elukoha valiku vabadus\nasja avalik läbivaatamine\nkohtusse pöördumise õigus\nõigus mitte anda tunnistusi iseenda või oma lähedaste vastu\nõigus piisavale ajale ja vahenditele kohtuasja ettevalmistamiseks\nõigus tõhusale menetlusele enda kaitseks\nseaduse tagasiulatuva jõu keeld\nKokku: 12| Näitan: 1 - 12\n3-4-1-20-12 Riigikohus 11.12.2012\nKrMS § 407\nPõhiseaduse § 15 lg 1 esimene lause annab igaühele õiguse pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. See on põhiõigus, mis peab tagama õiguste lünkadeta kohtuliku kaitse (vt Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a määrus kohtuasjas nr 3-3-1-38-00, p 15). Koostoimes PS §-ga 14, mis kohustab seadusandlikku, täidesaatvat ja kohtuvõimu ning kohalikke omavalitsusi tagama õigusi ja vabadusi, tuleneb PS § 15 lg 1 esimesest lausest üldine põhiõigus kohtulikule kaitsele. Üldine põhiõigus kohtulikule kaitsele tagab nii õiguse pöörduda oma õiguste kaitseks kohtusse kui ka õiguse tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele (vt nt Riigikohtu üldkogu 16. mai 2008. a otsus kohtuasjas nr 3-1-1-88-07, p 41). (p 29) PS § 24 lg-s 5 tagatud edasikaebepõhiõigus on osa üldisest põhiõigusest tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele (PS § 15 lg 1 esimene lause koostoimes PS §-ga 14). PS § 15 lg 1 esimeses lauses on tagatud ilma reservatsioonita põhiõigus, PS § 24 lg-s 5 aga lihtsa seadusereservatsiooniga põhiõigus (vt Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-2-1-62-10, p 38). Lihtsa seadusereservatsiooniga põhiõigusi tohib seadusega piirata igal põhiseadusega kooskõlas oleval põhjusel. Ilma reservatsioonita tagatud põhiõigusi tohib aga riivata üksnes teiste põhiõiguste või muude põhiseaduslike väärtuste kaitseks (vt nt Riigikohtu üldkogu 2. juuni 2008. aasta otsus asjas nr 3-4-1-19-07, p 23). Seetõttu tagab PS § 15 lg 1 esimene lause tugevama põhiõigusliku kaitse kui PS § 24 lg 5. (p 31) PS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud üldise kaebepõhiõiguse kaitsealas on olukord, kus kohus ei ole isiku õiguste üle otsustanud. (p 32)\nVabaduspõhiõigus on üks kõige kaalukamaid põhiõigusi põhiseaduses ja eelduseks paljude teiste põhiõiguste kasutamiseks. (p 42)\nKrMS § 407 välistab alaealise õiguse esitada kaebus maakohtu kohtuniku määruse peale, millega kohtunik annab KrMS § 406 lg 3 järgi loa paigutada alaealine kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli. KrMS § 407 riivab PS § 24 lg-s 5 tagatud edasikaebepõhiõigust. (p 33)\nPS § 15 lg 1 esimeses lauses tagatud üldise kaebepõhiõiguse kaitsealas on olukord, kus kohus ei ole isiku õiguste üle otsustanud. PS § 24 lg-s 5 tagatud edasikaebepõhiõiguse kaitsealasse kuulub aga olukord, kus on olemas isiku õigusi ja vabadusi puudutav kohtu otsustus. Sellisele seisukohale on asunud Riigikohtu üldkogu (vt nt Riigikohtu üldkogu 30. märtsi 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-3-1-50-10, p 48). Kui menetluses, mille tulemusena kohus otsustuse langetas, olid menetlusosalise menetluslikud õigused piiratud, tuleb seda arvestada edasikaebepõhiõiguse riive mõõdukuse kaalumisel. (p 32)\nKohtusüsteemi tõhusus üldises plaanis on kaalukas väärtus. Tulenevalt PS §-st 14 on õiguste ja vabaduste kaitsmine seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu ning kohalike omavalitsuste kohustus. Kui kohtusüsteem ei toimi tõhusalt, ei saa kohus täita talle põhiseadusega pandud kohustusi ja teiste subjektiivsed õigused võivad jääda kaitseta. (p 41)\nPõhiõiguse riive on proportsionaalne, kui see on eesmärgi saavutamiseks sobiv, vajalik ja mõõdukas. Sobiv on abinõu, mis soodustab eesmärgi saavutamist. Abinõu on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne kui esimene. Abinõu mõõdukuse üle otsustamiseks tuleb kaaluda ühelt poolt põhiõigusse sekkumise ulatust ja intensiivsust ning teiselt poolt eesmärgi tähtsust (vt nt Riigikohtu üldkogu 26. märtsi 2009. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-16-08, p 29). (p 39)\nPS § 24 lg 5 annab igaühele õiguse tema kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule. PS § 24 lg 5 eesmärgiks on tagada kohtulahendi kontroll, vältimaks eksimusi ja vigu kohtulahendites (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 25. märtsi 2004. a otsus asjas nr 3-4-1-1-04, p 21). Riigikohus on leidnud, et tulenevalt kohustusest tõlgendada põhiõigusi sätestavaid norme laiendavalt ja tagamaks põhiõiguste lünkadeta kaitse, peab edasikaebeõigus põhimõtteliselt olema tagatud kõigi kohtulahendite puhul sõltumata nende nimetusest (vt nt Riigikohtu üldkogu 10. novembri 2011. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-28-11, p 25). Seetõttu kuulub PS § 24 lg 5 kaitsealasse õigus kaevata kõrgemalseisvale kohtule ka määruse peale. (p 30)\nPS § 24 lg-s 5 tagatud edasikaebepõhiõiguse kaitsealasse kuulub aga olukord, kus on olemas isiku õigusi ja vabadusi puudutav kohtu otsustus. Sellisele seisukohale on asunud Riigikohtu üldkogu (vt nt Riigikohtu üldkogu 30. märtsi 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-3-1-50-10, p 48). (p 32)\nRiigikohus on leidnud, et PS § 24 lg-st 5 ei tulene õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid ja seadusandja on pädev kohtulahendi olemusest lähtuvalt ning mõistlikele põhjendustele tuginedes edasikaebeõigust diferentseerima (Riigikohtu üldkogu 10. novembri 2011. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-28-11, p 27). Riigikohus on kohtumenetluse ökonoomsust ja asja kiiret lahendamist käsitlenud PS § 24 lg-s 5 sätestatud kaebeõiguse piiramise põhiseaduspärase eesmärgina (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 25. märtsi 2004. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-1-04, p 21). (p 36)\nKrMS §-s 407 sätestatud edasikaebeõiguse piirangut võib pidada sobivaks abinõuks kohtusüsteemi tõhususe ja mõjutusvahendi kohaldamise menetluse kiiruse tagamisel. Kohtusüsteemi üldise tõhususe tagamiseks on piirang ka vajalik, sest kui eesmärgiks on kohtute aja ja kulude kokkuhoid, pole muu vahendiga võimalik samaväärset kokkuhoidu saavutada. (p 40) KrMS §-s 407 sätestatud edasikaebeõiguse piirang ei ole mõõdukas abinõu kohtusüsteemi tõhususe saavutamiseks ja riivab PS § 24 lg-s 5 sätestatud põhiõigust ebaproportsionaalselt. Arvestades seda, et menetluses, milles alaealise kasvatuslike erivajadustega õpilaste kooli paigutamiseks loa andmise määrus tehakse, puudub alaealisel õigus ärakuulamisele ja kaitsele, samuti mõju, mille määrus toob kaasa alaealise õiguste jaoks, peab alaealisel olema võimalik taotleda maakohtu otsustuse õigsuse kontrolli kõrgema astme kohtus. KrMS § 407 on osas, milles välistab alaealise õiguse esitada kaebus määruse peale, millega kohus annab loa paigutada alaealine kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli, vastuolus PS § 24 lg-ga 5. (p 47)\n3-4-1-14-12 Riigikohus 30.10.2012\nRiigilõivuseadus § 57 lg 22\nPS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõigust saab seadusega piirata igal põhjusel, mis ei ole põhiseadusega vastuolus. Riigikohtu üldkogu järeldas 12. aprilli 2011. aasta otsuse kohtuasjas nr 3-2-1-62-10 punktis 45, et põhiseaduse järgi saab lugeda lubatavaks eesmärki, et hagimenetluses kantakse (vähemalt) rahaliste vaidluste puhul riigi tehtavad kulud õigusemõistmisele eelkõige menetlusosaliste endi makstavate lõivude arvel (õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte). Samuti on riigilõivu legitiimseks eesmärgiks põhiseaduse tähenduses menetlus-ökonoomia, et vältida põhjendamatute, pahatahtlike jms kaebuste menetlemist (vt ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas nr 3-4-1-25-09, punkt 23). (p 51)\neraõiguslikud juriidilised isikud\nMaakohtu otsuse vaidlustamine ringkonnakohtus tähendab PS § 24 lõikes 5 sisalduva õiguse – kaevata enda kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kõrgemalseisvale kohtule – kasutamist. Tegemist on põhiõigusega, mis laieneb ka juriidilistele isikutele (PS § 9 lõige 2). (p 50)\nApellatsioonkaebuselt tsiviilasjas hinnaga 51 129 eurot 31 senti kuni 57 520 eurot 48 senti riigilõivu 4473 eurot 81 senti, hinnaga 57 520 eurot 48 senti kuni 63 911 eurot 64 senti riigilõivu 4793 eurot 37 senti ja hinnaga 159 779 eurot 12 senti kuni 191 734 eurot 94 senti 8308 euro 51 sendi suuruse riigilõivu tasumise nõue ei ole vajalik. Õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu ja menetlusökonoomia eesmärki on võimalik saavutada teiste, vähem koormavate abinõudega, mis on vähemalt sama efektiivsed kui praeguses määras riigilõivud. Üldiselt olid riigilõivuseaduse lisa 1 järgsed riigilõivud alates 1. jaanuarist 2009 kuni 30. juunini 2012 põhimõtteliselt samas määras hoolimata vääringust, milles need olid riigilõivuseaduse lisas 1 esitatud, ja seega omavahel võrreldavad. Riigikohtu üldkogu on lisaks rõhutanud, et edasikaebeõiguse riive ebamõõdukust suurendab oluliselt see, et apellatsioonkaebuse esitamiseks tuleb hagi esitamisel juba tasutud lõiv samas ulatuses teist korda tasuda (Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsus kohtuasjas nr 3-2-1-62-10, punkt 48.2). (p 53)\n3-4-1-12-12 Riigikohus 28.06.2012\nPS § 11\nRiigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 20. juuni 2012. a otsusega asjas nr 3-4-1-10-12 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks kehtiva riigilõivuseaduse § 57 lg 1 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinna puhul üle 639 116 euro 48 sendi tuleb hagiavalduselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti. RLS § 57 lg 22 järgi tasutakse tsiviilasjas tehtud maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda hagi või muu avalduse esialgsel esitamisel maakohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust. Oleks mõeldamatu rakendada viidatud riigilõivuseaduse normi selliselt, et määrata apellatsioonkaebuselt tasutav riigilõiv riigilõivuseaduse lisa 1 viimase lause järgi, mis on tunnistatud hagiavalduse esitamisel tasutava riigilõivu osas põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks. (p 30) Kolleegium tunnistab PSJKS § 15 lg 1 p 2 alusel põhiseaduse §-dega 24 lg 5 ja 11 vastuolus olevaks ja kehtetuks RLS (RT I, 23.03.2011, 1; RT I, 02.03.2012, 5) § 57 lg-d 1 ja 22 koostoimes lisa 1 viimase lausega osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 639 116 euro 48 sendi tuleb apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 95 867 eurot 47 senti. (p 32)\n3-4-1-18-11 Riigikohus 22.11.2011\nHalduskohtumenetluse seadustik § 30 lg 2 p 2\nHalduskohtumenetluse seadustik § 47 1 lg 1\nMKS § 136 1 lg 1\nMKS § 130 lg 1\nHalduskohtu määruse peale edasikaebeõiguse puudumine riivab PS § 24 lõikes 5 sätestatud põhiõigust. (p 41)\nEdasikaebeõiguse piiramine võib olla põhimõtteliselt lubatav selleks, et tagada maksude parem laekumine. Samas ei aita olukord, kus MKS § 1361 alusel MKS § 130 lõikes 1 sätestatud toimingute tegemiseks antud kohtu loa peale on määruskaebuse esitamine välistatud, kaasa maksude paremale laekumisele. Teisisõnu ei sobi edasikaebeõiguse välistamine selle eesmärgi saavutamiseks. Nimelt ei takista loa andmise määruse peale määruskaebuse esitamine selle haldustoimingu sooritamist, milleks maksuhaldur MKS § 1361 lõike 1 alusel halduskohtult luba taotles (vt Riigikohtu üldkogu otsus kohtuasjas nr 3-3-1-28-11, punktid 30-34). (p 42)\nEdasikaebeõiguse välistamine võib põhimõtteliselt olla õigustatud ka menetlusökonoomia kaalutlustel ehk täitetoimingu tegemiseks kuluva menetlusaja lühendamiseks ja kohtusüsteemi töökoormuse vähendamiseks. Edasikaebeõiguse välistamine ei aita aga lühendada täitetoimingu tegemiseks kuluvat menetlusaega, kuna seda toimingut on võimalik teha sõltumata määruskaebuse esitamisest. Samas kohtute töökoormuse vähendamisele aitab edasikaebeõiguse välistamine praegusel juhul kahtlemata kaasa ja on seega selle eesmärgi saavutamiseks sobiv ja vajalik abinõu. (p 43)\nKolleegiumi hinnangul ei kaalu aga vajadus vähendada kohtute töökoormust praegusel juhul üles MKS § 1361 alusel MKS § 130 lõikes 1 nimetatud täitetoimingute tegemisega põhjustatava omandipõhiõiguse ja ettevõtlusvabaduse riive intensiivsust ja võimatust kaalul olevaid põhiõigusi halduskohtumenetluses muul viisil kaitsta. Kehtestatud edasikaebeõiguse piirangut ei saa seetõttu pidada mõõdukaks. (p 44)\n3-4-1-17-11 Riigikohus 01.11.2011\nMaakohtu otsuse vaidlustamine ringkonnakohtus on PS § 24 lõikes 5 sisalduva õiguse realiseerimine kaevata enda kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kõrgemalseisvale kohtule. PS § 24 lõike 5 edasikaebeõigust saab seadusega piirata igal põhjusel, mis ei ole põhiseadusega keelatud (Riigikohtu üldkogu otsus kohtuasjas nr 3-2-1-62-10, punkt 38). Kaebeõigust riivab apellatsioonkaebuselt suure riigilõivu ettenägemine. (p 24)\nSäästuga menetlusökonoomias ja menetlusosaliste osavõtuga õigusemõistmise kulutuste kandmisel ei või tekkida olukorda, kus isikul puudub üldse tegelik võimalus oma põhiõigusi kohtus kaitsta. Samuti ei või seadusandja luua kõrgete lõivude kehtestamisega olukorda, kus on välistatud kaheldavate või vaieldavate apellatsioonkaebuste esitamine – kohtu poole pöördumine ei tohi olla tagatud ainult kindla eduväljavaatega asjades. Edasikaebeõiguse piirangu ebamõõdukust suurendab oluliselt see, et apellatsioonkaebuse esitamiseks tuleb juba hagi esitamisel tasutud lõiv 3% samas ulatuses teist korda tasuda, st et tegelikult tuleb hagejal asja apellatsiooniastmesse viimiseks (hagi rahuldamata jätmise korral) tasuda hagilt riigilõivu kokku 6% asja hinnast. (p 27)\nIsegi olukorras, kus äriühingul on võimalik taotleda apellatsioonkaebuse esitamiseks menetlusabi, tuleb kohtul PS § 15 lõike 2 kohaselt kontrollida kahtluse korral edasikaebeõigust takistava riigilõivu põhiseaduspärasust. (p 22)\nTeoreetiline võimalus saada menetlusabi ei tähenda seda, et apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumiseks menetlusabi taotlev äriühing ei peaks olema valmis tasuma lõpuks kogu riigilõivu. Ka juhul, kui isikule antakse vaidluses menetlusabi, tuleb tal vaidluse kaotamise korral riigilõiv, mille tasumisest ta hagi esitamisel oli vabastatud, riigile siiski hüvitada (TsMS § 190 lõiked 4 ja 5). Seega tuleb kohtusse pöördujal võtta hagi esitamisel risk, et olenemata menetlusabi saamisest tuleb tal lõpptulemusena lõiv siiski tasuda. Menetluskulude riigi tuludesse tasumisest vabastamise aluseks saab TsMS § 190 lõike 7 järgi olla üksnes mõjuv põhjus, selliseks põhjuseks ei saa aga iseenesest olla asjaolu, et seaduses sätestatud riigilõivumäärad on liiga kõrged. (p 22)\n3-4-1-1-11 Riigikohus 14.04.2011\nSäästuga menetlusökonoomias ja menetlusosaliste osavõtuga õigusmõistmise kulutuste kandmisel ei või tekkida olukorda, kus isikul puudub üldse reaalne võimalus oma põhiõigusi kohtus kaitsta. Samuti ei või seadusandja luua kõrgete lõivude kehtestamisega olukorda, kus on välistatud kaheldavate või vaieldavate apellatsioonkaebuste esitamine – kohtu poole pöördumine ei tohi olla tagatud ainult kindla eduväljavaatega asjades. Edasikaebeõiguse piirangu ebamõõdukust suurendab oluliselt see, et apellatsioonkaebuse esitamiseks tuleb juba hagi esitamisel tasutud lõiv samas ulatuses teist korda tasuda (vt ka Riigikohtu 12. aprilli 2011. aasta otsuse asjas nr 3-2-1-62-10 punkt 48 jj). (p 41)\nRLS § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 viimane lause (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) on nende koostoimes põhiseaduse vastased ega kuulu kohaldamisele osas, milles apellatsioonkaebuselt tsiviilasja hinna puhul üle 10 000 000 krooni oli ette nähtud riigilõivu tasumine summas 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni. Kuna need sätted on kehtetuks tunnistatud 1. jaanuaril 2011 jõustunud uue riigilõivuseadusega, ei ole sätteid enam võimalik ega vajalik põhiseadusega vastuolu tõttu kehtetuks tunnistada. (p 42)\ntaotlusest erineva põhiseadusvastasuse aluse määratlemine\n3-4-1-5-10 Riigikohus 18.06.2010\nKrMS § 254\nKrMS § 251\nKrMS § 252\nKrMS § 253\nPS § 151\nKrMS § 318 lg 3 p 3\nPõhiseaduse § 24 lõige 5 sätestab, et igaühel on õigus tema kohta tehtud kohtuotsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule. (p 21) Edasikaebeõiguse tuum on, et isiku suhtes tehtud esmane kohtuotsus peab olema uuesti läbivaadatav ja seda kõrgemas kohtus. Põhiõiguse vajalikkus on tingitud eelkõige sellest, et kohtunik võib eksida ja seetõttu peab olema tagatud kohtulahendi õigsuse kontroll. (p 16)\nPõhiseaduse § 15 lõike 1 teise lause kohaselt võib igaüks nõuda oma kohtuasja läbivaatamisel mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseadusvastaseks tunnistamist. Seadusandja on kujundanud käskmenetluse seesuguseks, et kohtus süüdistatavat ära ei kuulata ja süüdistatav ega tema kaitsja ei saa esitada kohtumenetluse käigus taotlusi. Seega ei saa käskmenetluse raames taotleda ka normide põhiseaduspärasuse kontrolli. (p 17) Põhiseaduse § 15 lõike 1 teises lauses sätestatud õiguse piirangul ei ole legitiimset eesmärki. Kriminaalmenetluse regulatsioon on põhiseadusega vastuolus osas, milles see ei võimalda taotleda isikul tema kohtuasja läbivaatamisel asjassepuutuvate käskmenetluse normide põhiseadusvastaseks tunnistamist. (p 27)\nÕigus vaidlustada seadusandlikku tegemata jätmist\nMenetlusnormide asjassepuutuvuse hindamisel ei saa lähtuda üksnes sellest, kas normi põhiseadusvastasuse ja kehtetuse korral oleks kohus pidanud tegema teistsuguse, st teistsuguse resolutiivosaga otsuse. Kui määrav oleks üksnes resolutiivosa erisus, ei oleks konkreetse normikontrolli raames võimalik paljude menetlusreeglite põhiseaduspärasust kontrollida - nende normide puudumisel kasutataks asja menetledes teisi menetlusnorme ja jõutaks samasuguse lõpptulemuseni. Seetõttu tuleb menetlusnormide asjassepuutuvusel lähtuda sellest, kas konkreetses menetluses pidi rakendatama neid menetlusnorme kohtuotsuseni jõudmiseks. (p 19)\n3-4-1-11-09 Riigikohus 20.05.2009\nKrMS § 391\nPS § 24 lg-st 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid. Seadusandja on pädev määratlema edasikaebeõiguse piirid lähtuvalt kohtulahendi olemusest ning arvestades teiste põhiseaduslike väärtustega (vt nt Riigikohtu 03.07.2008 määrust asjas nr 3-4-1-10-08 p-i 10). Asjaolu, et menetlusosaline ei nõustu tema suhtes tehtud ja jõustunud kohtulahendiga, ei anna iseenesest alust väita, et tema põhiõigusi on rikutud ja et sellise rikkumise kõrvaldamiseks puudub tõhus viis kohtulikule kaitsele (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 9. mai 2006. a määrust asjas nr 3-4-1-4-06 - RT III 2006, 19, 174, p 12). (p 11)\nPõhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus ei sätesta otsesõnu võimalust esitada individuaalkaebust õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks (vt nt Riigikohtu 23.03.2005 määruse asjas nr 3-4-1-6-05 p-i 4 ja 04.04.2007 määruse asjas nr 3-4-1-8-07 p-i 5). (p 5) Tulenevalt PS §-dest 13, 14 ja 15 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) kohaldamispraktikast saab Riigikohus jätta isiku kaebuse menetlemata üksnes siis, kui isikul on muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsuse asjas nr 3-1-3-10-02 p-i 17; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-1-1-13-03 p-i 32; 06.01.2004 otsuse asjas nr 3-3-2-1-04 p-i 26). (p 6)\n3-4-1-19-08 Riigikohus 11.03.2009\nKodS § 6 lg 1 p 2 1\nMenetlusosalise mittenõustumine tema kohta tehtud ja jõustunud kohtulahendiga ei anna iseenesest alust väita, et tema põhiõigusi on rikutud ja et sellise rikkumise kõrvaldamiseks puudub tõhus õiguskaitsevahend (vt Riigikohtu 09.05.2006 määruse kohtuasjas nr 3-4-1-4-06, p-i 12). Ka kohtuniku eriarvamus ei saa anda alust samasuguseks väiteks, kuna selles väljendatakse asjas tehtava lahendi kohta vähemusse jäänud seisukohta. (p 15)\nPõhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium ei ole põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse kohaselt Riigikohtu ülejäänud kolleegiumidest kõrgemalseisev kohtuaste, kuhu saab edasi kaevata tsiviil-, kriminaal- või halduskolleegiumi lahendite peale. (p 14)\nkonkreetse kohtuasja lahendamisse mittesekkumine\n3-4-1-10-08 Riigikohus 03.07.2008\nVTMS § 191 lg 1 p 12\nPS § 24 lõikest 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid. Seadusandja on pädev kohtulahendi olemusest lähtuvalt ning mõistlikele põhjendustele tuginevalt edasikaebeõigust diferentseerima. Põhiseaduse kõnealuse sätte kohaselt peab edasikaebeõigus olema tagatud isikule, kelle kohta on kohtulahend tehtud, keda see eeskätt puudutab. Süüteomenetluse lõpetamise määrust ei saa lugeda kohtulahendiks, mis puudutaks võrdsel määral nii isikut, kelle suhtes on süüteomenetlus lõpetatud, kui ka isikut, kes loeb end süüteos kannatanuks. Erinevate isikute põhiõiguste tasakaalustatud kaitse huvides on mõistlik ja põhiseadusega kooskõlas süüteomenetluse lõpetamise määruse vaidlustamise piirangud, ja seda eriti tingimusel, kui end kannatanuks pidaval isikul säilivad enda õiguste kaitsmise võimalused muudes kohtumenetlustes (10).\nPSJKS ei näe ette võimalust esitada individuaalkaebust õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks. Tulenevalt PS § 15 lõikes 1 sätestatud igaühe õigusest pöörduda oma õiguste ja vabaduste kaitseks kohtusse jäetakse selline kaebuse menetlusse võtmata vaid juhul, kui isikul ei ole muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle põhiseadusega tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsus asjas nr 3-1-3-10-02, p 17; 06.01.2004 otsus asjas nr 3-1-3-13-03, p 32)(p 7). Juriidiliste isikute puhul võib ettevõtlusvabaduse piirang kahjustada isikut eelkõige varaliselt. Varalisi nõudeid, sh kahju hüvitamise nõudeid, tuleb üldjuhul menetleda tsiviilkohtupidamise korras(p11).\nPS § 24 lõikest 5 ei tulene isikute õigust vaidlustada eranditult kõiki kohtulahendeid. Seadusandja on pädev kohtulahendi olemusest lähtuvalt ning mõistlikele põhjendustele tuginevalt edasikaebeõigust diferentseerima. Põhiseaduse kõnealuse sätte kohaselt peab edasikaebeõigus olema tagatud isikule, kelle kohta on kohtulahend tehtud, keda see eeskätt puudutab. Süüteomenetluse lõpetamise määrust ei saa lugeda kohtulahendiks, mis puudutaks võrdsel määral nii isikut, kelle suhtes on süüteomenetlus lõpetatud, kui ka isikut, kes loeb end süüteos kannatanuks. Erinevate isikute põhiõiguste tasakaalustatud kaitse huvides on mõistlik ja põhiseadusega kooskõlas süüteomenetluse lõpetamise määruse vaidlustamise piirangud, ja seda eriti tingimusel, kui end kannatanuks pidaval isikul säilivad enda õiguste kaitsmise võimalused muudes kohtumenetlustes(p10).\n3-4-1-20-07 Riigikohus 09.04.2008\nTsMS § 390 lg 1\nTsMS § 660 lg 1\nTsMS § 390 lg 1 esimesest lausest ja § 660 lg-st 1 tulenev piirang, mis ei võimalda kaebeõigust kohtumääruse osas, mille alusel arvati kautsjon riigituludesse, ei ole mõõdukas ning riivab ebaproportsionaalselt PS § 24 lg-s 5 sätestatud edasikaebeõigust. Kuna hagi tagamata jätmise määrust ei ole võimalik vaidlustada, on isikult võetud õigus vaidlustada makstud kautsjoni riigituludesse arvamine(p 26). Hagi tagamise avalduselt tasumisele kuuluv kautsjon on samastatav lõivuga PS § 113 tähenduses. Kuna hagi tagamata jätmise määrust ei ole võimalik vaidlustada, on isikult võetud seega õigus vaidlustada makstud kautsjoni riigituludesse arvamine kui PS § 113 järgse lõivu tasumine(p 25). Hagi tagamist taotlenud isikule tuleb võimaldada PS § 24 lg 5 alusel hagi tagamata jätmise määruse peale, millega arvati tasutud kautsjon riigituludesse, edasi kaevata. See on vajalik, et hagi tagamata jätmise aluste kontrolli kaudu kontrollida ka hagi tagamise kautsjoni riigituludesse arvamise seaduslikkust. Kohtusüsteemi efektiivsuse tagamise eesmärk ei õigusta hagi tagamist taotlenud isikult hagi tagamata jätmise määruse ja seega kautsjoni riigituludesse arvamise vaidlustamise võimaluse äravõtmist, eriti kuna seda ei saa kontrollida ka hiljem mingis muus menetluses(p 26).\nPõhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 14 lg 2 esimese lause kohaselt peab säte, mille põhiseaduspärasust konkreetse normikontrolli raames hinnatakse, olema asjassepuutuv. Asjassepuutuvaks tuleb lugeda see isiku suhtes kohaldatud norm, mis vaatlusalust suhet või olukorda tegelikult reguleerib (vt Riigikohtu 02.11.2006 otsuse asjas nr 3-4-1-8-06 p-i 17)(p 12). Õigusselguse tagamise eesmärgil tuleb asjassepuutuvaks lugeda ka need sätted, mis on vaidlustatud normiga tihedalt seotud ning võivad kehtima jäädes tekitada ebaselgust õigusliku olukorra suhtes (vt Riigikohtu 13.02.2007 otsuse asjas nr 3-4-1-16-06 p-i 18)(p 16). Tsiviilkohtumenetluse seadustik ei võimalda esitada määruskaebust maakohtu määruse peale, millega kohus jättis rahuldamata hagi tagamise taotluse, st jättis hagi tagamata. See tuleneb TsMS § 660 lg-st 1(p 14). TsMS § 390 lg 1 esimene lause on olemuslikult seotud TsMS § 660 lg-ga 1, mis piirab maakohtu määruste vaidlustamist, ning hagi tagamata jätmise määruse peale määruskaebuse esitamise piirang tuleneb nimetatud sätete koostoimest(p 16).\n3-4-1-1-04 Riigikohus 25.03.2004\nVTMS § 191 lg 1 p 10\nPõhiseaduse § 24 lg-s 5 sätestatud edasikaebeõiguse instituut tugineb eeldusele, et on vajalik tagada kohtulahendite õigsuse kontroll. Kuna väärteomenetluse tulemus kujutab endast isiku õiguste tugevat riivet, on vajalik väärteoasjus lõplike lahendite - nii otsuste kui määruste - õigsuse kontrollimise võimalust. Kohtumenetluse ökonoomsus ja asja kiire lahendamise tagamine, mis on eelduslikult kaebevõimaluse välistamise põhjusteks, ei kaalu üles kahju, mida õiguskorrale võib tekitada väärteoasja ebaõige lahend. (p 21)\nKuriteos süüdistatava isiku protsessuaalsed põhiõigused on kirjas Põhiseaduse §-des 22-24. Neis sätetes sisalduvad õigused tõhusale õiguskaitsele, mis realiseeruvad ausas menetluses. Siseriiklikud seadused peavad lisaks Põhiseadusele arvestama ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artiklis 6 sätestatud õiglase kohtuliku arutamise põhimõtetega. Põhiseadust tuleb tõlgendada viisil, mis tagab selle kohaldamise vastavuse inimõiguste konventsiooni ja selle kohaldamispraktikaga. Vastasel korral poleks tagatud isiku õiguste tõhus siseriiklik kaitse. (p 18)\nEuroopa Inimõiguste Kohus sisustab mõistet "kuritegu" pretsedendiõiguses väljakujunenud kriteeriumite alusel. Seetõttu ei pruugi EIÕK artiklis 6 nimetatud kriminaalsüüdistus olla sama, mida siseriiklik seadus kriminaalsüüdistuse all silmas peab. Kuna Euroopa Inimõiguste Kohtu kriteeriumid võtavad lisaks õiguserikkumise klassifikatsioonile riigi seaduse järgi arvesse ka õiguserikkumise olemust ning ähvardava karistuse iseloomu ja raskust (vt Engel jt vs. Holland otsus 8. juunist 1976, p 82), siis nende kriteeriumite järgi võib osa väärtegusid liigitada kuritegude kategooriasse. Nendel juhtudel tuleb isikule tagada kõik protsessuaalsed õigused, mis on kuriteos süüdistataval isikul. (p 19)\nPõhiseaduse § 22 lg 1 järgi saab isikut kuriteos süüdi tunnistada üksnes kohus. Põhiseaduse ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on kooskõlas, kui vähemtähtsate üleastumiste eest on karistuse kohaldamine usaldatud ametnikule või haldusorganile. Kuid Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse järgi peab inimesel olema võimalus vaidlustada tema kohta tehtud karistusotsus kohtus, mis tagab talle EIÕK art 6 ettenähtud õigused (vt Kadubec vs. Slovakkia otsus 2. septembrist 1998, p 57). (p 20)


Kuidas ehitada Köök Nook - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas ehitada Köök Nook\nKöök pelgupaik on pink-tüüpi istekohad ja laud surutud nurka pelgupaik köök;see meenutab nurgas kabiinid leiad restoranides.Sageli nimetatakse breakfast pelgupaik, köögis pelgupaik lisab iseloomu köök, ja see on tavaliselt odavam ehitada ühe kui see on olemas.See on ka üks lihtsamaid projekte mehe "mee-do" nimekirja.\nkoormus tekstuuriga puitkiudplaat 2-jalga lai\nVäike koormus 2-by-4 saematerjali\nOtsustage, milline osa köögi soovite ehitada oma pelgupaik.Mõõda valdkonnas.Vali tegema ühe pingi või "L" - või "U" kujuline pink, baasi need mõõtmised.\nCut tekstuuriga puitkiudplaat pikkusega pingid.Ehitatakse 2-jalad-kõrge raam toetada pingil.Sest ühe pingi 4-jalga pikk, ehitada raami 2 jalga pikk, 2 jalga lai ja 4 jalga pikk.Kui sa oled hoone "L" - või "U" kuj\nuline pelgupaik, ehitada oma raamid punktides siis lisage need kokku.Pea meeles, et võimaldada tükid tuleb kokku sobitada, ei kattu või lünki.\nKinnita puitkiudplaat tippu pingil raami.Kinnitage laudise ees, taga ja külgedel pink raami.Kata ääred kandid piiri.Liiva ümardada äärte pink top, mis annab suurema mugavuse istudes.\nKinnitage tükki puitkiudplaat, et tagasi pingil seljatuge.Kinnitage tükki külgedel soovi luua käetoed.Liiva ringi avatud servad.Kinnitage valmis raami seina, et vältida libisemist kohta, kui seda kasutatakse.\nKoht köögilaua ees köök pelgupaik.Paint või määrida pingid ja / või tabeli sobitada.Laske värvi või peitsi kuivada enne kasutamist.\nkinnitamine hinged taga iste, selle asemel, naelte või kruvidega seda ülemise raami, mis võimaldab teil kasutada pink säilitamiseks.Loo dekoratiivne nikerdatud ja piirid oma köök pelgupaik.\nKöök Nook Ideed\nKuidas Shake Taskulambid toimib?\nKas Vesinikperoksiid tapab baktereid ?\nMida tähendab sõna Litosfäär keskmine ?


Uncategorized – ESD Conference\nKonverentsi korraldamine võib olla üsna keeruline, kuid kui seda teha õigesti, võib edukas konverents anda tõelise hoo sinu kogu karjäärile. Ehkki meeles tuleb pidada rohkelt pisiasju, on kõige olulisem pidada silmas alljärgnevaid põhimõtteid, mille ignoreerimine võib lõppeda katastroofilise läbikukkumisega. 1. Tee endale üldine plaan Konverentsi korraldamise puhul tuleb ilmselgelt mõelda kümnetele pisiasjadele nagu lostika, ruumi […]\nPosted bybrownsnake491 February 3, 2019 Posted inUncategorizedLeave a comment on 5 praktilist nõuannet eduka konverentsi korraldamiseks\nIsegi parima sisu ja kõnelejatega konverents võib minna vett vedama, kui korralduse poolel on midagi „lonkav“. Halb asukoht, tehnilised apsud ja miljonid muud pisiasjad võivad kogu kogemuse paraku aga rikkuda. Alljärgnevalt toome välja 5 kõige levinumat viga, mis võivad kogu kogemuse rikkuda, kuid mida paraku kiputakse siiski pidevalt tegema. 1. Vale valgustus ja helisüsteem Kui […]\nPosted bybrownsnake491 February 3, 2019 Posted inUncategorizedLeave a comment on 5 viga, mida kiputakse konverentsi korraldamisel tegema\nKonverentside külastamine võib olla sinu karjääri jaoks plahvatuslikult hea – sa õpid oma valdkonda paremini tundma, saad uusi teadmiseid, kogemusi ja kontakte. Samal ajal on aga täiesti võimalik, et pealtnäha kasulikuna tundunud konverents osutub lõpuks üsna kasutuks (või vähemalt nii tundub sulle pärast osalemist). Vahel on kõik aga kinni selles, kui hästi oled sa ise […]\nPosted bybrownsnake491 February 3, 2019 Posted inUncategorizedLeave a comment on 8 viisi, kuidas lõigata kõige rohkem kasu konverentsil osalemisest\nPole mingi saladus, et kohvipaus on konverentsi üks kõige olulisemaid osasid. See on ilma liialdamata lausa niivõrd oluline, et paljud inimesed tulevadki konverentsile üksnes pausi pärast. Ei, mitte selleks, et head-paremat põske pista, vaid selleks, et maitsva toidu ja kohvi saatel tutvuda inimestega, ammutada uusi mõtteid ja leida uusi partnereid. Eduka kohvipausi loomine pole aga […]\nPosted bybrownsnake491 February 3, 2019 Posted inUncategorizedLeave a comment on Mida silmas pidada konverentsi kohvipausi korraldamisel?\nKui soovid alustada uut ettevõtet või soovid arendada oma teadmiseid, on võimalik, et oled mõelnud oma valdkonna konverentside külastamisele. Arusaadavalt võib samas tekkida ka kahtluseid, eriti, kuna konverentsil osalemine nõuab nii aega kui raha – ning neid mõlemat on alustaval ettevõttel jagada napilt. Alljärgnevalt toome välja mõned põhjused, miks võiksid siiski osaleda konverentsidel. 1. Saad […]\nPosted bybrownsnake491 February 2, 2019 Posted inUncategorizedLeave a comment on Kas konverentsidel käimine on mõttekas?\nESD Conference, Proudly powered by WordPress.


Vooremaa Tähe alustas saalihoki meistriliigat väärt võiduga\nTähe alustas saalihoki meistriliigat väärt võiduga\nLaupäeval alustas JSK Tähe/Olivia esindusmeeskond saalihoki Eesti meistrivõistlusi 5:3 (1:1, 4:1, 0:1) võiduga Eesti Maaülikooli SK üle. Täismaja ees tähistati Virtuses ka Tähe 23. sünnipäeva.\nSaalitäis publikut nautisid seekordsel sünnipäeval mitte ainult maitsvat torti, millega klubi kõiki kostitas, vaid nägi hooaja sissejuhatuseks ka võidumängu.\n„Mäng oli nagu hooaja alguses ikka – veidi rabedavõitu. Aga mängijad olid hästi häälestatud ja tahtmist täis. Ning peaasi, et võidupunktid kätte saime. Selle pinnalt on hooaega hea alustada,” kommenteeris Tähe meeskonna treener Marko Saksing.\nJõgeva Tähe/Olivia esiviisik nägi meistriliiga avamängus välja järgmine. Kaitses Lauri-Robert Indus – Karl Kastan, edurivis Sven Uue – Margus Guss – Peteris Freimanis. Väravas loomulikult Rainer Kalde.\nKohe haarati juhtohjad\nKui möödunud hooajal pidi Tähe kohe avamängus tunnistama vastase suurt paremust, siis nüüd haarati initsiatiiv enda kätte. Meistriliiga hooaja avavärava viskas 10.54 Kristjan Puu. Paraku suudeti edu hoida vaid 20 sekundit, kuni vastastel õnnestus kaugviskest viigistada.\nOtsustavaks sai teine kolmandik. „Et vastast survestada, mängisime kolme kolmiku ja kahe kaitsepaariga,” rääkis Saksing. See andis ka edu.\nJuba teise perioodi 35. sekundil viis Sven Uue Tähe taas juhtima. 25. minuti alguses kasvatas ta eduseisu 3:1-le ja kuigi EMÜ SK meeskonnal õnnestus viis minutit hiljem üks värav vastu visata, ei antud juhtohje käest.\nMängitud oli 34.22, kui Kristjan Puu skooris seisuks 4:2 ja kolmandiku eelviimase minuti alguses tegi soomlasest võõrleegionär Joel Ekroos seisuks 5:2. Tundus, et võidupunktid jäävad koju, sest väravas mängis väga kindlalt Kalde.\nTreener Saksingu sõnul tassis väravavaht meeskonna mitmetest rasketest olukordadest välja. Viimane 20 minutit kujunes siiski raskeks. Juba kolmanda minuti alguses saavutasid külalised oma kolmanda värava ja Tähe eduseis sulas 5:3-le. Tartu meeskond surus ka edasi kõvasti ja neil tekkis ridamisi häid väravamomente. Tähe meeskonnal oli mitmes olukorras õnne ja kindel oli väravasuul ka Kalde.\nRaske viimane kolmandik\nTõsi, ka Jõgeval avanes mitmeid võimalusi eduseisu kasvatamiseks, ent küll löödi pallist, küll tühjast väravast mööda. Rünnakutuhinas jäi tartlaste kaitseliin mitut puhku hõredaks. Tähe meeskond otsustas viimased kolmteist minutit mängida kahe viisikuga, et hoida platsil toimuvat kontrolli all. Õnneks seis ei kärisenud ja kuigi viimase kolmandiku Tähe 0:1 kaotas, saavutati kokkuvõttes magus 5:3 võit. Hooaja algust silmas pidades väga väärtuslik.\n„Rabe oli mäng mõlemalt poolt. Tegelikult oleks lõppskoor võinud olla ka 8:3, kuid ka viigiline tulemus polnud mängukäiku arvestades võimatu,” kommenteeris Saksing.\nVõidumänguga kinnitati nii kodupublikule kui kavastastele, et tänavune Tähe meeskond on valmis meistriliigas taas medalite eest mängima.\nKodupublik näeb Tähet meistriliigas mängimas alles detsembri teisel poolel. „Meistriliiga ajakava on jah imelikult tehtud. Nüüd mängime kolm järgmist mängu võõrsil ja alles siis oleme tagasi kodus,” märkis Marko Saksing.\nLootuse suur kaotus\nSHK Jõgeva Lootus pidas pühapäeval oma avamängu esiliiga turniiril, kaotades Jänedal sealsele meeskonnale koguni 2:10 (2:1, 0:8, 0:1). Kummaliselt kulgenud mängus võitis Tähe duubelmeeskond avakolmandiku, kuid hävis siis teisel totaalselt – 0:8. Sellega oli ka mäng tehtud. Lootuse meeskonna juures andis eelkõige tunda poolik koosseis.


Väikelaps – Lehekülg 3 – Nupsu perekool\nLego auhinnamäng! Loosiratas on keerelnud-viimased võitjad!\nOleme võlgu ühe loosi! Teeme seda nüüd! Liisusalmid on lapsepõlve osa ja väga oluline lapse arengus. Täname kõiki kirjutajaid ja loodame, et nii mõnigi lapsevanem sai indu, et lastele liisusalme lugeda. Liisusalmide loosivõitjad on kasutajad: Signe, Marelle ja Ülle M. Eelmiste looside võitjad, ootame teie kontakte samuti (kes pole veel saatnud). Postitame täna teele, et ikka kingitused kuuse alla jõuaksid! Eelmiste looside võitjad: Peretraditsioonid Arendavad tegevused lastega Maitsvad ideed Väikelapse arengule on soosivad igasugused lühikesed riimid ja lõbusad salmikesed, mida üheskoos riimis lugeda. Liisusalmid ja lasteriimid on väga olulised keele ja huulte aktiviseerimiseks. Liisusalmidega tegevuste saatmine aitab lapsel eristada häälikuid sarnastest häälikutest. Pealegi, koos lapsega liisusalme lugeda on üks ütlemata vahva koostegevus. Millised on teie pere lemmikud lasteriimid? Jaga vahvaid riime ja osale loosimises. Seekord loosime Lego Duplo komplekte lausa 3! Oodatud on ka vahvad videod 🙂 Ja nüüd riimitama…. “Kassipojad Liisu-Miisu, leidsid nurgast vana viisu. Sihker- sahker, ussi-pussi, viisu paelad…


Malvius kuulas Jeesuseid, Juudaseid ja Heroodeseid - Teater Vanemuine\nMalvius kuulas Jeesuseid, Juudaseid ja Heroodeseid\nLavastaja Georg Malvius kuulas eile Eesti Kontserdi proovisaalis muusikali “Jesus Christ Superstar” osalisekandidaate. Rootsi lavastajale laulis Jeesuse, Juuda ja Heroodese osi kokku kakskümmend noort lauljat.\nEtenduse produtsent Paavo Nõgene ütles, et avalike kuulutuste kõrval kutsusid korraldajad proovima viit lauljat, näiteks Vaiko Epliku, Koit Toome ja Erik Meremaa. Nõgene ütles veel, et osa soliste, kes seekord tulla ei saanud, saavad uue võimaluse, ning jaanuaris korraldatakse Jeesuse osatäitja leidmiseks konkurss ka rahvusvahelistele solistidele. Nõgene avaldas siiski lootust, et esimesed tulemused saab välja öelda järgmisel nädalal.\nŽüriisse kuulusid lavastaja Georg Malvius, koreograaf Jüri Nael, muusikaline juht Tarmo Leinatamm ja sõltumatu ekspert Urmas Lattikas. “Jesus Christ Superstar” esietendub järgmise aasta juunis Tartus.


KÕHUTANTS KKK | InesDance\nKõhutants erineb kõikidest teistest tantsustiilidest oma voolavuse, ülinaiselikkuse, romantilisuse ja hurmavuse poolest. Idamaine tants liigtused justkui "sulavad ühte kokku" ja moodustavad taevaliku vaatepildi. Tantsutrenn on tõeline idamaine elamus, mida ei koge üheski teises tantsuklassis.\nKõhutants mõjutab inimese kõnnakut, muutes seda enesekindlamaks, graatsilisemaks ja naiselikult "voolavamaks". Samuti muudab tants kehahoiaku sirgemaks. Kõhutants sobib nii tantsijale kui ka naisele, kes pole veel kunagi tantsimisega tegelenud- see tantsustiil aitab liigtustel plastilisemaks muutuda ja keha paremini tunnetama õppida.\nKõhutantsu liigutused on suunatud rohkem naise kehale kui kätele ja jalgadele. Kõhutants treenib keha erinevaid piirkondi: nt.tuharaid, puusi, vaagna-, kõhu- ja õlalihaseid. Kõhutants aitab lisaks kõigele ennetada soolade ladestumist, luuhõrenemist ja radikuliiti. Ja aitab ka lapseootel naisel sünnitamiseks end ette valmistada.


mees.eu - Selgus möödunud aasta staarpealkiri\nSelgus möödunud aasta staarpealkiri\nÜsna sõltumatu kvaliteetmeedia portaali Sulev Meedia www.sulev.ee poolt välja antava Kuldse Prill-laua preemia laureaadiks valiti žürii poolt mullu Ärilehes ilmunud majandusuudise “Paberiteta poola kartul jäi turuletil lebades ametile vahele” pealkiri.\nŽürii rõhutas peapreemia võitnud pealkirja inimlikku lihtsust, taimetarkuse valdamist ning uuenduslikku keelekasutust. "Staarpealkiri on nagu sadul sea seljas: küllalt jabur, et äratada tähelepanu, ja samal ajal piisavalt seosetu, et anda edasi infot,” parafraseeris ajakirjanduskorüfee Juhan Peegli sõnu žürii esimees.\nAuhindadega pärjati erinevates kategooriates esinenud pealkirju. Välisuudiste silmatorkavaim pealkiri kõnetas mitmeid hindajaid ka isiklikult, nii antigi žürii poolt enim hääli pealkirjale “Tagumikuangerja sündroom: kodune loomaporno viis hiinlase paanikaga haiglasse”.\nKohalike uudiste põrutavaimad sündmused võib kokku võtta kahe regionaalelu puudutava pealkirja abil - “Tori mees magas võõra naisega” ning “Türil tõugati meest”. Viimane pealkiri võitis esikoha ka Koit Pikaro-nimelise krimiuudiste rändkarika konkursil.\nAasta kurioosumi tiitliga pärjati pealkirja “HARULDASED FOTOD: Piitspeenike dieedikuninganna Victoria Beckham mugis autos õuna”. “Eesti väiksus ei tähenda, et meie meedia ei suudaks võistelda maailma suurimate ajakirjanduskontsernidega operatiivse ning olulise info edastamisel,” tunnustas Eesti pealkirjameistreid Sulev Meedia kolleegium.\nSpordivallas lõid laineid pealkirjad nagu “Kanepiga kohtunud tipptennisist sai dopingu kasutamise eest võistluskeelu” ning “Selveri muumiad muutsid tibud kukkedeks”. Žürii tõstis esile viimase pealkirja autori lugejasõbralikkust, sest artiklile oli lisatud ka pealkirja mõistmise juhend.\nRahvaste sõpruse preemia läks tänavu jagamisele kahe pealkirja vahel - “Matšomehed ahvatlevad naisi pigem mahajäänud riikides (nagu Läti)” ning “Eesti halumasin tahab soomlastele ära teha”.\nAasta pärimuspealkirja nominentide seast tõusis selgelt esile pealkiri “Evelin Ilves oli eelmises elus neegerori Külba “.\nŽürii esimehe sõnul oli rõõm tõdeda, et Eesti ajakirjandus ei kohku tagasi ühegi teema kajastamise ees ning asjadest räägitakse leheveergudel otse ja varjamata. Selle ilmekaimaks tunnistuseks on mullune pealkiri “Ilma-Grete peni väljutas saatesalvestusel põiesaadusi”.\nPeavoolumeedia edumeelsust illustreerib, et ei kardeta ka esoteerilisemaid teemasid, nagu tõestab pealkiri “Eneli Kaasik äratab ellu nii inimesi kui ka küla.”\nArvestades Eesti meedia suurt huvi ühe teatud liiki metslooma tegevuse vastu, tuli Sulev Meedia toimetusel anda välja ka eripreemiad koprauudistele - “Ärritunud kobras ründas Valgevenes meest ning pures ta surnuks” ja “Inimkobras langetab Pirita jõe orus puid”.\nProfessionaalsetele meediaväljaannetele sekundeeris edukalt ka hääl rahva seast, kes avaldas ühes nö. sotsiaalmeediat edendavas meediaväljaandes südantlõhestava artikli pealkirja all “Ahastuses laps ei leidnud ühetoalises korteris teist tuba, kuhu ema tal jonnima käskis minna.”\nLõpetuseks jääb Sulev Meedia kolleegiumil üle vaid loota, et Eesti pealkirjameistritel jätkub inspiratsiooni prill-laua tabamiseks ka edasistel aastatel ning ehk juba õige pea kordub siin see, mille tõi kaunilt esile möödunud aasta kõige numpsikum pealkiri - “Ahvike viib talve minema”.


Korter - Üürile anda - Tallinn, Eesti - 520021109-1 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nHubane ja avar 3-toaline korter.\n480 € Muud valuutad\nSaadaval alates: 25/11/2020\nHubase sisekujundusega avar korter vaiksel Tuisu tänaval, Kristiines.\nKorteris on esik, avar ja avatud elutuba, osaliselt avatud köök, 2 magamistuba ja duširuum koos tualetiga. Korter antakse üürile koos korteris oleva mööbli ja tehnikaga. Köögis on külmik, nõudepesumasin, elektripliit, elektriahi, kubu, röster ja veekeetja. Köögis on piisavalt palju kappe ja sahtleid, et mahutada kõik vajalik. Elutoas on sektsioon, diivan, kohvilaud, tv-alus, televiisor (tv-seadmed tuleb üürnikul endal soetada), elutoas on ka ümar söögilaud nelja tooliga. Esikus ning mõlemas magamistoas on mahukad ja praktilised lükandustega seinakapid ühes vajaliku garnituuriga. Magamistoas on lai voodi (160x200). Teises magamistoas on 90x200 voodi. Duširuumis on elektriga põrandaküte. Duširuumis on pesumasin ja pesukuivati. Rõdu on kinnine ja väljaehitatud.\nSeinad on heledates toonides, magamistoas on seintes tapeet. Duširuumis on põrand kaetud keraamilise plaadiga, seinad on osalised värvitud ja osaliselt keraamilise plaadiga kaetud.\nPARKIMINE on tasuta\nÜMBRUSKOND, KESKKOND Korter asub Kristiines Järve asumis. Hea ligipääsetavus ühistranspordiga (buss, rong). Läheduses asetsevad mitmed koolid ja lasteaiad. Tondi Selver ja Järve Keskus jalutuskäigu kaugusel. Läheduses head sportimisvõimalused nii suvel kui talvel - Audentese spordikeskus, Järve metsa terviserajad ja Nõmme terviserajad mugavalt lähedal. Hea transpordiühendus kõigi linnaosadega, bussipeatused ca 500m kaugusel, rongipeatus 500m kaugusel.\nÜürihinnale lisanduvad kommunaalkulud. Arvetega on võimalik tutvuda kohapeal. Küttekulud tasutakse vastavalt tarbimisele. Kommunaalid suvel u 70.-; talvel u 120.- olenevalt vee tarbimisest.\nLepingu sõlmimisel tuleb tasuda ühe kuu üür ette 480€, tagatisraha 480€ ja üürilepingitasu 480€+KM.\nKorter on koheselt vaba sisse kolimiseks.\nHelista +372 511 7311 või kirjuta [email protected] ja lähme vaatame üle!\nHubase sisekujundusega avar korter vaiksel Tuisu tänaval, Kristiines. Korteris on esik, avar ja avatud elutuba, osaliselt avatud köök, 2 magamistuba ja duširuum koos tualetiga. Korter antakse üürile koos korteris oleva mööbli ja tehnikaga. Köögis on külmik, nõudepesumasin, elektripliit, elektriahi, kubu, röster ja veekeetja. Köögis on piisavalt palju kappe ja sahtleid, et mahutada kõik vajalik. Elutoas on sektsioon, diivan, kohvilaud, tv-alus, televiisor (tv-seadmed tuleb üürnikul endal soetada), elutoas on ka ümar söögilaud nelja tooliga. Esikus ning mõlemas magamistoas on mahukad ja praktilised lükandustega seinakapid ühes vajaliku garnituuriga. Magamistoas on lai voodi (160x200). Teises magamistoas on 90x200 voodi. Duširuumis on elektriga põrandaküte. Duširuumis on pesumasin ja pesukuivati. Rõdu on kinnine ja väljaehitatud. Seinad on heledates toonides, magamistoas on seintes tapeet. Duširuumis on põrand kaetud keraamilise plaadiga, seinad on osalised värvitud ja osaliselt keraamilise plaadiga kaetud. PARKIMINE on tasuta ÜMBRUSKOND, KESKKOND Korter asub Kristiines Järve asumis. Hea ligipääsetavus ühistranspordiga (buss, rong). Läheduses asetsevad mitmed koolid ja lasteaiad. Tondi Selver ja Järve Keskus jalutuskäigu kaugusel. Läheduses head sportimisvõimalused nii suvel kui talvel - Audentese spordikeskus, Järve metsa terviserajad ja Nõmme terviserajad mugavalt lähedal. Hea transpordiühendus kõigi linnaosadega, bussipeatused ca 500m kaugusel, rongipeatus 500m kaugusel. Üürihinnale lisanduvad kommunaalkulud. Arvetega on võimalik tutvuda kohapeal. Küttekulud tasutakse vastavalt tarbimisele. Kommunaalid suvel u 70.-; talvel u 120.- olenevalt vee tarbimisest. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda ühe kuu üür ette 480€, tagatisraha 480€ ja üürilepingitasu 480€+KM. Korter on koheselt vaba sisse kolimiseks. Tunned, et see võiks olla Sinu tulevane kodu? Helista +372 511 7311 või kirjuta [email protected] ja lähme vaatame üle!\n+372 511 7311


Revolutsiooniline! Värske Coca-Cola reklaamklipp kujutab Saudi Araabia naist autoga sõitmas - DELFI Naistekas\nReklaamklipp, kus Saudi Araabia päritolu isa õpetab oma tütart autoga sõitma, tuli välja kõigest nädalad pärast seda, kui võim otsustas anda ka naistele õiguse autot juhtida, mis hakkab kehtib järgmise aasta juunikuust.\nVideost näeb, kuidas isa ulatab oma tütrele autovõtmed, istudes ise kõrvalistmel samal ajal, kui tema tütar üritab mitmel korral autoga sõita käivitades ja pidurdades ebakindlalt. Kohe, kui ta on võtnud aga lonksu kuulsat kihisevat karastusjooki, sõidab ta palju enesekindlamalt. "Muutusel on maitset," võtab reklaam nähtu kokku.\nAlates esmaspäevast on seda klippi vaadatud ligi 90 tuhat korda.\nSaudi Araabia seaduse järgi pole naistel jätkuvalt õigus meestega vabalt suhelda, omada passi või lahkuda riigist ilma meessoost eeskostja loata. Samuti on neil kohustus kanda kogu keha katvat abayat. Küll aga proovib Saudi Araabia troonipärija Muhammed bin Salman riiki moderniseerida ja selle imidžit teiste riikide silmis parandada. Eelmise nädalal teatas riik näiteks, et alates 2018. aastast on Saudi Araabia naistel õigus siseneda spordihallidesse.\nJõulud pole enam kaugel! Naised saavad nüüd nautida hõõgveinilõhnalist bikiinivahatust


Elluviimise ülevaate kaasautorite biograafilised andmed\n1. peatükk, 1. osa\nProfessor Peter Dobson Briti impeeriumi ordu ohvitser, loodus- ja täppisteaduste bakalaureus, humanitaarteaduste magister (Oxfordi Ülikool), filosoofiadoktor, diplomeeritud füüsik, füüsikainstituudi teadur, ühingute ACS ja FRCS liige.\nPeter on juhtiv tootmise, arenenud materjalide ja nanotehnoloogia ekspert. Ta on praegu Warwicki tootmisgrupi (Warwicki Ülikool, Ühendkuningriik) juhtivteadur, mitmete EPSRC komisjonide ja komiteede liige ning nõustab sageli tööstusvaldkonda. Aastatel 2002–2013 juhtis ta Oxfordi Ülikooli Begbroke'i teadusparki ning on asutanud mitmeid kõrvalettevõtteid. Peter pärjati 2013. aastal Briti impeeriumi ordu ohvitseri tiitliga (OBE) tunnustusena teenete eest teaduses ja inseneriteaduses. Samal aastal lahkus ta ametist Oxfordi Ülikoolis, kus ta töötas Ühendkuningriigi teadusnõukogude strateegilise nõustajana nanotehnoloogia alal (2009–2013).\n1. peatükk, 2. osa\nChristoffer Malm, SKFi ühenduvusüksuse juhataja\nChristoffer on SKFi ühenduvusüksuse juhataja. Ta vastutab SKF töötajate ja klientide mobiilsete lahenduste arendamise eest. Ühenduvusüksuse juhatajana teeb ta SKFi ühenduvuse täiustamiseks koostööd iOS- ja Android-süsteemide arendajate, tootejuhtide ja mobiilside valdkonna strateegiliste mõtlejatega. Christoffer lõpetas 2006. aastal Rootsis Chalmersi Tehnikaülikoolis elektrotehnika eriala magistriõppe (MSc) ning asus 2008. aastal tööle SKFis.\n1. peatükk, 3. osa\nRob Jenkinson, SKFi korporatiivse jätkusuutlikkuse üksuse direktor\nRob on SKFi korporatiivse jätkusuutlikkuse üksuse direktor 2010. aastast. Alates 1989. aastast, kui tema karjäär SKFis algas, on ta töötanud erinevatel tehnilistel ja juhtivatel ametikohtadel mitmetes riikides, sealhulgas Ühendkuningriigis, Hiinas, USAs ja Jaapanis. Rob oli väga tihedalt seotud SKFi BeyondZero strateegia väljatöötamisega. Tal on magistrikraad (MSc) energiatootmises, keskkonnatehnoloogias ja majanduses ning kraad masinaehituses.\n2. peatükk, 1. osa\nDetlef on tehisintellekti teaduskeskuse innovaatiliste tehasesüsteemide osakonna (DFKI-IFS) direktor Saksamaal Kaiserslauternis ning juhtiv Industry 4.0 ja arukate tehaste valdkonna spetsialist. Ta on ka algatuse SmartFactoryKL initsiaator ja juhatuse esimees ning juhib tootmise automatiseerimise õppetooli Kaiserslauterni Ülikoolis.\n2. peatükk, 2. osa\nFilippo Zingariello, SKFi tehnoloogiaarenduse osakonna strateegilise arengu üksuse direktor\nFilippo on SKFi tehnoloogiaarenduse osakonna strateegilise arengu üksuse direktor. Tema vastutusalasse kuuluvad strateegilised programmid ja direktiivid, nt uute ülemaailmsete tehnikakeskuste loomine ja arendamine Indias ja Hiinas, ning ülemaailmsed metallurgia- ja keemialaboratooriumid. Alates septembrist 2013 juhib ta SKFi kontserni algatust SKFi Insight-lahenduste turustamiseks ja tööstuslikuks kasutamiseks. Filippo omandas inseneriteaduse magistrikraadi (MSc) Torino Polütehnikumist ning asus SKFis tööle 1988. aastal.\n2. peatükk, 3. osa\nUlf Sjöblom, SKFi kontserni tootmise arendusüksuse direktor\nUlf on kontserni tootmise arendusüksuse direktor ning vastutab SKFi kontserni tootmisalase teadus- ja arendustöö eest. Pärast metallurgia alal kraadi omandamist asus ta SKFis tööle 1984. aastal. Ulf on töötanud mitmetel juhtivatel ametikohtadel nii tootmise kui ka teadus- ja arendustöö valdkonnas ning käinud ka arvukatel tööstusalastel lähetustel põhiliselt ülikoolides ja instituutides, kus tal on vastutusrikkad ülesanded konsultatiiv- ja teadusnõukogudes.\n3. peatükk, 1. osa\nValentijn de Leeuw, asepresident, ARC Advisory Group\nValentijn on asepresident ARC Advisory Groupis, mis koondab juhtivaid eksperte tootmise ja tarneahela lahenduste alal. Tema pädevusvaldkonnad on nt organisatsiooniline muutumine, äriprotsesside parandamine, väärtuspõhine toimimine ja oskusteabehaldus. Valentijnil on tehnikateaduste PhD Delfti Tehnikaülikoolist ja magistrikraad (MSc) keemias Hollandi Utrechti Riiklikust Ülikoolist.\n3. peatükk, 2. osa\nAlejandro Sanz, SKFi kontserni tehnoloogiaarenduse üksus\nAlejandro on SKFi kontserni tehnoloogilise teabe üksuse juhataja. Ta vastutab uute tehnoloogiate ning äritegevuse võimaluste leidmise ja hindamise eest tulevikuturgudel. Alejandro meeskond aitab langetada strateegilisi otsuseid SKFi turutehnoloogia positsioneerimise, litsentside, koostööliitude, ühis- ja korporatiivse tegevuse ning ülevõtmisvõimaluste osas. Tal on materjalifüüsika doktorikraadi (PhD). SKFis asus ta tööle 2003. aastal ning hakkas juhtima SKFi teadus- ja tehnoloogiaalaseid tegevusi, olles enne selles valdkonnas töötanud juba 10 aastat.\n3. peatükk, 3. osa\nDavid Johansson, SKFi strateegia- ja portfellihalduse üksuse juhataja\nDavid on SKFi strateegia- ja portfellihalduse üksuse juhataja. Ta on täitnud tähtsat rolli SKFi äritegevuse arendamise ja strateegia rakendamise projektides merendusüksuses ning keskendub nüüd kõikide tööstuslike turgude strateegia väljatöötamisele. David lõpetas 2005. aastal Rootsis Chalmersi Tehnikaülikoolis tööstusliku turustamise ja elektrotehnika eriala magistriõppe (MSc) ning asus samal aastal tööle SKFis.


Kaeulatuses valamise ravi, Kurguvähi ravi rahvapäraste ravimitega - Osteoom\nPuurid ja poleerid Šveitsi tootjalt EDENTA AG.\nProtseduuri kogu kestuse ajal fikseeritakse patsient täpselt ühes asendis, nii et ta ei liigu ja kiirgus ei mõjuta terveid kudesid. Nad lahustavad valke. Onkoloogilisest protsessist mõjutatud kõri loputamiseks valmistatakse tamme koorest tervendav puljong järgmiselt: 20 g hakitud koort pannakse klaaspurki ja valatakse ml keeva veega; pange tulevase tervendava aine toorik veevanni ja seiske pool tundi; Kurna valmis puljong kohe läbi topeltmarli ja pigista ülejäänud toorained välja; lahjendage saadud kompositsioon keedetud veega esialgse mahuni.\nSinusiit Kuidas ravida nohu aloe mahlaga Nohu on ninakõrvalurgete limaskesta ödeem, mille tagajärjel on hingamine keeruline ja ilmub limaskestade väljavool. Nohu on bakteriaalne ja viiruslik, mis tähendab, et ninakinnisuse ravi ei saa olla standardne. Apteegid pakuvad suurt hulka nohu leevendavaid ravimeid, mis on saadaval tilkade või pihuste kujul.\nKuid mitte kõik traditsioonilised ravimid ei suuda nohu vastu võidelda, nad saavad eemaldada ainult kaasnevad sümptomid - leevendada turset või vähendada eritunud lima kaeulatuses valamise ravi. Lisaks võivad ravimid tekitada sõltuvust, nii et inimesed pöörduvad üha enam traditsioonilise meditsiini poole ja eemaldavad ninakinnisuse kodus aaloest. Toataimedel on raviomadused ja need on alati teie käeulatuses.\nAloe mahl on muutumas üha populaarsemaks külmetusega, mis kaeulatuses valamise ravi asendada apteegis kasutatava ravimi. Aloe vera on oma keemiliste komponentide tõttu võimeline võitlema ninakõrvalkoobaste ummikutega. Sellel täiskasvanud taimel on palju tervendavat mahla, mis asub kogu lehes.\nMahla värvus on hele, roheka varjundiga ja õie lõhn on spetsiifiline. Aaloe maitse on hapukas ja mõrkjas. Aaloe nohu vastu on hea selle poolest, et sisaldab suures koguses C-vitamiini, mineraalsooli ja mikroelemente. Agave koostis sisaldab süsivesikuid, ensüüme, karotenoide.\nSamuti võite salvi lisada eeterlikke õlisid viiruk, patšuli või kummel.\nSinusiit Kuidas ravida nohu aloe mahlaga Nohu on ninakõrvalurgete limaskesta ödeem, mille tagajärjel on hingamine keeruline ja ilmub limaskestade väljavool.\nMeie laos on kogu pakutav värvivalik Acry Lux skaalal.\nSõltuvalt vigastuse tüübist ja asukohast võivad lisaks peamistele sümptomitele ilmneda ka spetsiifilised kliinilised ilmingud.\nLimaskesta põletamise oht ja selle ravi - Uuring April\nKõri vähi ravimisel sellest taimest valmistatud toodete abil on palju positiivseid ülevaateid.\nTaime tanniinides on mida teha valusid sormeotste liigestes omadus, mis on võimelised suurendama inimese immuunsussüsteemi ja vähendama valu. Lille antiallergiline toime moodustub selle koostises olevate flavonoidide tõttu.\nTänu flavonoididele on agaav varustatud bakteritsiidsete, tooniliste ja antioksüdantsete ainetega. Seetõttu on aaloe kõige ohutum ja kasulikum ravivõimalus.\nKüünte seenhaiguste ravi rahvapäraste ravimitega, kodus - Ekseem April\nNinakäikude instillatsiooni protsessis siseneb ravimlill inimese verre nina sees olevate veresoonte suure arvu tõttu. Kaeulatuses valamise ravi komponendid on võimelised hävitama toksiine, mis kulgevad viirusliku või bakteriaalse haiguse protsessis.\nÄgeda hingamisteede viirusinfektsiooni või külmetuse tagajärjel hakkavad viirustega bakterid ninakäikude limaskesta aktiivselt mõjutama, mis põhjustab turset, põletikku, ninakinnisust ja lima sekretsiooni.\nNii aitab nina tilkutamine aloe mahlaga, see aitab hävitada põletikulise protsessi "süüdlasi" ja ennetada haigust. Kandke aaloe külmaga täiskasvanutele peaksid kehtima teatud tingimused: mahla maksimaalne annus ei tohiks ületada sada milliliitrit päevas; mitmesuguste ravimitega ravi ajal tasub kaaluda selle taime võimet häirida nende imendumist; kaeulatuses valamise ravi pärast ravimi võtmist täheldatakse ebamugavust või allergilist reaktsiooni, siis on selle taime kasutamine keelatud ja peate viivitamatult konsulteerima arstiga; tasub meeles pidada, et neil, kes ravivad nohu aloe vera mahlaga, võib olla kõht ärritunud, kuna sellel ravimil on lahtistav toime; raseduse ajal ei saa agaavi kasutada, see võib põhjustada enneaegset sünnitust ja imetamist.\nKülmaga aloe kasutatakse mahla kujul, mida saavad täiskasvanud ise oma kätega kodus teha. Selleks tuleb lille lehed lõigata kogu varre pikkuses ja pigistada mahl mahutisse, mida enne kasutamist tuleb pesta keedetud veega. Vedeliku väljatõmbamisel tuleb seda lahjendada veega suhtega üks kuni kaks.\nKuidas vabaneda kusejuha polüübi rahvapärastest abinõudest\nKomponendid peavad olema ühendatud ja jahutatud. Kuid te ei kaeulatuses valamise ravi seda ravimit pikka kaeulatuses valamise ravi kasutada ja kõige parem on seda säilitada pimedas viaalis. Igasse ninasõõrmesse on vaja tilgutada neli tilka ja mitte rohkem kui 5 korda päevas. Kui ravimimahl sattus ninakõrvalurgetesse, saate neid masseerida. Aaloe omadused võimaldavad teil tõhusalt ja ohutult nohu ravida. Kaeulatuses valamise ravi selleks, et ravist oleks kasu, ei saa te selle taime mahla puhtal kujul kasutada, kuna see võib põletada siinuste limaskesta.\nSeetõttu on aloe baasil valmistatud ravimi valmistamiseks oluline lisada retsepti muud komponendid, mis kiirendavad taastumist ja võimendavad selle taime toimeaineid. Rahvapraktikas on tilkade kui liigesed on karditud ravi lillelehtedest palju võimalusi. Võite võtta mahla ja lahjendada seda keedetud veega õiges vahekorras, tilgutada ninakäike kuni neli korda päevas, neli kuni viis tilka mõlemasse ninasõõrmesse.\nProtseduur tuleb läbi viia kuni täieliku taastumiseni, st vähemalt viis päeva.\nTraksidega Küünte seenhaiguste ravi rahvapäraste ravimitega, kodus Igaüks meist, ühel või teisel viisil, sattus haiguste raviks rahvapäraste ravimitega. Vanemate ja vanavanemate nõuandeid järgides. Nii et onühhomükoosi ravi korral proovib enamik meist kõigepealt seda ravida improviseeritud vahenditega ja siis minna arsti vastuvõtule, kui nad pole rahvapärastest meetoditest soovitud efekti saanud. Soovitame kõigepealt pöörduda dermatoloogi, mükoloogi vastuvõtule ja koostada tema juhendamisel teile täielik ravikuur ning mitte raisata tulevikus väärtuslikku aega.\nMahla võib lahjendada meega, ka suhtega üks ja ühele ning lisada konsistentsile nii palju vett. Leht tükeldatakse, pressitakse mahl ja segatakse oliiviõliga proportsioonides üks kuni kolm, mida peetakse tõhusaks meetodiks, mida kasutatakse kolm tilka kolm korda päevas. Aloe mett võib võrdsetes osades segada ka sidrunimahlaga.\nNinakanalite tilgutamist kaks tilka neli korda päevas.\n1 Günde Kirpik ve Kaşlarınızı Nasıl Uzatabilirsiniz! - Kirpik ve Kaş Büyütme Serumu\nSuurema efekti saavutamiseks nohu vastu võitlemiseks ühendage aaloe mahl teiste ainetega. Pesemiseks kasutage sellel taimel põhinevat tinktuuri. Toiduvalmistamiseks peate seitse küüslauguküünt läbi küüslaugupressi välja pigistama või peeneks hakima ja valama neile liitri kuuma keedetud vett, kaeulatuses valamise ravi konsistentsi ja ootama, kuni vedelik jahtub.\nKummel, eukalüpt ühes supilusikatäis täidetakse poole klaasi kuuma veega ja infundeeritakse 60 minutit. Tunni pärast filtreeritakse konsistents läbi marli, jahutatakse ja valatakse supilusikatäis pigistatud aloe mahla.\nAjuveresoonte ravi ja sümptomid | Kuidas ravida aju veresooni - Leukeemia\nLoputage ninakäike vähemalt 3 korda päevas. Kaeulatuses valamise ravi meetodiks nohuga toimetulemiseks on ninakõrvalurkadele kaeulatuses valamise ravi turniirid. Vatitupsude leotamiseks kasutatakse aaloe, supilusikatäies mett, teelusikatäit dogroosikreemi ja kaeulatuses valamise ravi tl eukalüptiõli. Rakmeid hoitakse ninakäikudes viis minutit ja kaks korda päevas.\nProfülaktikana võite kasutada lilli maapinnalistest lehtedest valmistatud alkohol Tinktuura, mis on täidetud 3 klaasi viinaga, nõudke kümme päeva ja tilgutage ninakäikudele kümme tilka üks kord päevas kolmekümne päeva jooksul. Kuid agaavi ei soovitata manustada kuni üheaastastele imikutele, rasedatele ja imetavatele emadele. Rasedatel on raseduse katkemise või enneaegse sünnituse oht. Allergia, südamepuudulikkuse all kannatavatele inimestele ei saa ravida aloe mahlaga.\nViirusliku riniidi kasutamine osutub ebaefektiivseks, kuna mahl kutsub esile veelgi suurema allergilise reaktsiooni. Iivelduse, allergilise lööbe või ödeemi väikseimal vaatlusel peate kaeulatuses valamise ravi lõpetama ravimi kasutamise ja konsulteerima arstiga.\nAaloe kasutamise ulatus on üsna lai. Kui tõhus on aaloe mahl külmast? Taime komponentide spetsiaalne koostis on loodud inimese immuunsussüsteemi tugevdamiseks, andes sellele täiendavaid ressursse võitluses viiruste ja bakterite vastu, aidates kaasa kiirele taastumisele. Taime lihavates lehtedes on suures koguses mahla, just seda kasutatakse nohu ravimisel. Teadlased ei ole veel suutnud selle tervendava aine täielikku kasulikkust täielikult uurida, kuid isegi olemasoleva teabe põhjal saab selgeks, et see on riniidi ravis väga tõhus.\nSellel taimel on: C-vitamiin tohututes kontsentratsioonides, mis on immuunsuse säilitamiseks väga oluline. Katehhiin - aine, mille eesmärk on tugevdada veresooni, peatada kehas allergilisi ilminguid.\nKusejuha polüübi ravi traditsioonilise meditsiini abiga - Lipoma\nTanniini sideained on vere hüübimisel hädavajalikud ja toimivad põletikuvastasena. Floavonoidid - keha kaitsmiseks kantserogeenide eest, allergiliste ilmingute kõrvaldamine.\nSellest loendist on selge, et vähemalt kaks komponenti on mõeldud allergiliste ilmingute peatamiseks.\nAjuveresoonte ravi ja sümptomid Kuidas ravida aju veresooni Leukeemia Ajuveresoonte ahenemisest tingitud aju verevarustuse katkemine on kahjuks vanemate inimeste seas üha tavalisem haigus. Ja esikoht sellise ahenemise põhjustajate hulgas kuulub ateroskleroosi. Pole liialdus öelda, et ateroskleroosist on saanud tänapäeva maailma tõeline nuhtlus ja kaks surmajuhtumit kolmest, eriti meestel, on sellega kuidagi seotud. See on ilmselt tingitud elu tegelikkusest.\nSee on eriti oluline allergilise riniidi ravis. Aaloe mahla kasutamine pole mitte ainult tõhus, vaid ka peaaegu ohutu. Kõik kompleksi komponendid kannavad ravivaid omadusi ja avaldavad organismile positiivset mõju. Ülaltoodud ainete vitamiinide koguväärtust täiendavad: orgaanilised soolad, mikro- ja makroelemendid, ensüümid, süsivesikud.\nMahl neutraliseerib kahjulikud bakterid ja mikroobid, sealhulgas kaeulatuses valamise ravi ja herpes, kiirendab paranemisprotsessi, aidates limaskestal kiiresti taastada selle barjäärilised omadused. Ninatilkade regulaarse kasutamise nohu ravimisel on tavaliselt ninakõrvalkoobaste kuivustunne.\nSellest tundest aitab lahti saada aaloemahl. Taime kõige kasulikum osa on lehed. Just neis leidub tervendavat mahla suurtes kogustes. Pealegi asub suurim kontsentratsioon lehe põhjas. Traditsiooniliste ravitsejate veendumuse kohaselt hoiab taimest värskelt pressitud vedelik oma omadusi 3 tundi.\nSee tähendab, et selle aja jooksul on mõju kõige tugevam. Külmadest pärit aaloemahl tuleks välja pressida taimelt, mis on vähemalt 3 aastat vana. Paljud teadlased, uurides taime, esitasid erinevad versioonid selle kasutamisest teraapias.\nÕunasiidriäädikas, vein ja äädika essents\nNäiteks kui lõigata aaloe lehed, mähkida see paberisse või tumedasse riidesse ja panna 12 päevaks külmkappi, siis sünteesitakse selle kaeulatuses valamise ravi jooksul lehes taimsed stimulandid ja siis muutub selle sisu mitu korda efektiivsemaks. Kuid tavaliselt pole võimalust ega soovi kogu selle aja oodata, eriti kui inimesel on nohu. See meetod on kasulik neile, kes kannatavad sageli sarnase haiguse all. Või neile, kel kodus taimi pole ja ta on sunnitud seda teistelt ostma. Külmast aaloe mahla pealekandmisel peate järgima teatavaid reegleid: Ei ole soovitatav tarbida rohkem kui ml päevas.\nKeha liigsed ained võivad provotseerida maksapõletikku ja põhjustada iiveldust. Kui toodet ostetakse apteegis, peate kontrollima kontsentratsiooni ja aegumiskuupäevi. Need on märgitud etiketile. Mõnikord võib see häirida teiste ravimite imendumist ja alandab veresuhkru taset.\nKui pärast esimest annust on ebameeldivaid ebamugavustunde tunde, peate viivitamatult arstiga nõu pidama. Aaloel on lahtistavad omadused, nii et sagedase kasutamise korral on võimalik kõhulahtisus, kõhukrambid või neerud. Raseduse ajal nohust mahla on kõige parem mitte kasutada. See võib provotseerida raseduse katkemise ja isegi enneaegse sünnituse ohtu.\nKuidas ravida aju veresooni?\nHemorroidide all kannatavate nohu ravi aloe mahlaga ei ole lubatud kasutada. Keelatud on võtta aloe vera ja digoksiin korraga.\nLipoma Ureetra polüübid on üsna tõsine haigus nii meestel kui naistel. Kusejuha seintel moodustuvad kasvajat moodustavad kasvajad. Neid nimetatakse polüüpideks.\nKaeulatuses valamise ravi lahtistiks peetav taim võib vähendada kehas kaaliumi taset ja tugevdada ravimi kõrvaltoimeid.\nKaeulatuses valamise ravi teil lugeda lastele mõeldud nohu aaloe mahla kohta. Ägedate vormide nohu sümptomitest kiireks vabanemiseks võite kasutada aloe Verat.


Johanna-Adele Jüssi - Sihtasutus - „Denim Dream“ e-parduotuvė\nMinu nimi on Johanna-Adele Jüssi, olen 27. aastane viiuldaja. Elan Arukülas. Omandasin rakenduskõrgharidusõppe Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias, kus nüüdseks ka ise pärimuslikku viiulimängu õpetan. Oma magistriõpingud veetsin Põhjamaades, õppides nelja kooli/maa ühisõppeprogrammis Nordic Master in Folk Music, elades pool aastat Norras, Taanis, Rootsis ja Soomes õppides tundma nende maade pärimusmuusikat. Olen tegev omanimelises ansamblis ning duodes Jansen/Jüssi ja Midgren/Jüssi. Lisaks sellele annan tunde ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Oktoobris 2012 andsin välja oma debüütalbumi „Kiilid“. Minu huvialadeks on arhiivisalvestiste kuulamine ja graafiline disain.\nOlen viiulit mänginud suurema osa oma elust, pea 20 aastat, pärimusmuusikaga tegelenud sellest umbes poole. Minu unistus on olla mitmekülgne muusik, keda teatakse taust-teadmistelt sügava ning sooja mängu poolest. Töötan selline muusik olemise/selleks saamise nimel iga päev – mängides pilli, kuulates muusikat, lugedes, käelise tegevusega asjalik olles. Olen veendunud, et mida interdistsiplinaarsemalt maailma vaadata, seda põnevam on väljund, et iga väiksemgi asi mida teeme on meie arenguks oluline.Usun, et suudan inimesi oma musitseerimisega inspireerida, oma tegevuse läbi maailma pisut helgemaks muuta. Minu unistuse elluviimise järgmiseks etapiks on kontserdi väljatöötamine ning sel põhineva muusika väljaandmine plaadi näol. Denim Dreami stipendiumikonkursil osalengi plaadi väljaandmise nimel.\nPärast üht kontserti tuli ürituse perenaine minu juurde kahe vana külapillimeestele mõeldud noodiraamatuga (üks neis välja antud 19. sajandi lõpus teine aastal 1910). Neid lehitsedes avastasin, et enamus seal leiduvatest lugudest ei ole enam kasutuses. Mida rohkem ma neid mängisin, seda suuremaks sai isu neid uuesti avalikult esitama hakata ja nad plaadi peale salvestada. Paar päeva hiljem leidsin Tartu Trükimuuseumi poolt vanast raamatust tehtud märkmeraamatu, mis mind kohe enda poole tõmbas – värv, pilt ning meeleolu sobis ideaalselt mu ideega uuest plaadist ja mõtetega, mida kannan endas seoses pärimusmuusika interpretatsiooniga. Leidsin mõni aeg hiljem sama raamatu antikvariaadist ning selgus, et lisaks kõigele on raamatu sisuks uuendusmeelsete ja julgete inimeste püüdlustest teemadel, mis mulle olulised. Kasutan seda märkmeraamatut nüüd ideedekoguna uue plaadi tegemisel ning kavatsenraamatukaanel olevat maali plaadikujunduses kasutada.\nPlaadil saab kõlama peamiselt Eesti pärimusmuusika ja paar mu enda kirjutatud lugu.\nPlaat saab olema sooloplaat, mõnede duode ja triodega. Plaadi salvestamine on planeeritud jaanuari 2014, väljatulek kevadel 2014.\nKUIDAS DENIM DREAMI STIPENDIUMIT KASUTAKSIN\nDenim Dreami stipendiumi kasutaksin plaadi miksimise ja masterdamise kulude katmiseks.\nMIKS MIND PEAKS TOETAMA\nOlen toetusraha vääriline kuna olen oma unistuse poole juba kaua püüelnud ja teen seda ka edaspidi. Lisaks on mu plaadiprojekt suunatud laiemale avalikkusele, olles loodetavasti inspiratsiooniks ja eeskujuks neile, kelleni mu muusika jõuab.


Töötajate osalemine tööohutuse ja töötervishoiu juhtimises: uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete teisel uuringul (ESENER-2) põhinevad kvalitatiivsed tõendid - Tööohutus ja töötervishoid – EU-OSHA\nAvaleht » Vahendid ja väljaanded » Väljaanded » Töötajate osalemine tööohutuse...\nTöötajate osalemine tööohutuse ja töötervishoiu juhtimises: uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete teisel uuringul (ESENER-2) põhinevad kvalitatiivsed tõendid\nUuringus keskendutakse töötajate töötervishoiu ja -ohutusega seotud huvide esindatusele, lähtudes esindajate endi, nende kaastöötajate ning tööandjate ja juhtide kogemusest. Uuring põhineb põhjalikel vestlustel osalejatega 143 eri ettevõttest järgmises seitsmes ELi liikmesriigis: Belgia, Eesti, Hispaania, Kreeka, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik.\nEnamik küsitletutest on ettevõtted, mida uuriti ka uuringus ESENER-2. Küsitletud valiti võrdselt kolmest põhisektorist (eratootmine, avalik sektor ja erateenuste sektor) ning kolmest suurusklassist (väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad). Analüüsi täiendasid kirjandusülevaade, olulisimate organisatsioonide vastajate lisaküsitlused ning asjaomaste ESENER-2 andmete täpsem kvantitatiivne analüüs.\nKokkuvõte Töötajate osalemine tööohutuse ja töötervishoiu juhtimises: uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete teisel uuringul (ESENER-2) põhinevad kvalitatiivsed tõendid\nUute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete teise uuringu (ESENER-2) laiendamise tehniline hindamine\nUus ESENER-2 analüüs rõhutab töökohal tekkivate ohutus- ja terviseriskide juhtimise ebakõlasid


Kruntvärv hall aerosool 500ml Motip - Autokaubad24.ee\nToote ID: 1013\nUniversaalne kruntvärv, akrüül.\nNii töödeldud kui töötlemata pindadele.\nVäga heade katte- ja täiteomadustega, kaitseb roostetamise eest.\nSobib metallile (sh alumiiniumile), klaasile, puidule ja kivipindadele.\nVajadusel kergesti lihvitav, sobib alusvärviks kõikidele värvitüüpidele.\nKrunditud pind on vastupidav hapetele, sooladele, õlile ja mootorikütusele.\n500 ml aerosoolist jätkub umbes 1 – 2 m2 mitmekihiliseks katmiseks, sõltuvalt töödeldava pinna struktuurist.


Olulised faktid trombotsüütide või trombotsüütide kohta\nVeri on inimese elu jaoks väga oluline. Seda seetõttu, et veri toimib kogu keha rakkudes hapniku, toitainete, keemiliste ühendite ja hormoonide kandjana. Lisaks transpordib veri ka süsinikdioksiidi ja mõningaid ainevahetusjäätmeid, mis inimkehast erituvad. Kuid kas teadsite, et verel on vererakud ja igal neist on oma funktsioon, millest üks on trombotsüüdid või trombotsüüdid.\nTeatud haiguste tuvastamiseks tuvastame vereanalüüsi käigus trombotsüüdid või trombotsüüdid. Lihtsalt öelge dengue palavik. Seetõttu muutuvad trombotsüüdid või trombotsüüdid üheks oluliseks elemendiks vererakkude normaalses seisundis hoidmisel.\nMida siis vereplaadi all mõeldakse? Kui oluline on trombotsüütide või trombotsüütide funktsioon kehale? Trombotsüüdid või paremini tuntud kui trombotsüüdid on tuumata rakkude fraktsioonid ja ebakorrapärase kujuga, nii et me ei leia rakutuuma, vaid võime leida graanuleid ja nende suurus on väiksem kui vererakkudel. Kahjuks on trombotsüüdid alles 5–9 päeva vanad, enne kui need luuüdis lõplikult lagunevad, ja tavaliselt on trombotsüütide arv inimestel vahemikus 200–500 tuhat rakku ühe cm3 kohta.\nTrombotsüütidel on haava kuivamise protsessis väga oluline roll või funktsioon, mistõttu pole üllatav, et trombotsüüte nimetatakse ka hüübivateks vererakkudeks. Kui vigastada saab ja veri välja voolab, tulevad trombotsüüdid välja ja kogunevad kohale, kus haav asub, suurel hulgal neist trombotsüüdid kinni mõned vererakud ja moodustavad paksud hüübed, mida nimetatakse trombideks.\n(Loe ka: Mis on vere funktsioon inimese kehas?)\nKuna veri ei pääse trombist välja, aitavad trombotsüüdid takistada inimkehal vigastuse tõttu rohkem verd kaotamast. Seda seetõttu, et trombotsüütides on tromboplastiini ensüüm, mis võib moodustada vere hüübimisniite, mida nimetatakse fibriinilõngadeks.\nNeed fibriinniidid moodustavad vererakkude ümber veebilaadse moodustise, mis katab haava piirkonda, peatades seeläbi haava aktiivse verejooksu.\nPeale selle on trombotsüütide teine funktsioon vahend kehasse sisenevate viirustega võitlemiseks, mis võivad põhjustada inimesel teatud haiguse nakatumise. Kui kehas on trombotsüütide puudus, põhjustab see keha võimetust vere hüübimiseks, mis suurendab verejooksu ohtu.\nKuid trombotsüütide liig ei ole samuti hea, sest riskitegur on veri, mida on kergem hüübida, mistõttu kardetakse ummistada mitmeid veresooni. Lisaks võivad liigsed trombotsüüdid põhjustada ka tugevat verejooksu, mistõttu ei saa seda seisundit alahinnata.


SOOVITUS mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta\nMenetlus : 2017/0179(NLE)\nDokumendi valik : A8-0301/2018\nmis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta\n(12386/2017– C8‑0175/2018 – 2017/0179(NLE))\n– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12386/2017),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12385/2017),\n– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0175/2018),\n– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0301/2018),\n2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Barbadose valitsusele ja parlamendile.\nLühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva muutmislepinguga on Euroopa Liidu ja Barbadose vahelised suhted, millel on Cotonou lepingu raames suur poliitiline tähtsus, muutunud tihedamaks kui kunagi varem. Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega tõlgendatakse selgemalt lühiajalist viibimist, tagatakse muutmislepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.\nBarbados on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma, Kariibi Riikide Assotsiatsiooni, Kariibi Ühenduse, mitteühinemisliikumise, Ameerika Riikide Organisatsiooni, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige.\nBarbadosel on arengumaa kohta erakordselt kõrge elukvaliteedi reiting. Majandust, mis varem oli keskendunud suhkru monokultuurile, arendati kolme aastakümne jooksul edasi, kuni saavutati tasakaal majanduskasvu ja sotsiaalse arengu vahel ning praegu tugineb majandus kolmele põhisektorile: teenused, kergetööstus ja suhkur.\nPoliitiliselt on Barbados parlamentaarne demokraatia ja konstitutsiooniline monarhia, mis tunnustab riigipeana kuninganna Elizabeth II. Kuningannat esindab peaministri soovitusel nimetatud kindralkuberner. Poliitiline süsteem põhineb erakondadel ja kahekojalisel seadusandlikul kogul, mille valivad täiskasvanud elanikud üldistel valimistel. Põhiseadust saab muuta parlamendi seadusega, mille on vastu võtnud mõlemad kojad, oluliste sätete puhul on aga vaja mõlema koja kahekolmandikulist häälteenamust. Kõnealused sätted hõlmavad kodakondsust, õigusi ja vabadusi, kindralkuberneri institutsiooni, parlamendi koosseisu ja selle istungjärke, volitusi ja laialisaatmist, üldisi valimisi, senaatorite ametissenimetamist, täidesaatvat võimu, kohtusüsteemi, avalikku teenistust ja rahandust.\nPoliitiline dialoog, mida EL peab AKV Vaikse ookeani riikidega ja Barbadosega, intensiivistub järk-järgult.\nÜhtlasi soovib raportöör rõhutada ka seda, et viisavabadus on oluline tegur Euroopa ja Barbadose lähenemisel. Uus viisanõudest loobumise leping ei anna kodanikele mitte üksnes võimalust saada täit kasu ELi ja AKV riikide partnerlusest, vaid võimaldab jätkuvalt ka selles osaleda soodsama hinnaga ja hõlpsamini tehtavate reiside kaudu ning selgema ja ühtsema õigusraamistiku alusel.\nSeetõttu peab raportöör tervitatavaks AKV–ELi parlamentaarse assamblee liikmete rolli, millega nad aitasid lepingu sõlmimisele märkimisväärselt kaasa. Ühtlasi hõlbustab leping nende endi osalemist AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kohtumistel.\nLepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, mis kinnitab Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat kaasamist Schengeni acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse. Deklaratsioonis soovitatakse nende riikide ametiasutustel sõlmida Barbadosega võimalikult kiiresti lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud kõnesoleva lepingu tingimustega sarnastel tingimustel.\nRaportöör soovitab kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetel raportit toetada ning Euroopa Parlamendil nõusoleku anda.\nEuroopa Liidu ja Barbadose vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut


KOLM VIISI, kuidas tunda end hästi ning elada õnneliku ja tervena |\nOHMYGOSSIP – Pole inimest, kes ei sooviks olla õnnelik. Aristoteles on koguni öelnud, et kõikide inimeste fundamentaalseim soov on õnnelik olla, ja kõik tegevused oma elus on kannustatud just sellest soovist. Muidugi soovime kõik õnnelikud olla, kuid kui paljud meist teadlikult selles suunas tööle hakkavad?\nHaigeks jäämine on meie signaal ebaõigest elustiilist. Muretsemine, hirmud ja negatiivsed mõtted nõrgestavad meie organismi. Jätke oma ellu ainult kasulikud ja tähenduslikud asjad – see, mis on kasulik teile, on kasulik ka teistele.\nAlustage enda kallal teadlikku tööd, sest pikas perspektiivis tasub see end kuhjaga ära. Alljärgnevalt on esitatud kolm viisi, mida on kasutatud kolme aastatuhande vältel.\n1. Alustage oma mõtete jälgimist. Võtke igal õhtul viis minutit aega, kirjutades üles tunded, mida päeval tundsite. Tuletage meelde läbielatud olukorrad ja emotsioonid. Milliseid negatiivseid iseloomujooni need peidavad? Mida te kavatsete teha homme, et parandada neid loomujooni. Väga tähtis on see kõik kirja panna.\n2. Mõtelge asjade peale, mis teevad teid õnnelikuks ja sünnib nö positiivse mõtlemise ime! Kui keskendute asjadele, mis teile meeldivad, liigute justkui teistsuguste võngete sagedusalasse ja teie keha hakkab ennast ise tervendama. Enamgi veel – teie ellu tuleb veelgi rohkem positiivseid asju, sest kõik, millest te mõtlete, muutub reaalsuseks – ka probleemid, mis teid vaevavad. Keskenduge asjadele, mida te naudite, ja näete, kuidas kõik hakkab muutuma.\n3. Tegelege mediteerimisega. Meditatsiooni ajal keha ja vaim puhkavad ja tervendavad end.


Stiililehe suuruse vähendamine 55% ja veelgi enam 2019\nStiililehe suuruse vähendamine 55% ja veelgi enam\nEnne pikemasse vastusesse ing laskumist uurige, miks stiililehe suurus on veebikogemuse seisukohast üks olulisemaid tegureid.\nÜldiselt on stiilileht lihtsalt hunnik reegleid / valijaid, mida saab määratleda:\n Iga lähenemisviisi plusside ja miinuste üle on palju arutelusid ja see väljub selle artikli ulatusest, kuid kui teil on huvi, võite lugeda siit.\nVeebilehe kuvamiseks peab brauser konstrueerima DOM (meie HTML) ja CSSOM (meie stiililehed) puud, nagu alloleval pildil. See tähendab, et CSSOM-i ehitamine on renderduse blokeerimine, seetõttu mida suurem on faili suurus ja mida rohkem meil on CSS-i reegleid, seda aeglasem on meie veebisait.\nAlustame siis meie teekonna hõrenemist. Minu arvates võime jagada kahte kategooriasse:\nKasutamata CSS-i valijate eemaldamine.\n Tsiteerin minimist, kuna ma ei leia paremat sõna, et kirjeldada järgmises jaotises seda, mida see teeb.\nMis on minifitseerimine? Selles jaotises teeb see kahte erinevat asja:\nTehke teisendused (aka CSS Minifier).\nCss-klassi nime lõikamine.\nCSS Minifiers teeb põhimõtteliselt kolme asja:\nPuhastamine (dubleeritud / tühjade reeglite ja kommentaaride eemaldamine).\nTihendamine (lühem vorm värvi, fondi, tausta jaoks).\nÜmberkorraldamine (deklaratsioonide, reeglite ja nii edasi liitmine).\nAllolev pilt on CSS-minifiiride etalon\nHalvim - Keskmine - Parim\nNagu ülaltoodud pildil on näha, on olemas hunnik css-minifitseerijaid, julgustan teid funktsioonide ja ökosüsteemi osas kasutama kahte populaarsemat css-minifiisrit cssnano või csso. Saate neid oma moodulite komplektis kasutada järgmisel viisil:\nWebpack ss csso-webpack-plugin, css-loader (lubage minimeerimine).\nKoondamine ⤑ koondnupp-plugin-postkaabel.\nGulp ⤑ gulp-postcss.\nGrunt ⤑ grunt-postcss.\nCss-klassi nime lõikamine\nKui hiilida Gmaili HTML-i lehele (sama on ka teiste Google'i platvormide puhul: G +, draiver ...), näete midagi sellist\nSee tundub liiga kole , eks? kuna sellel pole tähendusrikkaid klassinimesid, õpetati meile, et loetavuse ja hooldatavuse parandamiseks peaksime programmeerimisel kasutama tähendusrikkaid nimesid, see läheb vastuollu. Miks Google seda teeb? Kuna lühem klassinimi tähendab:\nväiksemad delivery vähem baite kättetoimetamiseni ⟷ meie veebisait on kiirem .\nkiirem reegli pärimisel .\nProbleem, mida peame lahendama, et saavutada seda, mida soovime:\nSildimise hõlbustamiseks arendamisel tähendusliku klassinime hoidmine → järgime lihtsalt parimaid tavasid (BEM, SMACSS, OOCSS ...) või teie enda reegleid, kui see on järjepidevus teie meeskonnas .\nKvaliteetse ja kiire laadimisega toodangu jaoks kole / lühikese klassi nime väljastamine ← siin see karm .\nInetu / lühima klassinime väljastamine: vajame tööriista, mis muudab klasside nimesid ja hoiab neid ka meie lähtekoodi kompileerimisel muudes kohtades sünkroonis. Ma kasutan praegu Webpackit, õnneks on ühel Webpacki laaduritel nimega css-loader sisseehitatud funktsioon getLocalIdent, mis aitab meil sellest takistusest üle saada.\nKui olete veebipaketi konfiguratsiooniga tuttav, on see astme nime 0, 1, 2 ... simple lihtne versioon\nSee on idee, võite kirjutada parema versiooni kui mina, eks?\nKasutamata css-selektorite eemaldamine\nKasutamata selektorite eemaldamiseks peame teadma, milliseid osi kasutatakse ja milliseid mitte, seetõttu on esimene samm kasutamata selektorite tuvastamine. Kuidas? Kasutamata asjade tuvastamiseks kasutajaliidese koodil on kaks traditsioonilist viisi:\nEhituse aeg: moodulipaketi kaudu saame importida CSS-faile ja täpsustada, milliseid valijaid valida. Selle moodulipurustaja teabe põhjal saame tuvastada kasutamata selektorid (see kõlab hästi, eks?)\nKasutamata CSS-i selektorite kontrollimiseks on kolm populaarset viisi:\nKäsurida: käitate käsurida CSS / HTML / js failide asukohaga, kuna sisend ja väljund on kasutatud / kasutamata CSS. Tööriistu on palju, kuid kolm populaarsemat on purgecss, uncss ja purifycss.\nVeebisait: üsna sarnane käsureale, kuid veebisaidil. Sisestate oma Webpacki URL-i ja see teeb oma ülesande .\nNäiteks: https://www.jitbit.com/unusedcss/, https://unused-css.com/, https://uncss-online.com/…\nChrome'i koodi katvus: Allolev pilt näitab koodide katvust mitte ainult CSS-failide, vaid ka js-failide jaoks\nKoodide katvuse avamine:\n1. samm: avage Chrome Dev Tools\n2. samm: vajutage Cmd + Shift + P (Mac) või Ctrl + Shift + P (Windows, Linux), tippige katvus\n3. samm: klõpsake nuppu Salvesta\nNagu ma eespool mainisin. See kõlab lihtsalt, eks? Jah, see on ülilihtne, kui teie moodulite komplekteerija toetab nimelist eksporti, vastasel juhul võib see olla keeruline cha. Kasutan praegu Webpacki ja kahjuks ei toeta Webpack ja selle ökosüsteem (css-loader) nimelist eksporti, kuna liikumine commonjsist es6-nimelisele ekspordile on murranguline muudatus, näete, miks selle lõime kaudu.\nJärsust mäest üles ronimiseks on vaja teha kaks sammu:\n1. samm: toetage css ← es6-css-laaduri staatilist importi / eksporti (see põhineb Webpacki ametlikel laaduritel, mida nimetatakse stiililaaduril ja mini-css-väljavõtte-pistikprogrammil).\n2. samm: pistikprogramm, mis ühendab Webpacki loomise protsessi, et kuvada kasutamata css-selektorid ← webpack-deadcode-plugin.\nTegin demo demonstreerimaks, kuidas kasutada kahte ülaltoodud pluginat, siin on lähtekood.\nDemo käitamisel näeb väljund välja nagu alloleval pildil\nPärast ülaltoodud lahenduste rakendamist vähendatakse meie CSS-i kimbu suurust Bokios 286 KB-lt 130 KB-ni, isegi kui me pole veel rakendanud kasutamata selektoreid ehituse ajal. Uuendan meie lõpptulemust, kui oleme optimeerimise lõpetanud .\n Mõlemad arvud 286 KB ja 130 KB arvutatakse enne tihendamist (näiteks gzip, brotli…).


Lennupiletid Kutopjugan (Venemaa)-s, odavad lennupiletid Kutopjugan (Venemaa) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Kutopjugan, Venemaa kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Venemaa > Kutopjugan\nLennupiletid linna Kutopjugan (КПЮ)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Kutopjugan. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Kutopjugan. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Kutopjugan, Venemaa ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Kutopjugan\nLennupiletite hind linna Kutopjugan linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Kutopjugan? Millised lennujaamad on linnas Kutopjugan?\nLinnas Kutopjugan on järgnevad lennujaamad: Kutopjugan.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2407356632


Andris Slavinskis kaitses doktoritööd füüsikas "ESTCube-1 asendi määramine"\n26. novembril 2015 kaitses kosmosetehnoloogia osakonna nooremteadur Andris Slavinskis oma doktoritööd "ESTCube-1 attitude determination" (ESTCube-1 asendi määramine).\nTöö juhendajaks oli Tartu ülikooli füüsika instituudi optilise metroloogia dotsent Mart Noorma, oponendiks Dr Linas Bukauskas Vilniuse ülikoolist.\nAsendi määramise süsteem koosneb magnetomeetridest, nurkkiiruseanduritest ja Päikese suuna anduritest. Maa magnetvälja ja Päikese asukoha mudeleid kasutati vastavate andurite mõõtmistega võrdlemiseks. Asendi määramiseks kasutati Kalmani filtrit. Süsteem karakteriseeriti laboratooriumis ja simulatsioonidega enne starti. Orbiidil parendati süsteemi oluliselt tarkvara uuenduste ja uuesti karakteriseerimisega. Sõltumatuks valideerimiseks kasutati satellidi poolt tehtud fotodel põhinevat orientatsiooni leidmise meetodit. Süsteemi karakteriseerimise ja valideerimisega näidati, et asendi määramise täpsus on parem kui 1,75°, mis täidab eksperimendi poolt seatud nõudeid.


Paul Giger | | Festival Jazzkaar\n28. juuni 2003\nImproviseerivad ülemhelimängu meistrid Paul Giger ja Robert Dick kohtuvad kirikus ja neid assisteerib zen-kalduvustega jaapani löökpillimängija.\nPlaati avav “Vindonissa – Intro” ja üheloolise vahega sellele järgnev “Introitus” – kaheminutiline vahepala Gigerilt – on sarnased sellele mängule ruumi, kajade ja müstikaga, mis tegi viiuldaja tuntuks plaadil “Chartres”. Seal kõndis ta suvise pööripäeva paiku öösel üksi kirikus, ja kompis selle ruumi ja võlve pisikeste helidega, lasi võngetel ristuda, põikuda ja liituda.\nSuurem osa plaadist on aga vaba duoimprovisatsioon Appenzelli maakirikus. 2001. aasta mais hakkasid Paul Giger ja ameerika flötist Paul Giger seal eelneva ettevalmistuseta või muusikalise kokkuleppeta lihtsalt mängima, olles eelnevalt käivitanud magnetofoni. Mülemal mehel oli kaasa oma arsenal – Gigeril hulk erineva kõlaga viiuleid, Dickil aga mitmesuguseid flööte. Kuigi plaat ei dokumenteeri päris täpselt seda, kuidas kaks meisterlikku nüansimuusikut teineteist helidega kompisid, avastasid ruumi ja selle kajade peensusi, on seda ette kujutada püüdes siiski võimalik läheneda meeleolule ja tundele, mis selles ruumis sel hetkel valitses.\nAlles hiljem, kui salvestus oli tehtud, mängis jaapani trummar Satoshi Takeishi New Yorgis stuudioseinte vahel sisse löökpillipartiid. Samuti nõnda, et ta ei kuulanud muusikat eelnevalt, vaid liitus siis, kui tunne selleks loa andis. Ta ei tee seda sageli, vaid mõnes loos, veidi. Nõnda kujuneski situatsioon, mida kätkeb “Vindonissa”. Siin on just sellist vaimuruumis toimuvat ootamatust, mida Manfred Eicher kõigile ECM-i plaatidele üritab püüda, on ka palju vaikuses hõljuvaid helilaineid ja puhtalt kaunist helisid.\nPaul Gigerile on see esimene kord nõndamoodi peaasjalikult improviseerida varem ettevalmistatud muusikalise materjali vahele. Robert Dick on vabaimprovisatsiooniga palju kokku puutunud ja seda ka teistele õpetanud. Et flööt on pill, mille helinivood ei kannata lärmakat musitseerimist, siis on ameeriklase varasema tegevuse helijäljes palju sedasorti püsimist delikaatsetel helitugevustel (et mitte öelda -tasasustel), mis Paul Gigeri mängustiiliga hästi sobivad.\nOluline nende kahe mehe koosmusitseerimisel on mitmesugused tekstuurid, silmisse vajutuvad mustrid, varjundite kombinatsioonid. Sellel viitab omal moel ka ühe eristuva ühisimprovisatsiooni pealkiri “Lava Coils” – laavarõngad. Suurepärane näide kahe ülemhelimängumeistri koostööst on “Fractal Joy”, kus mõlemad liiguvad kirikus ringi ja koos nendega nihkuvad ka helide kajaparameetrid. “Chorale” on paarikümnesekundiline vahepala, mis meenutab pühakoja ruumi otstarvet ja ajalugu. Sellele järgnevat “Afterlife Calypso’t” võib pidada pealkirja arvestades naljaks, aga arvatavasti on see muie sündinud pärast, kui salvestatut üle kuulati. Te kuulete vabaimprovisaatoritele omaseid hetki, kui iga osaleja vahepeal esineb teisi kuulamata oma monoloogiga, laskmata ennast häirida tekkivatest ruumihelihäiretest, ja siis täiesti ootamatult hetkel liitub mõni neist oma kaaslasega ja muutub ühtäkki hoolivaks-arvestavaks dialoogipartneriks või agaraks kaasanoogutajaks.\nEt viiul ja flööt on mõlemad pillid, mida pikemalt kõhklemata peetakse ilukõlalisteks instrumentideks, siis on nii ühel kui teisel juhul siin tulemus ikkagi kõrvapärane. Lisades Disci ja Gigeri teatava romantilisuse ja mõlema huvi mitte-euroopaliku muusika vastu, saabki tulemuseks huvitavama helikanga, kui see pelk kirjeldus siin.\n“Gloria et Tarantella” on põhiliselt Gigeri etteaste. Tagasihoidlikult algava Gloria pühalikkus annab vähehaaval paisudes teed keskaegsele tantsule, mis omakorda kerkib paganliku meeletuseni nagu tarantellale kohane. Väidetavalt toimus sellist taevase ja maise liitmist kirikutes ammuste sajandite vältel, vaimne ja füüsiline ekstaas liikusid käsikäes, sama katuse all, samades inimestes. Giger torgib ekstaasihullust viiulil mitme huvitava kandi pealt ja lõpuks rahuneb pühalikkusse tagasi. Üksteist minutit vältav rituaal on nauditavalt huvitav kuulamiskogemus.\nKõht vastu Buddha kõhtu ehk “An Ear On Buddha’s Belly” on esoteeriline reis Indiasse. Robert Dick tekitab bassflöödil üle aegruumi kaarduvaid kosmilisi madaltoone; Paul Gigeri meisterlikkus viiuli ülemhelitoonide valitsemisel, kui ta mängib rütmilisi pulseerivaid passaaže, kuulub kategooriasse “võrratu”.\nNimilugu “Vindonissa” Paul Gigeri esituses lõpetab plaadi. Sedalaadi musitseerimist võis kuulda ka siis, kui mees esines aastaid tagasi festivalil NYYD Tallinnas ning Ines Rannap hiljem kirjutas sellest, et surelikele pole antud niimoodi musitseerida.\nSalvestatud 1995. aastal Ðotimaal, pakub “Vindonissa” kogu seda rikkalikku tehnikatepagasit, mida Giger valdab, jäädes samas struktuurilt hoomatavalt selgeks. See on risttee, kus kohtuvad Ida ja Lääs, vaimselt kõrge ja folkloorselt maine “madal” muusika. Kirgastavalt selge pala, peaaegu samasugune ka kogu plaat.