Vererõhu kiire alandamine | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nVererõhu kiire alandamine 13.02.13 / Perearst\nMul on tööl hetkel pingelisem aeg. Tundsin, et pea muutus "paksuks", pea käiks nagu kohati natuke ringi (nagu loobiks?), väike iiveldus ja kohati tunnen, kuidas süda lööb. Silmad tulitavad ja selline tunne nagu rõhku oleks pisut palju. Kõrvus ka kohiseb, aga päeval seda arvuti müra taustal eriti tähele ei pane.\nLäksin isa juurde ja palusin tal minu vererõhku mõõta täisautomaatse aparaadiga. Esimesel korral oli 156/87 ja teisel korral, natuke hiljem, 150/87. See ülemine ei ole vast just hea rõhk - vähemalt enesetunde järgi mitte.\nProbleem on selles, et mul on vaja töö tegemisel mõelda ja keskenduda, aga isegi kui ma nn valed tööga seotud mõtted peast välja saan, siis "suruv pea" ja kohatised imelikud südamelöögid kurgus ei jäta minust just suurt töölooma. Kas seda ülemist vererõhku oleks kuidagi võimalik alandada?\nTaustaks: natuke vähem kui aasta eest pöördusin perearsti poole vererõhuga. Pandi 24h mõõtja. Tulemustest ütles arst, et öösel on mul vererõhk isegi madalapoolne, aga nagu üles tõusen, siis hüppab vererõhk "lakke" - ülemine kuskil 140-170. Kirjutas välja antidepressandid, mille võtmisega olen nüüd natuke aega juba ühelpool. Tulemus oli see, et rahunes nii mu vererõhk (u 120/80) kui ma ise - ei teadnudki, et "Päike võib kollasemalt ja soojemalt paista". Ühesõnaga minu vererõhku ei ole vähemalt tõusuteele saada eriti keeruline...\ntundub, et tuleb jalge alla võtta sama tee, mis aasta tagasi. Vererõhu kõrgenemine on normaalne reaktsioon seesmise pinge kasvule (nö "Võitle või põgene!" reaktsioon), kuid kui organism vererõhu liiga kõrgeks kruvib, siis võib hoopis sellest kujuneda eluohtlik seisund. Vererõhu kiire allavõtmine teeb ainult korraks enesetunde veidi paremaks, aga pikemas perspektiivis ei lahenda midagi ja on isegi ohtlik, probleemile tuleb läheneda tema juurte juurest: kui töökeskkonda pole võimalik malbemaks muuta, siis läheneda oma reaktsioonidele.\nTeie oma perearst on siinkohal parimaks nõuandjaks, mida sellisel puhul ette võtta.\nOlen 49 aastane naine, kel on olnud probleemiks reuma ning tänaseks ka kõrge vererõhk, mille tagajärjel ummistused pärgarteris ja seetõttu paigaldatud pärgarterisse kaks võrku toestuseks. Ka ...\nTeie vaevus on omane plantaarfastsiidile ehk kanna sidekirme põletikule, rahvakeeles tuntud ka kui kukekannus. Plantaarfastsiit võib olla osa reumaatil haiguste kaasnähtudest.


Uurides Piiblit (nr 306/ 20.10.2017) | K&T\nToimetus ⋅ 20. oktoober 2017\nFragment Uue Testamendi vanimast käsikirjast (4. saj.). Codex Sinaiticus.\nPüüdes Piiblist ammutada elamise tõde ja haarata kogu selle sügavust ja avarust, oleme mõnikord kimbatuses. Meile võib tunduda segadusse viiv, et me ei loe alati raamatute raamatust välja ühest sõnumit, üheseid juhiseid eluks ja armastuseks. Võime aegajalt ka endalt küsida, kas me mitte Vargamäe Andrese kombel ei otsi Piiblist õigust ja õigustust oma tegudele, mõtetele, elule tervikuna. Üks meid juhtigu ses piibliuurimises, et oleksime teel Jumala poole, Kristuse poole.\nIga süvenev piiblilugeja on märganud, et paljudest Vana ja Uue Testamendi tekstidest on erineva sõnastusega versioone. Et selles käsikirjade paljususes taibata, mis on vanim, on abiks erinevad uurimismeetodid. Käesolevas numbris avaldame maailmanimega eestlasest teoloogi, vaimuliku ja õppejõu Arthur Võõbuse Uue Testamendi tekstikriitika teemalise loengu. Võõbuse sõnul: „Õpetatud teoloog ja hingekarjane peab tundma põhilisi fakte tekstikriitikast. Piibli teksti asjalik ja tõsine käsitlemine ja teaduslikkude kommentaaride kasutamine ei ole muidu võimalik.”\nArvamuste rubriigis jätkame homoseksuaalsuse teemal üles kerkinud diskussiooniga, mis algas üle-eelmises Kirik & Teoloogia numbris. Sel teemal kirjutavad vaimulik ja teoloogiamagister Aare Luup arvamusloos „Kuidas elada maailmas, kus vastus on „ei tea“?” ning Eesti Rahvusringhäälingu Vikerraadio vastutav toimetaja ja teoloogiamagistrant Meelis Süld arvamusloos „Kristlik halastamatus”.\nJutluse „Sa ei ole kaugel Jumala riigist” (Mk 12:28–34) autoriks on Kirik & Teoloogia toimetuskolleegiumi liige Urmas Nõmmik. Ta kirjutab: „Ligimesearmastuses läheb Jeesus lõpuni, surmani, eneseohverdamiseni. Nii võimatu, kui see meile ka ei tundu, meie ligimesearmastusele seatakse standard: see on jäägitu, täiesti isetu, radikaalne, see läheb lõpuni, surmani. Ligimesearmastus muutub peaaegu saavutamatuks, aga ometi millekski, mis seab sihi, millest me enam ei pääse.”\nArthur Võõbus, Uue Testamendi tekstikriitikast.\nAare Luup, Kuidas elada maailmas, kus vastus on „ei tea“?\nMeelis Süld, Kristlik halastamatus.\nUrmas Nõmmik, Sa ei ole kaugel Jumala riigist (Mk 28:28–34)\nKUTSE: LML teeb usupuhastuspühal otseülekande jumalateenistustelt üle maailma.


30.05.2019|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\n29. mail toimunud Eesti ja Kasahstani valitsuste vahelise komisjoni kohtumisel Nur-Sultanis avaldas Kasahstan huvi eelkõige koostöö vastu transpordi, IKT ja kosmose valdkonnas. Kohtumisel Eesti delegatsiooni juhtinud Aas lisas, et Kasahstan on Kesk-Aasia piirkonna kõige olulisem partner Eestile. „...\nTäna algab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi algatatud ja teist korda toimuv Digiriigi häkaton, mis toob kokku pea viisteist Eesti tehnoloogiaettevõtet. Osalejad püüavad 48 tunni jooksul luua toimiva teenuse või IT-lahenduse, mis aitaks lahendada erinevaid avaliku sektori valdkondi...\nRiigieelarve strateegia aruteludel jõudis valitsus põhimõttelisele kokkuleppele, et ka järgnevatel aastatel säilitatakse saare ja mandri vahel vähemalt sama võimekus parvlaevaliikluse nõudluse tagamiseks. Majandus- ja taristuminister Taavi Aasa sõnul on oluline panustada saarte elanike...\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Riigikantselei eestvedamisel valmis krattide ehk tehisintellekti kasutuselevõtu edendamise analüüs ja tegevuskava, mida esitleti täna Tallinna Tehnikaülikoolis ja millega pakuti välja, kuidas krattidega Eestis edasi toimetada. Krattide projekti...


Kipper.ee • Vaata teemat - KAJSAMOOR Lennusadamas 01-02/05\nKAJSAMOOR Lennusadamas 01-02/05\nTeema pealkiri: KAJSAMOOR Lennusadamas 01-02/05\nPostitatud: Kolmapäev, 28 Apr 2010 06:37\nKuunar Kajsamoor (1939) on Lennusadamas uudistamiseks avatud 1-2.mai kl.11-19. Teeme ka merele väikeseid lustipurjetamisi.\nPostitatud: Reede, 30 Apr 2010 22:40\nPostitatud: Reede, 30 Apr 2010 22:51\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/e ... d=30777333\nPostitatud: Laupäev, 01 Mai 2010 07:53\nPipi Pikksukk ja Keksutaja\nPipi Pikksukk ja "Keksutaja" tulevad Tallinna!\nVanaaegse kuunari "Kajsamoor" pardal kutsub Pipi (Estonia näitleja Lydia Roos) väikeseid ja suuri lapsi endale külla, laulab laule ja pakub kuulsaid Pipi-pannkooke.\nEtendus kestab kuni 2 tundi (vastavalt ilmale) koos väljasõiduga merele ning hinnas sisalduvad pannkoogid ja morss.\nVäljumine Tallinna Lennusadamast.\nPileti hind 385.-\nLapsele kuni 3 a. sissepääs tasuta, juhul kui istub piletiga saatja süles.\nInvaliidi saatjale sooduspilet 200.-\nKas see piletihind on ikka adekvaatne arvestades , et me elame Ida -Euroopas, kus mediaanpalk on 7000 krooni? Või olen ma lihtsalt ihnuskoi\nPostitatud: Laupäev, 01 Mai 2010 13:25\nHmm, kujutle nüüd sama üritus Tallinki laeva pardale ja mõtle, mis küsitaks. Siin on aga ehe vana puulaev, selle maksumus, meeskond, näitleja, vajalik butafooria, toit ja jook. Ja laeva masina hooldus ning kütus kah muidugi.\nPostitatud: Laupäev, 01 Mai 2010 19:21\nKas see piletihind on ikka adekvaatne arvestades , et me elame Ida -Euroopas, kus mediaanpalk on 7000 krooni?\nFilosoofiline vastuküsimus - kas mediaanpalga tõusuks on muid meetodeid kui töö ja teenuste eest normaalset raha võtta?\nAga otsene vastus küsimusele - 25 eurot paari tunni nalja eest, kus on nii palju butafooriat ja veel pannkoogid kah, ei tundu eriti mõrvarlik. Pipi tahab ka süüa\nPostitatud: Laupäev, 01 Mai 2010 21:02\nSee on kõik suhtumise küsimus. Sellist raha ollakse nõus kõrtsis pudeli veini eest küll maksma. Või siis kinoseansi eest. Kui kõik kulud koka vana särgini kokku arvata, siis oleks võimalik kindlasti ka tulusamaid ärilisi tegevusi leida.\nPostitatud: Laupäev, 01 Mai 2010 21:12\n3a ja 5a, 2xsuured, kokku 1'540.- Mitte, et see nüüd leivaraha võtaks aga kuidagi ebaproportsionaalne on...paneb mõtlema küll... Tavaliselt lastele miski soodukas või perepilet vms....\nPostitatud: Pühapäev, 02 Mai 2010 01:20\nKolmene ja viiene on muidugi raske juhtum komplektina ja nõuab vähemalt ühte vanemat kaasa. Muidu vanasti, mäletan, kui Irise peal sama asi oli, siis ei pidanud vanemad kaasa minema. Lastega tegeldi kogu aja ja polnud tarvidust.\nVanemate jaoks olid ikka eraldi reisid, piraadipealiku ja rohke rummiga.\nPostitatud: Pühapäev, 02 Mai 2010 19:31\nKui rahvas käib ja tahtjaid on, on ju kõik korras ju.\nMeie 5 liikmelise perekonnana jääks ilmselt kah kaile järgi lehvitama.


Seksuaalse väärkohtlemise all kannatanud tüdruk: rääkisin sellest kohe oma isale. Ta sõimas oma sõbral näo täis ja viskas meie juurest välja - DELFI Naistekas\nKuidas tegelikult käituma peaks? Kuhu pöörduma?\nSotsiaalkindlustusameti lõuna lastemaja juhtivspetsialist\nTüdruk oli väga vapper. Ta julges rääkida lähedastele kohe, mis temaga juhtus. Ent sageli on ohvritel raske väärkohtlemisest rääkida, sest nad on saanud trauma. Statistikastki selgub, et väärkohtlemisest söandatakse sageli kõnelda alles siis, kui juhtunust on möödunud üle kümne aasta. Paljud ei jagagi traumeerivat kogemust mitte kunagi kellegagi. Nad ei pruugi ka kohe avaldada kogu tõde juhtunust, vaid teha seda vähehaaval — alustades väikeste vihjetega ja jälgides kuulaja reaktsioone. Ja alles siis, kui nad tajuvad toetust, julgevad nad rohkem rääkida.\nKannatanul on seksuaalse väärkohtlemise varjamiseks sageli mitu põhjust. Juhtunu võib olla sedavõrd mõistetamatu, et ta ei oskagi seda seletada. Võib minna hulk aega, enne kui inimene aru saab, et teda kuritarvitati. Ta võib karta ähvardamist ja emotsionaalset valu, aga ka häbi ja hirmu, et teda ei usuta ja hakatakse hoopis süüdistama. Sama kohutav võib tunduda mõte sellest, et juhtunu tuleb avalikuks. On ka tavaline, et laps ei julge vanematele rääkida, mis temaga juhtus, sest ta rikkus mõnda reeglit, näiteks suhtles võõrastega. Sel juhul kardab ta, et vanem aitamise asemel hoopis karistab teda. Või ongi pahategija pereliige. Ka mõte, et rääkimine ei muuda midagi, pole ebatavaline.\nSee tüdruk julges rääkida, kuid tema isa ei tahtnud või ei julgenud reageerida. Ta ei teatanud juhtunust politseile ega lastekaitsetöötajale, vaid lasi mehel oma musta saladusega kaduda. Politsei kuulis juhtunust mitu aastat hiljem, sest asjast sai teada hoopis üks teine täiskasvanu. Ta polnud tüdrukule sugugi nii lähedane nagu isa, ent tundis kohustust rääkida ahistamisest lastekaitsetöötajale, kes andis info omakorda edasi politseile.\nSee täiskasvanu käitus õigesti. Jah, see tüdruk ei olnud enam ohus ja tema vanemad ei suhelnud enam väärkohtlejaga. Ometi ei olnud see tüdruk mehe ainus ohver. Seepärast on tohutult oluline, et iga inimene, kes midagi sellist teab või kahtlustab, teavitaks sellest kohe politseid või lastekaitsetöötajat, isegi kui väärkohtlemine oli aastaid tagasi. Kuritarvitamisest teatamiseks ei pea olema täiskasvanu. Teatamine aitab ära hoida uusi võimalikke kuritegusid ning samas võimaldab see aidata ohvriks langenud lapsi. Kuna sellised juhtumid jätavad trauma, saab lastekaitse ka ammuste juhtumite puhul abiks olla, aidata traumeeriva kogemusega toime tulla.\nVahel kardavad inimesed oma kahtluseid jagada, sest kardavad, et need ei vasta tõele. Lasteabitelefoni spetsialistid on valmis ära kuulama ja aitama otsustada, kas info tuleks edastada politseile, lastekaitsetöötajale või lastemajale. Vajadusel teevad nad seda lapse või pere eest ise. Kui pöördumise teinud inimene pole juhtumiga lähedalt seotud, saab ta anda info abivajava lapse kohta anonüümselt. Pöörduda tasub ka siis, kui pole kindel, kas tegemist ikka on seksuaalse väärkohtlemisega — siis aitabki lasteabi mõtestada, kas on põhjust mureks või mitte.\nKuna lasteabi- ja lastemajateenus on mõlemad sotsiaalkindlustusameti lastekaitseosakonna teenused, toimub nende vahel kiire ja hea koostöö ning lasteabini jõudnud seksuaalse väärkohtlemise kahtlusega juhtumid jõuavad kiiresti lastemajja. Lastemaja eesmärk on leida paremini üles seksuaalselt väärkoheldud lapsed, kohelda neid kriminaalmenetluses võimalikult lapsesõbralikult ja pakkuda ohvriks langenud lastele vajalikku abi. Lisaks lapsesõbralikule keskkonnale on lastemajades loodud võrgustik, kes ühiselt aitavad kaasa lapse seksuaalse väärkohtlemise tuvastamisele ning ka vajaliku abi korraldamisele, et väärkohtlemine lõppeks ning laps saaks tagasi oma lapsepõlve.\nLastekaitseseadus kohustab iga inimest teavitama viivitamatult abivajavast lapsest kohaliku omavalitsuse üksust või helistama lasteabitelefonil 116 111. Kui on teada, et last väärkoheldakse, tuleb sellest koheselt teavitada politseid, helistades hädaabi numbril 112. Kahtluse korral tuleb helistada lasteabi numbril või pöörduda kohaliku omavalitsuse lastekaitsetöötaja poole.\nLasteabitelefon on ööpäevaringne ja üle-eestiline tasuta teenus, et teada anda abivajavast lapsest või küsida nõuannet lastega seotud teemadel.\nLasteabitelefoni kontaktid: telefon 116111, e-post info@lasteabi.ee. Veebivestlus kodulehelt www.lasteabi.ee („Küsi abi“ või „Alusta vestlust“)


Pärnus käib vilgas ehitustegevus - Äripäev\nPärnus käib vilgas ehitustegevus\nSirje Niitra 28. jaanuar 2004, 00:00\nPärnu abilinnapea Riina Müürsepa sõnul on viimase kahe aastaga linn väljastanud rohkem ehituslubasid kui varem. Möödunud aastal said ehitamiseks loa 383 objekti, aasta varem oli see arv 309.\nSelle nädalad lõpus selguvad rahvusvahelise arhitektuurikonkursi tulemused peagi valmiva Terviseparadiisi ja hotelli Strand vahele Pärnu lahe äärde jääva maa-ala täisehitamiseks. Uusi kortermaju planeerib linn ehitada ka Mai tänavast mere poole jäävale alale.\nOÜ Kinnisvaraekspert Pärnu juhataja Peeter Priski andmetel valmis mullu linnas 160 uut korterit, tänavu peaks lisanduma 250?350 korterit. Pärnu korteriturg on tema hinnangul praegu väga aktiivne, mida näitab see, et 2003. aastal tõusid hinnad keskmiselt 20%. Selline hinnatõusu tempo ei saa aga Priski hinnangul jätkuda ja lähiaastail on oodata stabiliseerumist. Viimasel ajal on Pärnus oluliselt suurenenud uute korterite pakkumine, kusjuures üha enam projekte on suunatud kohalikele elanikele.\nRannapiirkondades ostavad endiselt enim kortereid välismaalased ja seal on hinnad 13 000?13 500 krooni ringis ruutmeeter. Suur on nõudlus puhkekorterite järele, mida on hakanud soomlaste ja rootslaste kõrval soetama ka Eesti elanikud. Ridaelamuid on Pärnus suhteliselt vähe ja need on turul ülehinnatud. Hetkel on mõned ridamajad ehitamisel.\nMis elamutesse puutub, siis Priski sõnul müüvad hästi uued majad hinnaga 600 000?900 000 krooni. Inimesed, kes ei soovi ise ehitamisega jännata, ostavad tema sõnul kuni 10 aastat vanu üle miljoni krooni maksvaid maju, 50.?60ndatel ehitatud eramute osas on nõudlus langenud. Endiselt suur on nõudmine trassidega varustatud kruntide järele, kuid linnas on uute kruntide teke Priski väitel väga vaevaline. Seevastu Pärnu ümbruse valdades, kus kohalikud omavalitsused investeerivad teedesse ja trassidesse ning ei küsi kruntide eest ?hingehinda?, tekib tema hinnangul krunte juurde kergemini.\nBüroopindade ehitus on kuurortlinnas peaaegu peatunud. Prisk ütles, et ei julge arendajaile nende ehitamist ka soovitada, sest nõudlus on suhteliselt väike. Mis kaubanduspindadesse puutub, siis tekitab FKSMi rajatav Papiniidu keskus sellesse piirkonda uue suure magneti, sest peale Citymarketi kolivad sinna ka paljud tööstuskaupade poed ja teenindusettevõtted.\nTootmispindade arendamise ainukeseks heaks näiteks on Priski sõnul Reldori Tööstusküla. Põhiline tootmispindade ehitus toimub linnast väljas.\nAbilinnapea Riina Müürsepa sõnul takistab Pärnus kinnisvaraarendust riigi maapoliitika. Ligikaudu pool linna territooriumist on kruntimata, kuid riik keeldub linnale vajalikke maatükke munitsipaalomandusse andmast. Näiteks on osa Vallikäärust linna omanduses, kuid ühe osa selle territooriumist otsustas riik hiljuti endale jätta. Mitme omaniku olemasolu takistab Müürsepa väitel linna arengut. Lisaks soovib keskkonnaministeerium oluliselt laiendada muinsuskaitse ala piire.


Galerii: nostalgiapäevad on vallutanud Haapsalu - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Galerii: nostalgiapäevad on vallutanud Haapsalu\n11. september 2021 17:09\nTäna jätkusid eile alanud nostalgiapäevad, mis on Haapsalu aasta suurim kostüümipidu.\nTänane pidu algas Vasikaholmi juures parklas, kus enne keskpäeva juba autod kogunesid. Seejärel suundusid autod ligi poolteist tundi kestvale paraadile, mis lõppes autonäituse ja laadaga Krahviaias.\nTäna on nostalgiapeod veel See teatris, kuursaalis, Lääne Kaluris ja toimub Suur-Lossi festar.\nEelmine artikkelLäänemaal kütiti üle aastate taas karu\nJärgmine artikkelVatlas tulevad kõretalgud\nMõni igatseb ikka vanu aegu taga. Hea oli elada ja ollla. Mingu 500 km ida poole saab samasuguse kogemuse ja ärgu siin oma emotsioone emakese maa vastu ülesse näidaku. Absurd ju see nostalgia päevade jura\nosaline Paul, kodanik pookile\nSee on väga sõbralik, viisakas ja lahe üritus! Keegi ei igatse rõvedat N.Liidu riigikorda taga! Ja tore on see, et korraldajad ei ole pannud mingisuguseid piiranguid mis ajastu/riigi/riietusega sa linna tuled. Oli kuulda küll vingumist N.Liidu lippude ja riietuse kohta, kuid see on ju enamusele ainuke noorena läbi elatud etapp. Ja seda naljakat/totakat “manti” (loe: riietus, sõidukid, loosungid jne) on ainukesena kõigil pööningutel siiamaani. Hea oli ka see, et see aasta aeti tehnika alguses Viigi äärde, kus sai kiirelt asi üle vaadatud. Varem staadioni juures läks rivi ja tänavad liiga pikaks, et jõuda imetleda kõiki. Suured tänud korraldajatele, et Te… Loe rohkem »\nMulle tundub, et sellel aastal oli see üritus eriti meeleolukas. Üritusel otseselt ei käinud, kuid oli asjaajamisi vanalinnas ja seal nähtu ajas väga naerma. Ka kõrvaltänavatel oli näha vanade võrridega noori sõitjaid. Kõrvu jäi inimeste kommentaare: 1 vene proua ütles teisele, et Haapsalu on palju ilusam linn, kui Pärnu ja koogijärjekorras sai üht teist head ürituse kohta kuulda. Inimesed olid heas meeleolus ja hästi ette valmistunud: oli pioneere, miilitsaid ja Viru ärikate stiilis riietatuid. Pärast üritust oli tore näha linnas vanu vanu zapakaid, külgkorviga mootorrattaid. Ilm soosis ka head olemist. See üritus on Haapsalu oma ja korraladaja võiks sellele patendi… Loe rohkem »\nKas võiksite täpsustada, millele täpsemalt peaks nn. patendi võtma?\nReply to Hmm huvitav...\npatendi peaks võtma idiotismile – selline idiotism, millest hakatakse veel legende rääkima, et elas kord läänemere ääres üks rahvas……\nVäga tore ja muudest suvepidudest erinev rahvaüritus, mis on saanud juba heaks traditsiooniks. Loodame,et see Haapsalusse üle Eesti külalisi toonud tava jätkub veel kaua.Ja suur tänu hr.Sultangirejevile ja teistele korraldajatele !\nNovot, see on teil väga positiivne kommentaar, aga kaua ei saa seda rõõmu nautida. Mingi hetk saabub palju negatiivset massi, kommenteerijad, kellele midagi ei sobi, et üldse midagi tehakse, ikka valesti jne. bla bla. Mina isiklikult soovin ka sellele üritusele palju jätkuaastaid ja kindlasti peaksid korraldajad vahetuma või siis abi palkama, et sellest saaks üks vägev üleriigiline mõnus suvelõpuüritus ja mitte siit seda ära viies. Vot seda ma soovin!\nReply to Eino K.\nKindlasti korraldaja ei vahetu.Kui enam ei jaksa siis ka üritus kui lõpeb.


Vasikatele mõeldud piima pastöriseerimine – Karedor\nVasikatele mõeldud piima pastöriseerimine\nVasikate toitmine pastöriseeritud piimaga tagab märkimisväärselt parema vasikate tervise. Pastöriseerimine hävitab üle 95% patogeensetest bakteritest. See meetod tapab usaldusväärselt ohtlikud patogeenid nagu E coli, stafülokokk, enterokokk jne. Piimaproteiin denatureeritakse vaid pisut, vitamiinid säilivad peaaegu täielikult.\nPastöriseerimine on seega tõhus viis udaraprobleemidega lehmade piima kasutamiseks vasikate kasvatamisel, suurendamata riski vasikate tervisele. Ühtlasi annab see võimaluse mittesobiva piima turustamiseks väärtusliku vasikasöödana.\nVasikate piima pastöriseerija KMP\nVasikate piima pastöriseerijad sarjast KMP suurustes 100-450 liitrit on disainitud rõhuanumatena. Optimaalne konteineri kuju lubab pastöriseerijat kergesti puhastada. Pastöriseerija programm töötab automaatselt; soovi korral on võimalik seda käivitada viivitusega. Ökonoomne kütmine tagab madala energiatarbe. Pastöriseerijad on võimelised nii kuumutama kui ka jahutama ning on seega universaalselt kasutatavad. Seadmed on saadaval nii koos kui ilma alusraamita.\nVasikate piima pastöriseerija omadused\nSegaja on püsivalt kaane külge kinnitatud\nTermostaatiliselt kontrollitud küttekeha 8,4 kW\nVäljavoolu klapp NW 50\nElektroonilise termostaadiga kontrollpaneel\nPastöriseerimisprogramm ja soojas hoidmise programm\nVõimalik programmi viitstart\nAndur paikneb piima sees\nPiima temperatuuri digitaalne kuvamine\nKuumutamine ja jahutamine saadaval\nSoovi korral on saadaval roostevabast terasest alusraam, mis võimaldab tänu kõrgemal paiknemisele töötada seljale mugavamas asendis.\nSegajale on saadaval kiirvahetuse adapter, mis muudab pastöriseerija puhastamise veelgi lihtsamaks.\nTeine küttekeha lubab piima kiiremini kuumutada.\nKMP 100 48 100 778 710 470 1 x 8,4 NW 50\nKMP 200 60 200 871 802 630 1 x 8,4 NW 50\nKMP 300 60 300 871 802 830 1 x 8,4 NW 50\nKMP 450 115 450 1085 1160 725 1 x 8,4 NW 50


Terviselaen on saatanast? | Uudised | Medihub\nTerviselaen on saatanast?\nKas oled kuulnud väljendit, et pank pakub vihmavarju siis, kui paistab päike ning võtab kohe tagasi, kui peaks langema esimesed piisad? Sellega mõeldakse, et laenu antakse sellele, kellel pole tegelikult laenu vaja. Päris tõde see muidugi pole, kuna see inimene, kellel laenu vaja pole, tavaliselt seda ka ei võta. Viimasel aastal on finantsteenuste pakkujad hakanud otsima üha uusi kavalaid võimalusi, kuidas klientidele läheneda. Laenutooteid on hakatud kujundama klientide vajaduste järgi ning pandud ka igasugu toredaid ja kõlavaid nimesid: autolaen, mööblilaen, kodulaen, terviselaen, ilulaen, sihtlaen, reisilaen jne. Lisaks soliidsetele laenupakkujatele tegutseb turul ka suur hulk liigkasuvõtjaid, keda võib kokku võtta lühendiga SMS. Medihub otsustas uurida, kuidas on olukord Eesti terviselaenude turul.\nTerviselaen võib aidata raha kokku hoida\nVanarahvas ütles, et võlg on võõra oma. Kahtlemata on selles ütluses oma tõetera sees. Samas tervise turgutamiseks või iluraviks võetud laen võib suure üllatusena hoopis aidata raha kokku hoida ja kasvatada sissetulekuid! Millisest Buratino rahapuust nüüd ometi räägitakse? Asi on nimelt selles, et mitmete haigusseisundite puhul tähendab ravi edasilükkamine suuremaid kulutusi hiljem. Näiteks, kui riik ei suuda taltsutada järjekordi eriarstile, siis tähendab see haigekassale kulude kasvu aastate pärast, kuna patsientide tervis kipub oodates halvenema.\nMida kiiremini hambaraviga alustad, seda väiksemad on kulud!\nHambaravi on valdkond, kus riigi panus kulude hüvitamisel on suhteliselt marginaalne. Sama põhimõte, et ravi edasilükkamisega kasvavad kulud, kehtib ka hambaravi puhul. Mida kiiremini jõuate valutavate või auguliste hammastega arsti vastuvõtule, seda odavam on ka ravi. Kui hambaarst peab tegema patsiendi hammaste päästmiseks jõu- ja ilunumbreid, siis on kulutused ravile ka korrelatsioonis pingutusega. Selle asemel, et viinakompress põses järgmist palgapäeva oodata, tasuks hambaravi puhul pigem laenu võtta.\nTerviselaen võib suurendada sissetulekuid\nInimese välimus ja kaunis naeratus võivad mängida olulist rolli ka sissetulekutes. Eriti, kui räägime ametikõrgendusest või töökoha vahetusest. Probleemid hammastega või mõni defekt välimuses võivad vähendada enesekindlust ja julgust. Vähene enesekindlus pidurdab inimese ettevõtlikkust, mis omakorda mõjutab sissetulekuid. Ilma laenu võtmata on majanduslikult keeruline leida vahendeid näiteks kahjustunud hammaste asemel implantaatide või kroonide paigaldamiseks. Raha tasapisi sukasäärde kogudes jõuavad kallineda nii teenuste hinnad kui ka kaduda head karjäärivõimalused. Ilukirurgilised operatsioonid on ilma laenuta kättesaadavad üksnes vähestele valitutele.\nLaenukindlustus aitab vähendada riske\nPidage laenu võttes alati silmas, et laen on kohustus, mis tuleb hoolikalt läbi kaaluda ning vajadusel spetsialistiga konsulteerida. Soovitame kaaluda laenuandjaid, kes pakuvad kliendile laenukindlustust, maksepuhkust või ennetähtaegset tagastust. Kindlustus aitab vältida artikli alguses nimetatud olukorda, et vihmavari esimese tuulega minema ei lendaks. Samas ennetähtaegne tagastus võimaldab laenu kiiremini pangale tagastada ning intressikuludelt säästa.


Kasu nutikusest aianduses ja mesinduses | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Kultuur Kasu nutikusest aianduses ja mesinduses\nEesti Põllumajandusmuuseum kogub andmeid aianduse ja mesinduse kohta nõukogude perioodi lõpul ning uue iseseisvusaja alguses, ligikaudu aastail 1970-2000. Valdkondade peensustest rohkem huvitavad meid ajastu iseärasused, mille kohta tänapäeval on teavet leida juba pisut raske. Kuidas hangiti, valmistati ja kohandati töövahendeid, müüdi või realiseeriti muul kombel oma saadusi, mida üldse sel ajal aianduse ja mesinduse juures oluliseks peeti? Esimene väike väljapanek laekunud materjalidest avatakse Eesti Põllumajandusmuuseumis tänavuse sügisnäituse raames 4. septembril. Saadud andmeid on kavas kasutada ka näitusel, mis on osaks Tartu Euroopa kultuuripealinnaks oleku programmist aastal 2024.\nPange kirja oma teadmised selle eesti rahva hakkamasaamist käsitleva huvitava ja olulise teema kohta! Soovi korral teeme teiega intervjuu.\nKirjeldage tulevaste põlvede jaoks mõnda aiandus- või mesindusalast probleemi, millele püüdsite ise lahendust leida (näiteks kärjeraamide traatimine – kas kasutasite ka elektrivoolu; mõnda varroatoosi raviks kasutatud võtet vms).\nKui olulised olid erinevad meetodid istikute, töövahendite jms hankimiseks (vabamüügilt kauplustest, EAMS-i kaudu, eraviisiliselt jne). Kirjeldage mõnda üleskerkinud probleemi ja selle lahendust.\nKas olete valmistanud keerulisemaid ja töömahukamaid abivahendeid aianduse või mesinduse jaoks? Näiteks kasvuhoone, vahapress, kahjurilõksud, aiatraktor vms. Kust saite materjalid, kas kasutasite palgatööjõudu, milliseid nutikaid lahendusi kasutasite?\nKuidas saite hakkama aiasaadusi ründavate taimehaiguste ja aiakahjuritega? Milliseid huvipakkuvaid võtteid ja preparaate kasutasite? Kas kasutasite kahjurite tõrjumiseks ka DDT-d ehk rahvakeeli dusti? Kas meisterdasite konkreetse töövahendi(d) tõrjetööde tegemiseks?\nMillega arvestati piirdeaedade ja hekkide rajamisel (saadaolevad materjalid, nägusus, kaitstus pilkude eest, koduloomade liikumine, n.-ö kahejalgsed maasikakratid vms)? Kas teie aias oli bassein, välikamin jms?\nKas Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi üritused olid kasulikud töövõtete õppimiseks? EAMS-i suvepäevad, näitus-seminarid jne.\nKas olete vahetanud seemneid, lillesibulaid vms posti teel? Kui see oli nõukogude ajal, siis kas hiljem vajadus selle järele vähenes?\nKas kasutasite oma pere vajadustest üle jäävate aiasaaduste müügiks ETKVL-i (Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklik Liit) varumiskontori teenust näiteks kartuli, õunte marjade jm turustamisel? Kuidas see toimus?\nKas müüsite ise oma aiasaadusi (turul, EAMS-i müügipunkti kaudu, ajalehekuulutuse, isiklike suhete kaudu, sh vahetuskaubana)? Kirjeldage mõnda sellega seotud mälestust.\nKas olete käinud müümas ka Leningradi turul? Millisel kümnendil seda varianti kasutasite? Kuidas hankisite transpordi ja kas koondasite mitme pere peale ühise kauba viimise Leningradi turule? Milliseid vahendeid kasutasite, et kaup talvel sõidu ajal ära ei külmuks?\nMilline oli vastaja põhitöö, haridus ja elukoht?\nVastused palume saata aadressil kaarel.vissel@memu.ee või Eesti Põllumajandusmuuseum, Pargi 4, Ülenurme, Kambja vald, Tartumaa, 61714. Oodatud on ka fotod ja muu materjal. Küsimustik on näha ka aadressil maaelumuuseumid.ee/aiandusmesindus.\nEelmineJuhised, kuidas toetada enda vaimset tervist\nJärgmineÜlenurmes jätkuvalt tublid õppurid


Riigi Kinnisvara AS kuulutab välja teadus- ja arendustegevuse toetuste konkursi | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nRiigi Kinnisvara AS (RKAS) kuulutab 9. aprillil välja 2018. a teadus- ja arendustegevuse toetuste konkursi. RKAS panustab teadus- ja arendustegevusse oma põhitegevusega seotud valdkondades, nagu hoonete energiatõhusus, ruumide sisekliima, innovaatilised tehnoloogiad ehitusvaldkonnas ja kaasaegsed töökeskkonnalahendused. Koostööl teadus- ja arendusasutustega on oluline roll RKAS-i kinnisvara valdkonna ekspertiisi tõstmisel ning innovatsioonide eestvedamisel kogu kinnisvara- ja ehitussektoris.\nToetuste taotlused koos uurimisprojekti kirjelduse (probleemi kirjeldus, uuringu eesmärk, kasutatav metoodika, loodav lisandväärtus), meeskonna, ajakava, eelarve ja taotletava toetuse suurusega palume saata RKASi teadus- ja arendustegevuste koordinaatorile aadressil: evelin.arak@rkas.ee.\nTaotluste esitamise tähtaeg on 4. mai 2018.\n12.03.2019 Riigi Kinnisvara: Teadus- ja arendustegevuse toetuste konkursi\nRiigi Kinnisvara AS (RKAS) kuulutab välja 2019. a teadus- ja arendustegevuse toetuste konkursi. RKAS panustab teadus- ja arendustegevusse oma põhitegevusega seotud valdkondades, nagu hoonete energiatõhusus, ruumide sisekliima, innovaatilised tehn\nUuem uudis: Eesti Arengu Hoiu-laenuühistu: Laenude intressimäärade tõus võib majandusele kasuks tulla ››


1teist – MIKS(MITTE)TEIP (2016) | Müürileht\nNagu trend näitab, pole 90ndad mitte enam tagasi, vaid on kestnud juba päris mitu aastat. Mind see lapsepõlveajastu kõnetab, seega džässise meeleoluga muusikat võiksin kuulata seente alla ja seente peale, sest kes meist ei oleks nautinud The Pharcyde’i, Black Sheepi või Pete Rocki & CL Smoothi, samas võiks praegu vanale ka uue kuue peale leiutada.\nEnamjaolt on koosluse 1teist poistel kasutusel tavapärased lõppriimid ja teksti ei hakita. Teemad, sõnavalik ja kasutusviis tekitavad sümpaatiat, kuigi arenguruumi veel on.\nViletsaid lugusid ei ole, tase on hää ja ühtlane, samas on raske ka midagi erilist esile tõsta. Loost „Paduvihm” leiame modernse etno teemat, mille poole võiks edaspidigi püüelda, ja „Kehtestamise” taustadramaturgia suudab ennast pisut ka kehtestada.\nNüüdisajal leiame kodusest räpiskeenest 5MIINUST, 5LOOPSi, nüüd 1teist ja varsti tuleb aasta 2017. Ajastute alateadvused töötavad sünkroonis ja see peegeldub kõiges – nimede panemises, muusikamaitsetes, Iraanis ja Tšiilis tehakse täpselt samal ajal täpselt samu filme jne. Võib-olla peaks hakkama inimesi sunniviisiliselt erinevatesse kosmostesse saatma, et taolised reisid saaksid häirida tüüpmõtlemist.\nJah, miks mitte teha teipi, ka vana hääd asja on vaja, kuigi 90ndate sirmikuid on kodudes juba palju, mida kuumaks köetud plaadimasinad meite kõrvadele küpsetavad.


Uskuge, te tegelikult oskate suusatada… | Paik vihmaseks pärastlõunaks\n← Kuidas ma kolmandat korda Peruu politseis käisin\nAppi, sõbrad geograafid →\n1 Response to Uskuge, te tegelikult oskate suusatada…\nmärts 19, 2016, 6:27 e.l.\nSuusaharjumus asendub vähemalt linnalaste hirmuga väga lihtsalt – läbi kehalise kasvatuse tundide. Seal saadetakse lapsed ilma igasuguse õpetuseta metsa alla “suusatama”. Kas laps oskab sammugi uisku või klassikat, kas tal on suusk määritud või mitte – pole kellegi asi. Ning jah, plastsuusk teeb siin karuteene. Kui vaatad neid Nõmme või Pirita suusatundides abitult kakerdavaid lapsi, siis saad ka aru, miks tekib hirm või vähemalt vastikus.\nMinu matka-eelse nädala tegu oli korraldada oma lapse klassile Suusabussi (http://www.suusaliit.ee/et/suusabuss) koolitus. Läks õnneks ja kõik – lapsed, osalenud lapsevanemad – olid rahul. Aga minu lapse klassi oli ainus klass, mis Tallinna suurimast koolist sel aastal suusatrenni võttis! Kas ülejäänud üldse suusatasid – loodan, et mitte – parem jätta lapsed valgeks leheks kui sundida lihtsalt metsa all narri mängima.


MIZON Enjoy Vital-Up Time [Lift Up Mask] - pinguldav kangasmask kollageeniga @ Mizon Korea kosmeetika\nTootekood: 8809390125155 Kaubamärk: Laoseis:Laos\nParim enne: 14.-17.07.2022\nPinguldav kangasmask kollageeniga, mida on lihtne ja mugav kasutada. Pinguldav hoolitsus väsinud ja vananemistunnustega nahale. Kollageen on tuntud oma pinguldava ja elastsust taastava toime poolest. Sisaldab spetsiaalset Mizon Vital essentsi, mis taastab naha elujõudu, teeb ta värskeks ja säravaks. Tselluloosist näomask viib toimeained efektiivselt sügavale naha sisse.\nKollageen on kiuline proteiin, mis ühendab rakke. Selle kogus väheneb vananedes, mis toob kaasa kortsud ja naha elastsuse vähenemise. Seetõttu on oluline nahka kollageeniga täita, et taastada naha elastsus ja aktiveerida rakud.\nMIZON Joyful Time Essence Mask [Green Tea] - kangasmask rohelise teega


Täiskasvanuhariduse foorum (THF) | Andras - Eesti täiskasvanute koolitajate assotsiatsioon\nTäiskasvanuhariduse foorum (THF)\nTäiskasvanuhariduse foorumi korraldamise eesmärgid:\n· avalikkuse tähelepanu tõmbamine elukestva õppe ja täiskasvanuhariduse tähtsusele;\n· avaliku diskussiooni käivitamine aktuaalsete haridusprobleemide üle;\n· erinevate täiskasvanuhariduse toimegruppide ja sotsiaalsete partnerite - poliitikud, tööandjad, töövõtjad, koolitajad - koostöö edendamine;\n· surve avaldamine poliitiliste otsuste tegijatele ja ettepanekute väljatöötamine riiklikele institutsioonidele hariduspoliitiliste otsuste langetamiseks;\n· riiklike ja erastruktuuride ning kolmanda sektori jõupingutuste ühendamine hariduselu edendamiseks\nTäiskasvanuhariduse foorum 2020\n13.00 - 13.10 Sissejuhatus ja tervitussõnad Terje Haidak, Haridus- ja teadusministeerium\n13.10 - 13.40 I paneeli arutelu\nKuidas toimus õppimine kevadise eriolukorra ajal – koolitaja ja koolituse pakkuja vaates, tööandja ja töötaja vaates?\nMoonika Aedmaa, Tallinna Teeninduskool\nRaimo Ülavere, OÜ Mindsweeper\n13.40 - 13.50 Muusikaline vahepala Mihkel Mattisen\n13.50 - 14.25 II paneeli arutelu\nMillise kogemuse võrra rikkamana minnakse vastu tulevikku, mida peaks edaspidi arvestama, milline on tulevikustrateegia?\nEdward Laane, Kuressaare Haigla\nAune Valk, Tartu Ülikool\nMaarika Honkonen, Eesti Hotellide ja Restoranide Liit\nTeele Saarma, Swedbank\n14.25 - 14.30 Kokkuvõte\nTäiskasvanuhariduse foorumit korraldatati Euroopa Sotsiaalfondi projekti "Täiskasvanuhariduse edendamine ja õppimisvõimaluste avardamine" toel.\nTäiskasvanuhariduse järelfoorum "Targalt tulevikku" 15.02.2019\nOktoobris 2018 toimus ETKA Andrase ja HTMi eestvõttel täiskasvanuhariduse foorum, kus osalejad andsid esmase sisendi loodavasse haridus- ja teadusstrateegiasse 2021-2035. Eesmärgiks oli välja töötada realistlik pikaajaline visioon hariduse, teaduse, keele- ja noortevaldkondade arendamiseks nii, et Eestis oleks soodne keskkond teadmiste loomiseks, omandamiseks ja kasutamiseks ning inimesed saaksid ja tahaksid õppida kogu elu, oleksid loovad, ettevõtlikud ja uuele avatud ning panustaksid sidusa ja demokraatliku ühiskonna kujunemisse.\n15.veebruari täiskasvanuhariduse järelfoorumil „Targalt tulevikku“ koguti täiendavaid ideid ja sisendit täiskasvanuhariduse valdkonna arendamiseks.\nHaridus ja teadustrateegia 2020-2035 koostamise hetkeseisHaridus- ja teadusministeeriumi analüüsiosakonna esindaja\nHariduse roll muutuvas majanduses.Peeter Koppel, AS SEB Pank privaatpanganduse strateeg\nMasinõpe ja elukestev mõtlemine. Maarja Vaino, Tallinna Kirjanduskeskuse direktor\nPaneeldiskussioon “Tuleviku koolitaja – kas inimene või robot?“\n26.10.2018 täiskasvanuhariduse foorumi lauaarutelude kokkuvõtted ETKA Andras esindaja\nToetamaks arutelusid edastati sõnumeid tulevikust – Kanal2 teleseriaali „Teine võimalus“ tegelastelt Tuleviku külast 2035.\nMõttevahetuste teekonda tulevikku juhtis Kadri Kiigema, Tallinna Ülikooli turundus ja kommunikatsiooniosakonna juhataja.\nTäiskasvanuhariduse järelfoorumit korraldasid Haridus- ja Teadusministeerium ning ETKA Andras.\nJärelfoorum toimus Euroopa Sotsiaalfondi projekti "Täiskasvanuhariduse edendamine ja õppimisvõimaluste avardamine" raames ning oli osalejatele tasuta.\nXXII täiskasvanuhariduse foorum, 2018\nXXII täiskasvanuhariduse foorum toimus 26. oktoobril 2018 Tallinnas hotellis Nordic Hotel Forum (Viru väljak 3).Foorumi eesmärk oli täiskasvanuhariduse valdkonna sisendite saamine loodavasse haridus- ja teadusstrateegiasse aastateks 2020-2035.Haridus- ja teadusministeerium on alustanud hariduse, teaduse, keele- ja noortevaldkondade pikaajalist strateegilist planeerimist. Osalejatelt pakkusid strateegiasse julgeid ideid ja lahendusi, mis suunavad meie tegevust järgmistel kümnenditel.\nLauaarutelude kokkuvõtted SIIN\nXXI täiskasvanuhariduse foorum, 2017\n26. oktoobril 2017.a. toimus XXI täiskasvanuhariduse foorum, mille fookuses on erinevatest põlvkondadest õppijad.\nFoorumil otsiti vastuseid aktuaalsetele haridusküsimustele ning prooviti leida lahendusi elukestva õppe ja täiskasvanuhariduse probleemidele. Ühtlasi arutati, kuidas saab koolitaja kiiresti arenevas ühiskonnas täita erinevatest põlvkondadest õppijate ootusi – milliseid metoodikaid selleks kasutada ning kuidas uusi lähenemisi rakendada.\nFoorumi peaesinejateks olid oma valdkonna tipud: täiskasvanuhariduse seotusest kaasaegse õpikäsitusega rääkis Tartu Ülikooli õpetajahariduse professor Äli Leijen, erinevate põlvkondade koolitamise edulugu tutvustas Elisa Eesti AS näitel personalijuht Kaija Teemägi. Paneeldiskussioonis jagasid kogemusi ja teadmisi: Marika Kaasik, Tiina Tambaum, Kairi Pauskar, Jelena Lohmatova ja Elmo Puidet.\nTäiskasvanuhariduse foorumit korraldavad alates 1997. aastast Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras ning Haridus- ja Teadusministeerium. XXI foorum toimus koostöös JCI Toomemäe Ettevõtlike Noorte Kojaga.\nGeneratsioonide video SIIN\nFoorumi ettekanded SIIN ja esinejate info SIIN\nFoorumi otseülekande salvestus SIIN\nVarasemad foorumid 2013-2016


ÜLESKUTSE | Väikeettevõtted: noored klienditeenindajad on lumehelbekesed, loodrid ja tööd teha ei armasta. Kas tööandjate kriitika on põhjendatud? - kommentaare 1-8\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Ettevaatust. Makske noorele normaalset palka mitte 2.63 tunnis." poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nVaata Reformike, ehe näide Eestis on see Palmse mehaanika või mingi taolise nimega ettevõte vist oli. Selle ettevõtte juht ütles, et tal on piinlik maksta töötajatele väiksemat palka kui endale. Palgad seal kõvasti üle keskmise ja peremees ütleb, et tööjõu voolavus on null. Kohalikud tulevad Soomest tagasi tema juurde tööle.\nSaa aru, et noor, kes ei ela veel omaette ja kellel pole kaelas ühtegi kohustust ei hakka ühegi tropi ülemuse alandusi taluma. Seda kõike veel miinimum tasu eest. Heitsin korraks pilgu CV online ja nägin, et näiteks Rimi Tallinnas otsib nõudepesijat tunnihindega 3.1 ja selles töös puudub praktiliselt igasugune vastutus. Ja sinu jutt näitab veel seda, et kokkupuudet kutsekoolide õpilastega sul ilmselt pole olnud. Nende praktilised kogemused peale kooli on vägagi kõvad.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Lumehelves" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Kahjuks tõsi" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nNoored ei viitsi lihtsalt enam mõttetut tööd mõttetu raha eest teha. Virisemise asemel õige ettevõtja kohaneb muutunud olukorraga.\n...siis ärgi mingu üldse tööle...sest nende jaoks on pea kõik mõttetu...!\nPõlvkond ei ole lumehelbekesd, vaid teatud moraaliga kasvatatud lapsemeelsed on lumehelbekesed.\nNeeh, see on juba "ettevõtja" problem kui ta töölisi ei suuda palgata. Tööjõud on kaup nagu iga teine ja täisajaga kedagi lolli mängima tõesti ei leia. Seesama "loodergi" võib motiveerituna vägagi asjalik olla. Aga praegu on moes kooris vinguda, et keegi tööd teha ei taha. Aga "ettevõtjad", kandideerige hoopis palgatööle.\nArvamusfestival ,näitas miks pole tööjõudu?


Ära sülita kaevu, millest jood - Äripäev\nÄra sülita kaevu, millest jood\nAnto Raukas 25. oktoober 2006, 00:00\nKahjuks on Eesti juhtpoliitikud selle kuldse vanasõna unustanud ja kuna lähenevad Riigikogu valimised, siis näitavad kõik erakonnad rahvale meeldimiseks oma sügavat põlgust põlevkivikaevandamise vastu. Vastvalitud presidendil polnuks seda vaja teha, kuid kahjuks ühines temagi võimsa laulukooriga. Paljud põlevkivikriitikud pole põlevkivi oma silmaga näinudki ja nende teadmised elektrist piirduvad vaid lülitile vajutamise oskusega. Kuid selle nimel, et meil oleks elekter ja toasoojus, töötavad rasketes tingimustes tuhanded inimesed.\nEesti energiaressurss baseerub valdavalt põlevkivil, mis annab riigi elektrivarustuses olulise strateegilise sõltumatuse. 2004. aastal oli põlevkivi osakaal primaarenergiaga varustamisel 61,2% ja elektritootmisel 95,2%. Põlevkivi kasutamisel on kaks tähtsat positiivset momenti: riigi energeetiline varustuskindlus ja samas vähene sõltuvus maailmaturu hindadest. Põlevkivist loobumisel on ainsaks reaalseks asenduseks tuumaenergeetika, milleks ettevalmistus nõuab aga kaua aega ja suuri investeeringuid. Unustagem jutud suuremahulisest õlgede ja hundinuiade põletamisest, päikesepatareidest ja tuulikutega kogu Eesti katmisest! Kõiki alternatiivenergiaid tuleb toetada ja neid senisest enam kasutusele võtta, kuid sellest ei jätku Eesti kasvava energiavajaduse rahuldamiseks. "Eesti elektrimajanduse arengukavas 2005-2015" toodud prognoosis pidi elektri brutotootmine vabariigis sel perioodil kasvama 2-3,75% aastas, kuid tegelik kasv on viimastel aastatel olnud 4-6%. Vabariigi Valitsus ja Eesti juhtpoliitikud pole midagi teinud kokkuhoiurežiimi edendamiseks, pigem vastupidi. Näiteks kellele oli vaja Kunda suure energiatarbega "tselluloositehast", milleks meil pole piisavalt haaba, kes ei vaja kohalikku tööjõudu, veab välja viletsat poolprodukti ja jätab oma saaste loomulikult Eestisse.\nRahva murest ja meelepahast tuleb aru saada, sest üksnes Eesti Energia AS taotleb aastaks 2011 põlevkivimahtu 18,947 miljonit tonni, millele lisanduvad arvukad õlitootjate taotlused, tsemenditootmine ja keemiatööstus. Kui kõik taotlused rahuldada, siis on tõepoolest Kirde-Eesti loodus hävimisohus. Kuidas kaevandamist aga piirata, pole nii kerge kui arvatakse. Tänavademonstratsioonidest ei aita. Eesti seadusandlus on teatavasti auklik nagu sõelapõhi. Alles mõned päevad tagasi me kiitlesime Suurbritannia kuningannale, kui tubli on meie liberaalne turumajandus. Ja selle tulemuseks on asjaolu, et igal firmal ja üksikisikul on õigus taotleda kaeveluba. Ning eitavalt saab neile vastata vaid siis, kui taotlus on vastuolus riikliku huviga või kaevandamine pole võimalik keskkonnakaitselistel põhjustel. Samal ajal on riiklik huvi kuni tänini defineerimata ja kohtuvaidluses saab arendaja kahtlemata riigi üle lihtsa võidu, sest meil kehtib õigusjärgse ootuse printsiip. Kui kaevandamisluba on välja antud, siis ära võtta seda pole praktiliselt võimalik. Kaevandamislubasid on aga juba praeguseks välja antud 23 miljoni ja 750 tuhande tonni kaevandamiseks aastas.\nVanasõna ütleb, et sogases vees on lihtsam kalu püüda. Kõigi kalade, näiteks forellide kohta see ei kehti, Eesti majanduses aga küll. Selleks et piirata kaevelubade väljaandmist tehti Maapõueseadusse hiljuti täiendus, millega lubade väljaandmine peatati kuni põlevkivi kasutamise riikliku arengukava valmimiseni. Arengukava koostamiseks moodustas keskkonnaminister oma käskkirjaga nr 782 6. juulist 2006 töögrupi, kes peab tööversiooni esitama 1. novembriks 2006 ja arengukava koos lisadega 1. maiks 2007. Töörühm teeb ettepaneku sõnastada riiklik huvi järgmiselt: "Riiklikuks huviks on Eesti tarbijate tõrgeteta varustamine elektri- ja soojusenergiaga ning väärtustatud põlevkivitoodetega, rakendades põlevkivi kaevandamisel ja ümbertöötamisel parimat võimalikku tehnoloogiat, kasutades põlevkivi ja temaga kaasnevaid loodusvarasid efektiivselt ning võimalikult väikeste keskkonna- ja sotsiaalsete mõjudega nii, et põlevkivi jätkuks võimalikult pikaks ajaks". Kuid definitsioon peab veel leidma valitsuse ja võimalik, et isegi Riigikogu heakskiidu. Milline sõnastus tuleb nendest instantsidest, pole veel kaugeltki selge. Lähtudes nõudest, et põlevkivi peab jätkuma võimalikult pikaks ajaks, teeb töörühm ettepaneku, et valitsus kinnitaks aastani 2015 maksimaalse põlevkivi kaevandamise aastamahu 20 miljonit tonni, nähes pärast seda ette põlevkivitootmise järk-järgulist vähendamist.\nKogu põlevkivi aktiivvarust, arvutatuna elektrijaamade ja õlitootmise tehaste tehnilis-majanduslikele tingimustele, jätkub praeguse tarbimismahu juures 60 aastaks, kuid seda tingimusel, kui põlevkivi kaevandamise maht ei ületa 20 mln t/a. Tegutsevate kaevanduste ja karjääride aktiivvarust jätkub praeguse tarbimismahu (umbes 14 mln t/a) juures aastani 2025. Kui tarbimismaht ei vähene, tuleb ligikaudu 20 aasta pärast avada uusi kaevandusi, tarbimismahu kasvu korral juba varem. Öeldu eeldab, et viivitamatult tuleb asuda põlevkivi kasutamise riikliku arengukava koostamiseni aastani 2030 ja ühtlasi langetada põhimõtteline otsus, millega kompenseerida põlevkivienergeetika vähenemisest tingitud vajak, kas tuumaenergeetikaga või mõnel muul teel. Uue põlevkivi kaevanduse ehitamise kapitalimahukus on suur, koos vajaliku infrastruktuuriga ligikaudu 1000 krooni aastatoodangu tonnile, ehk Estonia suuruse kaevanduse puhul ligikaudu 5 miljardit krooni. Vastav otsus tuleb langetada lähema 5 aasta jooksul. Üheks võimalikuks kaevanduse asukohaks on Uus-Kiviõli, kus pole kaitstavaid alasid. Kuid selge on see, et praegu pole paanikaks põhjust ja dialoogiks rahvaga on piisavalt aega.\nPõlevkivikaevandamist valgustatakse Eesti meedias ühekülgselt ja tendentslikult\nOlen jälginud hoolega viimastel kuudel põlevkiviga seonduvaid raadio- ja televisioonisaateid ning ajakirjanduses avaldatud ülevaateid. Need on kaugel objektiivsusest. Ajalehtede fotodel näidatakse eranditult segipaisatud kuumaastikke, kuid mitte kordagi pole toodud fotosid silma rõõmustavatest rekultiveeritud aladest. Igasugune kaevandamine rikub teatud määral loodust, muudab maapinda ja piirkonna veerežiimi, tekitab uusi pinnavorme. Põlevkivi kaevandamine, kus mahud on eriti suured, jätab loomulikult tugeva jälje. Kuid viimastel aastakümnetel on Eesti Põlevkivi rekultiveerimistöödega saavutanud väga häid tulemusi.\nElanikkonda eriti hirmutav avakaevandamine on toimunud ~120 km2 suurusel alal. Karjäärideks on valitud alad, kus põlevkivikihindi katendi paksus on vähem kui 30 m, kus reeglina puuduvad kaitsealad ja kaitstavad loodus-, arhitektuuri-, kultuuri jmt. objektid, kus on vähene asustus, väheväärtuslik mets või endised turbakaevandusalad. Avakaevandamisega rikutud alade korrastamise tehnilisel etapil tasandatakse sisepuistangud, silutakse nõlvad ja rajatakse teede- ning vetevõrk. Endised metsamaad korrastatakse metsamaana, põllumajandusmaad on Eestis küllaga ja selle taastamine on üldjuhul ebamõistlik, kui ka seda tehakse. 1. jaanuari 2006 seisuga on korrastatud aladel rajatud metsamaad ~11 330 ha, põllumaad 169 ha, veekogusid ~15 ha. Korrastatud karjäärialade metsanoorendikud jagunevad Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse andmetel puistu seisundi järgi väga heaks 12 %, heaks 31 %, rahuldavaks 44 % ja puudulikuks vaid 13 %. Linnu-uurijate eestvõttel paigaldati Narva karjääri korrastatud alal kasvanud metsadesse tehispesad kalakotkastele. Sirgala karjääri kaevandatud aladel on rajatud polügoon sõjaväelaste väljaõppeks ja lahingtehnika katsetamiseks. Kohtla karjääri on rajatud huvitava reljeefiga spordirajatised. Selliseid näiteid võib tuua hulgi, kuid millegipärast need meedia tähelepanu ei pälvi.\nLoomulikult seondub põlevkivi kaevandamise ja vääristamisega palju sotsiaalseid ja keskkonnaprobleeme, kuid meie eesmärgiks ei tohiks olla kõike põlevkiviga seonduvat halvustada, vaid pigem leidma väljundeid põlevkivi paremaks kasutamiseks riigi ja rahva hüvanguks. Ärgem unustagem, et odav ja stabiilne põlevkivielekter oli meie peamiseks trumbiks taasiseseisvumise algaastatel ja ta on seda ka praegu.


Kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse. Miks stress paneb kaalu langetama? - Stress Rasva kadu dfw kulu\nNendel skaaladel on elektroodid, mille peale te astute ja saate kehas kerget elektrienergiat, et mõõta keharasva protsenti rasv ja lihased juhivad elektrit erineval viisil. Mõned isiklikud treenerid või sporditerapeudid on selle tehnikaga kogenud. Seejärel jagage see arv ga, et saada see kümnendkohaks, ja korrutage see oma kaaluga. Töörühma praktiline soovitus. Ravimata jäänud borrelioos Kaalulangus liigestele põhjustada kroonilist haiguskulgu: Kaalulangus liigestele, südame- või liigesekahjustusi. Puukborrelioosi nakkusallikateks ja pärisperemeesteks Kaalulangus ilma leivata närilised, veised, kitsed, hobused, põdrad, hirved ja muud loomad, kelle verest puugid toituvad.\nParim rasvapoleti lihaste ehitaja combo Kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse. Miks stress paneb kaalu langetama? Nädalavahetus loeb ka.\nTsoonidieet näeb ette korrapäraseid paastupäevi. Joo seda palju.\nKõhna mass on teie kaalu väärtus, lahutades kogu raskusest rasva koguse keharasva protsent. Kaalu langetamise ajal on soovitatav hoida lahja mass konstantsena, nii et kogu kaotus oleks lihtsalt rasv.\nSelle väärtuse määramiseks ja oma edusammude jälgimiseks peate kõigepealt leidma rasva kadu DFW rasvaprotsendi.\nKodu slimming wrap meetodid on täpsuse ja juurdepääsetavuse osas erinevad, seega vali enda jaoks parim valik.\nKõhna massi säilitamine aitab säilitada ka tugevaid luid ja tervislikku rasva taset aju ja organite talitluseks. Ehkki see pole täiuslik meede, saate valemi abil hea hinnangu.\nArvutage tailiha mass rasvaprotsendi järgi. Keharasva väärtuse määramiseks kasutage allpool loetletud tehnikat.\nAntibiootikumid ja rasva kadu Uhe kuu jarel puudub kaalulangus, Maovähendusoperatsiooni ABC — Eesti loetuim pere blogi Mina ei leia, et see oleks väär.\nAvastage oma keharasv, hinnates nahavoldid. Kogenud spetsialist saab seda väärtust hinnata, pigistades kolm, neli või seitse erinevat kehaosa ja mõõtes rasva kadu dfw kulu paksuse adipomeetriga. Leidke oma mõõt, kasutades neid valemeid või teisendustabelit.\nKaalulangus Meetme paevakord Kaalulangus liigestele Tõuke selleks annavad nii teiste inimeste positiivsed märkused kui ka see, et endale on võimalik osta riideid, mis enne selga ei mahtunud või sobinud.\nMõned isiklikud treenerid või sporditerapeudid on selle tehnikaga kogenud. Leidke keegi, kes teeb seda sageli ja õigesti - vaadake seda oma spordisaalist! Võib-olla olete seda seadet juba näinud jõusaalis või personaaltreeneri kabinetis.\nPäeva dieedi ajakava Kaalulangus hoivatud ajakava\nKaalukaotuse näpunäited: populaarsete kaalukaotusprogrammide ülevaade On vaja ainult seista paljajalu skaalal ja järgida juhiseid. Mõni skaala näitab lahja massi otse, kuid enamik määrab ainult keharasva.\nBody Slim Karne KE tarde Kaalulangus hoivatud ajakava, Seletamatu kaalukaotus ja vähk: millal muretseda Selle keskel päeval toimunud krahhi tasakaalustamiseks vali terveid teravarusid ja teisi kõrge kiudaineid sisaldavaid süsivesikuid. Jackknife istuvad kulturismi kaudu Selle harjutuse liigutamise korral on sihtmärgiks erinevad lihasrühmad.\nVõite osta ühe neist seadmetest, mida saate kasutada kodus rasvaprotsendi jälgimiseks aja jooksul. Miks peate rasva rasva kadu dfw kulu põletama, mitte järk-järgult - keha kuivamine Mahlad Mis puudutab ülekaalust vabanemist, siis oleme kõik korduvalt kuulnud, et parem on tegutseda aeglaselt ja visalt: "Mida aeglasemalt liigute, seda kaugemale jõuate!\nTegelikult üritab enamik inimesi rasva kaotada liiga aeglaselt, mitte liiga kiiresti. See on lihtne meetod, kuid mitte alati rasva kadu dfw kulu. Tehke hüdrostaatiline kaalumine või vee all. Kaalulangus 75081 meetodi abil võrreldakse maapinna kaalu raskusega, kui olete täielikult vee alla Kuidas te joonistate keha rasva protsendi kaotuse.\nNahaalune kõhurasv meeldib. Kuidas vabaneda kõhust nahaalusest rasvast treenimisega Antibiootikumid ja rasva kadu Miks peate rasva kiiresti põletama, mitte järk-järgult - keha kuivamine - Mahlad May Kui palju kaloreid peate põletama, et kaotada 1 kg?\nSelline meetod on üsna täpne, kuid see võib olla pisut kallis. Leidke uurimislabor või mõni keskus, kus seda tüüpi kaalutakse. Kerevõlv või õhus nihkunud pletüsmograafiaseade sarnaneb hüdrostaatilise kaalumisega, kuid kasutab vee asemel õhku. Miks te ei saa kiiresti kaalust alla võtta Tervisliku KMIga inimestel kasutamisel on see väga täpne protsess, kuid väga õhukeste inimeste puhul võib see olla ebatäpne. Otsige, kust seda läheduses leida. Kirjutage DXA arvustus.\nLuu densitomeetriaseadet kasutatakse röntgenpildina - see on väga täpne ja kahjutu protseduur, kuid samas ka üsna kallis. Üldiselt kasutatakse seda luutiheduse mõõtmiseks ja osteoporoosi jälgimiseks. Kuidas kõhtu eemaldada Miks te ei saa kiiresti kaalust rasva kadu dfw kulu võtta - Põhjused Samuti on vaja konsulteerida meediumiga, kes teeb DXA-d, mis võib protseduuri hinda veelgi tõsta.\nLisateabe saamiseks pöörduge perearsti poole.\nNäpunäited Kui proovite kaotada palju kaalu, aitab tavalise rohkema valgu söömine säilitada kõhna massi.


Vooremaa Konkurendile tulebki töötajaid koolitada\nKonkurendile tulebki töötajaid koolitada\nTegelikult on nii, et enamik ettevõtteid koolitab mingil ajal konkurentidele töötajaid, kuid konkurendid koolitavad samas ka neile – tegemist on ahelaga, kus tegelikult saavad kõik kasu.\nTe ei usu? Mõelge rahulikult järele, olukord pole üldse lootusetu! Näiteks Soome ettevõtjad on sellega ammu harjunud ja oskavad eelkõige positiivseid momente näha. Seni, kuni meie tööandjad praktikante odavaks tööjõuks peavad, kes niisuguseid töid tegema saadetakse, mida oma töötajad ei viitsi või ei tasu neil seda teha, ning pärast praktikapäevikusse formaalselt “viisi” kirjutavad, ei muutu midagi.\nKool on kokkuviija\nLuua Metsanduskool on võtnud nõuks süsteemi muuta. Kui kool ettevõtjatega ei kontakteeru, pole võimalik valmistada ette tööjõudu, keda tööandja vajab. “Prioriteedid muutuvad ärimaailmas väga kiiresti, haridusmaastik on stabiilsem, kuid nüüd peavad ka hariduses paradigmad muutuma,” tunnistas Luua Metsanduskooli direktor Haana Zuba-Reinsalu.\nTema kinnitusel peaks kutseõppes, ükskõik kui kaua see ka ei kesta, moodustama praktika vähemalt poole õppeajast. Praktilisest õppest poole peaks noor töötama ettevõttes. Praegu on see pool paraku varju jäänud ja formaalseks muutunud, sisulist koostööd ei tehta. “Koostööd teevad inimesed, mitte kool ja firmad. Õpetajad ei tohiks peljata ettevõttes käimist ja ettevõtjad ei tohiks karta kooliga suhtlemist.”\n“Kool ongi tegelikult n-ö kokkuviija ehk tema tunneb õpilast ja näeb teda ettevõttes töötamas, samas tunneb ise ettevõtteid ning oskab vajalike oskustega õpilase õige tööandja juurde suunata. Mõnele õppurile sobib väikeettevõte, mõnele suurfirma, mõnele suurem vastutus, teisele väiksem. Kui koostööd pole, tulebki kutseharidusest inimesi, kes tööturul millegagi hakkama ei saa!” märkis koolijuht.\nPraktikad tõhusaks ja hästi toimima\nKui Luua Metsanduskooli uuendatud praktikasüsteem valmis saab, hindavad õpilase sooritatud praktikat lisaks koolile ka tööandja ja õppur ise. Niisugune kolmepoolne analüüs annab hoopis põhjalikuma pildi ja objektiivset tagasisidet nii õpilasele, koolile kui ka tööandjale.\nKonkreetne eesmärk on Luua Metsanduskooli õpetaja-metoodiku Aino Mölderi kinnitusel saada praktikad tõhusaks ja hästi toimima. Samuti peavad kool ja tööandjad praktika eesmärkidest ühtmoodi aru saama ning lõpuks ka tulemust adekvaatselt hindama.\nSellepärast kutsuski kool tööandjad seminarile, et tekiksid partnerid, kellega koostööd teha. “Kool kaasab tööandjad ja püüab leida need momendid, mis mõlemale kasulikud. Ka tööandjatega tuleb kokku leppida, kuidas koos töötada ja kuidas ikkagi üksteist arendada. Tööandjatel on koolilt õppida ja koolil loomulikult tööandjatelt,” tunnistas Haana Zuba-Reinsalu.\nÕpetaja-metoodik Veiko Belials peab väga oluliseks ka vastutust ja suhtumist ning et kõike hinnataks samadel alustel. Kui hinnangu andmisel vaated väga palju lahku lähevad, tuleb analüüsida, miks taoline lahknevus on tekkinud.\n“Kui saame võrgustiku toimima, siis koolitame ka tööandjaid,” tõdes Mölder.\nIgal praktikal on oma eesmärk ja kui õppur läheb ettevõttesse, siis peab ta praktikalt tulnuna olema omandanud teatud kompetentsid. “Õpilasel tuleb aidata saavutada seda, mida tal vaja on,” tõdes Belials. “Õppekava poolt on ühed huvid, õppijal oma huvid ja tööandjal samuti omad. Need tuleks ühitada. Ja mida rohkem ühitada, seda parem on tulemus,” lisas Mölder.\nTööandja peab samuti võtma vastutuse\nKa tööandjaid tuleb koolitada, et kaoks mõtteviis – andke meile valmis töötaja. Kool üksi ei suuda ka kõike teha, tööandjadki peaksid panustama. Tegelikult ootab kool ka tööandjate poolt vastutuse võtmist. See eeldab aga tõsist mõttemaailma muutust. Tööandjate suhtumine – meie maksame makse, teie koolitage meile töötajaid – paraku tänapäeval enam ei toimi.\nReedel Luual peetud seminaril oli kohal üle 120 tööandja, Soome Maastikuehitajate Liidu juhatus, Euroopa Maastikuehitajate Liidu juhatus ja liikmesfirmade esindajad. Välismaiste tööandjate sõnum Eesti tööandjale oli: kui teie vastutust ei võta, siis meie võtame ja pakume ka töökohti.\n“Kui ettevõte ei panusta tulevase tööjõu ettevalmistamisse, ei ole koolile võrdne partner, jääb ta oma tulevastest töötajatest ilma juba enne, kui nad üldse tööturule sisenevadki. Me võime varsti jõuda seisu, kus välismaale ei lähe mitte ainult töötajad, vaid ka tulevased töötajad. Ja siis tuleb meie tööandjatel hakata endal odavtööjõudu sisse tooma,” nentis Belials.\nAvaseminar on ainult üks osa suuremast ESFi projektist “Ettevõttepraktikate süsteemi arendamine Luua Metsanduskoolis. Tõhus koostöövõrgustik Luua Metsanduskooli ja ettevõtete vahel ning kvaliteetne ja toimiv ettevõttepraktika süsteem ja selle hindamine”, mis kestab kuni järgmise aasta lõpuni. Seminar oli mõeldud lähtekohtade selgitamiseks ja sõnumi edastamiseks.\nMiks soostusite Luua Metsanduskooliga koostööd tegema?\nEesti võiks Saksamaaga rohkem koostööd teha\nPeter Berg, Gartenlandschaft Berg esindaja\nKool teeb väga head tööd ja annab väga hea hariduse. See on peaaegu samal tasemel kui meil Saksamaal. Eesti võiks olla riik, mis teeb rohkem koostööd Saksamaaga.\nKoole tuleb arendada\nHenrik Bos, Soome Maastikuehitajate Liidu president, VRJ Group tegevjuht\nMeie plaanides ja meie tegevusalal peab olema järjepidevus ja meie erialale peavad tulema uued inimesed. Enamik neist tulevad koolidest. Meie huvides on ka koole arendada, et nad mõistaksid meie ja turgude vajadusi, eriti siin Luual ja eriti Eestis.\nEestis pole isegi maastikuehitajate liitu. Siin riigis on palju areneda. See on minu meelest kõige huvitavam.\nMuidugi on Luua kool väga aktiivne, neil on hulgaliselt ideesid, kuidas me saaksime kasutada oma firmasid õpetamis- ja õppekeskkondadena. Reeglid nendes firmades on väga erinevad reeglitest koolides. Seega peame ka meie õppima koolide reeglitest, kuidas saaksime need teadmised viia firmade inimesteni ja väljastpoolt tulevate õpilasteni.\nRahvusvaheline õpe annab laiema perspektiivi\nBernd Frantzen, Gartenplus Gmbh\nOn huvitav, et Luua on nii huvitatud rahvusvahelisest õppest. Isegi meie, kui kokku tuleme ja välismaale läheme, õpime. Kujutage nüüd inimest, kes teab sellest ametist vähe. Mida annab talle minek välismaale ja nägemine, kuidas asjad käivad? See annab talle palju laiema perspektiivi. Ja ma usun, et kui sellised inimesed kasvavad rahvusvahelises keskkonnas, omandavad avatud meele ja tulevad siis oma maale tööle ja loovad siin oma firma. See muudab kogu maa palet.


Ohutus Gaasipliidil » Millised Ohud On Olemas? - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidGaasipliit ja ohutus\nGaasipliit ja gaasiküte\nOma ülevaatuse valikud\nKäitumine gaasi lõhnaga\nGaasipliit on paljude arvates endiselt liiga ohtlik, nii et mõned hoiduvad selle sageli paigaldamisest. Selles artiklis on selgitatud, millised ohud gaasipliidiga tegelikult esinevad, kuidas neid täiendavalt vähendada ja mida peaksite hädaolukorras tegema.\nHuvitav on see, et eelarvamused võimalike turvariskide kohta on seotud peaaegu eranditult gaasipliididega, mitte gaasiküttega. Vähemalt see on kindel.\nTegelikult kehtivad gaasikütteseadmete ja gaasipliidide puhul samad ühendamistingimused ja tehnilised kirjeldused. Mõlemad seadmed peavad ühendamisel vastama samadele ohutusnõuetele.\nIgal leibkonna gaasiseadmel peab olema nn süüde. Süüteseade takistab gaasi põlemist, kui leek kustub. Põletamata gaas ei pääse ruumi.\nGaasipliidid ei nõua seadusega hooldust, sest midagi ei ole vaja säilitada. Hooldamise korral on see paljudel juhtudel ainult ootava ettevõtte jaoks, kuid ei mõjuta ohutust.\nGaasipliidid sisaldavad suhteliselt lihtsat ja tugevat tehnikat, mis tõenäoliselt ei kahjusta. Isegi gaasiühendus hoiab aastakümneid ilma probleemideta. Kui tekib kahju, kuid seda tuleb alati konsulteerida, peab alati olema spetsialist - remonti ei tohiks proovida. Ebaõige remont võib ohustada ohutust.\nIgaüks, kes kardab põgeneda gaasi, võib ka osta gaasihoiatusseadme. Need seadmed võivad avastada ka ohtlikku süsinikmonooksiidi. Nii et sa oled alati ohutu poolel. Aga see pole vajalik.\nÜldiselt tuleb gaasipliidiga toiduvalmistamisel ikkagi ikkagi aken avada ja köögis piisava ventilatsiooni eest hoolitseda. Kui gaasipliidid on kasutatud gaasiballoonidega, tuleb ka kütte võimsusega seoses täita teatud ruumi suuruse nõuded. Fikseeritud ühendusega ahjude puhul kehtib siiski ainult regulatsioon ruumi püsiva ja tõhusa ventilatsiooniga.\nVõite ka mõningaid asju regulaarselt kontrollida (soovitavalt igal aastal):\ngaasitoru turvaline kinnitamine (ei tohi jääda)\nLiinid puutuvad ja ei rünnata?\nPeamine väljalülitusseade on lihtne ja vabalt ligipääsetav ning seda ei saa reguleerida?\nKontrollige vooliku voolikut nii, et see oleks võimalik (ei tohi esineda)\nKui te lõhnate gaasi (gaas on alati lõhnav), peate võtma järgmised meetmed:\nhelistada gaasitarnijale, kui gaasi lõhn on väike\nväga selge ja massiivse gaasilise lõhnaga teavitab tuletõrjeteenistust!\nAvage aknad ja uksed lai\nei leeki, sädemeid, pistikuid, tuldeta\nKasutage mobiiltelefoni väljaspool tube!\nSulgege gaasi kukk!\nTeavitage naabreid (Tähelepanu: ärge rõngastage, vaid tekitage sädemete oht)\nGaasipliidide puhul on enamik ohutusküsimusi tegelikult põhjendamatud.Kaitseseadmed on väga ohutu toiduvalmistamise viis ja isegi elektriliste ahjudega võib põhjustada tulekahju (isegi palju sagedamini kui gaasipliidid).\nVideo Board: Twister Plus PZ (61-204350)


Võru linnavalitsuse istung 29. detsembril 2021 - Võrumaa Teataja\nKolmapäev, 29 Detsember 2021 17:07\nTaristuhaldus OÜ-ga otsustati sõlmida hooldusteenuste osutamise leping tähtajaga 01.01.2022─31.12.2022. Haljastute hooldusteenuse hind perioodil 01.01.─30.04.2022 on 17 094 eurot (sisaldab käibemaksu) ühes kalendrikuus ja haljastute hooldusteenuse hind perioodil 01.05.─31.12.2022 17 447 eurot (sisaldab käibemaksu) ühes kalendrikuus. Jüri tn 54 kinnistu hooldusteenuse hind on 318 eurot (sisaldab käibemaksu) ühes kalendrikuus.\nVõru Linnavalitsuse 27. jaanuari 2021 korralduse nr 42 "Võru linna 2021. aasta eelarve kulude alaeelarvete kehtestamine" muutmine\nOtsustati muuta Võru linnavalitsuse 27. jaanuari 2021 korralduse nr 42 "Võru linna 2021. aasta eelarve kulude alaeelarvete kehtestamine" lisasid. Alaeelarvete muudatused tulenesid kulueelarvete eelarvevahendite kasutamise täpsustamise vajadusest.\nKorraldus jõustub 30. detsembril 2021.\nVõru Muusikakool: Jaan Randvere (õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja), Hellika Otsar (õppurite esindaja), Karin Antsov (lastevanemate esindaja), Aigar Pindmaa (toetava organisatsiooni esindaja), Piret Otsatalu (toetava organisatsiooni esindaja). Linnavolikogu esindaja määratakse Võru linnavolikogu otsusega.\nVõru Kunstikool: Janeli Sikaste (õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja), Liis-Loreen Sepp (õppurite esindaja), Marju Parv (lastevanemate esindaja), Katre Sissas (lastevanemate esindaja), Siiri Konksi (toetava organisatsiooni esindaja). Linnavolikogu esindaja määratakse Võru linnavolikogu otsusega.\nVõru Spordikool: Asko Saarepuu (õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindaja), Mirtel Kuuse (õppurite esindaja), Janno Koreinik (lastevanemate esindaja), Ahto Vink (lastevanemate esindaja), Eero Joonas (toetava organisatsiooni esindaja), Georg Ruuda (toetava organisatsiooni esindaja). Linnavolikogu esindaja määratakse Võru linnavolikogu otsusega.\nTulenevalt muudatustest linnavalitsuse koosseisus, otsustati moodustada Võru linnavalitsuse alatine "Liikluskomisjon" järgmises koosseisus: Raul Tohv (abilinnapea, komisjoni esimees), Risto Aim (linnamajanduse osakonna juhataja asetäitja, komisjoni aseesimees), Tauno Asi (linnamajanduse osakonna juhataja), Egon Taal (majandusspetsialist), Armald Jõgeva (Transpordiameti klienditeeninduse osakonna grupijuht), Raul Goos (Transpordiameti lõuna üksuse liikluskorraldaja), Raul Kell (Tugev Partner OÜ juhatuse liige, mootorsõidukijuhi sõiduõpetaja), Anti Paap (Politsei- ja Piirivalveamet, Võru piirkonnagrupi piirkonnavanem). Määrati komisjoni ülesanded.\nRiigihanke komisjoni moodustamine\nOtsustati moodustada alatine "Riigihanke komisjon, määrati asendusliikmed ning kinnitati komisjoni ülesanded. Komisjoni koosseisu kuuluvad: esimehena linnamajandust koordineeriv abilinnapea (asendusliige linnapea), aseesimehena linnamajanduse osakonna juhataja (asendusliige linnamajanduse osakonna juhataja asetäitja) ning liikmetena ehitusnõunik (asendusliige ehitusjärelevalve spetsialist) ja pearaamatupidaja (asendusliige ökonomist).\nOtsustuskorras linnavara kasutusse andmine\nMittetulundusühingule Võru Jäätmekeskus otsustati anda alates 1. veebruarist 2022 otsustuskorras viieks aastaks tasuta kasutusse Lühike tn 1 kinnistu koos selle oluliste osadega.


Olin ammu tahtnud proovida lavaširullide tegemist. Nüüd siis saab selle to-do listist maha tõmmata kenasti. Maitse tuli täitsa hea, isegi see ei häirinud, et koor jäi veidi kõvaks seistes, oligi selline hea mõnus krõmps sees. Kes tahab pehmemat peaks enne või pärast määri lavašši toiduõli/võiga.\nLavašš (Meie ostsime kolm pakki, kus sees oli üks suur lavašileht. Lõikasin need pooleks, et rullid tuleksid väiksemad)\nRiivitud juustu (ühest pakist peaks piisama. Samas mina panin lihtsalt tunde järgi, mida juustusemat tahad, seda rohkem kulub, eks)\nKaks pakki hakkliha\nÜks suur või kaks väiksemat suvikõrvitsat\nMaitseained/maitsetaimed (mina kasutasin soola, tilli, peterselli, basiilikut)\nAlustuseks tükelda sibul, pane see pannile koos hakklihaga, lisa maitseained ja prae korralikult läbi. Sel ajal kui hakkliha pliidil toimetab, koori ja riivi kaussi suvikõrvits. Riivi suurus vali ise, aga kõige väiksemaga pole ilmselt eriti otstarbekas. Kasutasin keskmise suurusega riivi ja tulid sellised mõnusad ribad. Tunned, et midagi on hamba all, aga ei ole häiriv. Võta tööpinnale valmis ka lavašš, ketšup ja riivjuust.\nNüüd võta lavašš, määri sellele väike kogus ketšupit, pane peale sibula-hakklihasegu, riivitud suvikõrvits ja riivjuust. Seejärel keera rulli ja pane ahjuplaadile. Toimi nii kõigi lavašilehtedega, mis sul on. Küpsetama peaks 200kraadi juures umbestäpselt pool tundi.\nJälgi kindlasti, et täidist ei läheks liiga palju, muidu on keeruline rulli keerata ja seda võib valguda igale poole laiali. Kuna mina tahtsin helde olla täidisega, otsustasin hoopis ümbrikulaadselt need kokku voltida ja siis lõpuks ühe keeru peale teha, et oleks rullilaadne, toimis küll.\nNB! Võib teha ka ühe suure rulli ühest lavašilehest. Nende väiksemaks lõikamine ei ole absoluutselt kohustuslik.\nRetsept soolanetoit õhtusöök\nSildid: Retsept soolanetoit õhtusöök


Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi - Reie valu pohjus\nButadioni salv mis sisaldab fenüülbutasooni, suudab leevendada kahjustatud piirkonnas palavikku, leevendada valu ja vähendada põletikku. Mädarõika juurte infusiooni ja mahla soovitatakse võtta ka suu kaudu. Lisaks lisage badyaga, glükoosamiini ja eeterliku õli ekstrakt, eelistatult nelk, kadakas või eukalüpt.\nVeresooni laiendava ja soojendava toimega. Neid saab valmistada taimsete komponentide või kemikaalide baasil. Mõjutatud liigese kõhrekoe regenereerimisele kaasaaitamine kondroprotektorid. Kui salve kantakse? Paljud arstid, mida kasutatakse artroosi vastu võitlemiseks, soovitavad arstid haiguse arengu erinevatel perioodidel. Inimesed ostavad apteeke ravimeid ja kasutavad ka erinevaid salve, mis on valmistatud ürtidest või muudest ainetest.\nVastavalt toimeainele klassifitseeritakse artroosi salvid Paljud salvide tüübid on mitmekülgsed. Lisaks artroosile kasutatakse neid täiendava ravina selliste haiguste korral nagu podagra, osteoartriit ja artriit.\nSeetõttu ei tohiks salvid olla ravi alus ja veelgi enam, selle ainus viis. Farmakodünaamika Mõiste "farmakodünaamika" tähendab ravimite toimemehhanismi kehal, nende efektiivsust, aga ka kokkupuute tulemust sõltuvalt toimeainete kontsentratsioonist: MSPVA-d takistavad rakkude hävimist, lokaliseerivad põletiku ja valu proteesi.\nReuma: mis see on?\nNeed leevendavad ödeemi ja neid kasutatakse tromboosi ennetamise vahendina. Tänu kondroprotektoritele on võimalik peatada kudede kõhre ja luu hävitamise protsess, parandada kollageeni tootmist ja stimuleerida regenereerimisprotsesse.\nVasodilatatoorsete ja soojendavate salvide peamised omadused on kohalike metaboolsete protsesside aktiveerimine ja närviretseptorite stimuleerimine. Neil on valuvaigistav ja veresooni laiendav toime. Valuvaigistite abil saate aeglustada närviskiudude poolt edastatavat valusignaali. Sel juhul on valuvaigistav toime.\nKasutamine raseduse ajal Rasedad naised kannatavad sageli jalgade ja alaselja ebameeldivate valulike aistingute all. Erinevalt teistest ravimivormidest on artroosi salvidel mitmesuguseid vastunäidustusi palju vähem, kuna toimeainete kontsentratsioon neis on madal. Raseduse ajal peab naine enne mis tahes ravimite kasutamist arstiga nõu pidama. Raseduse perioodil tuleb ravi mis tahes ravimitega kokku leppida sünnitusabi-günekoloogiga. Lõppude lõpuks võivad eelised ja parandused emale lapse arengut negatiivselt mõjutada.\nSeetõttu peate enne salvi kasutamist hoolikalt uurima selle juhiseid, et välistada kõik kõrvaltoimed. Vastunäidustused Salvid aitavad parandada patsiendi seisundit, kuid on olukordi, kus neid ei saa kasutada. Nende kasutamisel on mõned vastunäidustused.\nPatsientidel on keelatud neid kasutada: kellel on diagnoositud maksa- või neerupuudulikkus; koe nekroosi esinemisega; ühe preparaadis sisalduva komponendi talumatusega; maohaavanditega.\nMõnedel patsientidel põhjustab salvide kasutamine kõrvaltoimeid, mis väljenduvad seedehäiretes, düspepsias, põletust põhjustavates allergiates, dermatiidis, löövetes ja sügelustes. Samuti võib teil esineda pearinglust või peavalu.\nSelliste tagajärgede välistamiseks peate enne artroosivastase Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi kasutamist konsulteerima arstiga, kes valib ravimi ja määrab annuse. Artroosi korral efektiivsed salvid ja nende analoogid Igal ravimil on oma analoog ning selle koostis ja efektiivsus on praktiliselt samad.\nAinus erinevus on rahaliste vahendite maksumus. Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi analoogid erinevad looduslikest ainult hinna poolest Artroosi levinumate ja tõhusamate meditsiiniliste salvide hulgas võib eristada järgmisi ravimeid: Diklofenak - aitab lokaliseerida põletikulist protsessi. Selle kolleegid on Ortofen Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi Voltaren.\nEfektiivsete neurodermatiit-salvide ülevaade\nSee artroosi leevendav salv on erinevate komplikatsioonide korral väga hea. Analoogide hulka kuuluvad Apranax ja Algezir Ultra. Sellel on kõrge valuvaigistav toime, seda kasutatakse kõige sagedamini liigeste liigeste Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi vigastuste korral. Veel kuulsamad analoogid - Ketonal ja Fastum-gel. See põhineb põletikuvastase ja soojendava toimega Ibuprofeenil.\nSarnased artroosiga liigeste soojendavad salvid - Butadion, Valusal. Populaarne on ka Vishnevsky salv artroosi vastu. Kompressid on eriti tõhusad: salv kantakse kahjustatud alale, seejärel kaetakse see mis tahes alkoholilahuses eelnevalt niisutatud lapiga ja kinnitatakse sidemega. Sidet kantakse ilma seda mitu päeva eemaldamata. Dikuli artroosi korral kasutatavaid kreeme salve kasutatakse sageli.\nNende abiga on võimalik peatada põletikuline protsess ja vähendada turset. Need ravis Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi salvid eemaldavad liigese soolad, soodustavad sünoviaalvedeliku ja liigesekõhrekoe regeneratsiooni. Traditsioonilise meditsiini retseptide rakendamine Inimesed kannatasid artroosi käes ka neil päevil, kui polnud ühtegi apteeki, kust saaksite paljude haiguste jaoks ravimeid osta.\nPuusad Sinikas salv Salv verevalumite ja verevalumite korral aitab kiiresti vabaneda valu, muljutiste tekkimisest löökide ja vigastuste valdkonnas. Pihustuste ravi, nii laste kui ka täiskasvanute turse - ülejäänud ja imenduvad välised preparaadid. Salvide koostise ja toime analüüs verevalumite korral võimaldab teil valida, milline salv on parem verevalumiks - hepariin, Lioton, Troxevasin või indometatsiin.\nSeetõttu on palju üsna tõhusaid retsepte, mille järgi saate iseseisvalt valmistada soojendavaid põletikuvastaseid salve. Artroosi salvi saab valmistada iseseisvalt vastavalt traditsioonilise meditsiini retseptidele Kõige tõhusamad ja hõlpsamini rakendatavad on: Taruvaiku salv. Selle ettevalmistamiseks vajate väikest kogust linaseemneõli, taruvaiku ja tärpentini 4: 1: 1. Kõiki komponente tuleb hoolikalt segada, kuni saadakse homogeenne mass.\nMis aitab salvil (lahus): näidustused kasutamiseks\nToodet hoitakse külmkapis, kuid enne vuugile kandmist korda päevas tuleb see soojendada. Vahapõhine salv. Vaha, mädarõikajuur, mesilasemürk ja taruvaik on vaja Kas liigesed kannatavad kandidoosides konsistentsiks 3: 0,5: 2.\nToodet tuleb liigesele kanda iga päev. Taimsed salvid.\nDesoniidi kreem 0. Samuti on klassifikatsioon, mida järgitakse mitmetes Euroopa riikides.\nÜhe retsepti ettevalmistamiseks vajate 10 g kuiva humala ürti, magusat ristikut ja naistepuna. Lisage purustatud koostisele 50 g vaseliini ja segage kõik hoolikalt. Salvi tuleks hoida klaasmahutis. Mõjutatud liigeseid tuleb sellega ravida iga päev - hommikul ja enne magamaminekut.\nTänu sellele tööriistale on võimalik põletikku peatada. Seda saab kasutada artroosi kõigil etappidel. Artroosist piisab vaid oma Folk oiguskaitsevahendite pohjuse ja ravi liideste valud valmistamisest mesilaspiimaga.\nSelleks segage purustatud surnud mesilased g vaseliiniga võite selle asendada salitsüülse salviga. Saadud kompositsiooni tuleb hoida külmas kohas eelistatult külmkapis ja rakendada, hõõrudes hästi nahale, hommikul ja õhtul. Kasutamine ja annused Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi tulemuse saamiseks kantakse artroosi põlve salv nahale õhukese kihiga. Ravi kestus on erinev, sõltuvalt haiguse staadiumist ja selle omadustest.\nTavaliselt kestab teraapia nädalat kuni 2 kuud.\nJäreldus Artroosi õige ravi peaks olema kõikehõlmav. Ja selline teraapia tuleks läbi viia kreemide, geelide või salvide osalusel. Nende toime on lokaalne, seetõttu on negatiivne mõju keha üldisele seisundile palju väiksem kui pillide või süstide korral.\nKuid ainult arst saab öelda, milline salv on artroosi korral parem. Põletikuvastased ravimid on eriti tõhusad ägenemiste korral, soojendavad salvid kiirendavad ainevahetusprotsesse ja kondroprotektorite abil saate kaitsta liigest deformatsiooni ja hävimise eest. Jalad artroosi salvid Tundes valu liigeses, läheme apteeki ja ostame anesteetikumi salvi. Otsus on õige, eriti kuna jala artroosi salvid on kõige tõhusamad valu ja põletiku ravimid.\nSalvi eeliseks on see, et erinevalt maost sisenevatest tablettidest ei põhjusta see tõsiseid kõrvaltoimeid ja organism talub seda kergemini. Lisaks kantakse paikset ainet liigesepiirkonda ja see toimib kiiremini kui pillide ravimvormid.\nMilliseid salve kasutatakse jala artroosiks? Jala artroosi salvi otsustamiseks patsiendi jaoks otsustamiseks võtab arst arvesse haiguse astet, tuvastatud sümptomeid ja tema tervise iseärasusi. Apteegid müüvad mitmesuguste toimingute tooteid, mis jagunevad: Aastaid olete võitnud ühiste valudega edutult? Lugege artiklit, kus ma ütlesin, kuidas ma tervendasin liitumisi nelja taime ja nõukogude tehnoloogia abil alates Jala artroosi salvi korrektseks valimiseks on patsientide jaoks oluline ravimite ülevaade ja ülevaade.\nSpetsialisti arvamus artroosi ja selle ravi kohta leiate siit: Vaatleme üksikasjalikumalt igat tüüpi väliste vahendite omadusi.\nJala artroosi põletikuvastased salvid Reeglina moodustub kahjustatud liigese piirkonnas põletik haiguse ägenemisega. Salvi ülesanne on see protsess peatada ja vähendada valu sündroomi. Tootjad pakuvad tooteid, mis põhinevad sellistel toimeainetel nagu ibuprofeen, ketoprofeen, diklofenak.\nKandke salve nädala vältel, rakendades valusatele piirkondadele korda päevas.\nKomodo - I Just Died In Your Arms (Loki 80's Remix)\nJärgmisi ravimeid peetakse kõige efektiivsemateks ja tavaliselt välja kirjutatavateks: Voltaren Emulgel on diklofenaki salv. Täiuslikult leevendab valu ja peatab põletikulise protsessi. Ravimit ei tohiks rakendada, kui valus kohas on nahal mitmesuguseid kahjustusi. Vastunäidustatud raseduse ajal ja ravimi moodustavate teatud ainete talumatus patsiendi keha suhtes. Harvadel juhtudel selgub allergia ilming. Dolgit on ibuprofeenil põhinev kreem.\nSee leevendab valu, alandab temperatuuri põletiku piirkonnas. Mitte raseduse ajal kasutada, allergikutele kalduvatel inimestel tuleb neid kasutada ettevaatusega. Ei saa nahale kanda hõõrdumiste Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi haavade korral. Kiire geel - sellel on kõrged põletikuvastased omadused, leevendab tõhusalt valu, leevendab põletikku.\nKeelatud raseduse ajal, patsiendi Bursithi kuunarnukid MAZI-ravi talumatus selles sisalduvate ainete suhtes.\nSoojendavad salvid Jalaliigeste artroosiks kasutatavaid soojendavaid salve kasutatakse veresoonte laiendamiseks ja haigete liigese soojendamise kaudu vereringe parandamiseks nendes.


Möödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 64 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas 32 varavastast kuritegu, sealhulgas 20 vargust (eluruumidest kaks, sõidukitest üks). Registreeriti kaks inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai viga kaks inimest. Tabati kuus alkoholijoobes sõidukijuhti. Ebaseaduslikke riigipiiri ületamisi ei registreeritud.\n18. veebruaril teatati kaklusest Luha tänaval, mille käigus läks 20-aastane mees kallale 37-aastasele mehele, tekitades talle valu ja kehavigastusi. Politseinikud pidasid lööja kinni.\n18. veebruaril teatati peretülist Pirita linnaosas asuvas eramus, mille käigus tekitas 28-aastane naine 29-aastasele mehele valu ja kehavigastusi. Politseinikud pidasid naise kinni.\n18. veebruaril saabus Tallinna lennujaama 1970. aastal sündinud Valgevene Vabariigi kodanikust mees, kellel puudus alus riiki sisenemiseks. Mehele koostati sisenemiskeeld ja toimetati sobiva lennu ootamise ajaks kinnipidamiskeskusesse.\n18. veebruaril viidi läbi illegaalimenetlus 1985. aastal sündinud Ukraina kodanikust mehe suhtes, kes oli pärast enda viisa kehtivusaja lõppu jäänud ebaseaduslikult Eestisse. Mehele koostati ettekirjutus riigist lahkumiseks ja sissesõidukeeld pooleks aastaks.\n18. veebruaril viidi läbi illegaalimenetlus 1997. aastal sündinud Ukraina kodanikust mehe suhtes, kes viibis Eestis ebaseaduslikult 30 päeva. Mehele koostati ettekirjutus riigist lahkumiseks ja sissesõidukeeld kolmeks aastaks.\n18. veebruari pärastlõunal sai politsei teate, et Türi linnas korteris lõi 69-aastane mees 54-aastast meest, kes sai viga. Politsei pidas 69-aastase mehe kahtlustatavana kinni.\n18. veebruaril sai politsei teate, et Pärnus Tallinna maanteel varastas 45-aastane mees kauplusest alkohoolseid jooke. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n18. veebruaril alustati kriminaalmenetlust selles, et Saaremaal elava mehe e-posti konto võeti üle ning muudeti parool.\nPolitseile laekus teade, et 14. veebruaril varastati Elva vallas ühise koosviibimise ajal kapi peal olnud Samsungi nutikell. Vargusega tekitatud kahju on 349 eurot.\n18. veebruaril teatati, et Viljandis Künni tänava eramust varastati kuldehteid. Kahju on 2000 eurot.\n17. veebruaril kontrollisid piirivalvurid Koidula piiripunktis riigist väljuvat Scania veokit ja avastasid, et selle haagisel puudub kehtiv ülevaatus. Juhile määrati 100-eurone rahatrahv, misjärel pöördus juht masinaga tagasi Eesti vabariiki. Järgmisel päeval saabus masin taas piiripunkti ja kuigi tehnoülevaatusel oli ära käidud, avastasid piirivalvurid masinal siiski ohtlikke puudusi. Masin paigutati rikete kõrvaldamiseni tolliplatsile.\n18. veebruaril tõkestati Luhamaa piiripunktis Eestisse sisenemine 1988. aastal sündinud Komoori Liidu kodanikul, kelle esitatud Hispaania Kuningriigi elamisloakaart oli võltsitud. Mehele väljastati sisenemiskeeld ja ta suunati tagasi Venemaa Föderatsiooni.\n18. veebruaril teatati politseile, et Jõhvis varastati ilutoodete kauplusest parfüüme. Kahju on ligikaudu 357 eurot. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n18. veebruaril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et Jõhvis möödus 31-aastane mees kaupluse kassadest alkohoolse joogi eest tasumata. Kaupluse turvatöötaja pidas mehe kinni ja andis üle politseile.\n18. veebruaril teatati politseile, et Kohtla-Järvel varastas 63-aastane mees kauplusest alkohoolseid jooke. Kaupluse turvatöötaja pidas mehe kinni ja andis üle politseile.


Neti Uudistaja nr.12 lk.1\nNr. 12, november 1998\n1. Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi õpetajad said sülearvutid.\n2. Saarde 750! Lk.1\n3. Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi hoolekogu koosolekul. Lk.1\n4. Läti Vabariigi Ruhja linnaga luuakse s�prussidemed. Lk.1\n5. Murelaps - linna tänavavalgustus. Lk.1\n6. Tali endine majandikeskus sai uue katuse. Lk.1\n7. T�helepanuks Tali valla elanikele! Lk.1\n8. Uudiseid Tihemetsast. Lk.2\n10. Ihu tahab ka harimist. Lk.2\n11. Kas meie rikkuseks on ka saun? Lk.2\n12. �ks n�item�ng meil k�imas on. Lk.2\n13. T�htpäevakalender. Lk.3\n14. Reisikiri B��mimaalt. Lk.3\n15. Tarkus tuleb tasapisi. Lk.3\n16. Kuidas portreteerida moodi? Lk.3\n17. Vastulaused koolidirektor Aarne Lingilt. Lk.4\n18. Kollane koit �Uudistaja" kohal. Lk.4\n19. Kes vastaks? Lk.4\n20. Mülestused, mülestused... Lk.4\n21. Kauplus �Sinilind", rahvakeeli �Sassikas". Lk.5\n22. L�ikustänup�haks. Lk.5\n22. N�mme linna koerad. Lk.5\n22. Kooliuudised. Lk.5\n22. Kilingi-Nõmme Keskkool 50! Lk.5\n22. Tagasivaade Punapargis toimunule... Lk.6\nOn tore kokkulangevus, et Kilingi-Nõmme linna 60. juubeliga saab pidada kogu siinse paikkonna (kihelkonna, valla) kirjas�nas esmamainimise 750. aastapäeva.\nAastal 1248 asutati Viljandi komtuurkonda Karksi foogtkond. Karksisse rajati ordulinnus ja sealt valitses foogt (ilmlik valitseja, vardja) oma valdusi. S�ilinud �rikutes-annaalides (Abja apteekri Zwiebelbergi kogutud) m�rgiti Karksi foogtkonna osadena (kihelkondadena): Karksi, Helme, Ruhja, Paistekunda (Paistu), Alistekunda (Halliste) ja Saarkunda (Saarde).\nSaarkunda eksisteeris muinaskihelkonnana (kund - kogukond, kihelkond) arvatavasti tuhandeid aastaid varem, kuid kirjatraditsiooni (kaasnes kristlusega) tulek omas murrangulist tähtsust rahva jaoks siis ja hiljem� Seda ju kirjas�nas esmamainimine tahabki teadvustada.\nPeagi mööduva milleeniumi lõpus vaatame paljudele asjadele teise pilguga kui varem. Kirjas�nalise traditsiooni tulek on v�rreldav praeguse arvutite (Interneti) traditsiooni saabumisega. Valulised mülemad. Sellised muutused teisendavad suhtlemist, v��rtushinnanguid ja maailmatunnetust. Informatsiooni edastamise ning j��dvustamise mehhanism vahetub. Ka suulise ja kirjas�na(raamatu)lise maailma erinevused olid tohutud.\nNagu tollal, nii ka praegu � muutustega kaasnevad paratamatult mitmesugused nähtused �hiskonnas: paljude v�ärandumine aktiivselt toimivast hulgast, eetiline t�himik, aga ka vägivald (olgu see füüsiline, vaimne või hingeline). Siiski, ega inimese arenguks peagi kõigest aru saama kui par acclamation.\nSAARDE 750 puudutab ka Saarde Katariina kogudust. Koguduse vanuseks ongi arvatud Liivi sõja eelset perioodi. Ka kirik on juba enne Liivi s�da kandnud p�ha Katariina nime. Eeldusel, et p�hakute nimed anti teatud �histel tingimustel ning k�laj�u t�ttu mingil ajahetkel, siis 13. sajandil on rajatud Katariina-nimelisi kirikuid mitmeid: Katariina kloostri kirik Tallinnas, Noarootsis, Muhus, Saaremaal Karjas, Virumaal Kadrinas. Arvatavasti asus Saardeski kihelkonnapreester (kirikuõpetaja), võimalik, et Jäärjas. Karksi kohta on m�rge, et 1298. aastal pületasid leedulased linnuse ja tapsid teiste hulgas ka �he preestri. Seega on alust ka Saarkunda kui �he foogtkonna osa korralduses näha kirikukihelkonna iseloomu ja koguduse olemasolu.\nSaarde päeva - SAARDE 750 � t�histame kadripäeva eel�htul (kiriku p�haku mülestuspäev - kadripäev e. P�ha Katariina päev on 25. novembril) - teisipäeval 24. novembril algusega kell 18.00 Saarde Katariina kirikus.\nKavas on kaunis ja meelik�itev �htuteenistus (vesper), palvus-kontsert. Meile laulab ja mängib vanadel pillidel vanamuusika ansambel Rondellus.\nV�ikesed Kadrid, kes sellel �htul maskidega ja valgete kostöömidega ringi jooksevad, t�histavad seda juubelit suurepäraselt.\nPilt: Arheoloogiline leid Saarde kihelkonna aladelt, 15.-17. saj.\nSaarde Katariina koguduse kirikuõpetaja\nMurelaps - linna tänavavalgustus\nLinna tänavavalgustus on t�epoolest kohati üsna halvas seisus. Olukord on halb eelkõige kõrvaltänavatel, kus kasutusel on 50-ndatest aastatest p�rit tavalised h��glampidega valgustid. Nimetatud valgustid on tänaseks täielikult aegunud ning amortiseerunud. Nende töökorda seadmine ei oma enam m�tet, sest nende töökindlus on väga väike ja valgustustugevus ei vasta n�uetele.\nOlukorra lahendamiseks on vajalik (ainuv�imalik) vanad valgustid asendada uute kaasaegsete valgustitega. Oleme senini suutnud kaasaegsed valgustid paigaldada vaid linna peatänavale. Miks vaid? P�hjus on lihtne, üks kaasaegne valgusti koos paigaldamisega maksab 3000 krooni. Et vajalik on asendada 150 valgustit, siis maksab see 450 000 krooni. Sellise kulutuse �hekorraga tegemine linna eelarvest on meile üle j�u k�iv. Seega on paratamatu, et tänavavalgustus ei saa korda �hekorraga, vaid selleks kulub pikem aeg.\nSiinjuures on sobiv m�rkida, et tegelikult koosneb kulutus tänavavalgustusele kahest osast - kulutused elektrienergiale ja kulutused korrastamisele (hooldamisele). Nii n�iteks oli eelmisel aastal linna eelarves kulutuseks tänavavalgustusele 250 000 krooni, sellest elektrienergiale 155 000 krooni ja korrastamisele 95 000 krooni (ainult 30 uut valgustit).\nKäesoleval aastal planeeriti linna eelarves tänavavalgustusele 270 000 krooni, kuid kulutuse tegelikuks piiriks kujunes vaid 200 000 krooni. Kulutuse v�henemise 70 000 krooni võrra tingis vajadus leida ootamatult (augustis) rahaline kate remonttöödeks kooli katlamajas. Vastasel juhul ei oleks koolihoonete k�tmiseks luba antud. Siin on ka p�hjus, miks kulutus tänavavalgustuse korrastamisele käesoleval aastal on minimaalne. Seega ei olnud võimalik ka uusi valgusteid osta.\nVastavalt kokkuleppele aitab linna tänavavalgustust korrastada ja hooldada Kilingi-Nõmme Elektriv�rk. Tahan siinjuures t�siselt tänada elektriv�rgu töömehi, sest tänavavalgustuse olukord linnas on paari viimase aasta jooksul siiski tunduvalt paranenud.\nSamas palun ka linnakodanikel m�ista, et elektriv�rgu töömeeste p�hitöö on väga pingeline ja seetõttu ei ole möeldav iga kustunud valgusti kohene korrastamine. Normaalne on, et tänavavalgustuse korrastamine toimub 2-3 korda aastas ja selle eelduseks on uute valgustite ja pirnide olemasolu. Normaalne on ka, et iga kustunud tänavavalgusti pärast ei tormata (ei helistata) kohe linnavalitsusse, kuigi pahameel on loomulikult m�istetav. Tegelikult omab linnavalitsus pideva ülevaate tänavavalgustuse olukorrast (ka kustunud valgustitest) ja korraldab selle korrastamist vastavalt võimalustele.\nOlukord linna tänavavalgustuses muutub normaalseks alles siis, kui kõikidel tänavatel säravad küll kallid, kuid �konoomsed ja töökindlad kaasaegsed valgustid. Seniks Teile kannatlikkust ja m�istmist soovides, lugupidamisega\nFoto: Lamp posti otsast.\nT�helepanuks Tali valla elanikele!\nPeale kahekuist vaheaega on Tali valla ruumides võimalik taas kokku saada erametsakonsultandiga igal esmaspäeval 13.00-16.00.\nMomendil asendab erametsakonsultanti K�llike Koger.\nKilingi-Nõmme Gümnaasiumi õpetajad said sülearvutid\nLinnale Rootsi firma Telia poolt kingitud sülearvutid (Olivetti 486 SX, 33 Mhz, 4 RAM) said tasuta kasutamiseks kõik selleks soovi avaldanud 14 õpetajat.\nArvuti kasutamiseks korraldatud konkursi tingimuste kohaselt v�eti arvesse nende õpetajate avaldused, kellel arvutit eelnevalt kodus ei olnud ja kes omandanud arvutialase alg�ppe.\nLisaks gümnaasiumi pedagoogidele said õnnelikeks arvutiomanikeks ka kaks muusikakooli õpetajat ning linna lasteaia juhataja.\nKilingi-Nõmme Gümnaasiumi hoolekogu koosolekul\n22.oktoobril toimus Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi hoolekogu järjekordne koosolek. Päevakorda v�eti kolm k�simust: saksa keele �petamine meie kooli X klassis, informatsioon kooli probleemide kohta direktorilt ning direktorile lisatasu maksmine.\nEsimene päevakorrapunkt oli tingitud kahe lapsevanema p��rdumisest hoolekogu poole. Nende lapsed seisid septembris fakti ees, et olles vastu v�etud Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi X klassi, ei saa nad vajalikul arvul saksa keele tunde, kuna saksa keelt p�hiv��rkeelena õppinud õpilasi on sel aastal X klassis ainult kaks. P��rdumine oli arutusel hoolekogu 5. oktoobri koosolekul, siis saadeti hr. A. Lingile kiri, milles hoolekogu palus olukorra positiivset lahendust õpilaste kasuks. Nüüd on heameel nentida, et vaatamata t�sistele raskustele - direktor oma 8. oktoobri kirjas lootis lahendada olukorra alles 1. jaanuarist 1999 � suutis direktor oma ülesande t�ita ning alates 12. oktoobrist saavad tütarlapsed nädalas 2 tundi saksa keelt eraldi +1 tund liitklassis. Selline lahendus rahuldab õpilasi, nende saksa keele õpetajat, seega ka hoolekogu ja loodetavasti ka õpilaste vanemaid.\nPäevakorra teine punkt kujunes gümnaasiumi direktori ja hoolekogu vaheliseks keskusteluks, kus direktor �ksinda pidi vastama �heksale k�sijale. Ega see kerge olnud, tunti huvi vabade õpetaja ametikohtade t�itmise kohta sel aastal, kooli hea taseme s�ilitamise ja edasimineku kohta, mida võiks paremini korraldada, et õpilased oleksid suutelised nt. matemaatika riigieksamit edukamalt sooritama kui sel aastal. Ausalt öeldes ei pea hoolekogu õigeks suhtumist � kes matemaatikas just priimus pole, see �rgu riigieksamiks matemaatikat valigu! Kahjuks n�uavad k�rgkoolid paljude erialade puhul just matemaatika riigieksamit. Nii et meie kool peaks m�tlema sellele, kuidas õpilastele luua võimalusi paremaks aine omandamiseks, ilmselt j��b kolmest matemaatikatunnist nädalas väheseks.\nKuna vestluse kõigus selgus, et narkootiliste ainete kasutamist esineb ka meie kooliõpilaste hulgas, siis otsustati novembris korraldada mõttetalgud koos politsei, kooli, ka õpilaste ja hoolekoguga, et �hiselt vastu astuda narkootikumide levimisele meie linnas.\nPäevakorra kolmanda punkti arutelu tulemusena otsustas hoolekogu teha ettepaneku linnavalitsusele gümnaasiumi direktorile lisatasu maksmiseks.\nMeil kõigil vanematel hoolekogu liikmetel oli r��m endi keskel näha õpilaste esindajat Madis Räästast. Madis oli �sja valitud ning seega võttis hoolekogu koosolekust osa esmakordselt. Peab �tlema, et Madis esindas õpilaskonda väärikalt, vaatamata sellele, et koosolek oli �sna pingeline, olid Madise kommentaarid asjakohased ja arukad. Tundub, et õpilased on valinud hoolekogusse endile tubli esindaja.\nKilingi - Nõmme Gümnaasiumi hoolekogu liige\nLäti Vabariigi Ruhja linnaga luuakse s�prussidemed\nKilingi-Nõmme linnapea osales Läti Vabariigi Ruhja linnaga kontaktide arendamise koosolekul.\nNaabermaakonna väikelinnas M�isak�las toimunud koosviibimisest võtsid osa Läti linna Ruhja, Karksi, Abja ja Saarde valla ning M�isak�la, Abja ja Kilingi-Nõmme linna esindajad. Arutleti tulevaste koostööprojektide, vastastikuste kontaktide tihendamise ja s�lmimise üle. R��giti rahvusvaheliste projektide koostamisest ning tutvuti Ruhja�M�isak�la Credo projektiga.\nTali endine majandikeskus sai uue katuse\nTali vallas v�eti vastu endise majandikeskuse kontorihoone uue katuse ehitus. Vastuv�tukomisjonis olid vallavanem Ants Tiido, ehitus-majandusn�unik Mihkel Tamm ja vallavolikogu esimees Aleksander Vilinurm.\nUus katus sai komisjoni poolt k�rge hinnangu. Samuti ollakse nõus tulevikuski Pärnu REV-iga koostööd j�tkama.\nVali lehekülg Lehek�lg 1 Lehek�lg 2 Lehek�lg 3 Lehek�lg 4 Lehek�lg 5 Lehek�lg 6 Lehek�lg 7 Saada kiri\nNeti Uudistaja nr.1; nr.2; nr.3; nr.4; nr.5; nr.6; nr.7; nr.8; nr.9; nr.10; nr.11


Maksumaksja portaal - Anname valitsusele jalaga p…sse! Lasse Lehis - 2009 > mai (nr 5) - EML ajakiri MaksuMaksja\nEML ajakiri MaksuMaksja > 2009 > mai (nr 5) > Anname valitsusele jalaga p…sse! Lasse Lehis\nAnname valitsusele jalaga p…sse! Lasse Lehis\nJust sellise pealkirjaga plakati paigutas Baieri maksumaksjate liit hiljuti Münchenis linnaväljakule ja riputas üles internetti. Sellega protesteerib maksumaksjate liit valitsuse tegevuse vastu. Mis neile siis ei meeldi?\nMaksumaksja ei ole nõus garanteerima pangadirektorite preemiaid. Valitsus kulutab raha pankade ülesostmiseks ja toetamiseks. Pangad ja kindlustusseltsid on oma hädades ise süüdi. Eriti taunitav on see, et riigi rahasüste finantseeritakse laenudega – Saksamaa riigivõlg kasvab igas sekundis 4439 euro võrra. Maksumaksjate liit nõuab tulevaste põlvede arvelt kulutamise lõpetamist.\nMaksumaksjate liit ei ole nõus autotööstuste toetamisega, vaid on arvamusel, et selle asemel tuleks vähendada keskklassi ja väikeettevõtjate maksukoormust – just see oleks parim majanduse päästepakett. Samuti protesteerib maksumaksjate liit käibemaksu tõusu ja maksusoodustuste kaotamise vastu ning nõuab kuluka ja ebaefektiivse tervishoiusüsteemi reformimist.\nMaksumaksjate liit nõuab valitsuselt põhiseaduse austamist ja maksuõiguse üldpõhimõtetest kinnipidamist. Liit võitis hiljuti kohtuprotsessi, millega tunnistati maksumaksjate õigust saada tulumaksusoodustust kodu ja töökoha vahel sõitmise kuludelt. Järgmisena võetakse ette pärandimaks ja 1990. aastal Ida-Saksamaa ülesehitamise toetamiseks kehtestatud solidaarsusmaks, mis on “kogemata” jäänud tänaseni kehtima.\nPikemalt võivad saksa keele oskajad sellest aktsioonist lugeda internetist aadressil www.in-den-arsch-treten.de.\nJa mis sellel kõigel Eestiga pistmist on? Ega vist ei olegi. Meil on ju kombeks, et mats ei ropenda. Nah***, poh*** ja kuluhüvitis on meil valitute privileeg. Valijatele jäävad puhastustuli ja kärbatanud pabul.


Täiselektriline Volvo XC40 jõuab müügile juba järgmisel aastal | Mehele\nTäiselektriline Volvo XC40 jõuab müügile juba järgmisel aastal\nToimetas Aare Kartau, 3. aprill 2019, 07:15\nVolvo XC40 – Euroopa Aasta Auto 2018.Foto: Reuters/Scanpix\nTegemist on olulise sammuga Volvo elektrifitseerimisplaani elluviimisel. Aastaks 2025 peaksid elektriautod moodustama poole Volvo üleilmsest müügimahust. Teerajajaks on valitud mullune Euroopa Aasta Auto XC40, mis on Volvo globaalses mudelivalikus müügiedult teisel kohal XC60 linnamaasturi järel.\nTehniliste andmete kohta esialgu palju teada ei ole. Sõiduraadiuseks lubatakse ühe laadimisega 500+ km ja autol on CCS laadimisstandard. Elektrimootoritega sportautode tootmisele keskendunud tütarettevõte Polestar esitles esimest täiselektrilist linnamaasturit Polestar 2 tänavu veebruaris.


IMEARMAS VIDEO | Luigeema õpetab pojakesi ujuma! - Lemmikloom\nVaata videot sellest, kuidas luigepere Rohuneeme rannas ilusal päeval aega veedab. Uhke luigeema õpetab oma nelja poega ujuma, vahepeal tehakse ujumisest väike puhkepaus ning seejärel minnakse uuele katsele. Pojakesed ujuvad tublilt vastu lainetele ning jälgivad ema iga sammu.\nLUGEJA VIDEO: Heatahtlik inimene peatas auto ja aitas luige üle tee\nVIDEO: Hamburgis on kevadekuulutajaks luiged\nVIDEO: Armas pardipere jalutab Vabaduse väljaku poole


DELFI VIDEO | Indrek Saar: NO99 oligi loodud otsa saama - DELFI\nMinister Indrek Saare sõnul pole NO99 sulgemises pole midagi üllatavat. "See teater on loodud ajutisena. Teater NO99 nimi ütleb, et üks päev need numbrid saavad otsa." Ta kiitis trupi otsust tegevus lõpetada julge ja ausana.\nSaare sõnul pole praegu veel täpsemat infot, kuidas lõpetamine administratiivselt vormistatakse. Mõned kuud on veel teatri sulgemiseni aega. Teatri nõukogu ja juhtide poolt on Saarele kinnitatud, et asutuse eelarvega on korras ja võlad puuduvad.\nMinister vaidles vastu täna Jaak Madisoni väljaöeldule, et NO99 languse põhjus on selle madal populaarsus. Argumentidena loetles ta üles NO99 tegemised alates Ühtsest Eesti Suurkogust lõpetades preemiatega tegevuse eest Euroopas. "Aga nagu ma ütlesin - teater on kaduv kunst ja võib ühel päeval otsa saada," lõpetas minister mõtte siiski süngema tooniga.\nSiiski pole NO99 sulgemine ministri sõnul märk Eesti teatrikunsti populaarsuse langemisest. "Kui numbrid on jätkuvalt üle miljoni külastaja aastas, mis maailma mastaabis on täiesti eriline situatsioon. Teater on Eesti rahvuskultuurist nii põhimõtteline osa," kinnitas Saar, et teater on ühiskonnas endiselt oluline.\nVIDEO | NO99 nõukogu otsustas teha ettepaneku teatri tegevus lõpetada\nTeater NO99 maja saatus on otsustatud: hoone jääb etenduskunstidele