise languse või täieliku läbipõlemise. Noorukite meeleolu on kõikuv ja suureneb eakaaslaste roll sportimise mõjutajana. Kehaliste võimete arengult pole noored veel võrreldavad täiskasvanutega, kuid sporditehniliste vilumuste omandatuse tase on selles vanuses võrreldav ekspertsportlastega. Samuti täpsustuvad spordialaspetsiifilised tajud ja väga oluline on, et noored omandaksid eneseregulatsiooni oskused, mis võimaldavad neil enda liigutustegevusi ning ümbritsevast keskkonnast saadavat informatsiooni tajuda ja õigeid otsuseid vastu võtta (Raudsepp, Hannus, Matsi, Koka 2010).\nNoort iseloomustab spordi kontekstis järgmine:\n• noor tajub reegleid ja on omandanud erialade tehnikatealused;\n• tähtis roll iidolitel ja tekib armastus teatud spordialade vastu;\n• teine trotsiiga – noor tunneb trotsi n-ö kohustuslike tegevuste suhtes;\n• mässuperiood, rasked reeglid;\n• sõprade tähtsus ja nende arvamus kasvab, st on väga oluline, millisesse sõprusringkonda noor kuulub – kas ollakse sortlikud või mitte;\n• treener on tähtis, st tema isikust ja autoriteedist sõltub suuresti noore spordiga jätkamine;\n• harrastuste tähtsus kasvab;\n• väljalangemine treeninggruppidest on suur;\n• esimesed paarissuhted, mis võivad nii positiivselt kui ka negatiivselt sportlikke harrastusi mõjutada;\n• jõud ja vastupidavus kasvab (Noorte treeningu alused… 2007).\nNoorte emotsionaalne võimekus\nEmotsionaalne võimekus on uus ja arenev valdkond, kus esineb suurel määral määratlemise ja käsitluste variatiivsust. Emotsionaalse võimekuse propageerija Daniel Golemani arvates on emotsionaalne anne metavõime, mis määrab, kuivõrd hästi inimene suudab kasutada ükskõik milliseid ülejäänud oskusi, sealhulgas ka puhast intellekti (Goleman 1996). Kuna inimese emotsionaalset võimekust saab parandada ja arendada, siis antud uurimistöö püüab heita pilku emotsionaalse võimekuse seostele sportliku huvitegevusega.\nAntud töö kontekstis kasutakse terminit emotsionaalne võimekus, kuna intelligentsus seostub rohkem vaimse poolega ja andekus millegi sellisega, mis on kaasa sündinud ja mida justkui ei saaks arendada.\nEmotsionaalse võimekuse mõistest spordi kontekstist on praeguseks vähe räägitud, kuid kellelegi pole üllatuseks see, et aastasadu on arutletud selle üle, kuidas mõned sportlased suudavad endast õigel hetkel n-ö viimase välja pigistada, nad on tasakaalukad, vaimselt tugevad, õige suhtumisega, kontrollivad oma emotsioone ja on eesmärgile pühendunud. Kõik need omadused saab kokku võtta ühe nimetaja alla – nad on emotsionaalset võimekad (Hanson 2011).\nOma emotsioonide teadvustamine ja nende juhtimine omab spordis väga suurt tähtsust, kuna need oskused aitavad kontrollida emotsionaalseid impulsse, aitavad leida õige häälestuse võistluseks ja väldivad liigset energia kulu ebavajalikele emotsioonidele ning õpetavad ebaeduga silmitsi seismist ja selle ületamist (ibid). Eelpool mainitud võistlusärevust aitaks kindlasti vähendada just enda emotsioonide teadvustamise ja nende juhtimise oskus.\nEnesemotivatsioon on sportlasele ääretult oluline, sest osates ennast õigesti suunata, võib sportlane kogeda vookogemust. Motivatsiooni saab jaotada kaheks: sisemine (nt ma spordin, sest mulle meeldib seda teha) ja väline (nt ma spordin kiituse pärast) (Raudsepp jt 2010). Uuringute kohaselt tekivad motivatsiooniga seotud probleemid sageli 12–13-aastastel lastel. Kui nooremad lapsed võtavad loomulikuna, et oma eesmärkide saavutamiseks tuleb vaeva näha, siis suuremad hakkavad muretsema selle pärast, kas neil on piisavalt võimeid. Nad teevad ükskõik mida, et mitte hädavarestena näida. Seega tuleb noortele õpetada väärtustama pigem pingutust kui tulemust ja selgitada, et edule eelneb sageli ebaedu (Shapiro 2002).\nEmpaatiavõime kui emotsionaalse võimekuse osa on samuti sportliku tegevusega seotud, kuna meeskonnaspordiga tegeledes õpib noor teistega arvestama, näeb, kuidas teised emotsioone kogevad. Samuti annavad empaatilised oskused võime vastaseid paremini lugeda (Hanson 2011).\nSuhtekorraldus on eriti vajalik meeskonnaspordis, sest efektiivne kommunikatsioon suurendab ka võistkonna ühise potentsiaali realiseerimise tõenäosust. Heast suhtlemisoskusest kasvab omakorda välja eestvedamise või liidriks olemise oskus, mida on vaja, et mõjutada teisi võistkonna liikmeid sellisel moel, mis tagaks meeskonna töö edukuse. Eestvedamine eristub tavapärasest juhtimisest sellega, et sisaldab endas otsustamist, motiveerimist, efektiivset tagasiside andmist, vastastikuste suhete loomist ja meeskonnakindluse hoidmist (Raudsepp jt 2010).\nSportliku huvitegevuse kaudu saab noor arendada oma emotsionaalset võimekust – õppida enda emotsioone paremini teadvustama ja juhtima (millest tuleb võistluseelne ärevus, kuidas sellega toime tulla jms); oskab leida paremini sisemist enesemotivatsiooni, mis viib suurema tõenäosusega vookogemuse tundmiseni spordis; omandab head suhtekorralduse oskused ja suurema empaatiavõime, mis on vajalikud meeskonnatöös.\nUurimistöö eesmärgiks oli välja selgitada treenereid intervjueerides sportliku huvitegevuse tähtsus 12–16-aastaste noorte emotsionaalse võimekuse arendamisele. Saamaks teada 12–16-aastaste noorte sportliku huvitegevuse osa emotsionaalse võimekuse arendamisele, koostas autor struktureeritud intervjuu, mille alusel intervjueeriti 2012. aasta märtsis seitset Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis tegutseva spordiklubi treenerit.\nIntervjuukava oli lähtuvalt P. Salovey jaotusest jagatud viide ossa ja koosnes kahekümnest küsimusest. Esimene osa puudutas emotsioonide teadvustamist ja küsiti, milliseks hindavad treenerid 12–16-aastaste juhendatavate võimet teadvustada ja ära tunda enda emotsioone. Järgmiseks selgitati välja, mida annab konkreetselt selle treeneri juhendatavale oskus enda emotsioone teadvustada ning mil määral on märgata enda emotsioonide arengut 12-aastaste ja 16-aastaste juhendatavate võrdlemisel.\nIntervjuu teine osa puudutas emotsioonide juhtimist ja autor soovis treenerite hinnanguid, milliseks nad hindavad 12–16-aastaste juhendatavate võimet juhtida enda emotsioone ja sealhulgas tulla toime ebaõnnestumisega. Lisaks sooviti, et treenerid kirjeldaksid, milliseid konkreetseid oskusi omavad 12–16-aastaste juhendatavad enda emotsioonide kontrollimiseks.\nIntervjuu kolmas osa puudutas enesemotivatsiooni ja autor soovis teada, milliseks hindavad treenerid 12–16-aastaste juhendatavate enesemotivatsiooni oskusi. Selgitati välja miks ja kas treenerite arvates tegutsevad juhendatavad pigem sisemise või välimise motivatsiooni ajendil.\nNeljas osa intervjuust käsitles emotsioonide ära tundmist teistes ja selgitati, milliseks peavad treenerid 12–16-aastaste juhendatavate sellealast võimet. Paluti ka tuua konkreetseid näiteid ning selgitada, kas teiste emotsioonide ära tundmine on noortele oluline või mitte.\nIntervjuu viimane ja viies osa puudutas suhteid teiste noortega ja autor küsis treeneritelt, milliseks nad hindavad 12–16-aastaste juhendatavate suhtekorraldusalaseid oskusi ehk liidriomadusi. Samuti selgus, kas liidriks olemine on noortele olulise tähtsusega.\nIntervjuu lõpetas kokkuvõttev küsimus, millega selgitati, milliseks peavad treenerid sportliku huvitegevuse mõju emotsionaalse võimekuse arendamisele 12–16-aastaste noorte hulgas ning paluti põhjendust tuues parimaid näiteid praktikast.\nTallinna treenerite intervjuud oli jaotatud viide teemablokki ja vastused neis esitatud küsimustele olid kohati suuresti varieeruvad, mis selgus eelnevatest alapeatükkidest. Intervjuu viimaseks küsimuseks oli see, et milliseks hindavad treenerid sportliku huvitegevuse mõju emotsionaalse võimekuse arendamisele 12–16-aataste noorte hulgas ning sellele küsimusele vastasid intervjueeritavalt 100-protsendiliselt: väga hea.\nTreenerid arvasid, et läbi sportliku huvitegevuse paraneb noorte oskus oma emotsioone kontrollida ja oskus, kuidas käituda kriisiolukorras. Sporti tehes kogetakse väga palju erinevaid emotsioone, näiteks võidurõõm, kaotusekibedus, pettumus, õnnetunne, ärevus, rahulolu, tugi ja toetus, mõistmine. Noor, kes tegeleb spordiga on seeläbi emotsionaalselt palju rikkam ja ta oskab ka nende tunnetega lõpuks hakkama saada, sest tal on olnud väga palju võimalusi harjutamiseks. Korvpallimängus võidetakse näiteks nii mõnedki mängud nii-öelda emotsiooni pealt, et see võistkond, kes hoiab rohkem kokku, kes suudab ennast rohkem üles kütta, aga samas ka külma närvi säilitada, võidabki – see oskus on puhtalt emotsionaalse võimekuse arendamise vili.\nTreenerid vastasid, et noor tegeleb tavaliselt ikka selle alaga, mille peale tal on annet ja seeläbi kogeb ta palju positiivset, misläbi suureneb ta enesehinnang ja eneseusk. Koolis ei saa valida, mis aineid õppida, aga spordiala saab valida just sellise, mis tagab õnnestumise ja meeldib. Noored, kes tegelevad sportliku huvitegevusega on emotsionaalselt võimekamad, sest nad õpivad varakult elu tagasilöökidega leppima, et ei saa igal võistlusel olla parim, aga see ei tähenda kohe seda, et annan alla, vaid püüan järgmiseks korraks veel paremaks saada. Sportlik huvitegevus annab eluks kaasa õiged väärtused ja noor õpib ennast paremini tundma, sest näiteks individuaalalal ei saa kellelegi teisele loota kui ainult iseendale.\nIntervjueeritavad selgitasid, et sportlik huvitegevus on süsteemne ja korrapärane, distsiplineeriv tegevus, läbi mille noor õpibki enda emotsioone tundma, teadvustama, juhtima ja analüüsima. Sportlik huvitegevus arendab noores tohutult emotsionaalselt poolt ja kuna üks vastaja on ka kehalise kasvatuse õpetaja, siis leiab ta, et need lapsed, kes käivad treeningutel ja teevad sporti lisaks tunniplaanijärgsetele kehalise kasvatuse tundidele, on avatumad, asjalikumad ja emotsionaalsemad kui teised.\nTreenerid vastasid, et sportlik huvitegevus pakub noorele tihti võimaluse emotsioone läbi elada võimendatult ja palju tihedamini kui muidu ja mis kõige olulisem – turvalises keskkonnas, kus algusest peale on treenerid ja trennikaaslased toeks. Tavaelus võib noor tihti jääda mõne emotsiooniga üksi ja seetõttu ka seda valesti mõista või sellega üldse mitte hakkama saada, kuid spordis on tugi alati olemas.\nLisati seda, et kindlasti on väga suur vastutus treeneril endal ja ka spordialal, sest n-ö ükskõiksemad treenerid ei oska märgata ega suunata juhendatavate emotsionaalselt arengut ning ka individuaalaladel on kindlasti emotsionaalse arengu pool ala spetsiifikast lähtuvalt väiksem kui meeskondlike alade puhul.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et sportlik huvitegevuse mõju emotsionaalse võimekuse alaliikidele eraldi ei suuda treenerid alati märgata ning jäävad vastamisel hätta, kuid kui küsida sportliku huvitegevuse mõju üldiselt 12–16-aastaste noorte emotsionaalse võimekuse arendamisele, siis ollakse konsensuslikult nõus, et see on väga suur.\nUurimistulemused on järgmised:\n• treenerid hindavad 12–16-aastaste juhendatavate võimet oma emotsioone teadvustada pigem rahuldavaks, aga kuus treenerit seitsmest leiab, et vanusega emotsionaalne võimekus kasvab;\n• treenerid hindavad enda juhendatavate võimet emotsioone juhtida ja tulla toime ebaõnnestumistega pigem heaks. Samuti omavad 12–16-aastased noored konkreetseid oskusi, kuidas enda emotsioone kontrollida;\n• treenerid on seisukohal, et juhendatavate enesemotivatsiooni oskused on head/rahuldavad ja tegutsetakse pigem välise motivatsiooni ajendil, aga ka siin on märgata vanuselist arengut – 12-aastased on väga kinni välises, aga 16-aastased oskavad ilusasti iseennast motiveerida läbi sisemiste soovide ning erinevus on kindlasti spordialati – individuaalaladel on sisemise motivatsiooni roll suurem kui meeskondlikel aladel;\n• treenerid hindavad enda juhendatavate oskusi tunda ära teiste emotsioone heaks, sest noored on ise samaga kokku puutunud ning see oskus on neile oluline, sest nii areneb empaatiavõime, mõistetakse üksteist paremini, osatakse ise sobivalt käituda ja treeninggrupis on sõbralikum sisekliima;\n• treenerid arvavad, et 12–16-aastaste juhendatavate suhtekorraldusalased oskused ja liidriks olemine on indiviiditi väga erinev ning liidrioskusi eriti arendada ei saa, et kes on sündinud juhtima, siis kui sellele vastav roll ka anda, saab ta väga hästi hakkama ja kui ta suhtub treenimisse positiivselt, siis mõjutab suuresti kogu treeninggrupi suhtumist;\n• kokkuvõtvale küsimusele, et milliseks hindavad treenerid sortliku huvitegevuse mõju 12–16-aastaste noorte emotsionaalse võimekuse arengule, vastasid kõik seitse Tallinna treenerit, et mõju on väga suur.\nTehes järeldusi uuringu lõpptulemustest, on meeldiv tõdeda, et Tallinna treenerid mõistavad ühiselt sportliku huvitegevuse väga suurt tähtsust noore emotsionaalse võimekuse arendamisele. Treenerikoolituse raames tuleks siiski rohkem rääkida emotsionaalse võimekuse komponentidest, et treenerid teadvustaksid, kui olulist tööd nad noortega teevad ja kuidas sportliku huvitegevuse kaudu saavad mõjutatud ka emotsionaalse võimekuse viis erinevate komponenti.\nFreysinger, V.J., Kelly, J. R. (2004). 21st century leisure: current isuses. State College: Venture.\nGoleman, D. (1996). Emotional Intelligence: why it can matte more than IQ. London: Bloomsbury.\nHanson, B. (2011). Emotional Intelligence in Sport. http://www.athleteassessments.com/articles/emotional_intelligence_in_sport.html 18. aprill 2011.\nHuviharidus ja huvitegevus. Rakenduslik kompleksuuring. (2005). Tartu: Maaelu Arengu Instituut.\nKaljuste, A. (2008). Huviharidus – see on lisaväärtus kogu eluks. http://www.valjala.ee/downloads/veebruarT.08.pdf 21. jaanuar 2011.\nMaiste, E., Matsin, T., Utso, V. (1999). Tervise ja kehalise töövõime arendamine noorukieas. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nNoorte treeningu alused suusahüpetes. (2007). Eesti Suusaliit.\nRaudsepp, L., Hannus, A., Matsi, J., Koka, A. (2010). Spordipsühholoogia õpik. Tartu: Atlex.\nShapiro, L. E. (2002). Kuidas kasvatada lapses emotsionaalset intelligentsust. Tallinn: Väike Vanker.\nStrongman, K. T. (2009). Psühholoogia igapäevaelus. Tallinn: Pegasus.


Juhtkiri: milline peaks olema tippametnik? - Juhtkiri - Arvamus\nJuhtkiri: milline peaks olema tippametnik?\nTea Varrak. FOTO: Erik Prozes / Postimees\nJuhtimisstiile on väga erinevaid, laias laastus pooldavad ühed aga karmi kätt ja teised tahavad käskija asemel näha pigem suunajat ja motiveerijat. Viimane lähenemine on tänapäeval ka järjest levinum. Ei saa öelda, et üks või teine juhtimisstiil oleks õige või vale, tähtis on, et suuremale osale töötajatest see lihtsalt sobiks.\nPostimees on nii varem kui ka viimastel päevadel kirjutanud sellest, kuidas haridus- ja teadusministeeriumi kantsler Tea Varrak on oma juhtimisstiili tõttu kriitika alla sattunud. Mullu vahetus selles ministeeriumis ligi kolmandik kahesajast töötajast ning lahkumise põhjusena viidatakse just kantsler Tea Varrakule. Endiste töötajate sõnul iseloomustavad ministeeriumi tööõhkkonda pinged, ebakindlus ja inimeste solgutamine. Ka pidevad muudatused pole paljude sõnul piisavalt põhjendatud.\nVarraku juhtimisel on tehtud haridusministeeriumis hulk ümberkorraldusi: vähendatud ametnike arvu, liidetud osakondi, osa neist kolitud Tartust Tallinna. Haridusministeeriumis oligi ilmselt vaja teha muudatusi. Ent mida kõrgemal ametipositsioonil juht on, seda rohkem peaks ta arvestama sellega, mida ja kuidas ta teeb ja ütleb. Ka juhtidele kehtivad inimlikud reeglid.\nVarraku sõnul on tema tööstiil konkreetne. Paar päeva tagasi enne ametist lahkumist ütles ta: «Ma olen täna saanud hästi palju sõnumeid organisatsioonide juhtidelt, kes mind aastaid tunnevad, kes on soovinud mulle jõudu ja öelnud, et sellist otsekohesust ja töö tõsiselt võtmist ongi avalikku sektorisse vaja.»\nMida kõrgemal ametipositsioonil juht on, seda rohkem peaks ta aga arvestama sellega, mida ja kuidas ta teeb ja ütleb.\nVarrak on kahtlemata võimekas juht. Ka teda ametisse nimetades ütles haridus- ja teadusminister Mailis Reps, et Varraku tugevus on just pikaajaline suurte avaliku sektori asutuste juhtimise kogemus. Kui aga ühes ministeeriumis on väga suur kaadri voolavus ja järjepidevad suhtlemisprobleemid, ei saa seda ignoreerida.\nAvaliku teenistuse tippjuhtide valikuga tegeleb riigikantselei juures olev komisjon. Klassikaline juhtimisprobleem – efektiivsus versus võime inimestega suhelda – on Eestis laialt levinud. Sellepärast tuleks Varraku loo valguses võib-olla komisjoni töö ehk kogu meie tippametnike atesteerimine ja kinnitamissüsteem üle vaadata ja vajadusel konkursi valikuprotseduurides hindamismeetodeid muuta. Kui inimene määratakse mitmeks aastaks väga vastutusrikkale ametikohale, on ka järelkontroll vajalik.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Kuidas joonistada revolvrit?\nFoorumi pealeht > Looming > Kunst\nKuidas joonistada revolvrit?\nVaba vestlus kunstiteemadel\nModeraatorid: surra, mart, Irve\nPostitas Dani 17:03 18. Juun 2005\nMa joonistan ühte pilti, kuhu ma rumalast peast revolvri peale tegin. Et ma pole eriline relvaekspert, siis ma lootsin netist leida mõne sobiva pildi, mille järgi see lõpetada, aga hoolimata lehekülgede kaupa revolvrite vaatamisest google'is ei ole ma targemaks saanud.\nNimelt ei ole ma leidnud ainsatki pilti, mis oleks sobiva nurga all .\nNii et kui keegi suudaks mulle selgeks teha, mismoodi näeb eestpoolt vaadates välja see toru all olev jublakas oleks mul väga hea meel\nPostitas metsavaim 17:19 18. Juun 2005\nSee jublakas on üldjuhul puhastushari ja samuti üljuhul on ta eestvaates ringikujuline.\nPostitas Dani 19:33 18. Juun 2005\nLihtsalt niisama ringikujuline?\nSiis on hea, sest praegusel variandil ta sihuke ongi .\nPostitas Irve 19:58 18. Juun 2005\nVõid pisiksed sakid ka sellele joonistada tegelikult...\nPostitas Merlon 20:54 18. Juun 2005\nSee ei ole mitte puhastushari , vaid ekstraktori varras. Tavainimeste keelde ümber panduna on tegemist vidinaga millele vajutades saad trumlist padrunikestad kätte.\nPostitas Dani 17:28 19. Juun 2005\nKas üldiselt nii sobiks muidu?\nIrve kirjutas: Võid pisiksed sakid ka sellele joonistada tegelikult...\n(Ma olen teadlik mõnest väikesest perspektiiviveast, aga kui ma need avastasin, oli parandamiseks juba pisut hilja. Ja toruots ei jää kah nii triibuliseks. Ning käepide peaks käe varju jääma kah.)\nKui midagi väga silma riivab, siis öelge .\nPostitas veiko100 17:36 19. Juun 2005\nKui, siis üks tehniline üksikasi: padrunite pesasid pole eestvaates näha.\nPostitas Dani 19:42 19. Juun 2005\nHmm... see revolver on üldiselt segu mingist suvalisest enam-vähem sobiva nurga all olevast revolvrist, mille pildi ma google'ist leidma sattusin, sellest Smith & Wessonipildist ja minu elavast fantaasiast ja mulle tundub küll, et viimase pildi peal on need enam-vähem samamoodi kui minul...\nKui ma muidugi õieti aru sain, mida sa silmas pidasid .\nPostitas ohpuu 20:59 19. Juun 2005\nma sain nii aru: kui seda revolvrit tõesti toru poolt vaadata, peaks näha olema trumli sees need augud, mille kaudu iga trumlis oleva padruni kuul torusse siseneb. sul tundub see trummel kuidagi umbne tõesti, kui teda Veiko tähelepaneku valguses vaadata. ma nyyd ei mäleta, kus filmis või mis pildil nägin (viimati?) seda efekti, et vaataja poole suunatud revolvri trumli viis kuuli (hõbedast võib-olla isegi?) on näha ja säravad sulle vastu, igayks omas pesas seal trumli sees. aga aeg-ajalt seda nippi ikka tarvitatakse.\nPostitas QK 0:16 20. Juun 2005\nTa on JUBEDALT kõver. See on siis vist seeperspektiivikala.\nSelle lahendamiseks oleks väga hea, kui sa selle enne mingis modelleerimisprogrammis valmis teeksid, ja siis sellele ilusasti peale joonistaksid (kuigi modelleerimisprogrammides annaks seda ka väga ilusasti teha, aga see pole vist päris see kunst mida sina teed).\nOlen ka natuke paberit rikkunud, aga minul on näiteks nii, et sellised tehnilised vead nagu perspektiiv ja proportsioonid avastan ma alles mitu nädalat pärst pildi joonistamist - sinnamaani tundub, et ise tehtud, hästi tehtud, ja sellised asjad ei riiva eriti silma.\nPostitas Dragonath 0:44 20. Juun 2005\nRelv ei peagi korralik olema. Ta peab olema hirmus ja jube, et kui sa selle toru ette satud, siis sa tead, et oled omadega pees (inspireeritud Douglas Adamsist). Tehniline õigsus on minu meelest suht teisejärguline, kui sa just ei soovi rahuldada neid inimesi, kellele meeldib kujutavast kunstist ainult valesti tehtud asju leida ja siis nende kallal iriseda.\nPostitas veiko100 1:43 20. Juun 2005\nLihtsalt küsimus oli selline, et kas leiate fataalseid vigu, ega ma paha pärast Aga teisalt, ega mind eriti mitte töötav relv ka ei kohuta.\nPostitas pronto 19:14 20. Juun 2005\nveiko100 kirjutas: Lihtsalt küsimus oli selline, et kas leiate fataalseid vigu, ega ma paha pärast Aga teisalt, ega mind eriti mitte töötav relv ka ei kohuta.\nJah, see, et trumlis pole auke, kust kuuliotsad välja paistavad on viga.\nTeine asi mõtlemiseks on see,et mida suuremakaliibriline relv, seda vähem on sellel pesasi. Pooletollised riistad näiteks on ainult viielasulised. Enamus revolvritest on kuuelasulised (nn sixshooterid). Nn, naistekad ja pisemad revolvrid (näiteks 0.22-sed) võivad samas sisaldada kuni kümme padrunit. Sinu raud on hetkel silma järgi vaadatuna seitsmelasuline.\nOluline on silmas pidada ka seda, ert tänapäeval kipub enamus relvolvritest olema vintrauaga, kusjuures vint on kenasti näha, kui torust sisse vaadata. Sinul on raud rõhutatult sile.\nAhjaa .. ja see tagumine reguleeritav sihik on sul kuidagi veider. Aga kuna pilt ise on selle koha pealt vähe udune, siis võib selle kirjutada ka udu arvele.\nPostitas QK 20:53 20. Juun 2005\ntrumliaugud küll, jah, aga kõik muu on väike viga, mida tavainimene ei märka. Aga see perspektiivivärk riivab küll silma


Inglisõnumid talvekuu viimaseks täisnädalaks | Hingepeegel\n1 - Õppida, õppida, õppida2 - Oled sündinud 1-5 kuupäeva vahel3 - Oled sündinud 6-10 kuupäeva vahel4 - Oled sündinud 11-15 kuupäeva vahel5 - Oled sündinud 16-20 kuupäeva vahel6 - Oled sündinud 21-25 kuupäeva vahel7 - Oled sündinud 26-31 kuupäeva vahel8 - Lõpusõnum\nSee lause on nõukogude ajast pärit inimestele liigagi tuttav ja halva “kõrvalmaiguga”, kuigi sisu ei ole sugugi halb, vaid arukas. Alati on midagi õppida. Alati tasub õppida.\nSeda enam, kui peale toimekat kevadet, suve ja siis sügist on talvel äkki käed rüpes ja ei oska ajaga midagi tarka pihta hakata. Kui netist otsida, leiab palju erinevaid koolitusi ja kursuseid – igaüks saab vaadata, milline koolitus klapib tema huvide ja tööaegadega – kohal käimise võimalustega.\nMina sain lõpuks ometi pihta koolitusele, mida juba mitu aastat luuranud olin, aga alati oli miski, mis ei klappinud, nii et ei saanud minna. Nüüd lõpuks kõik klappis ja kasutasin juhust.\nMa olen väga rahul oma otsusega sellele kursusele minna, kuigi riskisin sellega, et mu tervis üles ütleb, aga lootes, et siiski peab vastu. Jah, raskeid momente on ja praegugi sõnumeid kirjutades on mul ihu valus kui läbipekstul ja igasugu imelikud kohad ja lihased on valusad, kisuvad vahel krampi, kere on kange, aga pole hullu – järgmiseks koolipäevaks olen üles kosunud!\nKursuse põhiprogrammile lisaks olen mina enda jaoks leidnud palju programmivälist mida õppida: erinevate inimeste käitumine erinevates olukordades, vastupidavus psüühilisele pingele, emotsioonide valitsemine, sellele lisaks absoluutselt uus ja unikaalne inimtüüp minu elus, millist ma polegi veel kohanud, nii et ahmin infot sellest nii kuis vähegi oskan ja suudan ja mul on nii üüratult põnev, et ma ei teagi, kas väiksena aastalõpus kuuse juures pakke oodates oli ka nii ärev või mitte… Igal juhul palju elamusi, muljeid, emotsioone, värvi ellu ja pikad paid iseendale. Tarkused ja teadmised veel kauba peale!\nMuuseas: väikeses grupis kuskil midagi õppimas käimine on endasse ja oma koju sulgunud inimesele hea võimalus oma urust tasakesi välja pugeda, rahva sekka saada, aga nii, et korraga liiga palju rahvast ja ruumi ümber pole. Hea variant üleminekuks seltskonda naasmisel. Mina olen kuidagi märkamatult end muust maailmast ära lõiganud, sest olin sellest nii ära kurnatud, et lihtsalt ei jaksanud enam. Nüüd aga tunnen, et… tasakesi võib uuesti proovida… ja kuuajaline kursus väikses grupis on mulle väga hästi sobiv üleminek :)\nEelmine artikkelHarjumuste arhitekt: leia endale unistus, mis sind tõmbaks!\nJärgmine artikkelIsvara Joogakool näitab tasuta filmiõhtul spirituaalset filmi „Vee sõnumid“\nInglisõnumid 6. juuni 2016


Lehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/412 – Vikitekstid\nLehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/412\npõlve sõprade peale enam vaadatagi; nüüd elab mehike nagu mutt mulla sees ja ei julge iseoma nägu kellelegi näidata. Ma ei mõista, mispärast vangide tabamist just tema kätte usaldati; oli ju ette arvata, et sellest midagi välja ei tule.“\nKodanike seast ei tõstnud keegi häält Ivo kaitseks. Kõrtsmik ütles: „Ivo mehed räägivad, et ta sellest saadik hoopis teiseks inimeseks saanud, kui Mönnikhuseni tütar tema küüsist pääses.“\nGabrieli süda hakkas kergesti tuksuma; ta kuulas põnevusega.\nKõrtsmik kõneles edasi: „Sestsaadik on ta möllama hakanud, nagu oleks püsti saatan tema sisse läinud. Oma lihasel vennal on ta silmad siniseks tagunud, vanamoori, kes alati ta ümber oli, jalaga vigaseks löönud ja vahimehed poolsurnuks peksnud, et need tüdruku ära viia lasksid. Ennem armastas ta nalja heita, andis väikseid eksimisi andeks, sallis mõistlikku vasturääkimist, võttis tarka nõu kuulda ja oli ise meister kõiksugu sõjakavaluste peale, aga räägitud päevast saadik ei ole keegi enam naljasõna tema suust kuulnud, oma meeste vastu on ta püsti kuradiks saanud, vaenlaste vastu ei oska ta enam midagi korda saata, ehk küll salk suuremaks on kasvanud; Sagorski nime kuuldes pidavat ta iga kord kahvatama ja värisema. Ohe sõnaga: kange vihastamine on mehe meelt seganud.“\n„Mille üle ta siis nii kangesti vihastas?“ küsis Gabriel süütult.\n„Eks ikka selle üle, et vana Mönnikhusen oma tütre ära viis, kuna Ivot ennast laagris ei olnud. Kas sa seda lugu veel ei tunne?“\n„Ei, ma tulin alles hiljuti Tallinna.“\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Ajaloolised_jutustused._Bornhöhe.djvu/412&oldid=43922"


101 RIIKLIK JÄRELEVALVE\n§ 702 Riiklik järelevalve\nRT I, 29.06.2014, 32\n(5) Kaitse alla võtmise menetluse läbiviija saadab loodusobjekti asukoha kohalikule omavalitsusele ja kinnisasja omanikule käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmetega teate tähtkirjaga.\n(5) Eesti looduses esineva haruldase mineraali ja haruldase või ohustatud kivistise võtab kaitse alla valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n9) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba või nõusolekut väikeehitise ehitamiseks;\n(3) Loodushoiutoetuse taotlemise, taotluse läbivaatamise ja toetuse maksmise korra ning nõuded toetuse maksmiseks ja toetuse määrad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(2) Kinnisasja omandamise ettepaneku tegemise õigus on kinnisasja omanikul, kaitstava loodusobjekti valitsejal või valdkonna eest vastutaval ministril. Kinnisasja omandamise algatamise ning omandamise otsustab valdkonna eest vastutav minister. Kinnisasja omandamisega seotud kulud kannab riik ja omandamist finantseeritakse riigieelarvest igaks eelarveaastaks määratud summa piires.\n(1) Rannal või kaldal asuva kinnisasja valdaja on kohustatud tagama läbipääsu kogu kallasraja ulatuses veeseaduse § 10 tähenduses.\n(11) Rannal või kaldal asuva kinnisasja valdaja võib kohaliku omavalitsuse kirjalikul nõusolekul kallasrada tõkestada põhjendatud vajaduse korral, nagu loomade karjatamine või maa kuivendamine, kuid ta peab tagama tõkkest üle- või läbipääsu kallasrada mööda liikumiseks.\n(3) Tegevuskava kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud lause esimene sõna „Majandus- ja kommunikatsiooniministril“ ja lause keskel sõna „keskkonnaministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes. ]\n(3) I kaitsekategooria kivistist võib riigist välja viia üksnes teadusuuringu otstarbel valdkonna eest vastutava ministri loa alusel.\n1) linnualadest, millest Eesti riik on Euroopa Komisjoni teavitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) kohaselt;\nNatura 2000 ala kaitse eesmärk määratakse kindlaks, lähtudes ala tähtsusest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ I lisas nimetatud linnuliikide või selles nimetamata rändlinnuliikide või EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest I lisas nimetatud looduslike või poollooduslike elupaigatüüpide või II lisas nimetatud liikide soodsa seisundi säilitamise või taastamise jaoks, samuti lähtudes Natura 2000 võrgustiku terviklikkuse saavutamise vajadusest ning silmas pidades ala degradeerumis- ja hävimisohtu.\n101. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE\n§ 702. Riiklik järelevalve\n(1) Käesoleva seaduse §-des 71–745 sätestatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seaduse sätteid.\n(1) Keskkonnainspektsioon ja kohus võivad käesoleva seaduse §-des 71 ja 741–745 sätestatud väärtegude toimepanemise vahendi ning väärteo vahetuks objektiks olnud isendi ja eseme suhtes kohaldada konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.\n(6) Vabariigi Valitsus kinnitab korraldusega Euroopa Komisjonile esitatava Natura 2000 võrgustiku alade loetelu. Natura 2000 võrgustiku alad määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 lõigete 1 ja 2 ning EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest artikli 4 lõike 1 nõuete kohaselt.