III Rakke Rattamaraton [TEC] 03.08.2003 [MTB] - velo.clubbers.ee\nIII Rakke Rattamaraton [TEC] 03.08.2003 [MTB]\nPostitus Postitas erikr » 28. 01. 2003. 23:19\nIII Rakke Rattamaraton [TEC] 03.08.2003 Rakkes\nIII Rakke Rattamaraton\nPostitus Postitas Mati » 10. 07. 2003. 12:30\nTundub, et sellest sõidust on kujunemas oluliselt parem kui eelmine aasta. Korraldajad (Enno Eilo siis) on teind tõsist tööd raja kallal, vähemalt raja kirjeldus on ülimalt eeskujulik\nJään huviga sõitu ootama .\nViimati muutis Mati, 10. 07. 2003. 13:22, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas Kirsa » 10. 07. 2003. 12:33\nVäljavõte kirjeldusest: Metsveo jäljed – metsatöötlemis tehnika tekitatud (49km sügavad), märjaga porised, okstest puhastatud. 1,25 km\n49 km sügavad jäljed? :)\nPostitus Postitas erikr » 10. 07. 2003. 12:53\nKirsa kirjutas: Väljavõte kirjeldusest: Metsveo jäljed – metsatöötlemis tehnika tekitatud (49km sügavad), märjaga porised, okstest puhastatud. 1,25 km\n49 km sügavad jäljed?\noletan, et neljakümne üheksandal kilomeetril\nEnno Eilo & Co. on ordenit väärt detailseim seniloetud kirjeldustest, anyway on tema omad parimad olnud. ka on selgesti aru saada, et hullult on tööd tehtud uue raja nimel.\nPostitus Postitas spl » 10. 07. 2003. 14:09\nkahjuks yks hea sõit rikutud tundub.oli üks minu lemmikutest\nPostitus Postitas smile » 10. 07. 2003. 14:25\nSee raja kirjeldus ajas hamba verele . Tundub, et korraldaja on eelmise aasta kommentaaridesajust õppust võtnud. Kirjelduse järgi tundub küll rada igati mehine olevat.\nPostitus Postitas Ereliukas » 10. 07. 2003. 16:21\nRada tundub olevat mtb-raja moodi. Ilmselt tuleb proovida\nPostitus Postitas Lauri » 10. 07. 2003. 16:40\nKruusa rallid hakkavad oma lõppu leidma Paistab jah, et see aasta tuleb ikka päris huvitav rada. Mõnes mõttes on kahju, et rakkest kruus kadus, sest eelmine aasta tuli just sealt hooaja parim TEC-i koht, aga see aasta loodan üle lüüa jään juba huviga ootama.\nPostitus Postitas priidik » 10. 07. 2003. 19:58\nKruusa rallid hakkavad oma lõppu leidma Paistab jah, et see aasta tuleb ikka raske rada. Mõnes mõttes on kahju, et Rakkest kruus kadus, sest eelmine aasta osalesin ja väga meeldis. See aasta loobun sest fännan kruusarallisid. Edu kõigile.\nPostitus Postitas Gunnar » 27. 07. 2003. 15:55\nReagasin ennast Rakkesse ära, aga transport pole veel kindel.\nEt kas kellelgi on Tallinnast minnes vaba koht ühele sõitjale ja rattale?\nVõi ehk on mõni Viljandist minejal vaba ruumi? (ka see variant sobiks)\nVariant ka, et võtan isa auto Viljandist, siis endal 2 vaba kohta, kui keegi on huvitatud (seltsis on segasem)!\nPostitus Postitas Mati » 27. 07. 2003. 21:08\nHetke seisuga plaanis Rakkesse minna ja tõenäoliselt oleks üksi autos. Seega kaks võimalust, kas keegi võtab mind peale, või võin ka ise kedagi transportida. Viimane variant eeldab küll siis transporditava poolt oma, katusele käivat rattaraami!\nPostitus Postitas Corrosion » 27. 07. 2003. 21:18\nkas päev varem ei toimu mitte münthon cup oleks ju väsitav mõlemal olla...\nPostitus Postitas UrmasL » 27. 07. 2003. 21:22\nCorrosion kirjutas: kas päev varem ei toimu mitte münthon cup oleks ju väsitav mõlemal olla...\nsee teebki tugevaks\nIse Rakkesse ilmselt ei lähe. Valida on praegu Mynthoni või Kose triatloni vahel.\nPostitus Postitas Mati » 27. 07. 2003. 22:06\nElame näeme. Omal hetkel mõlemad plaanis. Samas arvestades Viimsi potentsiaali raja raskuse osas (eeldatavalt madal), siis soojenduseks paras Õnneks saab Mynthonil ka kohapeal norm hinnaga regada!\nUrmasL kirjutas: see teebki tugevaks Ise Rakkesse ilmselt ei lähe. Valida on praegu Mynthoni või Kose triatloni vahel.\nViimsi raja potentsiaali arvestades, sul vist mõistlikum triatlonile minna, saad vast kõvema elamuse\nPanin muidu Prükkelile e-sporti küsimuse, et palju see rada ntx Merida 100 km rajaga kattub. Ootan vastust.\nPostitus Postitas Corrosion » 27. 07. 2003. 22:24\nja miks sa arvad et prükkel teab midagi üldse merida cupi rajast, sest vaevalt ta nendel käis või tundiski huvi nende vastu..\nPostitus Postitas Mati » 27. 07. 2003. 22:26\nCorrosion kirjutas: ja miks sa arvad et prükkel teab midagi üldse merida cupi rajast, sest vaevalt ta nendel käis või tundiski huvi nende vastu..\nno eks see siis ole näha kui ei küsi, siis tavaliselt ei saa kohe kindlasti vastust\nRakke maraton TEC\nPostitus Postitas Jack » 31. 07. 2003. 23:10\nKäisin ja sõitsin täna Rakke maratoni trassi läbi. Need kes arvavad eelmise aasta põhjal, et Rakke on maanteesõit ja kihutamine, saavad sel aastal kõva laksu.\nTeadmiseks: RAKKE MARATON ON SEL AASTAL KAUNIS RASKE!\nMeil läks mõõduka kiirusega läisõitmiseks 3 tundi. Kusjuures me ei kulutanud aega. Palju on singletrack'i ja põlluteid. Palju on raputamist, amort soovitav. Kohe alguses (paar kilti peale starti) on kiire kruusatee asendatud kaunis kõvade tõusude ja raske singletrack maastikuga. Seega -- jõudu pühapäeval.\nEsport.ee leheküljel ka uue raja täpne kirjeldus.[/url]\nPostitus Postitas maanus » 31. 07. 2003. 23:16\nNoup, ei löönud verest välja.Tore on kuulda , et regimise summa suuruse eest võimalikult palju vastet saab.Loodame , et siis ka ilm kuivaks jääb aga tempi tiba langetab.\nPostitus Postitas Kirsa » 31. 07. 2003. 23:44\nRajakirjeldus on Rakke-l küll hea, aga kuna ma pole sealkandis varem üldse sõitnud, siis ei suuda otsustada milline kumm võiks pühapäeval all olla.\nMidagi siledamat või karvasemat?\nPostitus Postitas Märt » 01. 08. 2003. 08:04\nKuidas valida? Erinevatel päevadel ju. Mõlemale tuleb ikka minna.\nIse ikka laupäeval ühele väikesele triatlonile ja siis pühap. Rakkesse, rajakirjeldust arvestades rajale surema:P\nKruusarallide lõpp on jah vist lähedal, hakake ujumist harjutama, veetakistused üha sagedasemad nähtused:D\nRe: Rakke maraton TEC\nPostitus Postitas Mati » 01. 08. 2003. 09:22\nJack kirjutas: Käisin ja sõitsin täna Rakke maratoni trassi läbi. Need kes arvavad eelmise aasta põhjal, et Rakke on maanteesõit ja kihutamine, saavad sel aastal kõva laksu.\nKui sul ntx pulsokas on, mis kõrgusi kah mõõdab, siis oleks heaks orientiiriks kui sa ntx kogutõusu või tõusude ja laskumiste summa siia kah üles paneks.\nPostitus Postitas gandalf » 01. 08. 2003. 13:49\nhttp://www.nelson.ee/ajavotuteenus/tule ... e_2003.XLS\nPostitus Postitas Jack » 01. 08. 2003. 15:59\nKõrgusemõõtjaga pulsokat mul pole, aga kõrguste vahe jääb minuarust Otepääle ja Rakverele alla. Erinevalt eelmisest aastast tuleb sel aastal Emumäge võtta 2 korda. Teine tõus on sealt, kust eelmine aasta alla lasime. Lisaks on enne lõppu nn 400 m tõus, mis on kaunus lauge, kuid parasjagu pikk. Raja teeb raskeks mitte suured kõrguste vahed vaid ohtralt põldude, metsateede ja niitude kasutamine.\nLiitunud: 18. 07. 2003. 08:51\nPostitus Postitas godric » 02. 08. 2003. 10:25\nJack kirjutas: Meil läks mõõduka kiirusega läisõitmiseks 3 tundi.\nMida sa mõõduka kiiruse all mõtled? Ise pole varem Rakkes sõitnud, nii et ei tea rajast midagi...Kui kellegil on häid soovitusi kuidas elusalt koju jõuda siis olen ettepanekutele avatud\nHullemaks saab alati minna...\nPostitus Postitas Jack » 02. 08. 2003. 16:49\nMõõdukas oli 75% võistluskoormusest ja ajaliselt 3h. Võistlustel tuleb vast 2.30 või sinnakanti 100-130 koht mul. Kaks pdl jooki ja 2 geeli. Siis jääb kindlasti ellu. Keskmine kiirus oli 18 km/h.\nPostitus Postitas Kirsa » 03. 08. 2003. 18:21\nNunii. Käidud ja sõidetud.\nRajameistreid tuleb küll kiita, juba meenutas tõelist maratonirada.\n56km asemel oleks võinud isegi natuke pikem olla ;).\nMind natuke häiris, et põhm kogu rada oli traktorite poolt trepiliseks sõidetud, mu rst Aerosa sellise värina väljafiltreerimisega ei saanud eriti hästi hakkama.\nNukralt kahju on sellest, et raja parim osa oli esimesel 5-l kilomeetril, aga seda ei saanud nautida, sest rahvas hyppas lausa enne mäge ratta seljast maha ja tekitas tohutuid ummikuid ja troppe. Kindel plaan on kunagi minna ja see rada uuesti läbi sõita.\nNüüd siis kurva osa juurde. 42-l kilomeetril (sõiduaeg selleks hetkeks 2:00 koht orienteeruvalt ~350) karjääris oskasin yhes kivises augus kummi ära lõhkuda ning minule kui "veendunud kummi mittekaasaskandjale" oli võistlus tehtud. Erik jõudis kyll 10 min pärast järgi aga kahjuks oli tal autoventiil...\nEgas midagi lontsisin siis kurvalt edasi, kui jalutatud sai 4 km keerasin juba rajaltki kõrvale et otse jala Rakke jõuda. Üsna varsti tuli aga vastu auto nelja kena tibiga, kes mulle lahkelt kummi ja pumpa pakkusid. Egas midagi tuhh ja tehtud ning rajal tagasi. Kogu jama peale oli siis läinud 40 minutit. Suure hooga tulles õnnestus ainult mõned uimerdajad kinni püüda.\nLõpuprotokollis siiski aeg ja koht kirjas. Koht lausa 496!?(startijaid ~700) ning aeg 3:15.\nSõber, kellega esimese poole koos panin sai ajaks 2:37 ning kohaks 294.\nKrt esimene alla 300 Teci koht läks kaduma... ;(\nPostitus Postitas erikr » 03. 08. 2003. 18:55\nseekordne rakke rada oli nagu Tahko rada ilma mägede ja kivideta. polar mõõtis kokku 435 m tõusu, 27 kraadi sooja, 54,9 km, keskmine ja max pulss ka enam-vähem seal kus peaks. kahjuks lõpuni võhma ei jätkunud ja kerged krambid kollitasid, hoolimata soola lisamisest jooki ja kere eelnevast läbipesemisest setu silmaveega (värska originaal). 2 liitrit jooki kulus kõik rajal ära.\nrada oli vinge ja vastas ootustele ja eelnevale kirjeldusele. sõiduoskus ja -tehnika pandi korralikult proovile. alguse tõusud läksid troppimiseks ja jooksukateks kuigi tegelikult oli rajal vaid 1 jooksukat väärt tõus. (arvake milline ). mingil määral mõjutas kohta positsioon stardigrupis kuna mass lükati kitsasse kanalisse ja eriti mööda ei saanud. esimese otsa meestel muidugi seda muret polnud. üldiselt soovitan kasutada sama rada ka järgmisel aastal kuigi rada läks liiga ruttu kitsaks. ehk annab siin midagi ära teha.\nKirsa poolt mainitud jõnksud põldudel tekivad muide kündmisest ja püsivad aastaid kui isegi seda pöldu enam ei harita.\nüllatavalt palju kummilõhkumisi oli kuigi aru ma ei saa miks.\nfoorumi rahvast tundsin ära minust möödujatest vaid Age ja MArioni. igatahes tublid naised\nnegatiivse üllatusena tuli juba traditsiooniline Montaviti otsalõppemine enne kui kõik finisis ja supi (või supianumate, ei viitsinud välja uurida) lõppemine. tarmo poolt antud soovitus kiiremini sõita ei muuda tõsiasja, et kraami ei jätkunud kõigile osalejatele.\nEnno Eilole suur tänu võistluse ja vinge raja eest selle supijama eest ei maksa end küll põlema panna.\nViimati muutis erikr, 03. 08. 2003. 19:26, kokku muudetud 2 korda .\nPostitus Postitas Kirsa » 03. 08. 2003. 19:00\nerikr kirjutas: seekordne rakke rada oli nagu Tahko rada ilma mägede ja kivideta. polar mõõtis kokku 435 m tõusu, 27 kraadi sooja, 54,9 km,\nKusjuures tahtsin just küsida, et kas natuke meenutas Tahkot? ;))\nEt kui seda rada 2x läbi sõita, kas siis oleks hea eeltrenn 60km Tahkole.\nNing sellest põrutamisest - võimalik et kyndmisest aga ma nägin kah päris tihti traktori või atv jälgi. Ma ei mõtle seda raputamist vaid yhtlast põrinat. Igatahes RS õliamordiga siukse koha peal jama polnd.\nPeab vist tagasilööki nats kiiremaks keerama, aga ma kahtlen kas aitab.\nKäed said yldiselt täna muidugi kõva koormuse. Samuti esimest korda kogesin tõesti et ka laskumine võib väsitav olla.\nPostitus Postitas erikr » 03. 08. 2003. 19:05\nZ2 ja Jet S mul küll mingit põrinat ei lasknud tunda.\nPostitus Postitas ints71 » 03. 08. 2003. 19:07\nAlgul ehmatati päris ära et rada on tohutu raske ja mis kõik veel ,kuid suureks üllatuseks oli rada väga viimase peal,kusjuures endal istus ka kõik suurepäraselt ja oli õnne et ei sattunud kukkumisse ning ratas ja kummid ka pidasid.Ühesõnaga tegemist oli tõeliselt meeldiva rattamaratoniga,müts maha Enno Eilo ees kes on hea korraldusega juba eelmisest aastast jäänud meelde ja sel astal sai korraliku rajaga ka maha\nPostitus Postitas Rivo » 03. 08. 2003. 19:17\nNiih, sõit läbi ja õnnelikult kodus (naabri arvuti taga )\nRada oli igati vinge, just sellised peakski kõik TEC-i. rajad olema. Nii koha, kui ajaga jäin rahule 172 ja 2h26min.\nRaskeid ja valusaid kukkumisi õnneks ei näinud ja kogenud.\nPS. Huvitavat. Olin seal koos tuttavaga, kes sealt kandist pärit ja rääkisime juttu selliga, kes oli sel rajal ATV-ga. (Eliidi ees sõites) Siis kui jõuti selle pikema metsavahe lõiguni, mis nagu kuumaastik, sõitsid profid tast mööda, kuna ATV-ga. ei saanud nii kiiresti sõita. Kusjuures polnud sell ATV-ga. ka mingi algaja.\nLiitunud: 11. 07. 2003. 21:00\nPostitus Postitas Xavier » 03. 08. 2003. 19:18\nTahaks ilma amordita sõitjatelt muljeid , kui siin üldse neid ongi . A rada oli muidu päris vinge, raputas küll kõvasti, oleks võind full suspension olla, kindlasti oleks mugavam olnud. Tõesti, sõit võiks isegi pikem olla, lõpupoole tuli juba hea enesetunne ja tõusin tublisti kui teised ,surema' hakkasid. Alguses võiks natuke tasasem olla, sest esimesel 10-l km-l ei saanud ma tilkagi juua, mis pani edaspidiseks paraja põntsu. Kruusal hakkasin hoolega jooma ja läks paremaks. Supijärjekorda ei oska kommenteerida, sest läksin mujale sööma. Meeldis see koht, kus oli vist u. 4km sirge ja kitsas rada kuskil kraavi pervel. Vinge maraton oli. Vähemalt erines teistest ja vist siiamaani kõige väiksema keskmise kiirusega mis on olnud\nPostitus Postitas veiko » 03. 08. 2003. 19:22\nKorraldus oli küll tasemel. Joogipunktide töö oli ka täitsa hea. Rada... oleks olnud päris hea, kui seda koos paari kaaslasega sõita. TEC'i jaoks, kus 700 ja rohkem osalejat see rada küll ei kõlba. Minu stardinumber oli üle 400 ja esimestel tõusudel oli kohe jama majas. Rahvas kõndis jala sellest jõnksust üles... õnneks oli seal ruumi ja sai mööda. Järgmised tõusud, mis olid ka ikka tõusumoodi tuli jala võtta. Rada liiga kitsas... samuti see sild, mis oli kohe alguses... jala. See meenutas rohkem matka, kui maratoni. Tekkis juba masendus, et peab kogu raja läbi jalutama, kuna sõitmiseks pole lihtsalt ruumi. Single track on ka tore ja mõnus, kuid kui ees on pikk rivi sõitjaid ja kõige esimene sõidab hirmaeglaselt ning möödumisevõimalused on väga kahtlased siis pole midagi teha. Lõpupoole oli natuke ka laiemat rada ja seal sai ka siis oma lõpukoht stardinumbrist ikka paremaks sõidetud Emumäe tõusud olid ka päris toredad ... esimene oli ainult jooksukas ja seda ka põhjendatult. Rajaäärsete kommentaaride kohaselt polevat keegi sealt üles sõitnud. Kokkuvõtteks oli rada hea aga igale asjale olgu oma koht ja sellisele massiüritusele nagu TEC see rada ei sobi.\nÜldiselt ise sõiduga rahul.\nÄrge maha lööge, kui liiga negatiivne olin. See on ainult minu arvamus.\nPostitus Postitas LauriA » 03. 08. 2003. 19:26\nMa arvasin ka siiamaani, et RASKEID radu saab ainult lõunaosariikides teha. Aeg oli mul 3h 11min, aga minu jaoks on suur saavutus rohkem see, et koht on parem kui stardinumber. Väga hea rada, Orase kommentaar (a la meil s.t eliidil oli väga tore, aga harrastajatel vist mitte ) muidugi ka. Miinuseks/maitseasjaks võib-olla peaksin seda, et alguses võiks raskeid laskumisi mitte olla - rahvamassi puhul ei tea kunagi, mis juhtub (ise ka igaks juhuks kõndisin sellest esimesest !!! laskumisest alla). Nii et mina jäin rahule.\nAga mille pärast nii palju katkestajaid oli? Kas lihtsalt sellepärast, et tehnika vedas alt?\nappi mis rada\nPostitus Postitas velosipedist » 03. 08. 2003. 19:27\nPaistab et osadele siin rada meeldis aga aru küll ei saa miks. Kõige jubedam teci rada üldse ja eelmise aasta raja vastu mul küll midagi polnud. Täielik põllu kündmine oli ju, ja tagumiku hõõrus ka lootusetult ära:( Seega isegi saja seest väljas täna ja kõik ilusad emotsioonid , mis tekkisid otepää sõiduga haihtusid.... Ja raja tehnilisuse kohta ütleks küll et kel jõudu oli see sõitis, mis kunst see mööda põldu sõita on :S Lihtsalt rõve oli! Vabandust kui ma nüüd kedagi selle kommenatariga riivasin!!!\nLiitunud: 23. 05. 2003. 23:40\nPostitus Postitas antz » 03. 08. 2003. 19:40\nrada oli tõesti raske. raputas silma munad peast peaaegu välja. enda sõit läks täielikult nahka. kuna 2 km enne lõpu tuli lenks stemi küljest lahti ja kuidagi veeresin lahtise lenksuga lõpuni ( tutterdasin nagu purjus lüpsinaine lautade vahel oma rattaga). sry nende ees, kellele laskumisel ette jäin, kui ratas käe kõrval alla läksin.lõpp aeg oli 2:38 ja koht nats üle 300 ise sellega absoluutselt rahul pole. aga njh rada oli minu jaoks nagunii liig raske. mule istuvad rohkem kruusasõidu. aga arvan, et need kes eelmine aasta kurtsid, et rada liig kerge said see aasta oma elamuse kätte.\nM: mnt ratas\nPostitus Postitas Oliver » 03. 08. 2003. 19:49\nerikr kirjutas: negatiivse üllatusena tuli juba traditsiooniline Montaviti otsalõppemine enne kui kõik finisis\nMa võin edaspidi oma pudeli sulle anda. Ma olen ta alati võtnud, kuigi see vesi mulle ei maitse. Setu silmavesi on ikka üle kõige.\nRada oli OK, kuigi mulle ei meeldi raputamine. Kehva ratta ja ilma ettevalmistuseta on see vist päris piin. Mägesid austavad ka kohtadele 500.+ tulevad ratturid, raske on kuid siiski. Aga kui on sirge maa ja sõita ei saa, siis vist järgmine aasta enam ei tulda.\nKuid mulle sobis see rada vist paremini, kui teistele. Sai täidetud selle aasta eesmärk: jõudsin esimese 50-ne hulka. Proovisin võrrelda Haanja, Otepää ja Rakke profiile, kuid rakke viimased 3km jäid välja (on olemas, kuid ühisele graafikule ei õnnestunud kuvada).\nEriteade Kirsale: ära solvu, kuid sõitsin ikkagi sileda SpeedMaxiga\nPostitus Postitas gandalf » 03. 08. 2003. 19:58\nPostitus Postitas Lauri » 03. 08. 2003. 21:39\nkrdi kahju, et ise tulla ei saanud. Ma mõtlesin et järgmine nädalavahetus on sõit, ja unustasin registreerida (200 eegu eest ei tahtnud tulla). rada tundus parajalt raske olevat, võitja aeg pea 2 tundi. teiste kommentaare vaadates ei teagi, kas oleks tahtnud tegelikult tulla. Kuigi mulle meeldivad rasked rajad (ja rakke oli vist seda ) ei ole mu rattal amorti, ja kuna öeldi, et neil amordiga raputas, et tea, mis sis veel minuga oleks juhtunud. käed oleks vist pärast pääris valusad olnud...\nLiitunud: 25. 06. 2003. 10:39\nPostitus Postitas san » 03. 08. 2003. 21:44\nMinule see rada kohe üldse ei sobinud.\nPeale 40 kmi sai jõud otsa ja kohe üldse ei jakasnud endam edasi liikuda, vaatasin vaikselt kuidas teised minust mööda vuhisesid.\nKoht kah TEC'i selle aasta kõige kehvem 423.\nMuidu polnud rajal viga, aga see raputamine ei olnud just meeldiv osa ja muidugi ei ole üldse meeldiv sõita kui sa enam üldse ei jäksa ja ainukeseks ideeks on finisheerida.\nPostitus Postitas indrek » 03. 08. 2003. 22:47\nnjah...oli kuidagi selline imelik sõit. Seda põllu peal rappumist oli natuke liiga palju minujaoks. Ja see oli ka kõik. Rada tundus kuidagi väga üksluine. Alguses mingi tõusuke ja siis põllud, põllud, põllud, kruus, põllud. Oleks nende põldude vahel mingeid ränki tõuse/laskumisi olnud, siis juba oleks midagi, aga see puhas raputamine...ei meeldi. Ma ei saa sellest ka hästi aru, et kuidas nüüd see rada nii raske oli. Tõsi kiirus oli küll väike, aga see teeb sama välja kui näiteks teha terve rada ülesmäge sile kruus. Oleks ju ka raske, kuid samas ei pakuks midagi. mitmekesisus on just see, mida peaks olema Väsimus oli ka juba enne sõitu ja terve sõit oli psühholoogiliselt raske. Joogipunktidest oli esimest korda abi . Vett jätkus lõpus, suppi ei tahtnud, rattapesu oleks võinud ikka survepesuritega olla. Nendel võis ikka raske olla, kes ilma amordita ja tavaliste pedaalidega ahjaa ja kuhu jäi see km pikkune tõus??? Ootasin seda suure huviga, aga ei kusagil Tehnika töötas, aga kummides oli rõhku vähe. Proovisin siin ka teiste jutu järgi, et paneks contidesse 3 ja alla, aga väga nadi oli minuarust. Oleks kindlasti 3,5 või 4 tahtnud ja FSi oleks ka tahtnud\nPostitus Postitas Rom » 03. 08. 2003. 22:49\nhea näide kuidas saada ka vähese algmaterjaliga teha suurepärane rada,\nsellisel rajal saad aru mida on maastikuratta väljamõtlejad öelda tahtnud.\nväga hea rada.......mõnuga sai võetud seda\nPostitus Postitas Kirsa » 03. 08. 2003. 23:54\nRom: Olen nõus :)).\nIndrek: Eks ta sellepärast raske oligi, et sa olid juba enne sõitu väsinud.\nRattapesu muuseas oli survepesuritega, staadionilt alla elumaja otsaseinas.\nPõlde oli yhest kyljest palju jah, teisest kyljest, iga korralik maastikurattur vaatab, et noo mida sile heinamaa, anname minna, aga võta näpust :).\nEi ole ju põhja-eestis neid mägesid seal nii võtta. Olemasolevast materjalist oli tõesti kihvt asi kokku keeratud.\nJa vähese kummirõhuga peakski ju vähem raputama ja pehmem olema?!\nPostitus Postitas indrek » 04. 08. 2003. 00:13\nKirsa kirjutas: Indrek: Eks ta sellepärast raske oligi, et sa olid juba enne sõitu väsinud.\nNo kui ma oleks ergas ja korras olnud, siis poleks väga raske olnud, pigem tüütu. Seda pidasin silmas\nSeda sama rattapesu ma mõtlesingi. See oli ju aiakastmisvooolikutega, mingist survest polnud juttugi\nPehmem küll jah, aga ujus metsikult ja see mulle ei meeldi Turvatunne kaob ära. Ja sellise treppis-maastiku korral see väiksem rõhk oluliselt sõitu enam mugavamaks ei tee ma arvan\nPostitus Postitas Ray » 04. 08. 2003. 01:54\nRada oli päris huvitav. Ise oleks eelistanud siiski kruusakat, sest seal mul kudagi minek parem. Igakord kui tuli kusagil heinamaal sõita jäin ma teistest maha. Kui rohkem trenni teha siis peaks asi paranema\nPostitus Postitas veiko » 04. 08. 2003. 07:38\nRay kirjutas: KOHT: ~202\nNo sellise ajaga oleks ikka esimeseks saanud ju\nPostitus Postitas profit4 » 04. 08. 2003. 07:58\nMulle isiklikult meeldis see rada väga, eriti just tehniline pool, vahepeal see krt heinamaa viskas küll kolli ette aga inimene harjub ju kõigega ; kahju on ainult et ratas ei pidanud vastu, ratta remontimisega kaotasin ca 8-10minutit, tore oli et võistluskaaslased mulle rattavõtit laenasid, sain oma sõiduriista enamvähem korda, eelnevad kommenteerijad mainisid miks kumme läks, ka minul läks esikumm, eriti just sellel lõigul kus palju raituid juurikaid väljas oli, üldist pilti vaadates oli väga palju rattaid tagurpidi keeratud rajal, üks alexela teami liikmetest lasua tagus jalaga oma ratast, mehel oli klemm väga koos, rattal oli vist käiguvahetaja laiali.\nMinu arvamus on et kindlasti peaks TEC olem avähemalt 2 sellist etappi, mis nõuab nii head tehnilist kui ka füüsilist vormi, lisaks paneb ka proovile tehnika enda ;\nPostitus Postitas AndreK » 04. 08. 2003. 08:06\nRada oli hea ja korraldus oli ka viimaepeal! Tegemist oli ikka tõelise katsumusega\nPostitus Postitas Rom » 04. 08. 2003. 08:27\nMõni FS mees võiks raja kohta miskit kosta..........või vähemalt naeru mugistada hardtaili meeste üle\nVahepeal,vist sellel pikal soolõigul, oli küll selline tunne et sadul või sadula post läheb pilbasteks\nKõvakahvlimehed said küll hirmsa laksu, ............Subi Rivo oigas ja mudis oma käsi ja suppi süües ei tahtnud tal lusikas käes püsida\nViimasel pikal laskumisel tõmbas selg hullult krampi nii et roni või sadulast ja sellel viimasel heinamaa tõusul olid karjas matkajad ees kellest pidi suure rohu sees mööda sõitma..........sinna läks viimane jõud ja paar kohta aga mis muud kui....järgmiseks korraks rohkem vastupidavust kaasa\nsee raiesmiku lõik oli super.......kahju et seal mingite sellide taha toppama jäin,\nmingi tegelane vastas eespool sõitjale kui too küsis et kas oled siin esimest korda "olen jah...................ja ilmselt ka viimast" mul ilgelt tahtmine naerda......nii naljakalt kõlas see\nPostitus Postitas Alvaro » 04. 08. 2003. 08:38\nRom kirjutas: Kõvakahvlimehed said küll hirmsa laksu, ............Subi Rivo oigas ja mudis oma käsi ja suppi süües ei tahtnud tal lusikas käes püsida\nMulle eriti ei meeldi oleksid, aga protokolli lugedes ei suuda küll tagasi hoida.......\nKui Rivo Subil OLEKS sellel maratonil all olnud Specialized Epic? Krt, mulle see mõte meeldib tohutult, näha, kuidas Eesti eliitratturid oleks amatööri käest jääkülma dushi saanud. Eks jääb ainult Tartu Maratoni oodata.


BEAUTY CHEAT SHEET: TEISIPäEV, 9. DETSEMBER 2014 - DAILYBEAUTY - ILUAMET - KEHA - 2019\n1. ABC News'i andmetel on aktiivsüsi uusim "see" koostisosa (loomulikult, kui sa oled innukas NewBeauty lugeja, siis seda juba teadsite). Must tolm esineb hambapastas, näohooldus ja isegi joogid. Vaadake nende videot siin. Ja meie OO lemmik süsihooldustoodete (nagu Konjac Sponge Company konjac käsn) nimekirjast klõpsake siia.\n2. Meile meeldib BB-kreemide naha parandav, lihtsus, kuid paljud inimesed pole seda kunagi proovinud. Miks? Pimedate nahatoonidega inimestel ei ole piisavalt toone - neil oli raskusi õige õige leidmisega. Õnneks alustas just nimega Nyakio kaubamärki, millel on täielik värvitoon, alates Light to Coffee. Lugege ülevaadet aadressil xoVain.com.\n3. Victoria salajane moeshow ilmub täna CBS-il. Mures, et sa seda ei pane? E! tal on täna õhtul toimuva ürituse numbrid. Meie jaoks on kõige üllatav? Kasutati ainult 30 pudelit juukselakki. Lugege kõik sellest siit ja häälestage homme NewBeauty.com, et näha meie lemmikvaateid.\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Ilu Cheat Sheet: teisipäev, 9. detsember 2014


Ümberpööratud pahupidi - Kasvu Labor\nAin Mihkelsoni esikteos viib lugejad mõtte ja meelerännakutele. Vahel keerab ajud krussi, esitab väljakutseid ja paneb mõtlema, mis värk see nüüd siis on. See on justkui heatahtlik Karlsson Katuselt, kes tirriteerib meie ratsionaalset meelt, lustakas naeratus näol.\nLugejad on arvanud:\n“Kuidas uurida varjatud mõtteid ja tundeid? Need pole kunagi juhuslikud. Enamasti loevad inimesed siis muinasjutte, vaatavad unenägusid, teisi inimesi, püüdes mõista olukordi, tehtud tegusid, üldse kogetut.\nSee on üks erilisemaid raamatuid, mida lugenud olen. Paljude tunde- ja meeleilma tegelastega, kes meis kõigis tegelikult ju pesitsevad, aga keda ei lasta niisama lihtsalt avalikuse ette ja päevavalguse kätte. Aga nüüd pääsevad püünele Vaene Luuletaja, Preili Suursüda, Lüpsik, Rongijuht, Jutulind, ambitsioonikas kõrvits jpt.\nSõbralikus toonis, naljakas, mitme põlve rammusaid elutarkuste peegeldusi täis pikitult saab sellest paradoksaalsel moel ka aeglane raamat, mille sisemine hoog meenutab hoopis neid olukordi elus, kus tunned end justkui vurri peal pöörlemas. Näidake, kellel poleks seda juhtunud?\nSeni, kuni vurri telg tuulega lendu ei lähe, on kõik hästi. Ent pöörlemise keskel sa seda ju veel ei tea! Ükski lugu ega tegelane ei ole üheselt tõlgendatav, tavaloogikale allunud, ja sellepärast arvan ma, et „Ümberpööratud pahupidi“ lehekülgi saan ma elu jooksul loodetavasti lugeda veel mitu korda ja just siis, kui minuenese Mina on paisatud elumere lainetesse, seal taas ja taas proovile pandud.\n„Feeling is understanding,“ on öelnud Win Hofman. See raamat jõuab aga läbi kõikide sisemaailma kihtide eksistentsiaalse südamiku servani, pannes sind justkui proovile, kui meelekindlaks (mitte segi ajada enesekindluse ega kangekaelsusega) sa ikkagi kaoses või segaduses suudad jääda, oma tunnete eest vastutada ja oma eluvisioonile toetust paluda. Ja samal ajal ei jäta kirjanik sind üksi. Kaasas kõnnib vapralt huumor. Kes selle üles leiab, võib end Õnneseeneks küll pidada.”\n„Mõned kohad on naljakad, teised ulmelised, kolmandad panevad itsitama või siis sügavalt järele mõtlema. Tempokas ja vürtsikas. Kosmiliselt põnev ja rikas!“\n“Kõik need lood meenutavad mulle teatud mõttes abstraktset kunsti, kus teos ise tuleb sulle vastu vaid poolele teele ja suure sammu peab iga lugeja astuma ise. Ja vot selle sammu pikkusest ja sügavusest sõltub, kas üldse ja kui, siis millise loo see raamat sulle päriselt jutustab. Natuke nagu Alice Imedemaal :)”\n“Kas teil on ka vahel tunne, et maailm keerabki ennast praegu ümber ja pahempidi? Eilsete teadmistega pole homme justkui midagi peale hakata, tavapärasest on saamas ime ja ahhetamapanevast iseenesestmõistetav. Õnneks mõni füüsikaseadus veel kehtib – näiteks see, et tiirleva karusselli pealt maha lendamast päästab võimalikult keskmes püsimine. Ja teate mis – see ongi vast parim arstirohi kindlalt jalgel ja südamega ühenduses püsimiseks. Vahet pole, mis pidi see maailm siis parasjagu on.”\nAutor ise on on arvanud:\n„Ümberpööratud pahupidi“ on justkui muinasjutukogumik täiskasvanutele, kes ei võta elu ülearu tõsiselt. Nii ei saa ka seda raamatut tõsiselt võtta, kuid samas võib raamat lugejat tõsiselt võtta. Kohati tundub tekst hullumeelne ja võib su aju krussi ajada, kuni sõnum kohale jõuab. Iga lugu on osake suuremast pildist, mis hakkab selginema järgmiste raamatute käigus. See raamat on eelkõige oma peaga mõelda armastavale inimesele, kes tahab midagi tavapärasest erinevat. Kogeda, lugeda ja ise juurde mõelda. Soovitav on seda lugeda õhtuti ja jupikaupa ning jälgida, mis sinu mõtetes, elus ja unenägudes edasi juhtuma hakkab.\nRaamatu sünni tagamaadest leiad lisa:\nRaamatu arvustus Raplamaa Sõnumite kultuurilisas Kukitemuki 18.07.2018\nLühem artikkel raamatu sünniloost Raplamaa Sõnumites 23.05.2018\nVeidi pikem artikkel sünniloost Edasis 25.05.2018\nRaadiointervjuu Tre Raadios 30.05.2018\nRaamat ise on müügil nii Rahva Raamatus kui ka Apollos.\nRaplas leiad raamatu Rapla Raamatust ja Väärt Raplamaa toodete kauplusest\nAutor Ain MihkelsonPostitatud 6. juuni 2018 7. sept. 2021 Rubriigid MeelevaldSildid Teadvelolek,Vaimne areng\nEelmine Eelmine postitus: Ühe suure unistuse sünnilugu- Ümberpööratud pahupidi\nJärgmine Järgmine postitus: Meeli teritavate lugude kompott


Kuulujutt kerkivast pagulaskeskusest ajas inimesed endast välja - Sakala\nKuulujutt kerkivast pagulaskeskusest ajas inimesed endast välja\n20. juuni 2015, 10:07\nKuigi Lossi tänav 35 majas käib korterite ehitamine, siis pagulaskeskust sinna ei looda.\nEhkki kaks päeva tagasi Facebooki kommuunis «Märgatud: VILJANDI’s» avaldatud kuuldus, et Posti ja Tartu tänava vahelisele alale ehitatakse pagulaskeskus, on vale, näivad paljud seda uskuvat.\nSakala sõitis eile nimetatud piirkonnas ringi ja märkas küll siin-seal ehitustegevust. Pika ja Lossi tänava ristmiku juures kaetakse tänavakividega kõnniteed ja torude paigaldamiseks oli kaevatud auke.\nKuigi lähedal, Lossi tänav 35 hoones ehitatakse välja kortereid, kuulis selle omanik Raul Alliksaar oletatava pagulaskeskuse rajamisest esimest korda. «Midagi absurdsemat annab välja mõelda,» sõnas ta kuulujuttu kommenteerides.\nMäe tänav 4 maja juures toimetanud ehitusmehed laususid, et kuigi ka sinna tulevad uued korterid, ei tehta neid kindlasti pagulastele. Tartu tänaval võis aga näha meest, kes püstitas laudadest varjualust.\nKüsimusele, kas linnavalitsus teab, et Viljandisse ehitatakse kuulu järgi pagulaskeskust, vastas avalike suhete spetsialist Johan-Kristjan Konovalov, et see on väljamõeldis. «Selle kohta puudub igasugune info ja linnavalitsuse nimel julgen selle ümber lükata. Ehitustööd linnas käivad meie kaudu.»\nKa sotsiaalministeeriumi kommunikatsiooniosakonna juht Malle Aleksius kinnitas, et riik ühtegi pagulaskeskust Viljandisse ei ehita. Isegi kui seda kunagi tehakse, tuleb selleks läbida mitu protseduuri. «Tehakse arhitektuurikonkursi hange, seejärel ehitushange, siis hanked vaidlustatakse, seejärel hakatakse alles ehitama,» selgitas ta. «Riik ei saa öelda, et olete tore ehitusfirma ja me sõlmime teiega lepingu. See on pikk protsess. Selliseid asju saab tellida riigihanke korras ja mitte nii, et info ei levi, vaid et kõik ehitusfirmad on kursis.»\nNagu ütles Ilmar Raag eilses Postimehes, kinnitas ka ministeeriumi ametnik, et kui mõni näeb kusagil hoolde- või asenduskodu renoveerimist, hakkavad kohe ringlema jutud pagulaskeskusest. «See on nonsenss.»\nEileõhtuse seisuga oli Facebooki kommuuni «Märgatud: VILJANDI’s» postituse juures kolmkümmend kommentaari.\nPolitsei- ja piirivalveameti Lõuna prefektuuri pressiesindaja Maria Gonjak lausus, et igasugune vägivallale või diskrimineerimisele õhutamine on kahetsusväärne ja taunitav. «Sotsiaalmeedias levivad kommentaarid on politseile teada ja veebikonstaablite pideva tähelepanu all. Vägivalda õhutavate või muul moel sobimatute kommentaaride ja postituste korral oleme kontakteerunud nii lehekülgede haldajate kui postituse tegijatega. Samuti julgustame suhtlusvõrgustike kasutajaid ebasobivast sisust veebiportaalide haldajatele teada andma. Üldjuhul võtavad moderaatorid sobimatud postitused kiiresti maha,» selgitas Gonjak.\nSüüteomenetluse alustab politsei juhul, kui vaenu õhutamisel tekitatakse reaalselt tajutav oht inimese elule, tervisele või varale. «Sellisel juhul võib postitajat oodata kuni 1200 euro suurune trahv või arest,» täpsustas politsei pressiesindaja.


Uue Termostaadi Juhtimine 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nNagu paljud ennast tegijad, on minu maja ehitatud dinosauruste ajastule ja suurem osa varustusest oli nii vananenud, et asendamine oli hädavajalik. Ma märkasin, et minu termostaat, mitte-digitaalvalimitüüp, mida ma olen päris kindel paigaldanud, on minu Thomas Edison, ei olnud päris nuusutav. See oli aeg seda asendada, ja kui ma polnud elektrijuhtmete ekspert, olin ma kindel ja pühendunud.\nNagu paljud ennast tegijad, on minu maja ehitatud dinosauruste ajastule ja suurem osa varustusest oli nii vananenud, et asendamine oli hädavajalik. Ma märkasin, et minu termostaat, mitte-digitaalvalimitüüp, mida ma olen päris kindel paigaldanud, on minu Thomas Edison, ei olnud päris nuusutav.\nSee oli aeg seda asendada, ja kui ma polnud elektrijuhtmete ekspert, olin ma kindel ja pühendunud. Kuna temperatuurid hakkavad kõikuma ja talv pöördub kevade poole, võite mõelda ka vana termostaadi asendamisele.\nMa tahan tagada, et kõik mõistaksid, et see on mõeldud ahju ja A / C-seadme jaoks, mitte aga soojuspumba süsteemist. Soojuspumbasüsteem on juhtmest veidi erinev.\n1. samm - alusta turvalisusega\nEnne kui üldse midagi ette ei võta, minge oma kaitselüliti kasti ja lülitage termostaat välja. Teil on tegemist elutraatidega ja ER-õele selgitamine, et te peaaegu elektrikatkestanud ennast termostaati pannes, on alandav püüdlus... usalda mind. Samuti, kuna teie ahju / vahelduvvool hakkab mõnda aega läbi minema, soovitaksin seda tööd teha kevadel või suvel. Kuigi olen kindel, et midagi ei lähe valesti, leian, et kõige parem on kunagi kiusata saatus. Temperatuurid võivad talvel surnud kiiresti langeda.\n2. samm - Eemaldage originaaltermostaat\nEnamikul termostaatidel on seinaplaat, mida saab tavaliselt eemaldada, libistades selle üles. See avab kruvid. Eemaldage need ja võtke seade seinast välja. Termostaadi eemaldamisel seinast tuleb ettevaatlik. Juhtmed on endiselt ühendatud ja viimane asi, mida soovite teha, on juhuslikult neid ära lõigata.\n3. samm - märgi kõik\nKuigi need on ikka veel ühenduses, märgi täpselt, kus iga traat läheb. On üldtunnustatud, et juhtmete värvide kodeerimine on universaalne, kuid see pole alati nii. See on tõsi, kui algseadme paigaldaja oli töövõtja, kuid kui te ei tea, siis on kõige parem usaldada oma instinkte ja lihtsalt märgistada juhtmeid. Standardsel HVAC-süsteemil on 24-tunnise (must), 24-tunnise transformaatori (punane) 24-tunnine (punane) 24-tolline termostaat (punane), 24 kraadi jahutamiseks (punane), sisseehitatud võimsus soojendamiseks (valge) ja jahutus (kollane ) ja lõpuks ventilaatori lülitatav võimsus (roheline). Need peaksid olema tähistatud termostaadi tagaküljel.\n4. samm - ühendage juhtmed lahti\nEemaldage juhtmed hoolikalt ja lindista need ükshaaval seina külge. Miks? Ma õppisin kõvasti, et traadid võivad seina tagasi kukkuda ja seejärel õnnestub neid kala püüdes. Selle peavalu asemel lihtsalt lindista need seinale ja nii ei saa nad liikuda.\n5. samm - paigaldage uus seinaplaat\nEsmalt kruvige seinaplaat samasse kohta kui viimane. Suurus ja kuju võivad olla veidi erinevad, seega peate võib-olla uute aukude puurimiseks.Kui te lõpetate uute aukude puurimise, veenduge, et need oleksid tasapinnalised. Kokkupandav termostaat kummardab kõigile, kes siseneb teie koju.\n6. samm - paigaldage uus termostaat\nKuigi erinevad mudelid ja mudelid on kõik erinevad, on need üldjuhul ühesugused. Kuna teil on iga juhtmed lindistatud ja märgistatud, on see lihtsalt nende õige terminali ühendamine.\nÜkshaaval ühendage juhtmed oma õigetele terminalidele, kasutades varem tehtud sildid. Veenduge, et kõik on kindlalt kinnitatud. Te kavatsete paigaldada juhtme tagasi seina ja mõnikord võib see lahti valesti kinnitatud traati.\n7. samm - kinnitage uus termostaat plaadile\nÜhendatud juhtmetega ühendage uus termostaat seinakinnitusega ja lülitage elektrit sisse. Veenduge, et kõik funktsioonid töötaksid korralikult. Kui ei, siis on tõenäoline, et traat on lahti tulnud või on ühendatud vale terminaliga. Õnnitleme raamatu juures veel üks iseseisev projekt.\nPõhiline » Elektrik » Uue Termostaadi Juhtimine


Our Man In Estonia ehk ‘Ameerika kindrali’ tapmine Eesti moodi – The Prime Suspect's Blog\nPosted in õigusemõistmine, justice, kohtud, kriminaalasi\nOur Man In Estonia ehk ‘Ameerika kindrali’ tapmine Eesti moodi\nPosted on 5.9.2011 4.12.2011 by theprimesuspect\nKui president Lennart Meri 1993 aastal Aleksander Einselni Eesti Kaitseväge juhtima kutsus, kirjutas ajakiri People artikli ‘Our man in Estonia’ , märkides et tegemist on väga tunnustatud ameerika koloneliga. Riigidepartemang (State Department) polnud Einselni sammu üle sugugi õnnelik, vaid soovis võtta temalt nii USA kodakondsuse kui ka pensioni. People.com\nErukindral Aleksander Einseln\nEinseln sai juhtida Eesti Kaitseväge paar aastat kui ta ametist vabastati. Meri põhjendas oma otsust Einselni sekkumisega poliitikasse. Vabastamist toetasid tollal riigikaitsenõukogus istunud Siim Kallas, Tiit Vähi, Andrus Öövel, Märt Rask ja Toomas Savi.\nMis aga järgnes on kindlast üks häbiväärsemaid lehekülgi iseseisva Eesti ajaloos.\nNimelt algas Einselnile tõeline nõiajaht, kus teda süüdistati sajas patus ametlikult ja mitteametlikult alates relvadega sahkerdamisest, lõpetades reisilaeva Estonia põhjalaskmiseni.\nKAPO ametnikud vedasid silmapaistvat Ameerika ja Eesti sõjaväeohvitseri ühelt ülekuulamiselt teisele.Näiteks Kirjutas Virkko Lepassalu kuidas ‘nahktagis ja siniseks löödud silmaga’ kaitsepolitseinik tuli Einselnile järele nagu mõni gangster.(Luup nr 20) Selline oli/on kahjuks Eesti tase.\nKAPOt juhtis siis endine nõukogude miilits, hilisem siseminister Jüri Pihl, kes praeguseks on ärimaailma siirdunud ja istuvat ühes nõukogus koos’endise KAPO kahtluslalusega, kes on ühtlasi ka tema kolleeg politseist’.(Äripäev.01.2011)\nEinseln ise ajas taga tõde ja õigust mõõda kohtuid, nõudes kompensatsiooni au ja väärikuse kaitseks, kuid jäi ikka kaotajaks pooleks.\nKaitseväe Peastaabi relvaäri süüdistust veeretasid eesti õigusemõistjaid nagu kuuma kartulit aastaid, ja Einseln mõisteti võimu kuritarvitamises lõpuks õigeks alles 2003 aastal kuigi uurimine algas juba 1995 aastal.\nEesti ajakirjanduses ilmusid Einselni herjavad artiklid veel aastaid hiljemgi näiteks Eesti Ekspressis eelmisel aastal Andrei Hvostovi sulest ‘Kuidas kindral Einseln riigikaitsele miini pani’ link\nEinseln on tõdenud et Eestis ‘valitseb kõikjal korruptsioon ja demgoogiga’, ilmselt said tema julged väljaütlemised talle saatuslikuks. Näiteks soovitas ta Mart Laaril platsi puhastamist alustada iseendast, peale nö pildiskandaali kui tuli ilmsiks et Laar oli Savisaare pildi pihta tulistanud. Eesti on ikkagi riik kus aastakümneid on valitsenud kommunistlik diktatuur, mis on visa kaduma. Teine asi on kas sellest soovitakse lahti saada, kui vaadata kui palju on endiseid kommuniste-karjeriste Eestis võimu juures.\nSeetõttu oli Einselni saatus Eestis ette arvata ja kes teab võib olla ta praegu kahetseb oma Eestisse tulekut. Oma lahkumisavalduse esitas ta Merile samal päeval kui temast sai kaitsevähe juhataja.\nSest ega seda Eestit mis oli enne okupatsiooni ja mida paljud vanema põlvkonna inimesed veel mäletavad, pole tänaseks enam olemas.\nKui Einseln vabastati toodi üheks põhjuseks tema erimeelsused kaitseministeeriumiga. Tollal oli kaitseministriks Andrus Öövel, kes võttis tööle riigireeturi Herman Simmi, kes hiljem tunnistas, et on olnud KGB agent ja kes ministeerimis töötades nuhkis Venemaa heaks. Kui skandaal avalikuks tuli, ei suvatsenud kaitseminiser Aaviksoo isegi tagasi astuda. Praeguseks Öövel ei ole ilmselt enam Eesti poliitikas tegev ja olevat Sveitsi kolinud.\nLennart Meri soovis oma pöördumises Einselnile kannatlikkust, tõdedes samas: Me võlgneme kindralleitnant Einselnile Eesti kaitseväe käimalükkamise õigetele roobastele. See on enamasti olnud mäkke üles lükkamine. Kindralleitnant Einseln ei ole sellele ülesandele alla jäänud.\nÄkki tuli ärkamisaeg eestlastele liiga vara, oleks pidanud olema kannatlikum? Või oldi liigagi kannatlikud: isamaa rüüstajad olid juba oma töö teinud.\nTagged: aleksander einseln, eesti, jüri pihl, kaitseväe peastaap, kapo, korruptsioon, lennart meri, mart laar\nPrevious Post Brittiläisen poliisin Yvonne Fletcherin murha Libyan lähetystön edustalla v 1984\nNext Post Amy Bishop: ‘It wasn’t me, I wasn’t there’


Kvartsi ja Coriani erinevus - Objektid\nKvartsi ja Coriani erinevus\nKõige populaarsemad köögilaua materjalid on kvarts ja Corian. Kvarts on looduslik materjal, Corian aga DuPont'i toodetud akrüülpindade kaubamärk. Neil on palju erinevusi, alates välimusest kuni hinna ja vastupidavuseni.\nCorian on polümeer, mis pakub erinevaid kujundusi ja kujundeid. Samuti pakub see erinevaid liigendeid ja valamuid, et need sobiksid erinevatesse kohtadesse. Kahjustuste korral saab Corian taastada oma senise ilu. Corian on matt viimistlusega. Kuigi uuemate valmistamistehnikate tulekuga võib sära Corianisse lisada. See pakub sujuvat välimust. Seda on saadaval erinevates värvides ja viimistluses. Corian on saadaval poole tolli ja kolme veerand tolli paksusena. Installimiskulud on umbes 30 dollarit ja rohkem.\nKuigi Corian on nii disaineri kui ka ostja rõõm, on sellel oma piirangud. Seda akrüültoote saab kergesti kriimustada ja kõrbenud. Hilisematel etappidel võib kriimustusi siiski poleerimise ja lihvimisega parandada. Selle materjali peamiste omaduste hulka kuulub mittepoorne värviline plekikindel pind, mida on lihtne puhastada ja parandada.\nKvarts on vastupidav ja vähese hooldusega võimalus countertopside jaoks. See on 93 protsenti looduslik ja 7 protsenti keemiatoode. Keemiliste koostisosade hulka kuuluvad pigmendid ja vaigu sideained. Tänu sellele nimetatakse seda ka Insenerkiviks.\nKvarts on saadaval mitmesuguste kaubanimede all nagu Silestone, Arena Stone, Apollo, Caesarstone jne. DuPont'i valmistatud kvartsist töötasapinnad on nimetatud Zodiaqiks. See on vastupidav ja poorideta materjal. Sellel tootel on ühtlane läikiv viimistlus.\nKvarts on kõva, kuid see võib kõrbeneda, kuid ainult väga kuum pannid. Selle materjali õmblused on nähtavad, kuid hea paigaldaja kasutamise korral võivad need olla hästi varjatud. Need tööpinnad on hõlpsasti kättesaadavad hinnavahemikus 50–90 USD ruutmeetri kohta.\nSelle materjali kõrgeim punkt on selle vastupidavus ja vastupidavus kriimustustele, kuumusele ja korrosioonile. See võib kesta kogu elu. Mittepoorse iseloomu tõttu pakub see vastupanu bakterite invasioonidele.\n1. Korian on odavam kui kvarts.\n2. Koria tööpinnad võivad kriimustada ja kõrbeneda, kui kvarts on kriimustuskindel.\n3. Korianit saab taastada, samas kui kvartsi ei saa taastada.\n4. Korian on inimtööstus, samas kui kvarts on 93% looduslik.\n5. Corian nõuab kvartsiga võrreldes palju rohkem hooldust.\n6. Kvarts on tervislikum variant, kuna see peab vastu bakterite kasvule, samas kui Corian seda ei toeta.\n7. Kuuma toitu ei saa asetada otse Coriani tööpindadele, samas kui see on kvartsist tööpindadel täiesti võimalik.\n8. Korian on kaubamärk, kvarts aga looduslik materjal.\n9. Korianil on erinevaid värve, samas kui kvartsi värvide variatsioonid on piiratud.\nStipendium vs stipendiumi stipendium jaotatakse üliõpilaste rahaliste vajaduste põhjal. Stipendiumi taotlemiseks peate esitama rahalise raha\nDivx / Xvid: Face Off DivX on väga tuntud videokoodek, mida tänapäeval enamikus video- ja helisalvestustes kasutatakse. See on muutunud populaarseks, eriti aastal\nErinevus Diwali ja Deepavali vahel\nErinevus Diwali ja Deepavali vahel India rahvas on rikas kultuuri, veendumuste ja traditsioonide poolest; ja selle iidsuse tõttu olid erinevad uskumused olnud\nkeskmine vs piirkulu\nvahe sõbra ja tüdruksõbra vahel


DELTA AKVAARIIDID 2019: KÕIK, MIDA PEATE TEADMA\nMeteoorid aastastes duširuumides juhtuvad siis, kui Maa kohtub komeedi maha jäetud prahiga. Astronoomid on õppinud arvutama erinevaid kosmoseprügivooge, mille komeedid jätavad erinevate päikesekäikudena. Pilt: AstroBob.\nJuuli hilisõhtul - 28. juuli paiku - on Delta Aquariid meteoorduubi nominaalne tipp. Kuid ärge laske sellel kuupäeval teid häirida, kui teil on lähinädalate ajal võimalus viibida pimedas kohas meteooride vaatlemiseks. Pikk ja rammus Delta Aquariidi dušš on ametlikult aktiivne igal aastal umbes 12. juulist 23. augustini. Järgmine noorkuu 31. juulil / 1. augustil (sõltuvalt teie ajavööndist) tähendab armsaid kuusekuulamisi optimaalsetel eelkuupäevadel juuli lõpus. See tähendab pimedat taevast suurema osa ööst kuni augusti esimese nädalani.\nDelta Aquariidi dušš soosib lõunapoolkera, ehkki see on endiselt põhjapoolsetest laiuskraadidest nähtav. Aastail, kui kuu on teest väljas, võib selle duši ulatus maksimaalselt tekitada 10 kuni 20 meteoori tunnis. Kuid isegi augusti alguses näete tõenäoliselt ka mõnda Perseidi. See dušš kattub kuulsama Perseidi meteoorduššiga, mis augusti alguses tõuseb haripunkti (sel aastal 11., 12. ja 13. augusti hommikuti, kahjuks ereda kuu valguses). Need, kes Perseideid jälgivad, näevad tõenäoliselt mõnda Delta Aquariidi meteooriat lendamas samadel öödel.\nDelta akvaariidide, nagu enamiku meteoriididuulide jaoks, on kõigi ajavööndite jaoks üle maailma parim vaatlustund pärast keskööd ja enne koitu.\nKõik, mida peate teadma: Perseidne meteoordušš\nDelta Aquariidi duši kiirguspunkt asub star Skat või Delta Aquarii lähedal. See täht asub taevas palju heledama tähe Fomalhauti lähedal, mida võib leida umbes joonel, mis on tõmmatud läbi lõuna Suure väljaku lääneküljel asuvate tähtede kaudu. Sellel diagrammil on näha põhjapoolkera vaade. Lõunapoolkerast on kiirgus lähemal pea kohal. Ja ärge muretsege kiirgavate punktide pärast liiga palju. Meteoorid ilmuvad kõikjal taevasse.\nKuidas ma saan Persteidi meteoore Delta Aquariidi meteooridest öelda? Siin on abiks kiirgava punkti mõiste. Kui jälitate kõiki Delta Aquariidi meteoore tahapoole, siis kiirgavad nad teatud punktist Veevalaja Veevalaja tähtkuju ees, mis põhjapoolkeral vaadatuna kaardub üle lõunataeva. Dušši kiirguspunkt on peaaegu vastavuses tähe Skat (Delta Aquarii) omaga. Meteoordušš on nimetatud selle tähe auks.\nSamal ajal kiirgavad perseidid Perseuse tähtkujust kirdes kõrgel põhjas kesköö ja koidiku vahel. Niisiis - eeldades, et olete põhjapoolkeral - kui te jälgite Perseide ja näete meteoore, kes tulevad kirdest või põhjast ... nad on Perseidsid. Kui näete neid lõunast tulemas ... need on Delta akvaariidid. Eriti rikkalikus meteooride aastal, kui teil on tume taevas, võite isegi näha neid ristumisi! See võib olla vinge ekraan.\nDelta Aquariidi meteoorid võivad kipuda olema pisut õhemad kui teistes suuremates duširuumides nähtud Perseidid ja meteoorid. See muudab kuuvalguseta tumeda taeva iga-aastase Delta Aquariidi duši vaatamise jaoks veelgi hädavajalikumaks. Ligikaudu viis kuni kümme protsenti Delta Aquariidi meteooridest jätavad püsivad rongid - hõõguvad ioniseeritud gaasirajad, mis kestavad sekundit või kaks pärast meteoriidi möödumist. Meteoorid põlevad atmosfääri ülemises osas umbes 60 miili (100 km) kõrgusel Maa pinnast.\nMeenutagem, meteooride nautimiseks ei pea te kunagi dušši kiirguspunkti leidma. Küll aga aitab see pimedat ööd ilma kuuvalguseta. Sel aastal 2019. aastal on väljavaated juuli lõpus ja augusti alguses Delta akvaariide vaadata väga head, etenduse rikkumiseks on vähe kuuvalgust.\nKomeet 96P Machholz, mis on Delta Aquariid meteoorduši võimalik vanem, avastas 12. mail 1986 Donald Machholz. Pilt Wikimedia Commonsi kaudu.\nDelta Aquariidi meteoorid võivad pärineda Comet 96P Machholzilt. Meteooride hoovihmad juhtuvad siis, kui meie planeet Maa ületab komeedi orbitaaltee. Kui komeet läheneb päikesele ja soojeneb, laseb see komeedi orbiidivoogu laiali ulatuvaid tükke ja tükke. See komeedi praht upub Maa atmosfääri umbes 90 000 miili (150 000 km) tunnis, aurustudes - põledes - meteooride või laskvate tähtedena.\nDelta Aquariid meteoriidi põhiosa pole kindlalt teada. Kunagi arvati, et see on pärit praeguste Marsdeni ja Krachti päikesekülvsete komeetide lagunemisest. Hiljuti on komeet 96P Machholz esikandidaat Delta Aquariidide emakehaks.\nDonald Machholz avastas selle komeedi 1986. aastal. See on lühiajaline komeet, mille orbiit kannab seda korra päikese ümber pisut üle viie aasta. Apheljonil - kõige kaugemal päikesest - ulatub see komeet kaugemale Jupiteri orbiidist. Perihelioonil asub selle kõige lähem punkt päikese käes. Komeet 96P Machholz tiirutab Merkuuri orbiidil hästi. Komeet 96P Machholz jõudis perifeeriasse viimati 27. oktoobril 2017 ja jõuab perifeeriasse 31. jaanuaril 2023.\nDavid S. Brown püüdis selle meteoriidi 2014. aasta juuli lõpus Wyomingi edelaossa.\nKelly Dreller tabas selle meteoriidi 2016. aasta juuli lõpus Arizonas Havasu linnas.\nAlumine rida: Delta Aquariidi meteoordušis puudub väga kindel tipp. See kulgeb üsna stabiilselt juuli lõpus ja augustis, langedes kokku Perseididega. Nominaalne tipptund on juuli lõpus, veidi enne noorkuud 1. augustil 2019. Parim vaateaken kestab ükskõik millisest ajavööndist mitu tundi ja selle keskpunkt on umbes kell 2 hommikul (suveaeg on kell 3 hommikul). Leidke avatud taevas kunstlikest tuledest eemal, heitke lamavale muru toolile ja vaadake ülespoole.


Ühe narkomaani lugu – TÜL-i ajaveeb\n15. nov. 2015 Alice Lokk\nÜhe narkomaani lugu\n„5 grammi sisemist rahu“ on teatri Must Kast sotsiaalkriitiline monolavastus, mille lavastajaks ja peategelaseks on Silver Kaljula. Teksti on kirjutanud Kätlin Padesaar, see on tõestisündinud lugu ühe endise narkomaani elust kümme aastat tagasi.\nSilver Kaljula kehastatav Vladimir oli täiesti tavalisest ja normaalsest perekonnast. Nagu paljud teisedki, alustas ta enda arvates süütu narkootikumi ehk kanepi suitsetamisega. Narkootikume tehes tundus elu ilus, kuid ühel hetkel avastas ta ennast väljapääsmatust olukorrast. Temast oli saanud fentanüülisõltlane. Lugu kirjeldab ausalt ja valusalt, milline on narkootikumide mõju ühele inimesele ning milliseks muutub sõltlase elu.\nSilver Kaljula näitab suurepärast ümberkehastmisvõimet. Näitleja jutustab korraga lugu nii olevikus, kui ka mängib läbi minevikus juhtunud sündmusi. Olevikus lugu jutustav mees on kurvameelne ja tõsine, tema silmad on täis kahetsust. Ta tundub elutark, kuid samas palju haiget saanud. Pintsakus ja kinninööbitud ruudulises särgis Vladimir räägib, kuidas tal oli üks kummaline soov – ta tahtis leida endas sisemist rahu. Järgmisel hetkel saab pintsakus mehest rõõmsameelne lahtinööbitud särgiga päikseline nooruk, kes mõnusa muusika saatel rahulikul ilmel tantsib ja kanepit tarbib. Tema pilk on udune ning liigutused aeglased, ta tundub täiel rinnal elu nautivat. Kuid hullem on alles ees.\nSilver Kaljula suudab veenvalt kehastada narkootikumide küüsis vaevlevat inimest. Ta näitab, millisena mõjub üks või teine narkootikum, näiteks eelmainitud kanep, kuid samuti ka muud kangemad narkootikumid. Narkootikumi manustanud inimese käitumine muutub tundmatuseni. Keemilise meelemürgi mõju all oleva Vladimiri silmad põlevad, ta on energiline ja püsimatu, tema keha ei suuda paigal püsida ja liigutused on kaootilised.\nKuid ühel hetkel peab ta võitlema kaine, ilma narkootikumideta olekuga, mis näeb hoopiski teistmoodi välja kui eelnev. Ta on pikali põrandal, pooleldi vaiba all, tema pilgust peegeldub valu ja ängistus, ta ei suuda end liigutada. Samal ajal kirjeldab paaniliselt, kuidas kõrvalmõjude tõttu näeb ta erinevaid hallutsinatsioone. Ta palub, et ta maha lastaks, sest selge peaga olek on saanud väljakannatamatuks.\nMärkimisväärne on ka Kaljula kehatehnika. Ta kasutab mängimiseks nii seina kui põrandat, diivanit ja vaipa. Oma keha paindlikkust näitab ta stseenis, kui oli just manustanud narkootikumi. Korraga on teda täis kogu ruum, ta liigub kiirelt ja energiliselt imiteerides võimendatult narko mõju all erinevaid tegevusi, näiteks kaklemist ja pidutsemist. Lõpuks hüppab ta lausa kõrgel seinal oleva redeli külge ja jääb sinna turnima.\nKaljula loob rolli narkootikumide käes vaevlevast inimesest ääretult usutavalt, ausaid ülestunnistusi kuulates tekib kaastunne ja hirm korraga. Meelde jäävad kõlama tema elutargad sõnad, kui ta ütleb, et eelkõige arvesta, mida sa teed narkootikumidega iseendale. Kaljula näitab, et narkomaaniks kehastatuna ei püüa ta kedagi õpetada või manitseda, vaid pigem mõtlema panna. Ta ei loe moraali, vaid laseb ise anda hinnagud.\nPrevious Lühiarvustus: Miksteatri sõnadeta fantaasiamäng pakub vaheldust asjadest kirjule argimaailmale\nNext Nähtamatu elevandi raskus


Raeküla rahvakoosolek – kohtumine Pärnu Linnavalitsusega\nAeg: 28.05.2018 18:00\nEsmaspäeval, 28. mail 2018 kell 18 kohtuvad Pärnu linnajuhid Lembitu 1 asuvas Raeküla Vanakooli keskuses Raeküla rahvaga, et üheskoos arutada laienenud Pärnu olevikku ja tulevikku.\nVanakooli keskus ja Raeküla selts on selliseid kohtumisi korraldanud aastaid, et Raeküla rahval oleks linnas toimuvast parem ülevaade ja inimesed saaksid linnajuhtidele küsimusi esitada. „Sündmus on avatud ja sellest võivad tegelikult osa võtma tulla kõigi Pärnu linnaosade ja osavaldade esindajad,“ ütles keskuse juhataja Piia Karro-Selg.\nLinnajuhid annavad ülevaate uuenenud omavalitsuse senisest käekäigust ja tulevikust. Linnapea Romek Kosenkranius keskendub probleemidele, mis eelmisel Raeküla rahvakoosolekul tõstatati, abilinnapead tutvustavad oma tööd ja lähiaastate tegemisi. Seejärel on kokkutulnutel võimalus linnajuhtidele küsimusi esitada ja linnajuhtidel rahvalt küsida, mida nad millestki arvavad.


Mitmekesi kahe vahel | Buduaar\nMitmekesi kahe vahel\nLiikluses võib suvalisel ajahetkel, isegi tipptundi vältides, jääda ummikusse toppama, sest mõni on võrdsem kui võrdsed. Samamoodi võivad ummikud imelihtsalt ja täiesti ootamatult tabada ka suhteid. Üks vale sõna õigel ajal või õige sõna valel ajal ja valgusfoorides vilguvad kollased tuled ning ristmikule lähenevad autod sõidavad kõik sada kilomeetrit tunnis. Lükkan Kräsupea koogi karbi külmikusse tagasi ja küsin endalt, miks on suhted nii siiruviiruliseks aetud. Isegi sõprus nõuab hoolt ja panust, et püsima jääda.\nLaulatustel annavad tulevased abikaasad vastastikku tõotuse jääda teineteise kõrvale nii heas kui halvas, vaesuses ja rikkuses, õnnes ja õnnetuses. Igapäevaelus on need vanded antud südames, harva kõva häälega välja öeldult, sõprade ja sõbrannade vahel. Selliste vahel, kellele esmajoones helistad, kui murekoorem õlgu murrab või head uudised ilmtingimata jagatud peavad saama. Nende kallihinnaliste lähedaste jaoks ei ole ükski teene liiga palju palutud ega ükski antud võimalus üleliigne. Sellistest sõpradest saab elu jooksul kokku omamoodi pere, lisaks sellele perele, millesse oleme sündinud. Sõprade jaoks ja nendega koos viskame elu jooksul uskumatult värvikaid poognaid, nii et ajas üle õla vaadates on tihtipeale silmad veekalkvel, olgu põhjuseks siis lõbusad mälestused või koormatäis nostalgiat.\nÜks suurimaid loomunõrkusi on minu jaoks alati olnud sõprade eludesse liigne sisseelamine. Kipun kõike nende elus toimuvat kohutavalt tõsiselt võtma. Nende mured ajavad südant valutama, nende rõõmud rõõmustavad joovastavalt ja nende unistuste täitumisse tahaks iga hinna eest oma panuse anda. Mõnikord aga, kui mängus on armastus, saab sõbra heaks sekkumistest omaette vaatemäng. Ootamatult võib leida end koolilapsena, kapuuts silmini peas, mööda seinaääri luusimast ja teismelise kombel sõbrannale kõike nähtut SMSi toksimast. Silmapilguga on suhtes lisaks värskele paarile veel hunnik igasuguseid lähedasemaid tegelasi, iga kahekesiolemine on sama hästi kui seltskonnaüritus. Kui aga kahe inimese asju otsustab kakskümmend inimest… on lõpuks arvamusi rohkem kui lahendusi.\nOn reegel, et südameasju otsustades ei tohiks lasta lähedaste nõuannetel kaalukausile istuda. Ükskõik kui kallis ja hea sõber oma nõu ja jõuga toeks ka on, erapooletus jääb mitme maa ja mere taha. Rääkimata sellest, et iga sõbranna soovitus ja sõna peidab endas tema tujusid ja tundeid, isekat soovigi teinekord lihtsalt sind rohkem endale tagasi saada, sest suhtes olles kipume sõprade ja sõbrannade radarilt jäljetult kaduma. Neid oma muredest ja rõõmudest välja jättes aga jätame end sõpradest hoopis ilma. Nokk kinni, saba lahti.\nMõnikord, püüdes oma kallimat ja häid sõpru või sõbrannasid korraga enda elus hoida, võib suur sõprus lõppeda painavate ja omanäoliste armuhulknurkadega, mis tabavad ootamatumalt kui lumehelbed maikuus. Ja kui palju sikutamist ja pusimist kulub, et see sasipundar lahti harutada! Tihtipeale on lihtsam vahele tulnud sõber oma elust välja visata ja igal hommikul endale öelda, et see oli kõigest halb uni. Teisalt, kuidas see kõlaski – mehed tulevad ja lähevad…\nVahel on raske aru saada, millise rolli keegi meie elus enda kanda on võtnud või millist rolli endale noolitakse. Mõnikord saab sõbrast midagi enamat hetk enne, kui tema käest kellegi teise käevangu end sättima asud. Mõnikord saab kallimast sõber või kaob ta hoopis silmapiirilt, sest ei suuda end suruda südamesse, mis on tähtsaid inimesi juba pilgeni täis. Ja mõnda inimest on lihtne enda elus hoida, samal ajal kui mõni teine kipub sealt libisema kui peened liivaterad peopesalt õrna kevadtuulega. Meie elud on inimesi täis. Mitmeid, kümneid, sadu inimesi. Armutult raske on keset rahvast täis tuba olla kahekesi, ja see tuba meie südames on alati rahvast täis.


Tallinna lennujaamani viiva trammiliini taristu projekteerimise ja rekonstrueerimise leping sõlmitud!\nLepingu maksumus on ligikaudu 11,5 miljonit eurot, millele lisandub käibemaks. Tööde teostaja valiti tellija korraldatud riigihanke alusel, kus tunnistati edukaks konsortsiumi AS Merko Ehitus Eesti ja KMG Inseneriehituse AS ühispakkumus.\nPakkumuste hindamiskriteeriumiks oli madalaim hind. Tööde tellija on Tallinna Linnatraspordi AS.\nLennujaama trammiliiniga ühendamise projekti raames rajatakse Ülemiste raudteejaama läheduses asuvalt tagasipöörderingilt tunnel raudteede ja Suur-Sõjamäe tänava alt Keevise tänavale. Piki Keevise tänavat viiakse trammitee lennujaama territooriumile, kuhu ehitatakse tagasipöördering. Uue trammitee pikkus on umbes kaks kilomeetrit. Uued peatused rajatakse Keevise tänavale ning lennujaama juurde. Trammide toiteks ehitatakse uus veoalajaam.\nProjekteerimistöödega alustatakse koheselt. Ehitustegevus algab 2016. aasta kevadel ning objekt valmib 2017. aasta lõpuks.


GPS rattakompuuter/Endomondo - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas blassu » 11. 12. 2016. 12:47\nolen rattaga sõitma minnes senimaani pannud telefonis Endomondo/mobiilse andmeside/GPS-i tööle, et näha pärast oma sõite. Kas on võimalik telefon asendada rattakompuutriga sama funktsionaalsuse saamiseks? Mis põhimõttel Garmini ja Polari GPS-ga rattakompuutrid töötavad, kas saab Endomondosse kasutajana sisse logida vms.?\nRe: GPS rattakompuuter/Endomondo\nPostitus Postitas KaupoR » 11. 12. 2016. 13:55\nGarmini konto saad ära siduda Endomondoga ja kõik trennid, mis oled Garmini seadmega salvestanud ja oma Connect kontole laadinud, laetakse ka autmaatselt Endomondossse. Küll aga ei näe ma mõtet trennide vaatamiseks kasutada Endomondot kui sul on juba Garmin Connect konto, mis näitab sulle vajaliku ära.\nPolari kohta ei oska öelda.\nPostitus Postitas Rivo » 11. 12. 2016. 18:00\nKui raatsid ühekordselt välja käia 2,50€ siis saad Androidile alla laadida SyncMyTracks nimelise app'i ja see teeb kõike automaatselt ning pea kõik võimalike kontodega. Saab ka tasuta sama rakenduse, aga siis tuleb sünkida käsitsi ja korraga saab läbi lasta kuni 40 faili.\nPostitus Postitas tarmo » 12. 12. 2016. 11:18\nOn olemas ka tasuta sync app - https://tapiriik.com/\nPostitus Postitas Rivo » 12. 12. 2016. 11:21\ntarmo kirjutas: On olemas ka tasuta sync app - https://tapiriik.com/\nNu ma jah, vaatasin Polari kasutaja mätta otsast\nPostitus Postitas tarmo » 12. 12. 2016. 11:48\nTegelt see SyncMyTracks tundub vähe edevam äpp olevat nagunii. Ma ei tea kas seal Suunto Movescount on ka süngitav, aga kui on, siis seal on kõik levinumad treeningäpid toetatud.\nPostitus Postitas Rivo » 12. 12. 2016. 14:14\nJap, Suunto samuti olemas. Miinus vast see, et ainult Androidile.


Zapier | Zeevou integratsioonid\nZapieri ja Zeevou integratsioon\nZapier ei ole üks integratsioon; see on veebipõhine automatiseerimislahendus, mis avab tee paljudele muudele integreerimistele ja ühendab kõige mugavamad veebirakendused, mida vajate oma puhkuse üürimise haldamiseks. Tänu sellele partnerlusele, isegi kui Zeevou ei integreeru konkreetse tarkvaraga, kuid Zapier seda teeb, saate siiski oma süsteemi nendega ühendada ja automatiseerida mitmesuguseid töövooge oma Zeevou kontole ja tagasi. Zapier liigutab teavet rakenduste vahel automaatselt ja turvaliselt läbi Zaps-nimelise töövoo. See saab rutiinsete ülesannetega automaatselt hakkama ja muudab protsessid kiiremaks. Igaüks saab Zapieri isetegemise seadistuste abil luua mõne klõpsuga töövood ilma tehniliste oskusteta ja saada kasu enam kui 3000 rakenduse ühendamisest, sealhulgas Google Calendar, Lõtv, Kiirraamatud, Google'i arvutustabelid, Google Docs'i, Trello, MailChimp, võrreldaJne\nIntegreerige valitud tarkvaraga\nAutomatiseerige töövood ja säästke aega\nJagage andmeid erinevatel platvormidel


CV Keskus tööpakkumine Graanulitehase operaator, Tartu\nTööpakkumise number #603288\n* tootmisprotsessi jälgimine ja seadmete tõrgeteta töö tagamine\n* seadmete tehnilise olukorra jälgimine, lihtsamad seadistus- ja hooldustööd\n* toodangu kvaliteedi tagamine\n* vastava arvestuse ja dokumentatsiooni täitmine\n* tootmises esinevate abioperatsioonide teostamine\n* varasemat operaatorina või protsessi eest vastutajana töö tegemise kogemust\n* taiplikkust ja oskust operatiivselt kõrvaldada esile kerkivaid probleeme\n* head arvutikasutusoskust MS Office tavakasutaja tasemel\n* tehnilisi algteadmisi, korrektsust ja kohusetunnet\n* meeskonnatöö valmidust ja positiivset suhtlemisstiili\nMeie pakume mitmekülgset ja stabiilset tööd tegusas ja kogemustega meeskonnas (5 liiget) koos väljaõppega. Töö toimub vahetustes 24/6 v 24/7 vahetuse ajakava alusel. Lisaks töötasule pakume erinevaid omatöötaja soodustusi (soe toit, SportID, ühisüritused jne). Helista ja küsi 516 0914\nTÖÖKOHT ASUB TARTUMAAL KAVASTUS.\nAS Palmako on Lemeks Gruppi kuuluv rahvusvaheline puidutööstus, kus toodetakse aiamaju, mänguväljakuid, aiapiirdeid, immutatud aiaposte, liimpuittooteid, valmiselementidest elumaju ning küttegraanuleid. Meie tehastes ja kontorites Tartumaal, Lääne-Virumaal ning Põltsamaal töötab 460 inimest, ettevõtte käibest 97% eksporditakse.


Avasin põnevusega riigikogu möödunud kolmapäeva istungi stenogrammi. Teisel lugemisel olid seaduse muutmise ettepanekud, mis peaksid parandama meie kõigi võimalusi kohustuslikust II pensionisambast natuke rohkem kasu saada.\nLiiga pikk, et lugeda? Riigikogu liikmed, teile on artikli lõpus spikker homseks, kui pensionisamba parandamise ettepanekud taas teie ette juba kolmandale lugemisele jõuavad!\nValimiste eel on nii mõnigi poliitik pensionisamba teemal häälekalt sõna võtnud. Hea põhjusega: meie pensionifondid on kasumlik äri pankadele, aga erakordselt kehva tootlusega raha omanikele – inimestele.\nRahandusministeeriumis ette valmistatud eelnõu toob mõned väga arglikud sammud, et asja väheke parandada. Ja ometi on ikka muudatuste paketist puudu lahendus ühele II samba kõige valusamale probleemile: kahjulik väljamaksete süsteem, mis hammustab pensionile jõudva inimese varast viiendiku kuni kolmandiku kindlustusseltsile.\nRiigikogu asi ei ole otsida kompromisse inimeste vara tootluse ja fondihaldurite kasumiootuste vahel.\nPettusin. Rahanduskomisjoni aseesimees Taavi Rõivas tegi algatuseks kavas olevatest muudatustest lühikese ülevaate. Sinna mahtus optimistlik märkus, et aastate pärast “oleksime ilusasti OECD keskmiste hulgas, mis küllap on üsna hea kompromiss pensionifondide tootlikkuse ja fondihaldurite tasustamise vahel.”\nTaavi Rõivas, kaks mõtet.\nEsiteks, riigikogu asi ei ole otsida kompromisse inimeste vara tootluse ja fondihaldurite kasumiootuste vahel. Riigikogu asi on hoolitseda, et Eesti inimesed saaksid oma pensionisäästudest maksimaalse tulu.\nTeiseks, investeerimisfondide tasud kogu maailmas on järsus langustrendis. Viie aasta pärast on OECD keskmine tõenäoliselt märkimisväärselt madalam kui täna. Seega: pange ikka latt kõrgemale. Tasud peavad langema palju kiiremas tempos! Muidu longime ka tulevikus piinlikult arenenud riikide sabas.\nKui Eestis ei ole peale Tuleva ühtki fondivalitsejat, kes suudaks pakkuda häid pensionifonde mõistliku tasuga, tuleb lihtsalt avada turg rahvusvahelisele konkurentsile.\nNii. Riigikogu liikmed viitsisid küsida kaks küsimust.\nKuna Rõivas rääkis oma kõnes probleemist, et riik on seni visanud “töömeheteed” alustavad noored loteriiga kõige kehvema tootlusega fondidesse, tahtis Urve Palo kõigepealt teada, kas asi ikka puudutab ka tööelu alustavaid naisi.\nEesti avalikus elus on sooline ebavõrdsus terav küsimus ja hooletu keelekasutuse üle nokkimine pole põhjendamatu. Aga kas see on tõesti kõige põletavam küsimus?\nUrve Palo, olen kindel, et te teate, et Eesti meeste ja naiste palgalõhe on Euroopa Liidu suurim. Aga kas te teadsite, et meie pensionisüsteemis paisub see järjest sügavamaks pensionilõheks? Kui naisküsimus teile muret teeb, otsige sellele probleemile tõsiseid lahendusi!\nJärgmisena uuris vabaerakondlane Krista Aru, et kas arutlusel olevad seadusemuudatused innustavad pensionifonde Eestisse investeerima?\nKüsimus oleks kohane, kui see oleks üks 30st küsimusest. Ainsa huviavaldusena opositsioonilt paneb see kulmu kergitama.\nIlma riskita pole tulu. Risk peab olema hajutatud.\nTasub meeles pidada, et meist valdav osa on juba täna avatud just kohaliku majandusega seotud riskidele. Me käime tööl Eestis. Kodu ostes oleme investeerinud enamuse oma varast Eesti kinnisvarasse. Ka esimese pensionisamba suurus sõltub sellest, kuidas just Eesti majandusel parasjagu läheb. Riskide hajutamiseks on enamikule päris tark valik suunata teine pensionisammas muu maailma ettevõtetesse.\nKõige vahvam oleks muidugi, kui õnnestuks teha korraga mõlemat: investeerides raha Eesti majandusse teenime ohtlikke riske võtmata kõrge tootluse, mida siis pensonieas Eesti toodete tarbimisse suunata.\nVastuseks Krista Aru küsimusele: kardan, et tänased seadusemuudatused neid kahte asja korraga saavutada ei aita. Küll aga motiveerivad nad mõnda fondivalitsejat võtma inimeste varaga suuri riske ja mängima raamatupidamisega nii, et nende riskide võimalik negatiivne mõju alles pika viiteajaga selgeks saaks.\nRohkem küsimusi polnud.\nOli veel üks kõnesoovija: II samba loomise ajal sotsiaalministriks olnud Eiki Nestor. Nestor rääkis, et tema muretses pensionifondide kõrgete tasude pärast juba 2004. aastal, aga näed, alles 13 aastat hiljem tuli Tuleva, kes reaalselt midagi probleemi lahendamiseks ära tegi.\nEiki Nestor, kui te tõsist probleemi märkate, ärge teinekord laske sellel 13 aastat tiksuda! Need 13 aastat on Eesti inimestele läinud maksma rohkem kui üks miljard eurot. Kui meie pensionivara oleks teeninud maailmaturgude keskmist tootlust, oleks meil vähemalt nii palju raha rohkem.\n101-st riigikogu liikmest 97-l polnud midagi öelda.\nPoliitikute pealiskaudsuse juures on tõenäoline, et saame ka tulevikus II sambas väga kehva raha haldamise teenust.\nJa siis vaatasin veel Delfist Siim Kallase videointervjuud, kus ta kiitis, et tema ja Eiki Nestori disainitud pensionisammas tuli väga hea, ehkki tasud on kõrged ja tootlus kehv. Küsimusele, miks Kallase juhitud rahandusministeerium kõrgeid tasusid lubas, vastas Kallas: “Detaile ei mäleta.”\nSiim Kallas, pensionifondide tasud ja tootlus ei ole detailid – need on II samba kesksed küsimused.\nPoliitikud! Kui ei mäleta, tuletage meelde. Kui ei saa aru, tulge ja küsige. Tänase pealiskaudsuse juures on tõenäoline, et enamik II sambasse raha koguvaid inimesi jääb ka tulevikus ostma väga kehva raha haldamise teenust.\nMa olen tõesti rõõmus, et varsti ligi 9000 inimese vara on Tulevas, kus me ei maksa suurt osa oma tulust pangale lõivuks. Aga ligi 700 000 inimest tiksub ikka pankade vanades fondides. Täna jutuks olevad seadusemuudatused on paraku liiga lahjad, et nende tootlust märkimisväärselt parandada.\nKolmapäeval tuleb Investeerimisfondide seaduse muutmise eelnõu riigikogus kolmandale lugemisele.\nRiigikogu liikmed, pakun teile spikri küsimustega, millele on vaja esmajärjekorras vastuseid otsida:\n1. Täna saab Eesti inimene oma 65ndaks eluaastaks II sambasse kogutud rahast kolmandiku võrra väiksema pensioni kui täpselt sama palju kõrvale pannud Rootsi inimene.\nMida on plaanis ette võtta, et ka tulevikus meie kogutud rahast kolmandik raisku ei läheks? Vihje: korda tuleb teha ebamõistlik väljamaksete süsteem – Tuleva on ka lahenduse välja pakkunud.\n2. Kaks kolmandikku meie II samba rahast on täna paigutatud nulli-lähedase tootlusega võlakirjadesse. Tasud ja inflatsioon tagavad, et see raha sulab järjest väiksemaks.\nKuidas niiviisi saavutada, et meie pensionisammas järgmistel aastakümnetel maailma majanduse kasvule ligilähedastki tootlust teeniks? Ärge rahulduge vastusega, et seadusemuudatus lõdvendab investeerimispiiranguid. Sellest pole abi: fondivalitsejad on omal valikul paigutanud aktsiatesse palju väiksema osa inimeste varast kui tänanegi seadus lubaks.\n3. Täna ei suuda isegi rahandusharidusega inimene öelda, kui suur osa tema tulevasest pensionist tuleb II sambast. Fondivalikul pole erapooletut nõu kelleltki küsida. Pensionikeskus ei võimalda sul isegi vaadata, millist tootlust sinu vara seni teeninud on. Pankades, ostukeskustes ja telefoni teel hullutavad inimesi müügiesindajad, kes kiidavad oma tööandja kalleid ja kehvi pensionifonde, toetudes meelevaldsetele võrdlustele ja andes kontrollimatuid lubadusi.\nMida on plaanis teha, et mitte ainult minusugune analüüsinohik, vaid iga arst, õpetaja ja arhitekt saaks erapooletu asjatundja abiga valida sobiva, hästi madalate kuludega pensionifondi? Et isegi tavaline riigikogu liige saaks aru, kuidas luua head eeldused II samba vara kasvuks?\nII pensionisambas on põhiosa Eesti inimestele kuuluvast finantsvarast. Poliitikud, teie vastutada on, et sellest varast oleks inimestele ka kasu.


Mõned mehed 3d tutvumine sim mängud lihtsalt vaja tunnistajaks maa päikesepõletuse vastas antioftalmiline tegur kolmanda\n3D Tutvumine Sim Mängud\nLCS tuli 3d tutvumine sim mängud tulevad kapist minut üleandmise ja ümberkujundamise peaaegu nagu puudub tegelik arv strateegiline oht, et muutus oleks elada meie strateegia sama Jerry Hendrix kirjanik uue reservi pakkuda ja säilitada axerophthol mereväe\nReede 23. Pühapäev 25. 3D Tutvumine Sim Mängud Juuli 2021\nNeufchâtel on A-vitamiini kreemjas, tangy Bos taurus piimajuust, millel on kohev pehme valgendav koorik. Patrick selgitas, et juust on igavesti klassifitseeritud reklaam, mida toetatakse selle toote toimimise meetodil. On raskeveokite, 3d tutvumine sim mängud rannalähedase ja fermier Neufchâtel. Marie juust on fermier, mis tähendab, et nii Piimajõgi kui ka juust on toodetud samal kasvul. See on kõige õigeusu meetod ja kindlasti muudab kõige maitsvama juustu. Veelgi parem, kui see on valmistatud mitte-pasturiseeritud piimaga-lait cru - see on nii autentne kui saad., EL-i regulatsioonide tõttu ei näe te Prantsusmaal pastöriseerimata sorti-muud headust, et anduda loitsule, olete siin!


Millised On Elektriplaadi Isoleerijad 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nElektrilised aia isoleerijad on mittejuhtivad seadmed, mida kasutatakse aiakaabli kinnitamiseks metallist postidesse, tagades samal ajal, et elektrivoolu ei saada mugavaks maapind läbi metallist postid. Elektrilised aia isolaatorid on saadaval erinevatest materjalidest ja erinevatest suurustest, millest igaüht on kasutusel erineva rakenduse jaoks. Mõned ei ole mõeldud kasutamiseks kõrgepinge tasemega. Ja mõni neist ei ole mõeldud vahelduvvooluks elektrifitseeritud aiaga kasutamiseks. Allpool toodud lõigud sisaldavad infot ehitusmaterjalide ja elektritarja isolaatorite suuruse kohta.\nTehniliselt ökonoomseks kasutamiseks võib elektrilise aiaga isoleerijana kasutada kõike, mis ei tooda elektrit. Kuid mõnda materjali kasutatakse rohkem kui teisi, kuna need on pikemad, neid on lihtsam kasutada, lihtsam teha või neil on paremad isoleerivad omadused. Madalamate põlvede jaoks on isolatsioonimaterjalideks kasutatud kummi-, plastik- ja isegi puitu. Kõrgematel pingetükeldustel on keraamika mitmesugustel põhjustel valitud ehitusmaterjal. Kõige olulisem põhjus on keraamiline eelis see, et kõigis tingimustes on see paremini isoleerivaid omadusi. Teine peamine põhjus, miks keraamikat kasutatakse rohkem kui ühtki muud materjali, on selle vastupidavus ja vastupidavus kuumusele. Aja jooksul ja kokkupuude elementidega pidevalt, materjalid nagu kumm ja puit saab ja läheb lagunema ja lagunema, lõpuks ei suuda ja laguneda. Kõrgekvaliteedilise keraamika abil valmistatud elektrilised aia isolaatorid kestavad aastaid.\nPinge määrab Suurus\nElektriline vool liigub maapinnale, kui see on vähim takistus. Teie auto süütamissüsteem kasutab seda asjaolu, et tekitada õhukütuse segu süttimiseks vajalik säde. Mida kõrgem on pinge ja voolu kombinatsioon, seda suurem on vahe, mida see saab hüpata. Hea rusikareegel on see, et igaks sajandil tarnitud voolugeneraatoril peaks ühe voolu aurustamisel olema vähemalt pool tolli isolaatori suurust, mis eraldaks praegused juhtmesooned maapinnast, näiteks metallist tara. Samuti tuleb arvestada keskkonnatingimustega, nagu tavalise oodatava sademe kogus ja suhteline niiskus. Kui see vihmastab tugevasti või teie piirkond tunneb suurt suhtelist niiskust, peaksite lisama vähemalt ühe tolli isoleeritesse, mida te oma elektrilise tara jaoks ostate.\nElektriliste isolaatorite disainid või stiilid on palju. Enamik neist on valge keraamika ja neil on isolaatori vastaskülgedel olev kruvi.Üks kasutatakse isolaatori paigaldamiseks, teine isoleeritakse elektrifitseeritud traadi külge. Mõned isolaatorid on midagi enamat kui isolatsioonimaterjalist valmistatud vardad. Kõige tavalisem isolaatori stiil näeb välja nagu seente ümarad üksteise peal.\nKui kavatsete ehitada või moderniseerida elektrita, siis läheb vaja elektritarja isolaatoreid. Eespool toodud lõigetes esitatud teave andis teile abiks, et teada saada, miks te neid vajate, ning suuruse ja pinge vahelist suhet.\nPõhiline » Aiandus » Millised On Elektriplaadi Isoleerijad\nAstroTurf tegi oma 1965. aasta debüüdi Astrodome'is, andes sünteetilisele rohule oma kujunduse. Kahjuks on ülaltvaate vaatamine pisut staadionivaadetega võrreldes veidi erinev. Kogu kuritarvitusega AstroTurf kipub kestma, puhastamine on üsna vajalik. AstroTurfit tekitav olefiinkiud on üsna vastupidav, kuid sellel on mõned probleemsed alad.


Pank õpetab peresid: üheksa nippi, kuidas toidukulusid vähendama peaks - Kasulik.ee\nToiduostude harjumuspäraste valikute ülevaatamise ja muutmisega on võimalik toidukuludelt märkimisväärselt kokku hoida.\nToidupoes ringi jalutades hakkavad sageli silma kollased või punased sildid, mis üht või teist kaupa tavapärasest madalama hinnaga pakuvad. Kunagi ei tasu „kollase sildi" kaupa mõtlematult ostukorvi haarata, sest see võib olla siiski kallim mõnest samaväärsest tootest sealsamas kõrval, millele hetkel sooduskampaaniat ei toimu. Samuti ei tähenda soodne hind alati kokkuhoidu. Kui Sul ei ole kaupa tegelikult vaja, tähendab ost hoopis lisaväljaminekut.\nGRAAFIK | Vaata, kui palju on või hind muutunud viimase 12 kuuga (195) 11.09.2017\nKui tahad eristada, kust jookseb emotsionaalse tahtmise ja tegeliku vajaduse piir, tasub endale enne ostu esitada küsimus: „kas mul on tõesti seda vaja ja mis juhtub, kui ost jääb tegemata?" Sellise kontrollküsimusega saad ostukorvist eemal hoida nii mõnegi emotsiooniostu. Lisaks analüüsi enda harjumusi ja tee selgeks, millised nõrkused Sinu rahakotti liigselt koormavad.\nNüüd saab ka SEB klient viipekaarte kasutada\nNordea ja DNB ühendpank jätab klientidele alles nende lepingud, koodid ja maksekaardid


Mina olen Hellu.: May 2013\nKõik retseptid, mida blogis jagan, on gluteeni- ja laktoosivabad(või vähendatud laktoosisisaldusega), pärmita ning enamasti ka ilma valge suhkruta valmistatud. Kõik need toiduained on mulle vähemal või rohkemal määral keelatud!\n6 muna (toasooja)\n6 spl maisitärklist\n6spl palmisuhkrut (kasutada võib ka mett või soovi korral tavalist suhkrut)\n1 vanilje laktoosivaba koorejogurt\nmaasikaid(mina kasutasin värskeid)\nMunad jagada kollased ühte ja valged teise kaussi. Kollastele lisada vaniljesuhkur ja suhkur(Mina piirdusin 1spl, aga ainult tervislikel põhjustel. Kui tohite suhkrut süüa, pange õige kogus, muidu jääb biskviidi maitse tuimaks ja pisut maitsetuks!) ning valgetele näpuotsatäis soola.\nVahustatud munakollastele lisada 6spl maisitärklist.\nNüüd vahusta valged. Kui valged vahus, lisa väike kogus munavalget kollastele juurde. Sega! See aitab maisitärklisel ühtlasemalt ära seguneda, et taignasse tükke ei jääks. Kui maisitärklis ja munad korralikult segunenud, lisa ülejäänud munavalged ning sega veelkord segu kergelt läbi.\nKüpsetuspaber plaadile, taigen peale ning 180 kraadiga umbes 15minutiks ahju. (Soovitan jälgida, sest ahjud võivad erinevalt küpsetada!)\nSamal ajal, kui põhi ahjus, haki ära maasikad. Kogus vali ise.\nTegelikult võib rullile vahele keerata mida iganes. Nt banaane, hautatud õunu kaneeli ja meega, moosi.. Kui soolikad kannatavad, siis kohupiima või miks mitte ka vähendatud laktoosisisaldusega vahukoort. See maitseb muideks paremini kui päris!\nPS! Põhi tuleb rulli keerata soojana, sest muidu võib ta murenema ja murduma hakata. Nii, et kohe kui biskviit ahjust välja võetud, hakka tegutsema.\n(Väike tip, kui rull ei taha rullis püsida! - Võta umbes kolm hambaorki ja torka ots kolmest kohast kinni.) Nüüd meistriteos paariks tunniks külmikusse ja paari tunni pärast võib hakata teed või kohvi keetma.\nNiisutage biskviiti kindlasti millegagi(mahl või mis iganes muu kaval nipp pähe tuleb :)), muidu jääb rull kuivaks!\nÄärmiselt lihtne valmistada, maitsev! ning võib öelda, et ka päris tervislik :)\nKui keegi katsetab, siis andke teada, mida teie rullile vahele keerasite. Võimalusi on ju niiiniiiii palju!\nPosted by Helina A. at 00:16 2 comments:\nLabels: gluteeni- ja laktoosivaba, retsept, toit\nC'est la vie - Mida sa teeksid, kui teaksid..?\nMida sa teeksid, kui teaksid, et sul on vaid paar kuud elada? Veedaksid selle aja oma lähedastega? Reisiksid?! Avaldaksid kellelegi armastust, mille jaoks siiani julgust on nappinud? Teeksid midagi meeletut või annaksid alla ja nutaksid hoopis?\nKas siis enam üldse millekski jõudu jätkuks või just vastupidi? Just nüüd tahaks elada nii nagu ei kunagi varem..\nInimesed võtavad endilt vabatahtlikult elu, kui kellegi teise suurim soov samal ajal ei ole midagi muud, kui saada veel mõned tunnid oma elupäevade kontole.\nMõnikord tunduvad väikesed asjad maailmalõpuna, kui tegelikult on need vaid uue alguse stardilavaks. Me lihtsalt ei oska end põhjast lahti tõugata või ei jätku selleks jõudu. Oskust?!\nKardame tundmatust ja tundmatut, tänu millele jääb nii palju asju tegemata. Kuid niikaua kuni see hirm pole seotud punktiga ühe elu lõpus, on rumal ennast tagasi hoida.\nMa ei kortsuta enam küsivalt kulmu nende peale, kes jalutavad paljajalu läbi elu ning tunnevad suurimat rõõmu lillede noppimisest või varahommikusest linnulaulust, sest olen aru saanud, et elus ongi kõige olulisem olla õnnelik ja tunda rõõmu väikestest asjadest. See ei ole rumal naiivsus või lapsik muretus, see on oskus valida jalutuskäiguks just selline rada, kus varjud jäävad seljataha. Oskus end säästa ja hoida.\nSellega võib minna kaua aega. Mõnel terve elu ..või mitu.\nMilline õnn on omada oma elus inimesi, kes hoiavad su käest, kui sa ei julge astuda järgmist sammu või usuvad sinu unistustesse ning nende teostamisse rohkem kui sa ise, sest nad teavad, et sa saad hakkama. Nad teavad, et armastus ja poolehoid teevad imesid ja muudavad maailma. Sinu maailma.\nKui tobe on oodata ja aega raisata, kõrvus kell tiksumas, kui tead, et alustada võiks kohe ja praegu. Ükskõik millega.\nJa kui jälle tuleb nutuklomp kurku, et elu on nii halb ja raske ja otseloomulikult ka täiesti ebaõiglane, on aeg vaadata seda tüüpi videot, mis paneb kõik kaardid ümber mängima.\nJah, ma tean seda särgi juttu, kuidas oma särk on ihule kõige lähemal ning alati on keegi, kellel on hullem. Aga vahel peab korra kellegi teise särki proovima. Kasvõi niimoodi kaugelt. Korra pilguga puudutama. Et mõista teisi paremini ning hinnata seda kõike, mis sul on, mitte nutta asjade pärast, mida pole ja mida sa ehk enam ei vajagi.\nMinu siiras austus nende vastu, kes julgevad, usuvad ja suudavad!\nC'est la vie - võta või jäta..\nPosted by Helina A. at 13:46 2 comments:\nLabels: muu, video\nTervislikud trühvlid magusasõpradele\nMa olen enne ka kuulnud trühvlitest(kommidest) ja nende valmistamisest, kuid olen kogu info kõrvust alati ükskõikselt mööda lasknud. Ei teagi miks. Nüüd, mõni aeg tagasi, kui sattusin Kätu blogisse, sain inspiratsiooni ja motivatsiooni, et ise need maitsvad ja tervislikud ampsud järele proovida.\nÜks võimalus on valmistada neid nii nagu Kätu tegi.\nVaja läheb pähkleid, mandleid, datleid, tumedat šokolaadi, banaani ja kookoshelbeid.\nKõige mugavam on, kui valada mõned peotäied pähkleid(omal valikul, mina kasutasin metsapähkleid, india pähkleid ja mandleid) koos datlitega(5-6) blenderisse, seejärel lisada juba eelnevalt purustatud banaan(proovisin ka banaani koos pähklitega blenderisse ajada, aga tulemus oli see, et banaan ei püreestunud ning mass keeldus segunemast. Nii, et tee see trikk kahvliga ära :)).\nBanaaniga on sellised lood, et parem olgu teda vähem kui rohkem, sest muidu tuleb mass liiga vedel ja maitse liialt intensiivne.\nNüüd võiks sekka lisada veel riivitud tumedat šokolaadi(u 50g - raudselt kõige tüütum töö kogu protseduuri jooksul) ja saabki hakata palle veeretama. Mina kasutasin massist sobivate "tükkide" võtmiseks teelusikat, et need pallideks voolida ning seejärel kookoshelvestes veeretada.\nValmis! Laske neil natuke külmikus seista, nii muutuvad nad veel maitsvamaks!\nPS! Kes ei taha tumedat šokolaadi kasutada, võib massi sisse panna hoopis kakaopulbrit(tumedat), mis on 100% laktoosivaba, aga siis peaks sekka ka mett või suhkrut lisama, muidu on liiga mõru.\nTeisel korral tegin trühvleid avokaadoga.\nBlenderisse läksid datlid, pistaatsia pähklid, mandlid ja metsapähklid. Seejärel lisasin püreestatud avokaado(olen proovinud teha nii rohelise kui ka krobelise koorega avokaadoga ja kes soovib vähemintensiivset maitset, valige esimene, kuid avokaado peab olema hästi pehme ning peab maitsema kreemjalt, mitte nagu parfüüm või seep!). Mass võiks olla jällegi täpselt selline, et on võimalik käte vahel palle veeretada. Seekord šokolaadi trühvlitesse ei läinud, vaid veeretasin valmis iludused hoopis riivitud tumedast šokolaadist läbi.\nEsimesed on väga head, kuid teised on raudselt lemmikud! Ei ole nii intensiivse maitsega, samas on väga hõrgud ja mõnusad :))\nKes soovib, võib juurde lisada veel näiteks rosinaid või kuivatatud puuvilju. Pähklite valik on meil ka ju päris lai. Olge loovad :)\nPosted by Helina A. at 11:02 3 comments:\nLabels: gluteeni- ja laktoosivaba, retsept, toitumine\nSEB 31.Tartu jooksumaraton - 2:13:13, kl 13:13, 2013\nSee oli minu viies SEB Tartu jooksumaraton! Juubel, millega võib ühtlasi kokku võtta ka kogu minu jooksmise teekonna vihkamisest armastuseni.\n2009a käis 23km stardipauk ja ma.. .. ... .. ..kõndisin. Distants stardist finishini oli üüratu ning üle finishijoone astudes olid jalad villis ning lõid tuld välja. Kummalisel kombel ei andnud ma endale lubadust, et ma ei tee seda enam mitte kunagi, vaid vandusin, et teen kindlalt veel, aga paremini! Ja tegingi! Tegin paremini ja siis väikese tagasilöögi tõttu halvemini, siis jälle paremini jne. Aga kuna kasvamise protsess on pikk ja häid tulemusi tuleb kasta kannatlikkusega, võin ma täna öelda, et ma jäin 2013a sooritusega väga rahule. Muidugi oleks võinud rohkem pingutada ja selleks oleks isegi jaksu olnud, aga kui nüüd analüüsida kogu enesetunnet, tulemust ning emotsiooni, siis võitsin ma sel päeval rohkem, kui läikiva osavõtumedali ja parema tulemuse. Mis peamine - ma tean, et ma suudan ja tean, et olen treeninud õigesti!\nAga, et kuskilt üldse oma jutuga pale hakata, alustan laupäevast, sest laupäeval toimus Heateo jooks, kuhu oli kohale tulnud arvestatav kogus inimesi. Kõik head tegema ja ilma nautima :)\nMa loodan, et see raha läheb kõik ilusti õigesse kohta ning sellisest ilusast üritusest saab traditsioon. Väga uhke tunne oli seal soisel pinnasel "Minu tegu loeb" silt rinnal silgata. Ainult raske. Paganama raske! Jalad olid kinni, õhku ei olnud ja peas arenes õudust täis stsenaarium järgmise päeva jooksust. "Kui need 4.3km juba 43na tunduvad, siis..". Kõige tipuks hakkas jälle see puusa-põlve kombo meelde ennast tuletama ja sellega koos läks tööle häirekell. Ülemäära siiski ei muretsenud. Panin kõik panused õhtusele ja hommikusele venitamisele, sest see on tavaliselt ainuke asi, mis selle valu puusast-reiest-põlvest ära võtab(ortopeedi soe soovitus, et kõik lühenenud pisikesed lihased tagasi töökorda saada).\nEesmärk - 2h15min!\nKui tavaliselt on enne starti ikka kerge ärevus sees, siis seekord olin täiesti rahulik. Lugesin jooksupartnerile sõnad peale, et esimesed kilomeetrid võtame rahulikult ja siis vaatame edasi. Kahest sai õige varsti viis ja nii me lõbusas seltskonnas naljade ja naeru saatel kulgesime. Olin päris üllatunud, kui esimene tõus mind ei murdnud. Ega teine. Ega kolmas.. Üldse tundusid need "mäed" võrreldes eelmiste aastatega palju väiksemad olevat. Imelikult kerge oli. Suures hirmus vältisin seda muretut mõtet, sest kartsin, et haamer saabub järsku ja hoobiga.\nTempo tundus vaatamata sellele rahulik, et kõik kilomeetrid said alla 6min/km läbitud(va esimene, siis ei pääsenud kohe liikuma).\nKilomeeter kilomeetri järel püüdsime sprintereid, kes olid liiga suure kimaga startinud ja nüüd gruppidena selg ees vastu tulid.\nJoogipunktides sai kõigis jooki krabatud ja korralikult tangitud :) Nii see matkamine meil kulges.\n17km oli joostud ja mul oli ikka täitsa okei enesetunne. Natuke küll ähkisin, et hakkan väsima, aga mitte rohkem kui mõnikord mõnes pikemas trennis, kui enam ei viitsi. Olin võimeline kaasa rääkima ja nalja tegema, naerma. Kõik oli super ja tuju hea!\nTempo jätsime samaks, sest minna oli veel omajagu. Põlv ja puus käitusid korralikult, ei mingit valu.\nRaskeks läks 19ndal kilomeetril(5:21min/km). Siis tundsin, et tahaks korraks seisma jääda või veel parem, istuda ja kogu selle jama pooleli jätta :) Meelitasin ennast mõttega "natuke veel" ja jätkasin sörkimist.\n21 oli täiesti surm. Emotsionaalselt rohkem kui füüsiliselt. Aga see, et poolmaratoni aeg alla kahe tunni tuli, motiveeris reipalt edasi silkama.\nViimasel kilomeetril tõstsin tempot. Püüdsime kinni ühe grupiliikme, kes vahepeal putku oli pannud ning lippasime veel peotäiest inimestest mööda. Jalad olid kerged.\nEnne finishi viimast kurvi lõikas aga ninna nii räige okse hais, et ajas minul ka südame pahaks. Nii, et viimase lõigu kappasin okserefleksidega võideldes. Üle finishijoone jõudes, panin käed põlvedele ja võtsin hetke iseenda jaoks. Läks paremaks.\nTervitan kõiki jooksukaaslasi ja muhedat kaelkirjakut, kes päris pikalt samas tempos kulges :)) Vapper tegelane!\nAeg: 2h13min13sek ja finisheerusin kl 13:13 (2013). Kas pole mitte ilus? :)\nAvg 162/max 179\nViimase kilomeetri aeg tuli 5.01min/km. Kõige kiirem!\nKuna sel aastal jaksu jagus, siis järgmise aasta eesmärgiks sean joosta alla 2h10min. Äkki õnnestub?! 2h05min oleks ideaal ja 2h unistus. Alla selle juba pisut ulme, kuid ilmselt mitte võimatu.\nAga enne kui 2014 oma uute eesmärkidega kätte jõuab, on siin mõned jooksud veel, mis ma joosta kavatsen. Järgmisena Ööjooksu poolmaraton. Ei tea, kas pigistab 1h55min välja? See oleks priima ;)\nPosted by Helina A. at 19:58 4 comments:\nLabels: jooksmine, tartu maraton, võistlused


, Kaalulangus toiduained\nEi teki magama ajavat unisust ja oled üldiselt aktiivsem — jõuad ehk õhtul trennigi. Lahja liha ja kala, munad — eelpool seletatud efekti põhjal on valgurikas toit ka kõige suurem kaloripõletaja.\nIga söödud süsivesikugrammi kohta hoiab keha kinni 2—3 grammi vett. Sa ei vaja nii Kaalulangus toiduained süsivesikuid!\nVähendades menüüs süsivesikute saia- ja leivatooted, pasta, maiustused jms hulka 40—45 protsendini, hakkab Kaalulangus toiduained kaal kukkuma. Kui menüü koosneb suuresti töödeldud toidust poolfabrikaadid, kiir- ja valmistoitsatub organismi sellest rohkelt soola.\nSüües samal ajal vähem, Kaalulangus toiduained suudad ära kulutada, tekib kehas kaloridefitsiit ja nii põletad ka veidi keharasva. Koos liigse veega kahanevad keha mõõdud.


Pamela Smart palub eluaegse vangistuse leevendamist, peaaegu 30 aastat pärast abikaasa tapmist oma kallimaga - Uudised\nPamela ütleb, et aastatepikkune 'enda kallal töötamise aeg' on pannud teda imestama, kuidas oleks asjad olnud teisiti, kui tal poleks suhet 15-aastase William Flynniga, kes tappis oma abikaasa Greggory Smarti\n1. mail 1990 sooritas Pamela Smart mõrva pärast vandenõu oma 15-aastase väljavalitu William Flynniga oma abikaasa Greggory Smarti tapmiseks. Hiljem mõisteti ta kuriteos süüdi ja kandis sellest ajast eluaegset vangistust. Pärast pea 30 aastat trellide taga veetmist esitas Pamela lõpuks kuberner Chris Sununu ja New Hampshire'i täitevnõukogu ees taotluse vähendada tema eluaegset vangistust ja panna ta tingimisi tingimisi vangistusele.\nHiljutises New Yorgi osariigi vangla intervjuus avaldas Pamela kahetsust, millele järgnes taotlus uue võimaluse saamiseks. 'Me oleme riik, mis ütleb, et oleme halastavad, kaastundlikud, usume lunastusse, usume rehabilitatsiooni, kuid kellelegi, kes on seda tõestanud, pole alternatiivi,' ütles ta, nagu teatas New Hampshire'i avalik raadio .\nTa jätkas: 'Ma lihtsalt tunnen, et siin on palju panustada. Ja kõigi jaoks, kes arvavad, et ma pole kannatanud, olen sõna otseses mõttes veetnud oma 20-aastased, 30-aastased ja 40-aastased ning nüüd 50-aastased vanglas. Ma ei tea, kui palju kannatusi inimestele kunagi piisab. ' Pamela, kes on praegu 51-aastane, oli mõrva sooritades vaid 23-aastane. Enne oma abikaasa tapmise tunnistamist oli Pamela nõustunud, et ta on Williamiga romantilises suhtes. William tunnistas seevastu Greggi tulistamist ja tapmist ning oli politseinikele öelnud, et Pamela palus tal oma mehe tappa, sest kui nad lahutaksid, kaotaks ta kõik.\nKuid Pamela ei nõustunud nende süüdistustega. Praegu kannab Pamela karistust New Yorgis Bedford Hillsi parandusmajas. Ainsad inimesed, kes saavad tema eluaegset vangistust vähendada, on kuberner ja täitevnõukogu. Pamela on sel nädalal New Hampshire'i peaprokuröri bürooga täitnud enam kui 700-leheküljelise avalduse pakkumisega saada tema kasuks kohtuotsus.\nNeed lehed sisaldavad loetelu vanglas veedetud aja jooksul tehtud tööst, toetuskirjadest ja teistest osariikide kuberneridest sarnastel juhtudel tehtud toimingutest. Vanglas viibimise ajal omandas Pamela ka kaks magistrikraadi. Pamela saatis ka kirja, mis oli adresseeritud Sununule. Selles kirjutab ta, et ta 'palvetab, et te kohtuotsuse tagasi võtaksite, kuni teie ja täitevnõunikud loete minu palveid ja et teie otsust juhivad halastus, kaastunne ja õiglus'.\nSununu ütles oma avalduses, et Pamela avalduse esitamise protsess on sama mis mis tahes muu kommuteerimise või armuandmise taotlus. Siin New Hampshire'is on meil õiglane ja põhjalik protsess ning on oluline lasta protsessil mängida. ' See pole esimene kord, kui Pamela selle taotluse esitab. Ta oli eelmisel aastal esitanud sarnase avalduse. See võeti siiski päevakorrast maha, kuna see oli valimiste lähedal ja kavatseti valida uus tegevnõukogu. Pikka aega oli Pamela seisukohal, et ta pole oma mehe surmas süüdi, kuna tema pole päästik. Kuid hiljem tunnistas ta, et aastaid kestnud 'enda kallal palju tööd tehes' ütles ta, et imestas alati, kuidas oleks kõik läinud, kui tal poleks Williamiga suhet.\npeapööritus on kaasaegse vaktsiini kõrvaltoime\n'Huvitav on see, et inimesed ütlevad:' Oh, tead, tal pole kahetsust ega midagi. ' Ma ei saa kahetseda kuriteo eest, mida ma toime ei pannud, küll aga kahetsen tehtud halbu valikuid ja kohutavaid otsuseid, mis sellele kaasa aitasid ja viivad. Ja nagu ma ütlesin, hoolimata sellest, et ma nüüd päästikut ei tõmmanud, vastutan ma tema surma eest, 'ütles naine.\nmis on lisa vanderpump netoväärtus\nmis on jane fonda netoväärtus?\non jää t seadusest ja korrast lahkumas