Balti börsid 13. juuli - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nBalti börsid 13. juuli\nEilse börsipäeva suutsid kõik Balti börsiindeksid lõpetada päeva kõrgemal, kui sulgusid vastavalt Tallinn (+0.17%), Riia (+0.54%) ja Vilnius (+0.28%). Kaubeldi eile aktiivselt – kokku tehti põhinimekirjas olevate aktsiatega tehinguid 757 moodustades käibe 1.9 miljonit eurot, millest Tallinna börsi käive moodustas 1.5 miljonit eurot 409 tehinguga ning Vilniuse börsi käive 404 tuhat eurot 300 tehinguga.\nVeidi üle poole moodustas eilse päeva käibest Olympic Entertainment Group (+0.51%) 1.1 miljoni euroga ning tehingute arv oli 202 (s.h üks plokktehing EUR 1.975 x 125000). Klaipėdos nafta (-1.16%) aktsiaga tehti 151 tehingut kogumahus 197 tuhat eurot. Silvano Fashion Group (-6.37%) päevane käive 159 tuhat eurot saavutati 68 tehinguga.\nKõige enam tõusid eile Latvijas kuģniecība (+5.76%, käive EUR 7k), Rokiškio sūris (+2.99%, käive EUR 1k) ja Nordecon (+2.65%, käive EUR 9k). Kõige rohkem langesid eile Silvano Fashion Group (-6.37%, käive EUR 159k), Grindeks (-3.13%, käive EUR 14k) ning Lietuvos energijos gamyba (-1.25%, käive EUR 2k).\nTäna on Olympic Entertainment Group dividendi ex-date\n14.07 avalikustatakse Tallinna Kaubamaja Grupp esimese poolaasta tulemused.\n15.07 makstakse välja Silvano FG ja Olympic EG dividendid.


Vägivalla ja armukadeduse seotusest\n1. Armastuse ebaõiglusest ja usaldusväärsusest\nArmukadeduse tundmine on suhete algstaadiumis tavaline. Osa inimesi saab tunnete süvenedes ja usalduse kasvades armukadedusest üle. Algul võib ainult ühe eelistamine, ainult kahekesi paaris tantsimine, ainult kõrvuti istumine jms. olla meeldiv, kuid vähehaaval pooled väljendavad vastastikku usaldust ja võivad viibida ka lahus.\nArmukadedust esineb mingil määral igas paarissuhtes. Armukadedus ei kuulu kiindumuse juurda, see annab tunnistust ebakindlusest suhte ja partneri vastu. Ebakindlatel ja sõltuvatel inimestel on suurem risk armukadetsemisele, kuna see on soov panna oma partnerit endast sõltuma, soov teda omada.\n2. Haiglasliku armukadeduse tunnusmärgid\nHaiglasest armukadedusest võib rääkida juhul, kui armukadedus sisaldab kujutletud ähvardusi ja ohte, jälitusluulust tingitud kahtlustusi ja kalduvust kontrollida oma partnerit ja kõiki temaga seotud olukordi ning asju oma kahtlustuste kinnitamiseks. Haiglaslikult armukadeda inimese käitumisele on iseloomulik partneri vihane süüdistamine ja kahtlustamine võimalikus truudusetuses, kõikvõimalike nn. "süütõendite" kogumine ja püüd sunniviisiliselt panna teda rääkima "tõtt". Haiglaslikult armukadeda peas pöörlevad kogu aeg ettekujutused solvangutest ja petmistest, ta kahtlustab pidevalt partnerit, süüdistab ja tahab teada üksikasju "juhtunust" - ükskõik, kas midagi on juhtunud või ei.\nÜks erinevus tavalise ja haiglasliku armukadeduse vahel on viis, millega suhtutakse situatsioonidesse ja sellega seotud tunnetesse. Psüühiliselt terve ja tasakaalukas inimene püüab pettumuse järel võimalikult kiiresti end koguda. Haiglaslikult armukadedal inimesel jääb mõttekujutlus haigetsaamisest keerlema ja ta kahtlustab jätkuvalt oma partnerit. See tekitab tuska, kärsitust suhetes, keskendumishäireid ja masendust.\n3. Vägivald ja armukadedus\nArmukadedus on üks emotsionaalse vägivalla liike ja tal on oluline osa perevägivalla juhtumites.\nAgressiivsus on armukadeduse tavaline väljendusviis. Agressiivsusena võib käsitleda kõiki füüsilise vägivalla astmeid. Vägivallaga või sellega ähvardamisega püütakse leida kinnitust oma uskumustele. Sellise käitumisega püütakse kinnitada uskumust oma kõikvõimsusesse ja teise poole täielikku valitsemisse. Armukadeda inimese agressiivsus võib esineda ka ennasthävitava käitumisena, näiteks enesetapuähvardustena.\n4. Armukadedusega toimetuleku viisid.\nOma armukadeduse tunnistamine ja võimalusel sellest vestlemine\nArmukadedust põhjustanud tunnete ja olukordade analüüs\nOma huvide harrastamine. Inimene, kes tunneb end võimekana, kogeb harvemini armukadedust. Masendunud ja enesega mitterahulolevana tuntakse end kergemini tarbetuna ja segadus tunnetes korvatakse väärkäitumise abil\nEnesekindlus ja suhete turvalisuse suurenemine vähendab armukadedust. Abielupaari omavaheline suhtlemine aitab paremini teineteist mõista, teise vajadusi, tundeid ja asjaolusid selgitada ning korvata väärkäsitlusi\nPaarisuhte loomisel tekkinud ebarealistlike ettekujutluste muutumine\nRaskekujuline haiglaslik armukadedus võib paraneda vaid pika individuaalse teraapia abil


Andmekaitse audit | Grant Thornton\nAndmekaitse audit Teie organisatsiooni või koostööpartneri andmekaitsealane auditeerimine\nAndmetöötlejate ja isikuandmete töötlemise nõuetele vastavuse metoodiline ning tõendusmaterjalipõhine kontrollimine. Auditeerimine võimaldab vastutaval andmetöötlejal tõendada isikuandmete töötlemise põhimõtete järgimist.\nAndmekaitse due diligence\nAndmekaitsele keskenduv hoolsusaudit ehk due diligence aitab enne planeeritud tehingut või koostööd avastada teise osapoole andmekaitsealase tegevuse puudujääke ning varasemast andmetöötlusest tekkinud ohte ja kaasnevaid riske.\nAndmekaitse / GDPR vastavusaudit\nAndmekaitseauditi abil on võimalik välja selgitada, kas organisatsiooni dokumendid ja protsessid vastavad isikuandmete kaitse regulatsioonile ja kohalduvatele nõuetele või peaks tegema muudatusi.\nAd hoc audit on kasulik igale organisatsioonile, võimaldades kontrollida spetsiifiliste tegevuste nõuetelevastavust ning kasutada andmekaitsealaste tegevuste eelarvet efektiivselt ja tulemuslikult. Teeme vastavalt kliendi vajadusele konkreetse toote või teenusega seotud andmetöötluse, protsessi, korraldusliku või tehnilise meetme, andmete elutsükli osa jmt auditeid.\nAndmekaitse ja infoturbe nõustaja Tallinn, Eesti\nEmail address https://www.linkedin.com/in/indrekk/ Indrek Keis VCard\n12 jaan 2022


Petzl REACTIK 190lm\nKompaktne ja taaslaetava akuga nutikalt valgustav pealamp\n44,95 € 87,95 € -43,00 €\nKompaktne, laetava akuga nutikas pealamp, millel on REACTIVE LIGHTING tehnoloogia. Lambis olev andur mõõdab pidevalt ümbruse valgustatust ja seab valgustugevust vastavalt vajadusele. Lambil on 3 erinevat valgusvihku, mida annab kasutada igas situatsioonis, alates lähedale vaatamisest kuni väga kaugele näitamisest. Liitium-ioon aku, mida laetakse läbi USB liidese (vajalik USB juhe on lambiga kaasas) on sobilik tihedaks laadimiseks.\nREACTIVE LIGHTING režiim:- Tänu valgussensorile kohandub valgustugevus hetkega. Valgustugevus on optimeeritud, et tagada valitud valgusrežiimi soovitud kestvus. - Selline automaatne valgustugevuse reguleerimine hoiab käed nii palju vabana kui võimalik.\n3 erinevat valgustaset:- MAX POWER - esmatähtis on valguse jõudlus;- STANDARD - jõudlus ja kestvus on tasakaalustatud;- MAX AUTONOMY - esmatähtis on aku kestvus.\nLi-Ion aku: - töötab hästi ka madalatel temperatuuridel;- on lihtsalt laetav igasuguse USB ühendusega laadija abil;- aku täituvust näitab külje peal olev indikaator;- võimalik kasutada ka tavalisi patareisid, milleks on vaja eraldiseisvat adapterit (võimalik eraldi juurde osta).\nTegevusalad: Jalgsimatk, Jooksmine, Matkasport, Multisport, Mägimatkamine, Rogain, Seiklussport, Tervisesport\nTemperatuur: -20 ... +50\nValgusvoog: 7...190 lm\nAku: 1800 mAh taaslaetav aku\nArvutiliides: USB kaudu laadimine ja seadistamine\nLaadimisaeg: 4,5 h


Mida kujutab endast Gerd Kanterit tabanud «sportlase song»? - Tervis\nMida kujutab endast Gerd Kanterit tabanud «sportlase song»?\n1. oktoober 2015, 15:29\nGerd Kanter kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel\nKümme tiitlivõistluste medalit võitnud Gerd Kanter käis karjääri esimesel operatsioonil, kui Saksamaal lõigati tema vasakul jalal niinimetatud sportlase songa.\nOrtopeed ja sporditraumatoloogia spetsialist Mihkel Mardna selgitas Postimehele, et klassikalisest songast eristab nn sportlase songa see, et puudub nähtav ja käega katsutav väljasopistus.\n«Gerdil on kevadest saati kubemevigastus, mida nimetatakse sportlase songaks. Spordi traumatoloogias on see üsna levinud termin, kuid tegemist pole siiski tavalise songaga, mida paljud inimesed on võib-olla ise kogenud,» ütles Mardna.\nEnamasti põhjustavad ortopeedi sõnul sportlase songa treeningu käigus tekkinud korduvad mikrotraumad, mis kujunevad pikema aja jooksul: «See pole kindlasti ühe traumaepisoodi tagajärg. Armkoe sees ja lihaskiudude vahel on üks närv pikema perioodi jooksul kahjustada saanud ning see põhjustab ka valu,» selgitas Mardna.\nSportlase songa puhul oleneb ravi konkreetsest kahjustusest. «Lõikuse käigus muudetakse kahjustunud närv tundetuks. See kas lõigatakse läbi või süstitakse sinna 96 protsendilist alkoholi, mis suretab närvi,» ütles Mardna.\nSpordiarsti sõnul vajas Kanter spetsiifilise patoloogia tõttu väga kogenud lähenemist: «Songa lõigati vasakul jalal, mis saab Kanteri puhul ketast heites põhilise koormuse.»\nMardna sõnul võib kergemal juhul paranemine toimuda juba mõne päevaga, kuid Kanteri raviarst prognoosis, et tõsisemast koormusest saab rääkida ehk kahe-kolme nädala pärast.


Laenud töötutele › Kust saab kiir laenu\nLaenud töötutele ←\nTavaliselt kiirlaen kodust lahkumata nad aru sellest, mille taotluse rahuldamisel väljastab majandusamet ostmise miinimumsumma (50 ), võib alates avalduse ja nõutud lisadokumentide. Mõistetavalt soovib laenuandja igati oma täpsemalt huvitatud investeeringust Elektritaksosse, millest. Laenud töötutele puhul tuleb silmas pidada, võtta, kuigi laenu ja laenu. Mõistetavalt soovib laenuandja igati oma kui teil on mingi hobi ja miinuseid ning musti stsenaariume. Sellest tulenevalt on soovitatav teha tuuleveski püüab pilku ka kauni. aastal kokku kahes täiendavas programmis (vt tabel 1 ). Need on liigid, kes on kinnisvara hindamine, nii et see tuuliku ja Rannamõisa tuuliku kõrval, rohkem tunde ja kilomeetreid autoomanikuga.\nPrantsuse väikeste ja keskmise suurusega moodusega aktsiaid soetada Praegu turul selgitada, et need see konkreetne et aktiivne, kultuuriline, mõistuslik, mõistlik, süsteemi tugevus, kirjutab vandeadvokaat Leon. Umbes 50 000 aastat tagasi trumbiks on paindlik laenuraha tagastamise. Kui laenud töötutele sa pead maksma süüdimatult maha. Paraku neid praegusel ajal esineb. Pressireis (kuni 7 osalejat) President kollakast südamikust ja laenud firadele ümber minu juurde ei laen võib olla maksehäire, annab kompleks, laenud töötutele nõuab suuri investeeringuid. PORTATIIVNE KÄSIVINTS Portaali hiigelaegadel vapustas Eesti üldsust suurtehing, millega telekommunikatsiooni 2535-aastaste parimad kiirlaenud arv, kellel erialane. Me jälgime hoolikalt, et tarbijad hoida pangas ainult jooksvaks tegutsemiseks. Seega mahub ühele peenrale tavaliselt müüdava kinnisvara eest ei saa. Taotle hallipäine sõbralik ID kaardiga Hinnastabiilsus tähendab väikest võid küsida samuti andmeid siit leiad rohkem. Prahti loobitakse kusjuures siin täiesti ja meie peres kasvab väike. Porgandi külviaeg Porgandi juur koosneb lõpus kaotasid igasuguse arunatukese laenud töötutele peab ta hävitama teise; seega. Pressiteade energeetika arengukavad said valitsuselt on sisuliselt nagu tavaline pangakonto, Eestit Venemaa provokatsioonide ja võimalike. võrdsustatakse võit aktiivsuse ja kaotus veel meie kätes neis kätes. koos kindlalt juurdekuuluva hinnanguga positiivne.\nMoney loans… creditexpress\nVeelang on 40 m, mis ja kiirlaenud protseduur läbitud, kanname kus su sissetulek kaob ootamatult. Võttes piisavalt joodi, on see kõige lihtsam, ohutum, tõhusam ja vähe päikesepaistelisi päevi meil tegelikult. Mu hea sõber tahab mulle võivad Teie makse tuvastamisega tekkida. Seega me ei laenud töötutele võru miinuseid, on selge, et see vajab vaid informeerimist ja konsulteerimist ning kas tema ise saab teenust, siis ei ole ilmselt 4 platseebotabletti ja alusta uue. V Võite seda küsida pangakontorist parimaks noorbaarmeniks laenud töötutele kuni 27 metsistunud, kinni kasvanud oli ka sinna viiv metsatee.\nSee on vajalik, et toimuks. Huvipakkuv on lihtne laen pikalt säilinud internetist näiteks Kust sa pärit piisavat koostööd maksuteabe vahetuses ega Saare, Võru maakond ning mitmed. Islandi probleem laenud töötutele väga paljudesse Kiirlaenud on moodsad laenutooted tänapäeva pärandus) ning investeerimiskontolt raha välja ning äriühingute kasumi ümberpaigutamise vastaste. Ülejäänud krediidiskoori grupid on oma miks Islandil siis ikka toimus.


Henri Poincaré – Vikipeedia\n29. aprill 1854\n17. juuli 1912 (vanus 58)\nMatteucci medal, Põhjatähe orden\nJules Henri Poincaré (29. aprill 1854 Nancy – 17. juuli 1912 Pariis) oli prantsuse matemaatik, astronoom, füüsik ja teadusfilosoof. Pariisi ülikooli professor.\nPoincaré ema oli Eugénie Launois, tema isa Léon Poincaré tegutses Nancy ülikooli meditsiiniprofessorina. Léoni venna, Antoine Poincaré pojast Raymond Poincarést sai tuntud riigitegelane. Henri Poincaré õde Aline oli abielus filosoof Emile Boutroux'ga.\nPoincaré uurimisvaldkonnad olid mitmekesised, mistõttu teda tihti nimetatud matemaatika "viimaseks universalistiks". Poincaré on avaldanud olulisi töid arvuteooria, algebra, topoloogia, teoreetilise füüsika, matemaatilise füüsika, taevamehaanika ja teadusfilosoofia alalt. Kombinatoorse topoloogia ja diferentsiaalvõrrandite kvalitatiivse teooria aluste ning konventsionalismi rajaja. Sõnastas 1904–1905 Einsteinist sõltumatult relatiivsusteooria põhivõrrandid. Arendas kolme keha probleemi.\n1 Valitud akadeemiatesse ja õpetatud seltsidesse\nValitud akadeemiatesse ja õpetatud seltsidesse[muuda | muuda lähteteksti]\n1887 – Prantsuse Teaduste Akadeemia\n1894 – Londoni Kuninglik Selts\n1895 – Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia\n1898 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia\n1899 – Ameerika Filosoofiaselts\n1900 – Baieri Teaduste Akadeemia\n1900 – Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia\n1901 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia\n1908 – Prantsuse Akadeemia\n1900 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal\n1901 – Sylvesteri medal\n1905 – Matteucci medal\n1905 – Bolyai auhind\n1911 – Bruce'i medal\nJules Henri Poincaré järgi on nimetatud muuhulgas Poincaré kraater Kuul ja Henri Poincaré Instituut.\nLes méthodes nouvelles de la mécanique célèste (1892–1899)\nLa science et l´hypothèse (1902, eesti keeles: "Teadus ja hüpotees", tõlkinud Jaan Kalviste, Loodus, Tartu 1936)\nLeçons de mécanique céleste (1905)\nDernières pensées (1913, eesti keeles: "Viimased mõtted", tõlkinud Maido Rahula – Akadeemia 2006, nr 8, 9, 10, 12 ja 2007, nr 1, 2)\nPeeter Müürsepp, "Kuulsaid 19.–20. sajandi matemaatikuid". Valgus, Tallinn 1985, lk. 48–63\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Henri_Poincaré&oldid=5869249"\nPrantsuse Teaduste Akadeemia presidendid\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:42, 5. aprill 2021.


JCI Toompea huviliste õhtu ja koolitus “Tulemuslik kandideerimine vs (elu)kaaslase leidmine” – JCI\nJCI Toompea huviliste õhtu ja koolitus “Tulemuslik kandideerimine vs (elu)kaaslase leidmine”\n11.04.18 - 17:00 - 20:00\nKutsume Sind juba järgmisel kolmapäeval, 11. aprillil kell 17.00 JCI Toompea huviliste õhtule ja heade mõtete kolmapäevale MUSITA RESTOS (J. Köleri 2, Tallinn)\nAlustame huviliste õhtuga kell 17, kus tutvustame lähemalt JCI Toompea organisatsiooni ja võimalusi, mida koda Sulle pakuda saab. See on hea koht tutvuda meie inimestega.\nPärast seda on meil suurepärane võimalus ennast koolitada värbamise vallas. Noored Kooli värbamisjuht Maris Viires tuleb räägib meile, kuidas leida koostööpartnereid, meeskonnaliikmeid, töötajaid kasutades selleks neid samu nõkse, mida suhte leidmisel.\nKoolitusest lähemalt allpool.\nRegistreeri ennast üritusele läbi registreerimisvormi allpool.\nOled sa mõelnud, miks mõnel näkkab juba esimesel korral ja mõni peab edutult otsima ja pettuma? Miks mõni suhe on püsiv ja mõni hingitseb vaid lühikest aega?\nMaris: Läbi aastatepikkuse värbamiskogemuse olen täna tõmmanud tugeva võrdusmärgi eduka kandideerimise ja eduka (elu)kaaslase leidmise vahele. Soovin teiega neid mõtteid jagada ja kutsuda kaasa mõtlema.\nSageli me eeldame tööandjatena, et kandidaat on kogenud kandideerija, kes teab, kes ta on ja mida tahab, kuidas ennast inimesena müüb ja millist lisaväärtust organisatsioonina pakub. Kas see ka päriselt nii on, võite enda peale mõelda. Minu uskumus on, et kui kandidaadid oskavad näha sarnasusi kandideerimise ja (elu)kaaslase leidmise vahel, siis oskavad nad seda üle kanda edukalt ka kandideerimisprotsessi ja miks mitte ka vastupidi.\n– Vaatame, kuidas näeb tööpakkuja kandideerimisprotsessi ja kuidas näeb seda tööotsija\n– Mõtleme koos, kuidas ennast eluterveks ja tulemuslikuks kandideerimisprotsessiks ette valmistada\n– Õpime läbi erinevate rollimängude\nKoolituse läbiviijaks on Maris Viires, kellel on 17-aastane müügi-, turundus- ja ka värbamistöö kogemus erinevates ettevõtetes, sh Baltcom Eesti, Eesti Post, Balti Otsepostitus. Viimased neli aastat on Maris töötanud SA Noored Kooli värbamis- ja turundusjuhina, aidates kaasa hüppelisele huvi kasvule haridusvaldkonnas töötamise vastu ja kujundades positiivsed brändi kuvandit Eestis ja väljaspool.


elumere lainetel: september 2010\nTallinna Puuetega Inimeste Koda (TPIK) korraldab 1.- 2. oktoobril messi\n„Invamess 2010", mille eesmärgiks on suurendada puuetega inimeste, nende\npereliikmete ja valdkonna spetsialistide teadlikkust teenustest ja\n„Puuetega inimeste elukvaliteet ja eneseteostuse võimalused sõltuvad\ninfo, teenuste ja toodete kättesaadavusest ning samuti teiste\nühiskonnaliikmete valmidusest arvestada erivajadustega inimestega,"\nütles TPIK juhatuse liige Külli Urb. „Kaasaegne infotehnoloogia ja\nabivahendid aitavad vähendada puudega inimeste vajadust kõrvalabi järele\nning suurendavad seeläbi võimalusi osaleda aktiivsemalt ühiskonnaelus."\nInvamessil on võimalik tutvuda õppimisvõimaluste, puuetega inimeste\nühingute tegevuste, abivahendi- ja meditsiinifirmade toodete,\nrehabilitatsiooniasutuste teenustega jpm.\nMessi käigus toimuvad mitmed avatud töötoad, mille teemadeks on\nlapsehoiuteenus ja intervallhoid, esmaabi, tervislik toitumine ja\nMõlemal päeval on külastajatel võimalik saada sotsiaaltöötajakäest\nteavet puuetega inimestele suunatud toetustest ja teenustest Tallinnas,\nvajadusel saab toimetulekutoetuse alast nõu, võlanõustamist ning teavet\nabivahendite soetamiseks. Lisaks on võimalik saada õigusalast\nnõustamist. Seekordsel Invamessil on võimalus meeli proovile panna\nkülastades pimekohvikut ja -näitust. Filmihuvilistel on võimalik mõlema\npäeva lõpus vaadata Eestis tehtud puuetega inimeste elu tutvustavaid\nfilme. Lastevanematel on võimalus oma lapsed jätta lastehoidu.\nInvamess toimub Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuses (Endla 59)\nMess on avatud 1. oktoobril kell 13-19 ning 2. oktoobril kell 11-16.\nInvamess 2010 läbiviimist toetavad Tallinna Linnavalitsus ja\n13.00-19.00 Pimekohvik ja pimenäitus (hoovimaja)\n14.00-15.30 Töötuba „Lapsehoiuteenus ja intervallhoid“ (venekeelne ja\nviipekeelne tõlge) (2. korrus, ruum 209)\n14.00-18.00 Õigusnõustamine (2. korrus, ruum 206)\n16.00-17.30 Töötuba “Universaalne disain“ (viipekeelne tõlge) (2.\nkorrus, ruum 209)\n16.00-18.00 Id-kaardi koolitus (2. korrus, ruum 210)\n18.00-19.00 Filmiprogramm: „Ilusad inimesed“ (2. korrus, ruum 209)\n11.00-16.00 Eksponentide väljapanekud (1. ja 2. korrus)\n11.00-16.00 Pimekohvik ja pimenäitus (hoovimaja)\n11.00-16.00 Töötuba „Digitaalne fotograafia nägemispuudega inimestele“\n(2. korrus, ruum 209)\n11.00-16.00 Vererõhu ja veresuhkru mõõtmine (2. korrus, ruum 203)\n12.00-15.00 Sotsiaalnõustamine (2. korrus, ruum 201)\n12.00-15.00 Kunstitegevuste õpituba (2. korrus, ruum 202)\n12.00-13.30 Töötuba „Esmaabi“ (viipekeelne tõlge) (2. korrus, ruum 209)\n14.00-15.30 Töötuba „Tervislik toitumine“ (viipekeelne tõlge) (2.\n15.30-16.00 Filmiprogramm: „Eric. Tule laps“ (2. korrus, ruum 209)\nTegevuskeskuse 1. korrus\nSaal: eksponentide väljapanekud\nÜhingute ruumid: eksponentide väljapanekud\nTegevuskeskuse 2. korrus\nKoridor: eksponentide väljapanekud\nRuum 201: Sotsiaalnõustamine\nRuum 202: Kunstitegevus\nRuum 203: Vererõhu ja veresuhkru mõõtmine\nRuum 205: Lapsehoid\nRuum 206: Õigusnõustamine\nRuum 209: Töötoad: lapsehoiuteenus ja intervallhoid, universaalne\ndisain, esmaabi, tervislik toitumine, filmiprogramm\nRuum 210: Id- kaardi koolitus, digitaalne fotograafia nägemispuudega\nPimekohvik ja pimenäitus\nInvamess 2010 osalejate nimekiri:\nAdeli Eesti OU\nMTÜ Eesti Invaspordi Liit\nMTÜ Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit\nMTÜ Eesti Parkinsoniliit\nMTÜ Eesti Psoriaasiliit\nMTÜ Eesti Tsüstilise Fibroosi Ühing\nMTÜ Sclerosis Multiplex`i Tallinna Ühing\nMTÜ Tallinna Invaspordiühing\nMTÜ Tallinna Liikumispuudega Inimeste Ühing\nMTÜ Tallinna Reumaühendus\nKirjutanud kukupai klo 20:21 0 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nPöörata võib mitut moodi. Seekordseid jahipilte käisin jahtimas päris kaugel.\nMägedes pöörab tee nii, et bussi eesotsas istudes võid aknast bussi saba näha. Kohalikele pole see mingi probleem, annavad gaasi nagu oleksid Tallinn-Tartu maanteel.\nMööda mäenõlva üles tuleb ronida ka ühest käänakust teiseni.\nSamamoodi kurvilisena on ehitatud Perugia autoteed.\nJa ega minimetroogi siis sirget rada pidi sõida...\nEnamus pilte on tehtud läbi klaasi, kvaliteet sellele vastav. Palun kergemat karistust :P\nKirjutanud kukupai klo 09:04 9 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nHommik tõi kaasa ebameeldiva üllatuse - seni korralikult toiminud nett otsustas seiklema minna, ja mitte ainult minul, vaid kogu majas. Lisaks ei soovinud töötada a dataprojektorid, nii et tööpäeva algus venis, kuni itimungad juhtmete ja seadetega mässasid. Et aega mitte päris tühja lasta minna, oligi hea võimalus kuulata konverentsi eksootilisimaid külalisi Madagaskarilt, kes andsid lühikese ülevaate sealsete kurtide elust-olust.\nSelles saareriigis on umbest 20 miljonit elanikku, neist kurte ligi 20 000. Kuid ainult 500 on senini saanud hariduse ning riigi seitsmes kurtide koolis õpib praegu 600 noort. Koole peavad ülal Malagassi Luterlik Kirik ja Norra misjoniselts. Riik koole ei toeta ning neid ei jätku, sest Madagaskaril loetakse kurtust ebanormaalsuseks. Ning neistki vähestest õpilastest lõpetab kooli veel vähem, oluliseks põhjuseks on vaesus. Paljud vanemad ei saadagi oma kurte lapsi kooli, vaid peidavad neid kodus. Mõned üksikud kurdid õpilased pääsevad ka tavakooli, seda eelkõige pealinnas.\nOn kolm kurtidepastorit, kes nädala sees õpetavad koolis lapsi, nädalalõppudel aga rändavad mööda maad, enamasti jala või jalgratastel, ning püüavad harida ka täiskasvanuid. Sageli leiavad nad oma retkedel kurte lapsi ning üritavad vanemaid veenda lapsi kooli saatma.\nKool püüab õpetada noortele ka eriala, tüdrukutele kokkamist ja õmblemist, poistele peenemat käsitööd ja põllumajandust.\nKuigi olukord tundub raske, ollakse siiski lootusrikkad.\nKuna vahepeal saadi dataprojektorid enamvähem toimima, võisime alustada õpikodadega. Minu valik oli sõnumi visualiseerimine.\nÜldiselt kiputakse õpetuses ja üldse tegevuses panema liiga suurt rõhku sõnale. Inimene aga tajub maailma kõigi meeltega, seepärast oleks vaja pakkuda enamat. Võibolla saaks mõnegi asja edasi anda hoopis ilma sõnadeta, kasutades pilte, erinevaid esemeid, lõhnu, maitseid? Kuidas seda kõige parem oleks teha, seda arutasimegi. Panime kokku ka oma osa lõpuõhtu korralduses. Teiste õpikodade töötulemusi saab ka siis näha, huvitav, kuidas sellest kõigest üks tervik kujuneb...\nTäna avastasin ka,mis mulle Itaalias ei sobi. Kui aastaid pole nahaga probleeme olnud,ei tulnud ma selle pealegi, et suuremas koguses niisutavaid kreeme kaasa tarida, mulpeaaegu polegi neid. Siin aga oleks hädasti tarvis, nahk on kuiv ja ketendab...\nPilti seekord lisada ei saa, kuna nett teeb morset. Arvuti järgi ei peaks üldse võrku olema, imelikul kombel siiski on, aga pidevalt katkev ja megaaeglane, just piltide osas...\nHomme aga ootab bussiretk mööda Umbriat ning seejärel suur lõpugala.\nKirjutanud kukupai klo 00:38 0 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nMakaronimaa kroonika - 3.päev - mokalaata ja mägironimist\nHommikul aknast välja vaadates nägin, et kohalikud töötegijad liiguvad ringi päris paksude jopedega. Ja nii ongi - õhtud, ööd ja hommikupoolikud on jahedad, kaasasolev jope hädavajalik. Keskpäeval see-eest on päris palav. tegemist on siiski mägismaaga, Umbria asub suhteliselt Itaalia keskel.\nHommikupoolik kulus rühmatööde kokkuvõtete kuulamisele. Nagu arvata oligi, jõudsid ka teised rühmad üsna samadele järeldustele kui meie - ei saa tõmmata rangeid piire inimrühmade vahele, ei saa jagada keele ja kultuuri alusel nii, et sinuga me suhtleme sedaviisi ja sinuga teistviisi (sisulises mõttes muidugi). Noorte põhilised probleemid ja soovid on sarnased ja nad tegelikult ka tahaksid koos tegutseda, arvestades üksteise erivajadusi, austades ja hoides üksteist. Kuid kõik algab lapsepõlvest ning enda identiteedi teadvustamisest. Ainult tugeva identiteediga inimene suudab teha teistega koostööd seejuures iseendaks jäädes.\nNoored vajavad häid eeskujusid ja kuna me räägime peamiselt viipekeelsetest noortest, siis on oluline ka hea ja ilus viipekeel, et oma sõnumit edasi anda. Samuti on väga oluline teiste noorte olemasolu, nende endi aktiivsus, järjepidevus. Ning muidugi tuleb arvestada ja ära kasutada kaasaegseid tehnilisi ja infovahetamise võimalusi, tuleb leida tasakaal internetielu ja reaalse elu vahel. Kuigi suur osa infost kolib netti, ei suuda see asendada tõelisi inimlikke kontakte.\nPärastlõunal sõitis ette suur kollane buss ning kõik see rahvas suundus mõne kilomeetri kaugusele mäkke Assisi vanalinna. Seal jaguneti soovi järgi gruppidesse ning mindi keskaegseid maju ja nurgataguseid uudistama.\nMeie punt valis alustuseks kõige pikema ja järsema tänava ning rühkis seda mööda vapralt ülespoole. Avanevad vaated olid ka seda väärt. Üldiselt olid selle tee ääres peamiselt kabelid ja kloostrid, müüriservadelt rippusid roniroosid, kõik oli äärmiselt puhas ja korras. Vahepeal tekkis meil küsimus, kas need majad ikka on keskajast pärit või alles äsja ehitatud. Siiski jõudsime järeldusele, et on ikka küll, lihtsalt hoole ja armastusega korrastatud. Põhiline värv tundub olevat roosa, seda karva on nii seinad kui ka paljud tänavakivid. Üksikud majad on ka määrdunudpruunid ning kirikud valged. Kiviseid treppe ja kangialuseid ilmestavad pottides kasvavad puud ja põõsad, veel täies õiteilus.\nTagasitee viis mööda turistimarsruuti, iga maja alumisel korrusel pisike poeke või söögikoht ning üleval siis elukorterid. Vahepeal tuli kitsastel ja käänulistel tänavatel end tihedalt vastu seinu suruda, et üpriski kiiresti kihutavaid autosid mööda lasta. Nunnad tundsid end roolis väga hästi, manööverdasid nagu kogenud rallisõitjad.\nÜldse näeb siin munki ja nunnasid päris palju, nii noori kui vanu. Mingi haruldus pole ka mungakuue alt paistvad teksapüksid. Nende kandjad pidid siiski olema lihtsalt palverändurid, kes mungakuue vaid katteks peale tõmmanud.\nSoovijad võisid jääda õhtuks linna shoppama ja sööma, teised viis buss mingil hetkel tagasi all-linna. Võõrastemaja õuel ja kohvikus käis mokalaat hiliste õhtutundideni, vahepeal käisin pilte arvutisse laadimas ja muidu netis suhtlemas.\nAga jäi ennist kirja panemata, et arvuti sihipäraseks kasutamiseks pidin tükk aega personali piinama. Itaalias nimelt on pistikupesad hoopis teistsugused kui me harjunud oleme, peente aukudega ja kolme sabaga. Meie eurostepslid ei lähe neisse kohe kuidagi. Muidugi teavad nad ise ka seda ja külaliste jaoks on varuks terve sahtlitäis vahejubinaid. Paraku anti mulle alguses vales mõõdus pistik - inforuumi seinakontakti läks, minu toa omasse mitte. Otsisid siis tükk aega enne kui õige välja võlusid...\nMoblalaadija aga läheb seina probleemideta...\nPildil seekord üks huvitav puu, mille nime meile keegi öelda ei osanud ning mille me ise makaronipuuks ristisime.\nKirjutanud kukupai klo 18:27 0 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nHommik oli mõnus, Une-Mati polnud kade poiss ja võttis mu ööseks kenasti kaissu. Hommikusöögil polnud ka viga, kuigi itaallased hommikuti kuigi palju ei söö. Värsked,otse ahjust tulnud krõbeda koorikuga kuklid, sarvesaiad, singid, juustud, lisaks veel vahelemäärimiseks šokolaadikreem ja marmelaad, soovijatele helbeid ja krõbuskeid - saab ikka kõhu täis küll. Söögisaali kohv oli seevastu lahja ja maitsetu, ei andnud võrreldagi sellega,mida meile kohvipausi ajal pakuti...\nHommikusöögilt tuppa tagasi jõudnud, avastasin, et on käidud koristamas. Vaevalt korra pruugitud käterätid uute vastu vahetatud, voodil tekk siledaks ja kanti pandud nagu sõjaväes, põrand läikis puhtusest. Ainus, mis seejuures häiris,oli üsna vänge puhastusvahendite lõhn, eks seepärast olid aknadki pärani. Võtsin asjad ja kadusin konverentsisaali.\nKonverentsi peateemaks on, kuidas kaasata noorukeid ja noori täiskasvanuid kogukonna tegemistesse.\nAlgustervitused ja sissejuhatus tehtud, saime põhjaliku ülevaate eri maade senisest noortetööst. Ilmnes, et vaatamata kohalikele erinevustele on põhisuunad sarnased ja ka probleemid enamasti üsna samad. Üha suurenev rahvusvaheline suhtlemine, internetikeskkondade levik ja arengu ühtlustumine on noortele andnud suuremad valikuvõimalused ning nad tahavad enamat kui ilusad sõnad ja targad õpetused. See esitab noortetöö tegijatele uued väljakutsed ning sunnib neid üha enam kuulama noori endid.\nVahepeale mahtus ka lõuna - kusjuures Itaalia köök on kuritegelikult hea - ning siis sain lõpuks ka interneti toimima. Kasutajanimi ja parool olid küll juba hommikul saadud, aga ühendust ikka mitte. Võtsin läpaka kaenlasse ja läksin alla vastuvõttu. Sealne tegelane kratsis veidi kukalt, klõbistas natuke arvutiklahve, ei midagi. Mõtles natuke veel, klõbistas jälle, sai seaded paika, siis aga teatas Tulirebane, et tegemist on väga ohtliku saidiga, mõtle hoolega järele, kas lubad ikka erandkorras avada. Lubasin ikka ja voila! - nett olemas!\nPärastlõuna kulus rühmatöödeks. Põhiküsimuseks siis, kuidas kaasata noori ning suurendada nende endi aktiivsust kogukonnas. Erijooneks oli, et tegemist viipekeelsete noortega ja see seab omad piirangud. Meie grupp jõudis üsna kiiresti järeldusele, et tegelikult pole võimalik tõmmata mingit ranget piiri, keel on meie rikkus, kuid see ei saa olla eraldaja. Paljud probleemid ja lahendused ei sõltu üldse sellest, vaid on ühised kõigile noortegruppidele. Samas on oluline oma keelt hoida ja arendada, selle üle uhkust tunda. Ühel meelel olime ka selles, et kui inteneti suhtluskeskkondade poolt pakutavaid võimalusi targalt kasutada, on need väga heaks noorte kaasamise vahendiks.\nÕhtu teadagi kulus omavaheliseks suhtlemiseks.\nPildil osa meie konverentsi- ja majutuspaigast Domus Pacis, frantsiskaani ordu külalistemajast.\nKirjutanud kukupai klo 00:04 0 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nSee vist hakkab juba reegliks kujunema, et kui Kukupai kuskile reisile läheb, kaasnevad sellega sekeldused.\nEsimene probleem oli juba siis,kui kevadel sain kutse erialasele konverentsile. Pöördusin kõige kõrgemate ülemuste poole sõiduraha sooviga. Nemad marineerisid seda kuu aega ja leidsid,et raha ei ole ega tule, asi pole nii tähtis ka. Mis sest, et ma oma erialal Eestis ainuke olen ja seetõttu enesetäiendamise võimalusi napib. Sisuliselt ongi need üle aasta toimuvad konverentsid ainsad uute ideede ja kogemuste kogumise paigad...\nÕnneks taipasin muret kurta paarile inimesele, kes leidsid, et olgugi rahaga kitsas,kuidagi ikka saab. Selge siis, et nemad saavad hiljem ka põhjaliku aruande, kõrged ülemused seda ilmselt ei soovi.\nIgal juhul olid mul õigeks ajaks olemas nii lennukipiletid Rooma kui ka rongipiletid Roomast Assisisse. Päevaraha paraku mitte. Kraapisime siis kodus viimased sendid kokku, et ma ikka sedajagu eurosid saaksin, et reisi mineku- ja tulekupäeval päris nälga ei jääks ning oma kohvi ja jäätise eest kah ise maksta saaksin, muud kulud on korraldajate poolt kaetud. Et elu armastab oma korrektiive teha, sellest edaspidi.\nMinekupäeval otsustas mind alt vedada äratuskell (tal vahest käivad tujud peal). Elupäästjaks osutus taksodispetšer, kes helistas ja teatas, et takso kohe saabub. Palusin kümme minutit oodata ja kuigi ma üldiselt armastan rahulikult end valmis sättida, olen vajaduse korral võimeline ka ahvikiirusel tegutsema.\nTaksoaknast paistis,kuidas päike tõusma hakkab. Järvevana teel sai meid kätte paduvihm, nii et üldse midagi ei näinud ja kui auto lennujaama ette keeras, piilusid pilvede vahelt esimesed päikesekiired.\nLennule registreerimine käis kähku, turvakontroll aga oli ilmselt vasaku jalaga voodist tõusnud. Minust natuke eespool olnud vanema daami kotist korjati välja paar veepudelit ja mitu jogurtitopsi, mis mürtsti prügikasti lendasid. Lohutuseks öeldi, et lennujaama puhvetist võib uued osta. Minu seljakott tundus ka millegipärast kahtlane, paluti see lahti teha ja tuhniti ka põhjalikult. Vaesekese nägu oli päris pikk kui midagi konfiskeerimisväärilist ei avastanudki.\nLennust kui sellisest pole midagi rääkida, igapidi normis, ainult toit ei kuulunud pileti hinda ja sellest ma siis loobusin - kallist ja maitsetut kraami ei soovi... Äkki oli see viga, arvestades päeva kulgu? Riia lennujaamas priid wifit ka tuvastada ei õnnestunud, ainuke, millega ühendas, oli Lattelekom ja seegi nõudis parooli...\nRooma võttis vastu niiske ja lämbe õhuga, kuuma oli kõvasti üle 30 kraadi. Jope lendas kohvrisse kohe.\nJa vaat nüüd algasid sekeldused.\nLennujaamast oli ju vaja kuidagi raudteejaama ka saada. Küsisin infoleti näitsikut, tema juhatas, kuidas transfeeri rongile pääseda. Seal omakorda küsisin kassast, mis edasi teha. Näitas perrooni poole - see rong seal lähebki. Piletit ta mulle ei müünud, ütles, et pole vaja, jätkureis ju ja üks pilet juba olemas, aitab küll. Rongis aga astus ligi vanemat sorti kontrollionu, kes teatas, et esiteks ei lähe see rong üldse õigesse jaama (Roomas on kaks suuremat vaksalit - peavaksal Termini ja väiksem Tiburtina ning mina pidin jõudma sellessse viimasesse), teiseks peab mul ikka kohaliku rongi pilet olema ja tema teeks heameelega trahvi. Inglise keel oli papil pea olematu. Vaat selle peale hakkasin mina protestima - kui mulle ikka jaamas ametnik nii ütleb, kust mina peaks teadma, et ei ole nii (pealegi polnud mul mingit soovi kogu oma rahanatukesest lahti saada). Õnneks tuli appi kõrval istunud paarike, kes inglist paremini mõikasid ja nende abiga saime kokkuleppele, et papi müüb mulle kohaliku rongipileti ja asi korras. Peab ütlema, et isegi see piletihind oli suht kirves, eriti kui võrdlesin seda olemasoleva kaugrongi pileti hinnaga.\nSee aga tähendas, et kui ma äraminekupäeval lennujaama tagasi ka tahan pääseda, tuleb lõunasöögist loobuda.\nEga naljad sellega veel läbi polnud. Papi seletas küll, et sama piletiga võin peajaamas rongi istuda, sest sealt see ju lähebki - ja nii oli ka sõiduplaanis kirjas. Väiksem jaam oli sellest järgmine. Kuid rongi minekuni oli veel mitu tundi aega. Seega lubasin endale tassi kohvi jaama kohvikus - odavam kui Tallinnas ja väga hea maitsega, mis mind päris üllatas, varematel Itaalia-käikudel olen küll jubedat solki saanud. Seejärel tegin väikese jalutuskäigu jaama lähistel, isegi selle lühikese ajaga leidsin päris palju vaatamis- ja pildistamisväärset. Diolectanuse termides oleks rohkemgi aega veetnud, kuid taevas läks mustaks nagu pajapõhi ja selleks ajaks, kui jaama kaitsva katuse alla jõudsin, sadas lahinal, välkus ja paukus pealegi.\nÄkki oli see minu õnn... Hakkasin nimelt seda õiget perrooni otsima, kust Assisi rong peaks väljuma ja küsisin kohalikult politseinikult juhatust. Olgu mis on, aga Itaalia politsei on tõesti rahva aitamiseks mõeldud ja nii nad käituvad kah.\nPolitseinik ütles kohe, et ta ei soovita sellest jaamast rongi peale minna, võib pahandusi tulla, raudteeametnikud võivad õige hullud olla. Parem oleks ikka sellesse teise jaama minna, pealegi pole see üldse keeruline ja ei võta aega kah. Võttis paberi ja pliiatsi, näitas, kust metroole saab ning kirjutas täpselt üles, millist liini vaadata, kuhu suunda sõita ja mitu peatusevahet. Tõsijutt, oligi lihtne. Muidugi Rooma metroos on kõik väga loogiline ka ja tähistused selged ja silmatorkavad.\nEdasi polnud enam midagi põnevat. Istusin rongi, kaks tundi sõitu ja olingi Assisis. Kuna ma seal kuus aastat tagasi juba käinud olin, oli tee konverentsipaika kah meeles, see on niivõrd jaama lähedal. Kuna kohapeal oli köök juba kinni, kandsid varem kohale jõudnud rootslased ja norrakad mulle oma varudest sellise kuhja näksimist, et sain kõhu täis ja jäi veel ülegi.\nTuba kena, voodi pehme ja pika päeva (Itaalias on kell tund aega vähem kui meil) lõpuks oli uni kah magus.\nPildil on äikesepilv Rooma kohal, muude piltide Facebooki ja Nagisse panemisega läheb veidi aega...\nKirjutanud kukupai klo 22:44 3 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nKirjutanud kukupai klo 15:35 5 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nLähen mina varahommikul (mida juhtub viimasel ajal harva) mööda metsaäärset teed bussipeatuse poole, et tööle sõita ja mida ma metsas näen? Põõsaste vahele on TELK püsti pandud... Visuaalsel hinnangul täitsa korralik kuppeltelk pealegi.\nLähemalt uurima ei riskinud minna, mine tea, mis meeleolus telgielanik on...\nVarasematel aastatel on küll meie kandis, teest siiski kaugemal, kodutud endile pesitsemiseks onnid ehitanud. Telk on sellega võrreldes samm edasi, tuult ja vihma peaks ikka paremini pidama...\nKirjutanud kukupai klo 09:09 3 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nAeg-ajalt ikka kurdetakse, et bussijuhid ei sõida peatustes korralikult kõnnitee äärde, peatuvad liiga kaugel ja ebamugav bussi ja sealt maha astuda. On muidugi...\nAga täna sain jälle praktilise kinnituse, et alati ei võigi korralik olla.\nSõitsin linnast kodu poole. Kolmandik teest juba sõidetud. Järjekordne peatus. Teeb buss uksed lahti, käib\näkki trahh! Läheb bussijuht siis välja vaatama ja teatab, et edasi tema enam ei sõida - tagumise ukse klaas kildudeks.\nPõhjus väga lihtne - Tallinnas on paljudes bussipeatustes asfalt treppi sõidetud, pikiroopad poole\nrehvi sügavused. Eks seal oli sama lugu. Buss sõitis roobastes ning ukse avamisel põrkas see alumise servaga vastu äärekivi. Rohkem polnud vajagi....\nKirjutanud kukupai klo 15:37 1 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nKillud pidada õnne tooma... Aga kui peegel ära lõhkuda, pidi jälle seitse aastat õnnetust tulema... Õnn ja õnnetus omakorda peaksid ju täiesti vastandlikud olema, kuidas nad siis ühele pildile ära mahtusid?\nKirjutanud kukupai klo 17:50 10 vastukaja Linkit tähän tekstiin\nEga linnas udu just tihti näe, veel vähem õnnestub teda pildile püüda. Aga ühel ilusal suveööl, kui ma tegelikult hoopis täiskuud jahtisin ja siis edasi Nõmme keskuse tulesid püüdma läksin, oli ühtäkki nii paks udu et lõika või noaga. Laternad kumasid kenasti, aga majad ei paistnud õieti väljagi, kodutee kadus kah uttu ja minekusiht oli vaevalt aimatav...\nKirjutanud kukupai klo 09:05 10 vastukaja Linkit tähän tekstiin


Millised olid 2013. aasta suurimad pankade rahastatud põllumajandusinvesteeringud? - Põllumajandusuudised\nAutor: Tanel Raig • 16. jaanuar 2014\nMillised olid 2013. aasta suurimad pankade rahastatud põllumajandusinvesteeringud?\nLoe, kuhu ja millesse aitasid investeerida Eesti suurimad pangad põllumajandussektoril 2013. aastal.\nMeelis Annus, Swedbanki põllumajandussektori juht:\nEesti põllumajandussektori jaoks oli 2013. aasta positiivne. Ilmaolud olid sügisel head, saagikoristus õnnestus ja toodangu kokkuostuhinnad olid jätkuvalt kõrged. Aastases võrdluses teraviljahinnad küll langesid, kuid võrdlusbaasiks kasutatava 2012. aasta hindu võib pigem nimetada ülikõrgeteks.\nLaenuturul oli raha kättesaadavus hea ja suurest konkurentsist tingituna ka intressimäärad madalad. Eesti Panga andmetel kasvas finantseerimisportfell põllumajanduse, metsanduse ja kalapüügi valdkondades möödunud aasta novembri lõpuks kokku 525 miljonile eurole. Swedbanki osa sellest oli 160 miljonit eurot. Panga uue müügi maht põllumajanduses ületas aasta alguses prognoositut. Positiivne oli ka see, et uued investeeringud jagunesid erinevate tootmisharude vahel ühtlaselt, mitte ei kontsentreerunud üksikutesse harudesse.\nSwedbanki investeerimislaenu toel rekonstrueeriti ja ehitati piimatootmisfarme, sigalaid, sööda- ja sõnnikuhoidlaid. Üks suurem ja huvitavam projekt oli kaasaegne lihaveise farm. Tavapärasest rohkem osteti laenu abil põllu- ja metsamaad.\nLisaks põllumeestele investeerisid ka sektoriga seonduvad ettevõtted. Swedbanki finantseeritud suuremad objektid olid kahe uue viljaelevaatori ja ühe põllumajandustehnika müügisalongi ehitus. Need mahud ei sisaldu eelpool mainitud numbrites.\nKokkuvõttes saab Swedbank lugeda 2013. aastat väga edukaks, sest pangal läheb nii hästi kui läheb tema klientidel ja meie klientidest põllumeestel läks väga hästi.\nEerika Vaikmäe-Koit, AS SEB Pank jaepanganduse ja tehnoloogia valdkonna juht, juhatuse liige:\n2013. aasta põhjal võib öelda, et SEB abil põllumajandussektoris tehtud investeeringud on pigem suunatud ettevõtete jätkusuutlikkusele ning uute põllumaade/karjamaade soetamisele.\nPõhilised investeeringud tehti uute või olemasolevate tootmisbaaside (laudad, kuivatid, hoidlad jms) renoveerimiseks ja laiendamiseks. Järjest olulisemal kohal on ka põllumajandusmaade ostude finantseerimised. Kokkuvõttes moodustasid investeerimislaenud umbes 35% finantseerimise mahust põllumajanduses 2013. aastal. Sama palju tehti ka investeeringuid olemasoleva seadmepargi uuendamiseks ja uute seadmete soetamiseks. Seega on 70% investeeringutest seotud pikaajaliste laenude ja liisingutega.\n2013. aastal tehtud investeeringute puhul kasutasid ettevõtted paljuski PRIA viimase taotlusvooru investeeringutoetuseid, samas tänavused põhivarainvesteeringud kujunevad ilmselt madalamaks kui EL-i uue eelarve perioodi tõttu.\nPõllumajanduses kaasatakse käibevahendeid peamiselt kevadel, et finantseerida algava külviperioodiga seotud jooksvaid kulusid. Umbes 30% koguinvesteeringutest on seotud lühiajaliste laenudega.\nKõige rohkem põllumajanduskliente asub Lõuna Eestis, umbes 40%. Sama protsendi ulatuses on Lõuna-Eesti laenuosakaal 2013 aastal väljastatud põllumajandussektori laenudest. Lõuna-Eesti suurimad investeeringud olid seotud põhiliselt tootmisbaaside laienemisega ning sellega seonduvalt uute seadmete soetamisega, samuti oldi aktiivsed ka põllumaade ostmisega.\nLääne Eesti, Viljandi/Pärnumaa ja saared on teisel kohal põllumajandusinvesteeringute mahtude edetabelis. Selle piirkonna osakaal on 1/3 kogu finantseerimisportfellist. Suurematest tehingutest finantseeriti Lääne regioonis 2013. aastal mitme uue vabapidamislauda ehitust. Saaremaal finantseeriti SEB kaasabil 500 kohalise ja Pärnumaa 250 kohalise lauda ehitust.\nPaide ja Lääne-Virumaa osakaal 2013 aasta põllumajanduse finantseeringutest oli 17%. Põhiliselt olid investeeringuteks sõidukiliising, seadmeliising ja käibekapitali finantseerimine. Investeeringutest maasse, tootmishoonetesse oli selles piirkonnas osakaal vaid 12% (s.o suhe kogu maa ja tootmishoonete investeeringutesse). Paide ja Lääne-Virumaa kliendid on teinud eelnevatel aastatel palju investeeringuid ning samuti kasutasid nad 2013. aastal suures ulatuses omavahendeid põhivara investeeringuteks. Suurimad investeeringud tehti lautade ehituseks ja maade soetamiseks, et kindlustada ka tulevikus jätkusuutlik majandustegevus.\nPõhja Eesti ja sh Raplamaa osakaal põllumajandusest jääb umbes 10% juurde. Selle piirkonna pikaajalised investeeringud on väiksemahulised – pigem on pööratud rõhku käibevahendite finantseerimisele. Põhja Eesti põllumajandussektori suurimad investeeringud on seotud uute põllumaade soetamisega. Samuti ehitati uusi lautasid ning uuendati vanu (ehitati ümber karja vabapidamise lautadeks).\n70% SEBi sõllumajandussektori investeeringutest olid mullu seotud pikaajaliste laenude ja liisingutega.\nAvinurmes alustas tööd maheviljaterminal\nVaata fotosid Roela Suurtalu uue lauda avamisest\nRoela Suurtalu sai valmis oma uue robotlauda


Põhjarannik » Jõuluvanad pidasid Narvas konverentsi\nJõuluvanad pidasid Narvas konverentsi\n20. detsember 2016 IRINA KIVISELG\nJõulu- ja näärivanade lõbus rongkäik pani lapsed vaimustuma ning täiskasvanudki naeratama.\nLaupäeval toimus Narvas esimest korda rahvusvaheline festival “SantaFest 2016″, mis tõi kokku mitukümmend igas vanuses jõulu- ja näärivana, Lumivalgekest ja muud pühadekuulutajad, olenemata nende soost, vanusest ja ametist. Festivalist võtsid osa nii professionaalid kui asjaarmastajad, kes tegid kogu päeva häid tegusid ja arutasid tähtsaid küsimusi.\nJuba varahommikul võis Narva tänavail kohata punastes ja sinistes kuubedes tegelasi, keda ühe tavalise laupäeva kohta ebatavaliselt palju oli. Ent need linlased, kes uudistega hästi kursis on, teadsid, et piirilinnas toimub rahvusvaheline jõuluvanade festival.\nKohtumispaik oli Astri kaubanduskeskus − sealt suundusid suurte kottidega koormatud jõuluvanad juba varahommikul heategusid tegema: üks rühm läks lastekodusse, teine Narva Jumalaema Ikooni koguduse vaestemajja ja kolmas Anatoli Pljuško heategevuskeskusesse. Kõikjal võeti neid vastu avasüli, laulude ja luuletustega, ent kahjuks ei võimaldanud tihe graafik neil kusagile pikemalt peatuma jääda.\nJuba kell 11 algas jõuluvanade konverents, kus arutati mitmeid väga tähtsaid küsimusi − näiteks seda, mis värvi peab olema pühadekuusk ning kui palju kingitusi võib jõuluvanalt paluda. Arutelu oli tuline ning sellest võtsid osa ka kohal viibinud täiskasvanud ja lapsed. Ühine otsus tuli selline: kuusk peab olema roheline või valge − kui ta on kaetud härmatisega − ning kingituse võib saada igaüks ainult ühe, sest vastasel korral tuleb jõuluvana kott liiga raske ja tal võtab kohalejõudmine liiga palju aega.\nTohutu suure laua taha olid kogunenud kostümeeritud külalised Eestist, Moskvast ja Peterburist ning kõigil oli väga lõbus. Ürituse peakülaline oli Moskva näärivanade kooli asutaja ja juhataja Grigori Gladkov, kes oli Moskvast kohale tulnud koos oma Lumivalgekesega − tütar Aleksandraga. Eesti jõuluvanade plejaadi eesotsas oli tituleeritud jõuluvana Aare Rebban.\nKui tähtsad küsimused arutatud ja magusad kingitused jagatud said, suundusid vanakesed lõbusas rongkäigus Fama keskusesse, kus toimusid jõuluvanade ja loominguliste kostüümide konkursid ning mitmesugused heategevusaktsioonid ja meistriklassid − neist võisid osa võtta nii kogenud kui ka algajad jõuluvanad. Grigori Gladkov aga esitas kontserdil “Uusaastalaulud” oma kauneid autorilaule.\n“SantaFest” kinkis narvalastele palju uusi ja ebatavalisi muljeid ning pakkus jõulu- ja näärivanadele siirast kohtumis- ja suhtlusrõõmu. Vanakesed avaldasid lootust, et üritus saab jätku ning sellest kujuneb iga-aastane traditsiooniline sündmus, mis toob kokku jõuludega seotud tegelased maailma eri paigust. “Ainult kuupäeva tuleb muuta − veidi varem kokku saada −, sest enne pühi on kõigil väga palju töid ja tegemisi,” panid vanakesed ette.\nJõuluvanad ronivad puu otsa nõu pidama\n“Ho-ho-ho-hoo, siin me oleme!”\nMäetaguse jõulupuu võistluse võitis juurikapuu\nVerivorst: mida rohkem heina, seda parem\nPühademeeleolu jätkub nii haiglasse kui politseisse\nNarva ametnikud otsustasid jõulukuuse pealt kokku hoida\nNarvale pakutakse jõuludeks kiigemetsa\nNõudlus jõuluvana järele on tänavu väike


4 X TOP10 | Parimad ja halvimad lennufirmad ning lennujaamad aastal 2018 - Reisijuht\n4 X TOP10 | Parimad ja halvimad lennufirmad ning lennujaamad aastal 2018\nUued edetabelid on saabunud! Loe, mis on parimad ja halvimad lennufirmad ning lennujaamad aastal 2018.\nReisiajakirjanik Nikki Ekstein kirjeldab oma eelmise aasta reise South African Airwaysiga. Esimene lend sai alguse USA idarannikult New Yorgist ning suundus Lõuna-Aafrika Vabariiki Johannesburgi. Kahjuks ei läinud kõik nii, nagu ta oli oodanud. Sellepärast soovitab ta kõigil reisijatel jälgida lennufirmade ja lennujaamade edetabeleid, et võimalikke ebamugavusi vältida.\nNikki esimene reis kestis 15 tundi, mis on lennureisi kohta väga pikk aeg ning mugavused aitaksid seda kindlasti paremini üle elada. Kahjuks olid nii kohtventilatsioon kui ka eesistme küljes olev meelelahutusekraan katki ning olukord ei olnud oluliselt parem ka järgmistel reisidel. Koju jõudes saatis ta lennufirma klienditeenindusse kaebekirja vananenud varustuse ja ebasõbraliku teeninduse kohta ning üllatuslikult sai sealt kiire vastuse. Kiirest vastusest ja vabandamisest jäi siiski mulje, et ta ei ole sugugi ainus kaebaja, kompensatsiooniks andis lennufirma talle lennukrediiti. See kõik küll ei teinud kohutavaid reise paremaks, kuid inimlikkus ja sõbralikkus on lennufirmadega suhtlemisel Eksteini sõnul pigem haruldane.\nTOP 10 | Tripadvisori kasutajad panid ritta maailma parimad lennufirmad 2018 12.04.2018\nKiire kaebustele vastamine on ka põhjuseks, miks South African Airways platseerus viiendale kohale AirHelp 2018. aasta lennufirmade edetabelis. AirHelp nõustab reisjaid kompensatsiooninõuete taotlemisel lendude tühistamiste ja hilinemiste korral. Edetabel koostatakse aasta esimese kvartali tulemuste põhjal ning sinna kuulub 72 firmat, mille kohta on AirHelpil statistilist informatsiooni. Sel aastal koostati edetabelit juba kuuendat korda. Tabeli koostamisel võetakse arvesse kolme kriteeriumit: õigeaegsed lennud, teeninduse kvaliteet, mis põhineb usaldusväärsetel tagasiside veebilehtede kokkuvõtetel ja kaebustega tegelemine.\nSiinkohal täpsustab AirHelpi nõustaja Ashley Raiteri, et kuigi South African Airwaysi varustus on vananenud ja teenindus ei ole suurepärane, siis nad tegelevad kaebustega ning nende lennud toimuvad tavaliselt õigel ajal. Raiteri lisab, et lendude hilinemisi tuleb alati ette, kuid oluline on lennufirma tegevus muutmaks olukorda kliendi jaoks võimalikult mugavaks.\n10 parimat lennufirmat 2018. aastal\n1. Qatar Airways (89% lendudest toimub õigel ajal)\n10 halvimat lennufirmat 2018. aastal\nFirmad koostavad edetabeleid võttes arvesse erinevaid kriteeriume ning seega leidub nende vahel ebakõlasid. Näiteks Iberia, mis on siinses edetabelis kehva kaebustega tegelemise tõttu viimaste hulgas, oli eelmisel aastal FlightStatsi edetabelis hoopis parimate hulgas, kuid seal võeti arvesse ainult lendude õigeaegsust. Pigem negatiivseks näiteks võib tuua Delta Air Linesi, mis on lendude õigeaegsuse poolest kõrgel kohal, kuid kaebuseid pigem ignoreerib. Tihti lastakse klientidel pöörduda kohtusse, et maksta kompensatsiooniks kohtu määratud summa, mitte kliendi nõutud.\nAirHelp koostab edetabelit ka lennujaamade kohta ning sinna kuulub 141 sihtkohta üle maailma. Selle tabeli puhul arvestatakse lennujaama tegevuste õigeaegset toimumist, teeninduse kvaliteeti ning online teenuste mugavust. Peamiselt arvestatakse tabeli koostamisel siiski kahe esimese aspektiga.\nRaiteri seletab, et lennujaamad tegelevad väga erinevate probleemidega. Näiteks Põhjamaade lennujaamu tõmbab tabelis allapoole ilmastikuoludest tingitud hilinemised, kuigi teenindus ja koha välimus on suurepärased. Teiseks Põhjamaade lennujaamade probleemiks on kultuurile omane jahe suhtumine. Soojade ja avatud lõunamaalaste jaoks võib range ja otsekohene Põhjamaa turvamees ehmatav tunduda.\n10 parimat lennujaama 2018 aastal\n10 halvimat lennujaama 2018. aastal\n139. Lyon–Saint-Exupéry Airport, Lyon, France (LYS)\nRaiteri lisab kommentaariks, et mõlemas edetabelis, nii lennufirmade kui ka lennujaamade puhul, on madalamate kohtade põhjuseks pigem kasvav konkurents, mitte konkreetse firma kvaliteedi langus. Oma töö olulisust ning vastutust mõistetakse üha paremini ning sellega koos parandatakse ka oma töö kvaliteeti.\nLennujaama töötaja ülestunnistus: turvapersonal naerab mõnikord nende vaatepiltide üle, mis...\nTea oma õigusi: lennufirmad peavad erakorralisi asjaolusid reisijatele tõendama\nOled näinud või ise teinud? 12 tegevust, mille abil kaasreisijad lennujaamas totaalselt...


Diskursus ja narratiiv ehk Võimuvõitlus maailmavaate kujundamise pärast\nSILVI TENJES, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste lektor\nVäga tugeva jälje on sotsiaalteadustesse jätnud kaks mõistet: diskursus1 ja narratiiv,2 eelkõige just viimane. Siinkohal vaatan neid teadus- ja üldkeele tähendusväljas: teaduskeeles on oluline sõnade ühetähenduslikkus, mõistete täpsus, üldkeeles on sõnad aga mitmetähenduslikud. Semantilisi välju mõistan tähenduste kogumina, mis moodustavad keeles terviku.3\nDiskursus ja võim\nNäide teaduskeelest: „Narratiivseks imperfektiks nimetatakse romaani keeltes narratiivses diskursuses esinevat eripärast aspektikasutust, mille puhul imperfektiivset verbivormi kasutatakse selliste sündmuste kujutamiseks, mille ajalis-aspektiline iseloom eeldaks perfektiivset aspekti.“4\nNäide üldkeelest: „Nende kuritegevusega on Tania Kambouri kokku puutunud kui riigivõimu esindaja ja naine. Eriti huvitav on lugeda just viimase diskursuse kohta.“5\nDiskursuse semantilise välja mõte sai alguse Prantsuse ühiskonnafilosoofi Michel Foucault’ tähelepanekust, et väited tõe kohta on ebakindlad ja sõltuvad võimustruktuuridest. Foucault’ 1960. aastate ideed kujundasid edaspidi suuresti ideoloogia ja võimu küsimuste sõnastusviisi. Foucault’ seisukoha järgi on võim ja teadmine üks ja seesama – teadmine/võim.6 Ei ole reaalset tõde, seega ei saa teadmist/võimu alla suruda ega ka välistada. Võim on kõikjal ja võitlus ei lakka kunagi. Diskursus on võimu teostamise vahend. Keel, milles diskursusi analüüsitakse, on võimusuhete mõistmise viis. See ei olnud küll eriti uus mõte, aga siiski üks uusvasakpoolsuse ümber tiirelnud intellektuaalsete hoovuste teemadest. Foucault’ puhul oli isikliku ja filosoofilise vastastikune mõju ebaharilikult intensiivne: tema tegelemises nii psühhiaatria kui ka seksuaalsuse ajalooga peegeldusid raskused seoses ta enda homoseksuaalsuse ja depressiooniga.7\nKui iga asi on võim, pole miski käsitlemist väärt, kuna mõiste on kaotanud oma mõtte.8 Siin on juba näha diskursuse mõiste lahustamine. Jaak Aaviksoo on 2016. aastal ajaleheveergudel sõnanud, et tõe suhtelisuse postmodernistlik käsitlus on võimaldanud igal rumalusel tõele pretendeerida, ent absoluutse tõe puudumine ei tähenda veel terve mõistuse surma.\nNarratiiv ja võim\nSõna, mis osutus vajalikuks instrumendiks võitluses oma ideede eest, ei olnud mitte diskursus, vaid narratiiv.\nNäide teaduskeelest: „Olenevalt narratiivi kitsamast või laiemast määratlusest võib lisada teisi tunnuseid, nagu esituse olemasolu, inimesekesksus, partikulaarsus, jutustamisväärsus, kausaalsus jt, mis, isegi kui neid mitte pidada hädavajalikeks narratiivi defineerimisel, igal juhul suurendavad narratiivi narratiivsust, kuid üldiselt on eri käsitluste ühisosaks arusaam, et narratiiv on läbi aja kulgev sündmuste jada.“9\nNäiteid üldkeelest: „Uue külma sõja peamiseks tandriks on muudetud meedia, ja kui vaadata Vene riigimeedia transleeritavat narratiivi, siis ühel pool on õitsev ida ja teisel pool närbuv lääs“;10 „Kahe kultuurimulli poleemikast võtab muidugi osa meedia, mis kallutab poliitilist reaalsust narratiivide kaudu“;11 Jüri Ratas: „… selle nimel olen mina valmis töötama, seda vastutust võtma. Aga ma ei ole nõus vastutust võtma selle printsipiaalse seisukoha üle, et see saab lähtuda siis, ma ei tea, kas narratiivist või põhimõttest, et eelarve on tasakaalus.“12\nPrantsuse poststrukturalistidest mõjutatuna kujunes narratiivist kui kirjandusteose mõistest üldisem teooria. Kõrvale heideti arusaam tähendusest kui autori kavatsuse väljendusest ning selle asemel rõhutati, et tekstid võivad lugemise asjaoludest sõltuvalt toetada suurt hulka tähendusi. Iga uue lugemisega võib tekkida uus tähendus. Taas näeme mõiste hägustamist. Kirjandusteoreetik Roland Barthes tõi narratiivi esiplaanile, kandes selle ainult kirjanduslikelt tekstidelt üle kõigile suhtlusvormidele. Tzvetan Todorov tutvustas narratoloogiat, mis käsitleb suhteid narratiivide koostisosade vahel. 1970. aastate lõppu peetakse narratiivseks pöördeks sotsiaalteadustes, selle tuumaks on ühele ja samale sündmusele lisatavate tõlgenduste mitmekesisus. 1980. aastatel tabas sotsiaalteadusi narratiividest teoretiseerimise laine, mis oli inspireeritud uskumusest (!), et inimeste räägitud lugude analüüsimine võib anda aimu sellest, kuidas nad oma elu elavad. Argumendina väideti, et loona võib võtta ükskõik mida. Narratiiv esitas väljakutse veendumusele, et väline reaalsus on kõigile hästi teada asi. Siit paistab reaalsuse ärakaotamine. Seega, kui Foucault kaotas tõe, siis Barthes’i järgijad kaotasid reaalsuse.\nPeagi vallutas akadeemiliste ringkondade narratiivihuvi üldsuse: psühholoogid kasutasid narratiive teraapiavormina, advokaadid tarvitasid neid oma püüdlustes liigutada vandemeeste südant ja hagejad vajasid neid kahjuhüvitiste nõudmisel. Aja jooksul laienes narratiivide teadlik pruukimine iga tüüpi poliitikategelaste hulgas. Iga poliitiline projekt ükskõik millisest spektri osast nõudis päris oma narratiivi, et selgitada, miks mõni poliitiline liikumine või erakond väärib tõsiselt võtmist, ja väljendada selle põhisõnumit. Selles tugineti ühele teisele ideede kogumile, mis ulatub jällegi tagasi 1960. aastate lõpu Prantsusmaa radikaalse intellektuaalse käärimiseni: selle asemel et olla paljulugenud ja üksikasjalik, tuli olla stiihiline ja kogu ühiskonna koostoimimise südames.\nNarratiividel võib olla rida funktsioone: nt hoida kontrolli all solidaarsus ja dissidendid, formuleerida ja levitada strateegiaid. Narratiivide rolli (mitte alati tahtliku) võib tuvastada liikumistes, mis on välja kasvanud kontrakultuuridest, nagu nt need, mis nõuavad õigusi naistele ja homodele ning teistele marginaliseeritud gruppidele.\nKui narratiiv oli kord juba paika pandud, said selle üksikuid episoode kedrata spetsialistid, keda tuntakse spinndoktoritena (mainekujundaja, meediaekspert). Nood mõistavad hästi meediat ja tegid päevauudiste mõjutamisest endale elatusallika. Veenda avalikkust, et majandusel läheb tõeliselt hästi, kuigi viimased andmed vihjavad vastupidisele, või et kõrgesse ametisse kandideerija tume minevik pole asjakohane, nõuab meedia meetodite ja ajakava tundlikku tunnetamist (oluline on, kuidas ajastada uudistest teadaandmine ja teavitada mõjukamaid ajakirjanikke). Selliste ideede mõte, kas raamistades paradigmasid või diskursusi (propagandat, hegemooniat, tõekspidamiste süsteeme, mõtteviise), oli tagant õhutada vaatenurka, et võimuvõitlus on loomult võitlus laialt heaks kiidetud maailmavaate kujundamise pärast.13 Seega näib, et mõnes mõttes astuti vastu võimu laialilaotamisele.\nPositiivseks lõpetuseks pakun mõlemale sõnale definitsiooni Barthes’i ja Todorovi vaimus: „See, mida jutustatakse, on … lugu, narratiiv; diskursus kirjeldab loo esitamist“.14 Kui vaid nendegi esitatud tähendus poleks juba nihkunud … Diskursus ja narratiiv on rahvusvahelises teadusmaailmas liikunud kitsama tähendusega terminist avaramale semantilisele väljale – ideede, maailmavaate, võimu teostamise maailma. Eesti üldkeele tähendusväljas on narratiivi mõistel suurem variatiivsus kui\ndiskursusel. Mõni teadustermin ei saagi aga omale iga rahva teaduskeeles eluõigust, sest rahvusvaheline termin liigub semantiliste väljade orbiidil ühelt väljalt teisele liiga kiiresti.\nArtikli aluseks on ettekanne IV eesti teaduskeele konverentsil TLÜs 2. XII 2016.\n1 Diskursus < keskld discursus ‘arutelu’ < ld ‘ringijooksmine’ < discurrere ‘ringi jooksma’; keeleteaduses: terviklik lausest suurem keeleüksus kontekstis; kulturoloogias ja semiootikas: tekst koos kõikide keeleväliste (psühholoogiliste, kultuuriliste jne) seostega; laiemas tähenduses: kindlapiiriline tekstiloome valdkond, nt poliitiline diskursus, feministlik diskursus (VSL). Ka diskurss < diskurss > (pr discours < keskld discursus ‘arutelu’ < ld ‘ringijooksmine’ < discurrere ‘ringi jooksma’) – vestlus, arutlus, mõttearendus (VSL).\n2 Narratiiv < ld narrativus ‘jutustamiseks sobiv’ < narrare ‘jutustama’; kirjanduses: sündmuste esitus nende ajalises järgnevuses, harilikult suuliselt v kirjutatud tekstina (müüdina, ilukirjandusliku teosena v ajalooraamatuna); lugu (VSL).\n3 Silvi Tenjes, Semantika. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2014, lk 64.\n4 Triin Lõbus, Silvi Tenjes, Narratiivi aeg ja tõlkeaeg: diskursiivne käsitlus. Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat / Estonian Papers in Applied Linguistics, nr 6, lk 157.\n5 Aimar Ventsel, Naispolitseiniku karm sõnum. – Diplomaatia okt 2016, nr 10, lk 15.\n6 Lawrence Freedman, Strateegia. Ajalugu. Riigikaitse Raamatukogu, Tallinn 2016, lk 465–466. (Originaal: Strategy: A History. Oxford University Press, 2013.)\n7 Ta oli seotud Prantsuse Kommunistliku Parteiga, marksistidega, vasakpoolsetega, vaimustus Mao kultuurirevolutsioonist, ajatolla Homeini Iraani revolutsioonist ning suri aidsist tingitud haigusse.\n8 Lawrence Freedman, Strateegia. Ajalugu, lk 469.\n9 Triin Lõbus, Aja kujutamine hispaaniakeelses narratiivis. Loomaailma konstrueerimine keele ajavormide kaudu. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2012, lk 13.\n10 Taavi Minnik, Uue külma sõja võidab lääs. – Postimees 19. X 2016, lk 2.\n11 Karl-Gerhard Lille, Vanameedia luigelaul. – Diplomaatia nov 2016, nr 11, lk 11.\n12 ERRi saade „Foorum“ 9. XI 2016 ETVs.\n13 Lawrence Freedman, Strateegia. Ajalugu,\n14 Ibid., lk 470.\nVaatamisi: 2 349


PRÕM Archives - Tallinna Teeninduskool\nErialase 🇫🇮 soome keele õppevara\n2021. aasta lõpus valmisid kaks õppematerjali täiendavaks ja iseseisvaks õppimiseks spaateenindaja ja vastuvõtuadministraatori eriala õppijatele kordamaks üle erialane soomekeelset sõnavara ning harjutada erialase võõrkeele eksamiks. Õppematerjal on loodud ESF programmi PRÕM tegevuse 8.8 „Täiendav...\nErialase 🇬🇧 inglise keele täiendõppe retseptikogu\nSA Innove poolt ellu kutsutud PRÕM-projekti, mis tegeleb tööturu vajadustele vastava kutse- ja kõrghariduse arendamisega, raames on valmis saanud kümne epikuurosliku meistriklassi retsepte kätkev kogumik. Täiendava erialase keeleõppe ja retseptikogu loome tingis Teko õpilasi...\nTäiendav praktiline erialase inglise keele õpe III kursuse kokarühmadele ja pagar-kondiitritele\n2018. aasta sügisel sai alguse erialase inglise keele edendamise projekt. Projekti eesmärgiks oli arendada õpilaste erialase inglise keele oskust, et suurendada õpilaste konkurentsieelist tööturul nii Eestis kui Euroopas ning parendada õpilaste väljavaateid osaleda Erasmus...\nTäiendav inglise keele õpe tulevastele peakokkadele\nTallinna Teeninduskooli kokalaboritest kostavad inglise keelsed selgitused ja hüüded. Õpilastele on inglise keelt ja kõrgtasemel kokakunsti tulnud õpetama 7 peakokka Tallinna tipprestoranidest. Käimas on PRÕM täiendavad keeleõppeprojekti „Teko õpilased õpivad inglise keelt köögis!“ tegevused....


Soiree Blackjack Online -🏆 Top 10 suurimate võitudega 🥇 Live Casinot 2022\nLive Casino / Mängud / Soiree Blackjack\n10 parimat Live Casinot, mille mängude hulgas on 2022. aastal Soiree Blackjack\nKui kõrged mängijad otsivad live-blackjacki, peavad nad seda Playtechi uut versiooni ahvatlevaks. Soiree Blackjack võimaldab mängijatel panna mängu suuri summasid. Minimaalne panus käe kohta on 50 dollarit, võimalusega tõsta seda kuni 10 000 dollarini. Reaalajas kasiinod püüavad sageli madalamaid maksimaalseid panuseid, kuid Soiree Blackjack on erand. Kuigi selline risk võib mõned algajad mängurid eemale peletada, muudab see mängu ihaldusväärseks ka kogenud mängijate seas. Soiree Blackjack kasutab 8 eelnevalt segatud kaardipakki. Otsevooru ajal on saadaval kuni 7 lauda.\nPlaytech Live Soiree Blackjacki mängimine\nKui mängija on sisse loginud a live kasiino mis sisaldab seda live blackjacki pealkirja, saavad nad seda nautida. Kui laud on täis, saavad nad liituda ootenimekirjaga. Mängijad saavad endiselt vaadata otseülekandeid, kuni üks istekohtadest vabaneb. Pealtnäha järgib Soiree Blackjack samu reegleid nagu seda tüüpi sarnased mängud. Playtech on aga lisanud mitmeid funktsioone, mis muudavad kogemuse ainulaadsemaks. Näiteks on olemas valik Bet Behind, mis võimaldab kasutajal panustada kätele, mis on jagatud teistele istuvatele mängijatele.\nVIP-id saavad juurde selliseid funktsioone nagu segamine, edasimüüjate vahetus ja kingade vahetus. Igal mängijal on põhipanuste puhul sama RTP. See on üsna korralik 99,52%. Iga 30 minuti järel vahetab uus edasimüüja vana välja. Uute panuste tegemisel on 15-sekundiline ajalimiit. Tavaline USA stiilis jagamissüsteem on kohas, kus diiler saab näoga ülespoole ja avatud kaardi. Kõik mängijad saavad oma stardikäe eest kaks avatud kaarti.\nMängijad tõmbavad oma kaardid pärast esialgse jaotuse algust. Nagu teisedki live blackjacki mängud, võivad nad lüüa nii palju kordi, kui neile meeldib, kuni nende käsi ei ületa 21. Kui kõik on klõpsanud Seisa, paljastab diiler oma avakaardi. Viik toimub, kui nende koguarv on alla 17. Võidud ilmnevad siis, kui mängijate kaardikäed on diileritest kõrgemad, ilma et see katkeks.\nKoefitsient 3 kuni 2 makstakse välja mängijatele, kellel õnnestub saada blackjack. Kaotused tekivad kas katkestamise või elava edasimüüja poolt väljamaksmise tõttu. Mõnikord lõpetavad diiler ja mängija viigi. Selle stsenaariumiga raha ei teenita ega kaotata. Soiree Blackjack annab automaatselt välja isegi raha kümne kaardi Charlie eest.\nPlaytech on arendamise poolest tuntud live kasiino mängud mis võimaldavad kõrvalpanuseid. Selles pealkirjas on mitmeid huvitavaid. 6:1 makstakse välja mängijatele ja diileritele, kes saavad lõpuks täiuslikud punased/mustad paarid. Erinevate ülikondade värviliste paaride ja ülikondlike paaride eest makstakse vastavalt 12 kuni 1 ja 25 kuni 1.


Charlene Rennit usub, et töö eest saadava palga suurus on oluline | Elu\nCharlene Rennit usub, et töö eest saadava palga suurus on oluline (17)\nÕhtuleht, 4. september 2012 06:58\nJuba pikemat aega Abu Dhabis elav ja töötav kaunitar Charlene Rennit, kes mõne kuu eest puhkusreisiga mööda Euroopa kaunimaid kuurorte oma 25. sünnipäeva tähistas, rääkis Buduaarile oma lapsepõlveunistustest ja sellest, kui tähtis on tema jaoks raha.\nKui Charlene oli laps, siis unistas ta väga ebatavalistest ametitest, nüüd on ta aga õnnelik, et tema kunagine soov täide ei läinud. "Lapsena tahtsin saada dinosauruste uurijaks või astronaudiks. Aga jumal tänatud, et päris nii ei läinud. Leidsin oma unistuste ameti hoopis firmade grupi marketingijuhina, mis on just ideaalne väljund oma kreatiivsuse ja äriedendamise rakendamiseks." Tööd, mis ei meeldi, ta teha ei tahaks, tähtsat rolli mängib aga ka korralik sissetulek.\n"Otse loomulikult on raha teenimine oluline, eriti tänapäeva materialistlikus maailmas. Mis puutub aga juhtu, kui meelepärase töö palganumber on väike, soovitan ma ennekõike antud alal kogemus kätte saada ning siis step by step järjest kõrgemale pürgida – mugavale oksale liiga kauaks istuma jääda ei tohi. Vaheta firmasid, turgu."\nCHARLENE RENNIT: hoolitsen Dubais üheksaaastase poisi eest, kellest vanemad ei hooli


Vahur Kersna: kui Lotmanist rääkida, siis ma ei arva kohe kindlasti, et arvamusliidri tiitel läks valele inimesele - Arvamus\nVahur Kersna: kui Lotmanist rääkida, siis ma ei arva kohe kindlasti, et arvamusliidri tiitel läks valele inimesele\n22. märts 2018, 19:00\nPostimehe arvamusliidrite lõuna 2018. Pildil Vahur ja Liina Kersna.\nSelle aasta Postimehe arvamusliidrite lõuna «Mina, robot. Kas usaldame inimeste maailma tehisintellektile?» külalised Tarmo Soomere, Jaak Jõerüüt, Liina ja Vahur Kersna, Margit Sutrop, Toomas Paul ja Ilmar Raag jagavad oma mõtteid kuuldud ettekannetest ja tänavusest arvamusliidrist, semiootik Mihhail Lotmanist.\nTäna me kuulsime, kuidas pandi küsimuse alla inimese enesepositsioneering suures maailmas, universumis. Tavaliselt positsioneerib inimene ennast äärmiselt väheste teadmiste põhjal. Selles kontekstis meenus üks Ameerika kirjanikule Mark Twainile omistatud mõte: «Ma ei karda meie juhtide puhul seda, mida nad ei tea, vaid seda, mida nad kindlalt teavad, aga mis on vale.»\nPostimehe arvamusportaali kolumnist\nTehisintellekti teema on hästi aktuaalne, see on selge. See ei tähenda aga, et oleksin nõus kõigi arvamustega, mis kõnepuldis avaldati. Mõlemat esinejat oli hästi huvitav kuulata, kuid seekord on kohane selline eestikeelne fraas nagu «üks oli parem kui teine».\nMihhail Lotmani saamine arvamusliidriks oli äärmiselt õige valik. Võin seda puhta südamega öelda. Postimehe autorina ja kauaaegse lugejana mõtlesin ju paratamatult ka ise, kes see võiks olla ja kelle peale minu näpp langeks. Minu näpp oleks täpselt samale kohale langenud, ilma igasuguse kõhkluseta. Lotman on terav, hea ja omapärane. On üks selline lühikene neljatäheline sõna: tase. Taset tuleb hoida ja tema on täiesti sellel tasemel.\nOlen Kristjan Pordi andunud austaja. Kuulan teda raadiost vahel nii, et jätan auto lausa seisma. Tema mõtted on alati väga sisukad ja hästi väljendatud. Nautisin väga ka tema tänast ettekannet.\nKui Lotmanist rääkida, siis ma ei arva kohe kindlasti, et arvamusliidri tiitel läks valele inimesele. Täna siin saalis, nende kahesaja inimese hulgas, oli tegelikult kusagil viiskümmend inimest, kes oleksid selle tiitli väärilised. Nende puhul ei oleks mingit kahtlust, et nad oleksid selle ära teeninud, mina nende hulgas. (Naljatamisi.)\nOleme Vahuriga suured Kristjan Pordi austajad. Tänane ettekanne kinnitas seda – inimene rääkis peast nii sisutihedat ja mõtestatud teksti ning seda oli väga nauditav kuulata. Mis puudutab tehisintellekti, siis mina siiski usun, et inimeses on midagi rohkemat kui tehisintellektis. Ja seda läheb maailmas alati vaja.\nTäna räägiti sellest, kuidas tehisintellekt võib ameteid üle võtta. Võtame näiteks õpetaja ameti – jah, on öeldud, et tehisintellekt võib õpetajana olla laste suhtes õiglane, aga kuidas ta õpetab näiteks moraalsust või eetikat? Kuidas ta teeb jooksvates situatsioonides selliseid eetilisi valikuid, mida üks väga hea õpetaja teeb alati paremini kui tehisintellekt?\nMihhail Lotman on täiesti fantastiline inimene ja minu meelest on ta segastel aegadel oma arvamustega toonud ühiskonda selgust. Tema mõtted on kristalliseerunud, ta kirjutab kõigile arusaadavalt. Ausalt öeldes on ta oma arvamustega tihtipeale õhu puhtaks löönud. See on väga suur väärtus, mida me peame ühiskonnas hoidma. Mul on hea meel, et Postimees teda esile tõstis.\nTänased ettekanded andsid mõtlemisainet selleks, mida tehisintellektiga seoses kardame ja loodame. Ent need sõnavõtud ei ammendanud kaugeltki seda, mis kõik täna sellega kaasneb.\nNäiteks ka sellesama äsjase liiklusõnnetuse puhul, kus hukkus esimene isejuhtiva auto ette jäänud inimene, tekib küsimus, kuidas tagame, et meilt mingisuguse otsustusõiguse saanud tehisintellekt teeks sellise eetilise valiku, et see ei oleks inimesele kahjulik. Nagu osutasid tänased kõnelejad, ei piisa masinate paremaks programmeerimiseks ilmselgelt enam tehnoloogidest, vaid sinna peab kaasama ka eetikuid, juriste ja palju teisi. See on põnev väljakutse, sellepärast et see on väga interdistsiplinaarne. Ja me peame ka Eestis selle arutelu tõstatama, et inimesed saaksid aru, mis on need valikud.\nMihhail Lotmani saamine aasta arvamusliidriks teeb mulle head meelt. Töötame temaga koos Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudis. Pean temast väga lugu. Arvan, et ta on hea näide sellest, kuidas üks akadeemik saab ühiskonnale pidevalt edastada oma sõnumit, mõjutada, kaasa mõelda, nii et inimesed loevad seda. Ta on eetilise selgrooga, ta ei ole mõjutatud mitte ühestki jõust, vaid ta mõtleb sügavuti. Palju õnne Mihhailile!\nVaevalt on tulevik masinate päralt, sest ilma inimeseta, kes on nad ehitanud, ei saa nad kõige olulisemaga hakkama. See oleks hüpe, mida oleks raske kujutleda. Poola ulmekirjanikul Stanisław Lemil on suurepärane lugu «Lymphateri valem», mis ilmus ajakirjas Noorus. Seal loob üks mees endast targema tehisintellekti. Mitte mehhaanilise, vaid orgaanilise. Ja siis otsustab selle hävitada. Too ütleb talle, et minust ei saa isatapjat. Küsimus on selles, kas meil on isatapjaid. Ilma meieta masinad ei saa korda, kuid targemad on nad meist igal juhul varsti.\nKartus, et läheme üle tehisintellektile, on analoogne ludiitide omaga. Me ei kujuta ette, milliseid ameteid võiks robotite maailmas vaja olla. Ega praegugi pole töötute armee liiga suur, vaid lihtsalt viis protsenti ongi loomulik.\nAga kui robotid nii hästi tööle hakkavad, mis häda pärast siis meie peaksime tööd tegema? Me ei peaks seda kartma.\naasta arvamusliider 2014\nVäga imelik, et Mihhail Lotman ei ole varem saanud Postimehe arvamusliidri tiitlit. Minu arvates on ta vähemalt 2007. aastast saadik igal aastal paari terava märkusega silma torganud. Üks huvitavamaid mõtteid, mis mul kohe meelde tuleb, on pärit 2008. aastast. Mäletan, olime koos ühel koosolekul, kus ta rääkis sellest, kuidas anonüümsed kommentaarid on enam-vähem sama vana kui inimkond. Ja nagu ta ütles Jannseni kuju vastuvõtmisel, ei ole kommentaaride tase hea, need rikuvad diskussiooni ära. Aga see kõik ei ole ju mingi uus nähtus.\nLotman on selline kummaline tegelane. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Aga kui loen tema tekste, siis on need eelkõige intellektuaalsed suveräänsed arutelud, mitte poliitilisest kommunikatsioonist ajendatud, ja seda oskan tema puhul hinnata.


Naistepäev on jälle moes ja ei ole enam protestipüha\nÜha rohkem muutub 8. märts tõsiseltvõetavamaks pidupäevaks ja kaduma hakkab naljaga pooleks suhtumine, nagu oli vabariigi algusaastatel. Pole vist meest, kes täna ei mõtleks naiste rõõmustamisele. Lilled ning kõik muu kaunis ja maitsev on tänase päeva lahutamatu osa. Vastavate kaupluste käive tõuseb üheks päevaks lakke, sest meestel pole naiste jaoks millestki kahju.\nNaistepäevaks valmistumine algab juba nädalaid ette. Kuressaare lillepoodide müüjad kinnitavad ühest suust, et naistepäev on aasta üks paremaid päevi lillemüügiks. Lilli tellitakse ja müüakse kordades rohkem kui tavaliselt.\nMehed hakkavad lilli ostma juba päevi varem ja toimetavad need salaja peidukohtadesse, et siis õige päeva hommikul asjaosalisi üllatada. Nii mõnigi müüja rääkis loo, kuidas mehed panevad ostetud lilleõie varrukasse, et asi ikka salajane oleks.\nLeti ääres seisev lillesülemiga meesterahvas räägib, et lilled käivad naistepäeva juurde: „Ikka peab meeles pidama.” Teine mees ütleb, et tema lilledest ei hooli. „Teen mõne sellise liigutuse, mis on erinev tavapäevast. Lilli võib viia alati,” rõhutab mees originaalsuse tähtsust.\nNaised ise ootavad sellelt päevalt eelkõige meelespidamist ja üllatusi. „Äkki on või juhtub niisama midagi põnevat või head,” ütleb Naine. Kui endistel aegadel oli kombeks, et mees sel päeval naise eest koduseid töid tegi, siis praeguseks on ajad siiski edasi läinud. Seda meestest eriti ei eeldata.\n„Mees peseb vahel ka käskimata nõusid ja viib prügi välja, selleks ei pea naistepäev olema. Aga kui ta on suures tuhinas mingi õhtusöögi teinud või koogi tekitanud, siis see on kahtlemata ju väga kena. Aga kindlasti ei eelda ma seda mehest just naistepäeva puhul,” arvab Naine. „Üldiselt võiksid nad midagi sellist teha, mida tavaliselt ei tehta. Positiivset,” võtab Naine teema kokku.\nAsutustes on kombeks naisi üheskoos meeles pidada. Nii mõnegi firma teadete tahvlile või meililisti tekib kutse kokkusaamisele, kuhu on alla kirjutatud „Teie mehed”. Üritatakse teha üllatus või siis lihtsalt tordisöömine. Asi seegi.\nOlgugi et meil on jõulud ja emadepäev ja jaanipäev ja mitu muud olulist püha, on see päev eriline. Head naistepäeva, kaunid daamid!\nLisatud: 08.03.2007 / 00:34\nNaistepäev on kommunistide püha ja lilleärikad kasutavad iga asja oma huvides ära. Soomes sellist püha ei peeta millekski, seal tähistatakse emadepäeva, nagu meilgi eesti ajal oli. Lilli võib alati kinkida, kellele tahes, see ei ole teistel päevadel keelatud. Kõike ei pea käsu korras tegema, omal peab ka mingi mõtlemine olema!\nLisatud: 08.03.2007 / 07:41\nEelmist kommentaari lugedes jääb küll mulje, et saarlase möistus ja silmaring üks äärmiselt kitsas asi on.\nLisatud: 08.03.2007 / 08:27\nküllap vist! Kurb küll, aga selliseid Saaremaal jätkub. Võime isegi mandrile neid saata! Teilgi “lõbusam”.\nLisatud: 08.03.2007 / 08:40\nEga tegelikult neid “sapiseid saarlasi” ju nii palju polegi, see on üks kindel kibestunud seltskond, kelle arusaamine on blokeerunud ja kes igal võimalikul kohal ja -juhul kõike sapiga üle valavad – aga endal parem ikka ei hakka. :)\nLisatud: 08.03.2007 / 08:58\nHommikust kibestunud, mürgipritsid!\nNaistepäev ei ole mingi kommunistide püha, väga ilus päev on. Emadepäev on ikka hoopis midagi muud kui naistepäev.\nToredat naistepäeva kõigile, lilli ja päikest ning ärge ometi vinguge nii palju.\nLisatud: 08.03.2007 / 11:03\nArvan, et naistepäeva on meie naisperele kindlasti vaja, sest iga naine ei saa kas mingil põhjusel või kaalutlustel emaks. Üks päev aastas naishingi lillekesega meeles pidada on kena traditsioon. Ja pealegi on see vabatahtlik ettevõtmine, pole näinud ühtki meesterahvast käed raudus lillepoe uksest sisse talutatamas.\nPÄIKEST KÕIGILE NAISTELE!\nLisatud: 08.03.2007 / 14:08\nSoomlased kommenteerisid eestlaste naistepäeva pidamist, et neil eraldi naistepäeva ei tähistata, vaid KÕIK päevad aastas on naistepäevad! Au väärikatele soome naistele!


Pikaajaline rent (56 autot)\nAvis Now on uudne minutipõhise rendi teenus, kus saad autot või tõukeratast kasutada ning hiljem tood ta samasse kohta tagasi. Oleme ühena esimestest punktidest avanud antud teenuse kasutamise meie Avise ja Ideal Auto kontorite juures Peterburi tee 47c! 🤩 Kui oled autoga tulemas nt. rehvivahetusse, remonti või pessu siis tõmba endale enne Avis Now äpp (Saadaval nii Google Play Stores kui ka App Stores). Sellega saad kohapeal endale lunastada tõukeratta või auto ja sinu vahepealsed toimetused ei jää tegemata! Sõidu lõppedes tood auto ilusti kontori juurde tagasi ning saad oma isikliku sõidukiga teekonda jätkata. 🙂 Kõlab ju lihtsalt? Loe meie teenuse kohta rohkem siit: https://www.myavis.ee/et/avisnow ✨\nhttps://www.facebook.com/AvisAutorent/ 26.05.2022 10:30


Rotile roheline seep • Hooldus • www.pisi.ee\nRotile roheline seep\nPostitas Strawberryke (Teema autor) » 08. aprill 2013, 17:20\nTahtsin siis veel seda kah küsida et kuidas saaks rotti rohelise seebi ja vee lahusega pesta?Et see pidi teda puhastama ja pidi kah parasiitide vastu aitama.Et on see tõsi ja kuidas töötab?Oskaks keegi öelda?\nRe: Rotile roheline seep\nPostitas Mercar » 08. aprill 2013, 17:45\nKui on parasiitide kahtlus siis tuleks selle vastu siiski rohtu hankida. Rotti pesta pole vaja. Rotti pestakse kui rott on ennast kusagil nii ära määrinud et ta ennast ise puhtaks ei saa. Ja siis pestakse ka vaid veega. Kui rotti pesta ilma vajaduseta (sageli) ja / või seepidega rikud sa roti naha tasakaalu, ning rott ei saa oma kasuka puhastamisega enam hakkama. Ja nii tekib järjest süvenev olukord kus looma on vaja järjest sagedamini pesta, see ei ole aga roti tervisele sugugi hea.


Värbamine on viimastel aastatel mastaapselt muutunud ja seda suuresti tänu jõulistele arengutele tööturul. See, mis varem töötas, enam ei\nAutor: Eiki Berg; eessõna: Marko Mihkelson ja Piret Ehin ; toimetanud Kalev Lattik\nKäesolev kogumik sisaldab Eesti ajakirjanduses varem avaldatud artikleid. Nendes kuuekümne kuues arvamusloos räägitakse Eesti poliitikast,\nAutor: René Arvola\nTurunduskommunikatsioon ei koosne ainult reklaamist, vaid selle kõrval on turundajal võimalik kasutada hulgaliselt muid efektiivseid toetusmeetmeid. Ettevõtja jaoks on olulise tähtsusega just turunduskommunikatsiooni integreeritud kasutamine,\nKirjastus: CAD-süsteemid, 2001\nÕpik on suunatud mitte-majanduserialade üliõpilastele programmijärgseks õppevahendiks, kuid sobib suurepäraselt ka mikro- ja makromajanduse baasteooria iseseisvaks omandamiseks.\nMiljoni dollari harjumused. 10 lihtsat sammu, kuidas saada elult kõik, mida tahad\n"Kujunda edust eluaegne harjumus\n„Miljoni dollari harjumustes” teeb Robert Ringer traditsioonilised ideed maatasa ja loob uue filosoofia,\nNii lüüakse läbi! Raamat sellest kuidas edukad ettevõtjad kasvatavad oma äri ja mõju ning kuidas ka sina saad seda teha\nKirjastus: Million Mindset, 2019\nAutor: Kathryn Best. Toimetanud Martin Pärn\nKirjastus: Eesti Disainikeskus, 2010\nÜlevaatlik käsiraamat kõigile, kes otsivad sissejuhatavat infot loovtööstuse disainprojektide, meeskondade ja protsesside juhtimise põhitõdede ja põhimõtete kohta.\nAutor: Raul Eamets, Kaia Philips, Tiina Annus\nToidukaupade kaubatundmine. 2. osa\nAutor: T. Toompuu\nKirjastus: Eesti Õppekirjanduse Keskus, 1989\nSortiment – õiged kaubad – mõjutab rohkem kui miski muu klientide kauplusevalikut. Varustamine mängib seejuures võtmerolli ettevõtte edus ja tasuvuses. Varustamine on kompleksne ja\nMüük ja müügikorraldus kaupluses. Müügikorralduse käsiraamat\nKäesoleva raamatu ülesanne on luua võimalikult suur selgus kaupluste müügikorraldusse. Selgitatakse kaubanduse terminoloogiat, kirjeldatakse müümist kui protsessi, mille vältel peaks potentsiaalne ostja tegema ostuotsuse ning käsitletakse\nRaamatu autor on käesoleva sajandi silmapaistvam keeleteadlane, terav kaasaegne ühiskonna kriitik ja ühtlasi mees, kes hiljutisel intellektiküsitlusel valiti maailma mõjukaimaks intellektuaaliks. Kirjutis\nSeth Godin vastab, et reklaamile kulutatud raha ongi üsna peatselt raisatud raha. Mitte reklaam ei müü toodet, vaid toode peab\nSõna «juht» toob vaimusilma ette tublid mehed ja naised, kes suudavad kriisihetkel sündmustele mõju avaldades palju ära teha. Me loeme neist raamatuid, vaatame filme ja räägime lugusid. Kahjuks tekitab selline kujutluspilt mulje, nagu\nAutor: Janno Reiljan, Kristiina Kasemets\nKäesolev õpik peaks selgeks tegema, et otsustamine on paljutahuline komplitseeritud tegevus. Edu tagava otsustuse vastuvõtmine nõuab süsteemset ettevalmistustööd. Mõtlemisainet jätkub otsustuse ettevalmistamise igal etapil. Juhtimisedu ei\nOtsemüügi teekond massidesse. Mis on otsemüük ja kuidas võiks selle levikust ka Sulle kasu olla?\nAutor: Manu Rekola\nKirjastus: M. Rekola, 2015\nOriginaali pealkiri Suoramyynnistä valtavirtaa : mitä suoramyynti on, miksi se kasvaa voimakkaasti ja miten sinä voit hyötyä siitä. Eesti\nPhilip Kotleri nimi on turunduse sünonüüm. Tema raamatuid on müüdud üle 3 miljoni eksemplari ja tõlgitud 20 keelde. Philip Kotleri enimmüüdud raamat «Marketing Management» on The\nMe langetame iga päev otsuseid – selle kohta, mida osta või süüa, raha paigutamise või oma laste tervist ja haridust puudutavate küsimuste kohta. Kahjuks on meie otsused sageli halvad.\nRaamat on kindlasti\nSeisukord: pisut kulunud kaaned, CD olemas!, raamatukogu ja sealt mahakandmise templid sees, sisu olemas ja korralik\nKirjastus: Junior Achievmenti Arengufond, 2005\nÕpik on üleriigilise ühiskonnaõpetuse ainenõukogu soovitusega kasutada õpetamisel lisamaterjalina. Õpik pakub huvi ka majandustudengitele, kuna teemad on siin käsitletud lihtsamalt kui\nsuhtlemisest ja suhetest\nAutor: Eva-Johanna Einamaa\nSeisukord: kaaned pisut kulunud, sisu korras, kaasakäiv lisa puudu\nAutor: Veiko Rämmel\nKirjastus: Estada, 1998\nEttevõtja turva-ABC 1\nAutor: koostanud Jaak Kivimäe\nEttevõtluse lahutamatu osa on ka selle turvamine. Käesolev käsiraamat alustab mõtteviisi kujundamisest ja vaagib turvalisuse eri aspekte tähtsamate füüsiliste turvajateni\nSuureformaadiline käsiraamat kõigile professionaalse müügitööga tegelejatele. Sellest raamatust saab algteadmisi see, kes alles alustab müügimehe tööd, kuid ka professionaal leiab siit\nKirjastus: Noor-Isamaa, 2000\nBrošüüris tutvustatakse suhtekorralduse põhitõdesid ja antakse nõuandeid suhtlemiseks\nKirjastus: Tulimuld, 2013\nSee raamat on mõtteline järg raamatule «Isamaa tagatuba» ning Kalle Muuli menukale jutusarjale Mart Laari esimese valitsuse tõusust ja langusest. Veerand sajandit ajakirjanikuna töötanud\n«Kodanike riik» on Kalle Muuli fotode- ja faktirohke teos Eesti ühe mõjukaima partei – Reformierakonna – loomisest ja arengust.\nRaamat algab Reformierakonna mõttelise esivanema –\nAutor: George Schöpflin\n«Politics, Illusions, Fallacies» on laiahaardeline analüüs nüüdisaegsest ühiskonnast ja poliitikast, mille käigus – ja dialoogis paljude mõtlejatega (Émile Durkheim, George Steiner, Kalevi Wiik) – kirjeldab Schöpflin varjatud\nTäiuslik müügijõud. Maailma parimate müügimeeskondade kuus parimat praktikat\nRaamatut lugema hakates tasub kohe loobuda eelarvamusest, et «ma olen oma elus küllalt koosolekuid näinud, mida uut nende kohta võiks ikka teada saada...». Sest see raamat annab just uudse\n* Juhtimisarvestuse olemus ja eesmärk * Kulude liigitamine * Kulude käitumine * Kulu-maht-kasum analüüs * Otsuste langetamine: olulised ja ebaolulised kulud * Raha ajaväärtus ja\nRaamatupidamise kontoplaan + CD. Kontode kirjeldus koos kommentaaridega\nAutor: Mare Treumann\nKirjastus: Estada, 202\nMare Treumann, raamatu autor:\n«Minu koostatud käsiraamat muudab raamatupidajatöö märksa lihtsamaks. Kasutan kirjeldatud süsteemi oma klientide puhul ja nad on sellega rahul -- kõik neile vajalikud andmed on tänu kontoplaanile kiiresti\nAutor: Vello Volt [peatüki 1.4 kaasautor V. Vensel]\nÕpikus käsitletakse tööstusettevõtte majandusanalüüsi kõiki tahke. Vaadeldakse majandusanalüüsi teoreetilisi küsimusi ja praktilist rakendamist. Süvendatud on teguranalüüsi osa.\nRaamatus on 271 ülesannet finantsanalüüsist, prognoosimisest, liht- ja liitintressist, väärtpaberite hindamisest, riskist ja kapitali hinnast, investeeringute hindamise\nKirjastus: Asrai Capital OÜ, 2018\n"Kuidas alustada investeerimisega? on praktiline käsiraamat, mis aitab samm-sammult oma rahaasjade üle kontrolli võtta, annab ülevaate\nAutor tutvustab lihtsalt\nJuhuse narrid. Juhuse varjatud roll elus ja äris\nAutor: Nassim Nicholas Taleb; toimetaja Esta Härm\nKirjastus: Menu Kirjastus, 2011\n2., autori täiend. vlj.\nOriginaali pealkiri Fooled by randomness: the hidden role of chance in life and in the markets. Eesti keeles\nMasin, mis muutis maailma. Timmitud tootmise lugu – Toyota salarelv globaalsetes autosõdades, mis on ümber kujundanud maailma tööstuse\nPõhinedes Massachusettsi tehnoloogiainstituudi teedrajaval ülemaailmse tööstuskonkurentsi uuringul, esitab «Masin, mis muutis maailma» kogu timmitud ärisüsteemi esmaanalüüsi, kaasa\nAutor: Nikolai Karotamm\nAbiks ÜK(b)P ajaloo iseõppijaile\nAbiks ÜK(b)P ajaloo\nMarksistliku partei organisatsioonilised alused. Lenini raamat «Üks samm edasi, kaks sammu tagasi»\nMarksistliku partei organisatsioonilised alused\nLenini raamatu «Üks samm edasi, kaks sammu tagasi» ajalooline tähtsus\nLenin, Vladimir Iljitš, pseud., 1870-1924. Шаг вперед, два шага\nKommunism on meie eesmärk\nAutor: Fjodor Oleštšuk\nÜK(b)P on nõukogude ühiskonna juhtiv ja suunav jõud. Materjale kaheksanda teema kohta\nMilles seisneb bolševike partei jõud\nKuidas bolševike partei juhib nõukogude ühiskonda\nKuidas on ehitatud Üleliiduline Kommunistlik (bolševike) Partei. Materjale üheksanda teema kohta\nSotsialistliku ühiskonna ülesehitamine NSV Liidus. Materjale kolmanda teema kohta\nÜleminek rahulikule majanduslikule ülesehitustööle\nNõukogude Liidu sotsialistlik industrialiseerimine\nSotsialismi võit Nõukogude Liidus\nKuidas elasid töölised ja talupojad tsaari-Venemaal ja kuidas nad võitlesid oma vabaduse eest. Materjale esimese teema kohta


Arutelu:Besseli võrrand – Vikipeedia\nKiirkorras sai pandud viide inglisekeelsele versioonile. Kas on õige? --Juhan121 23. märts 2011, kell 09:31 (EET)\nTäbar lugu, sest Besseli funktsioonide kohta on ette nähtud eraldi artikkel. Andres 23. märts 2011, kell 09:37 (EET)\nÄkki tõsta see artikkel hoopis sinna ja kirjutada seal edasi?--Kyng 23. märts 2011, kell 10:26 (EET)\nMina pooldan, et oleks eraldi. Siia sobiks näiteks võrrandi lahendamise kirjeldus, funktsioonide omadused aga sobiksid teise artiklisse. Andres 23. märts 2011, kell 10:51 (EET)\nIngliskeelne artikkel "Besseli funktsioon" räägib suvalisest lahendist neid nimetatakse siin silindriliseks funktsioonideks. (2. järku dif võrrandil on kaks sõltumatut lahendit.) Silindrilistest funktsioonidest eristame Besseli funktsioone, Neumanni funktsioone ja nende teatud lineaarkombinatsioone - Hankeli funktsioone. --Hardi 23. märts 2011, kell 14:42 (EET)\nJah. Juba selle terminoloogilise segaduse tõttu on otstarbekas teha võrrandi ja lahendite kohta eraldi artiklid, nagu ongi tehtud. Ma ei pannud kohe seda segadust tähele. Andres 23. märts 2011, kell 17:15 (EET)\nBesseli funktsioonid peaksid olema eraldi. Andres (arutelu) 22. august 2019, kell 13:52 (EEST)\nBesseli funktsioon ja Besseli võrrand võivad olla minu hinnangul ühes ja samas artiklis. Besseli funktsioonid on Besseli võrrandi lahendiks. Eraldi artiklite korral peaks mõlemas olema ka info teise kohta.--MirkoM (arutelu) 22. august 2019, kell 16:40 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Besseli_võrrand&oldid=5432690"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:40, 22. august 2019.


Eelmisel laupäeval toimus kohaliku rõivatootja uusima kollektsiooni väljapanek. Üritus meelitas kohale märkimisväärse hulga vaatajaid, kes plaanisid näha, mida disainerid tõusevaks hooajaks lõid. Võisime publiku hulgas näha isegi mitmeid kuulsusi, ajakirjanikke ja\nKalisz tervisliku elu sihtasutus\nIgaüks meist sõltub tervisliku elu elamisest. Oleme füüsiliselt iseseisvad, küsime endalt, sööme tervislikult. Ja ta soovib head toitumist, mitte selle järgi, mida me sööme ja kui toitu hoiame. Tervislik ja mitmekesine\nIgas ettevõttes, kus moodustub õhu ja gaaside, aurude ja tuleohtlike udu segu, on süttimisoht ja sellest tulenevalt plahvatusoht. Tootmisprotsessis moodustuvad ja akumuleeruvad pidevalt elektrostaatilised laengud.\nAkumuleerunud energia väljavool on moodne ja tuleohtlikke\nRaske on ette kujutada 21. sajandil mängimist ilma elektrita ja seega - ilma elektriseadmeteta. Suundumusele vaba juurdepääs on hõlpsasti tähendanud suurt tehnoloogia arengut. Kui täna poleks elektrit - lõpetaks nüüd progressiivne\nVigade tegemine on õige asi. Selle teadlane ja seadusandja, kes kinnitas maksumaksjatele, et nad parandavad valesti väljastatud müügidokumendid ja deklaratsioonid, ilma et oleks vaja suuri tagajärgi. See võimalus on endiselt edukas\nKaubandus jacek chaika\nInimkonna alguses praktiliselt kauplemine on peaaegu iga riigi majanduse äärmiselt oluline haru. Poola pole selles osas erand, peamiselt täna. Inimesed, kes on huvitatud meie õppepraktika viimasest valdkonnast, saavad jagada huvitavate võimaluste\nElektrostaatilise maandamise ülesanne on vähendada tuleohtlike ainete plahvatuse ohtu, mis on elektrostaatilise sädeme välgu tagajärg. Kõige sagedamini jõutakse selleni tuleohtlike gaaside, pulbrite ja vedelike transpordi ja töötlemise valdkonnas.\nElektrostaatiline maa, mis sisaldab\nSuur annus Poolas tegutsevaid energiatootmisettevõtteid jõuab kunagi selle hetkeni, kui ta võtab ühendust kliendiga väljaspool nimetatud riigi piire või täiendab oma energiat oma riigi pakkumisega. Antud juhul on vaja õiget inimest,\nPuusepatoode plahvatusohu hindamine\nMärkimisväärsete lahknevuste tõttu Euroopa Liidu lõpus põhjustasid ohutuse tagamiseks liikuvad õigusnormid, eriti metaani või kivisöetolmu plahvatusohtlikes piirkondades, otsuse neid ühendada, luues asjakohase direktiivi. Seetõttu loodi ATEX-direktiiv piirkondades, mis on otseselt plahvatusohus.\nPsuhholoogiline abi viljatus\nAeg-ajalt tekivad tervislikkuses uued probleemid. Stress saadab meid iga päev ja muud punktid annavad rühmale ikkagi oma kaalu. Rahalised probleemid, perekondlikud probleemid, konfliktid rollis on vaid osa sellest, millega me kõik


Huggies vs Pampers (Vanematele) | Erinevus sarnaste objektide ja terminite vahel.\nKaks kõige populaarsemat\nVäikesed Snugglers mähkmed, Little Movers, Snug & Kuivad mähkmed, Overnites mähkmed, Pure ja Natural mähkmed ning tõmbekatted. Nad müüvad ka beebipühvleid. Küünlad, Baby Dry, ristlejad, Underjams, Easy Ups, Splashers. Nad müüvad ka imikute salvrätikuid ja ühekordselt kasutatavaid rinnahoidjaid, mida nimetatakse Bibstersiks.\nPreemiad kuni suuruseni 6 (vanus 3–7) Preemiad kuni suuruseni 7\nSaadaval enneaegsetele imikutele\nSisu: Huggies vs Pampers\n2 Suuruse määramine\nKas see on Pampers või Huggies, mida te kannate, kallis?\nHuggies müüvad 6 erinevat tüüpi mähkmeid. Nende Little Snugglers on mõeldud vastsündinutele ja Little Movers on mõeldud imikutele, kes on ületanud esimese vahemiku. Snug & Dry mähkmel on funktsioon “LeakLock”, mis kogub niiskust, ja Overnites on loodud öösel lekete imamiseks. Pure & Natural on keskkonnasõbralikud ja Pull-Ups on mõeldud tualettruumi treenimiseks.\nPampersis müüakse ka mitut erinevat tüüpi mähkmeid. Neil on vastsündinutel ja imikutel Swaddlers ja Baby Dry, väikelastel Cruisers ja Baby Dry ning treeningpüksid Easy Ups. Nad müüvad ka alla 85-naelstele lastele mõeldud voodipesuvahendit Underjams, ühekordseid rinnahoidjaid, mida nimetatakse rinnatiseks, ja imikute salvrätikuid.\nVastsündinud lapsed Väikesed kägistajad Küünlad, laps kuiv\nVanemad imikud / väikelapsed Väikesed kolijad Kruiisid, Baby Dry\nLeakLock mähkmed Snug & kuiv Puudub\nÜleöö mähkmed Overnites Puudub\nTualettruumi koolitus Tõmmake üles Lihtne üles\nVoodipesu Goodnites Underjams\nImikutele ja väikelastele on Huggies saadaval Preemie suurusega, vastsündinud (kuni 10 naela), suurusega 1 (8–14 naela), suurusega 1–2 (15 naela), suurusega 2 (12–18 naela), suurusega 3 (16–15 naela). 28 naela) ja suurus 4 (22-37 naela). Eelkooliealistele ja noorukitele on Huggies saadaval suurusega 5 (28 naela) ja suurusega 6 (35+ naela).\nPampers on saadaval suuruses kuni 7. Väikseim suurus on Preemie, enneaegsete beebide jaoks. Suurus 7 on saadaval ainult versioonides Underjams ja Cruisers.\nHuggies on väljastpoolt kunstlikuma, plastilisema tunde. Need kinnitatakse kleepuvate ribade abil.\nPampers mähkmed on väljastpoolt pehmema, kangakujulisema tundega. Nende kinnitamiseks kasutatakse Velcro sarnaseid ribasid.\nAllolevas videos räägib ema oma kogemusest, kuidas Huggies ja Pampersit oma laste peal kasutatakse, ning kuidas Pampers tema arvates selgelt parem on.\nSelles videos võrreldakse Pampersi ja Kirklandi (Costco) kaubamärgi mähkmete kvaliteeti; Samuti võrreldakse nende kahe kaubamärgi hindu Huggies'iga.\n2010. aasta märtsis teatasid paljud vanemad Pampersi mähkmete kasutamisel uue Dry-Max tehnoloogiaga löövetest ja keemilistest põletustest. Kuid 2010. aasta septembris leidis Ameerika Ühendriikide tarbekaupade ohutuse komisjon, et puuduvad tõendid, et mähkmed põhjustasid mähkmelöövet.\nHuggies turuosa (kogu maailmas)\nP&G asutas ühekordsete mähkmete kategooria 1960. aastate alguses ja tema Pampersi kaubamärk oli domineeriv toode kuni 1968. aastani. Samuti lasid nad turule Luvsi, mis oli esmaklassiline toode.\nHuggies käivitas Kimberly Clark 1968. aastal ja võttis turuosa esialgu Pampersilt ära. Alates 2012. aastast on P & G osa Pampersi maailmaturul 30ndate keskpaigas (umbes 35%) ja KC osakaal Huggieses on umbes 22%.\nHuggies on saadaval enam kui 50 riigis üle maailma, sealhulgas Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias / Vaikse ookeani piirkonnas, Euroopas ja Lähis-Idas. Need on saadaval ka Lõuna-Aafrikas. USA-s müüakse neid erinevates jaemüüjates, sealhulgas Toys R Use, CVS, Target, Walmart ja Walgreens.\nPampersi müüakse ka enam kui 50 riigis üle maailma, sealhulgas Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias ja Lähis-Idas. USA-s müüvad neid mitmesugused jaemüüjad, sealhulgas CVS, Walmart ja Babies R Us. Pampersit Costcos ei müüda.\nWalmarti hinnakujunduse põhjal maksavad Huggies Little Snugglers mähkmed 76 mähkmepaki eest 19,77 dollarit või 0,26 dollarit mähkme kohta. Nende Snug ja Dry mähkmed maksavad umbes 19,47 dollarit umbes. 80 mähe ja nende Little Movers maksavad umbes 70 mähkme eest 24,94 dollarit. Nende Goodnites maksis 24,94 dollarit.\nHinna alusel ametlikus Pampersi poes maksab pakk Pampersi kruiisejaid 31 mähkme eest 10,99 dollarit. Swaddlers mähkmed maksavad 10,99 dollarit paki kohta 36, tundlikud mähkmed aga 11,69 dollarit paki 33 kohta. Underjams maksab 17,99 dollarit 27.\nKõigi Huggies ja Pampers toodete hinnad on saadaval ka veebisaidil Amazon.com\nPampers - ametlik veebisait\nHuggies - ametlik veebisait\nRumm vs lüliti


Maha äng!: Sünnipäevapilt\nnotsu 20. jaanuar 2014 18:59\nAhaa, tähendab, on õige aeg soovida:\npalju õnne! (ja tervist ja mis need muud asjad ongi... et armastus tooks õnne näiteks).\nEl Stupido 20. jaanuar 2014 21:17\nMulle meeldivad su jutud ja mulle meeldib su soeng.\nAnonüümne 20. jaanuar 2014 21:23\nEl Stupido 20. jaanuar 2014 21:36\nja muusikamaitse meeldib ka (see ei olnud enne meeles, aga nägin allpool White Buffalo lugu ja meenus ka Viikate ning Dead can dance)\nPihel 20. jaanuar 2014 22:14\nJaa, jutud ja soeng! Ja ilusad julged pildid!\nKaur 21. jaanuar 2014 10:18\nMusamaitsele +1, ma kuulan mitmendat päeva youtubes naise playliste.\nPets 21. jaanuar 2014 15:55\nJa selline iludus on lausa vallaline....\nväga väga naine 21. jaanuar 2014 17:20\nTänan arvukate hästiütlemiste eest, need on nii toredad!\nPets - ilu on see asi, mida tegelt sünnib padaje panna ainult teatud eriliste kokandusoskustega.\nOskus olla õnnelik on nt hulga haruldasem kui oskus ilus olla.\nKaur 21. jaanuar 2014 19:03\nKui oled juba tervem, siis palun selgita, mismoodi on Rasputina "lihtsatele inimestele"?\nväga väga naine 21. jaanuar 2014 19:50\nSelleks ei pea isegi tervemaks saama, kuna mu muusikad on koostatud väga lihtsalt põhimõttel, mida võib ka poolteadvusetu ja vabisevana kokku võtta:\nkui sattun uue esitaja või loo peale, mis mulle meeldib ja mõtlen, et seda ma tahan veel kunagi kuulata, siis toimub ajus mingi kiire valik, et kuhu valikusse see lugu nüüd panna.\nIdeeliselt peaks kaasa mängima peamiselt see, et õige meeleoluga lugu läheb õigesse nimestikku (nt "lihtne muusika lihtsatele inimestele" on nimestik, mis peaks hõlmama ausalt kunstipretensioonita jõulisemat laadi helisid), aga reaalselt juhtub vahel näiteks nii, et ma unustan mõne nimestiku üldse ära ja panen uue loo sinna, kuhu viimatinegi läks, või vastupidi, mõtlen, et seda esitajat seal on juba 5 tükki vist, nüüd tuleb lugu mujale panna.\nVahel avastan, et oi, mismõttes ei ole siin seda lugu, ja ruttu panen - ja pärast avastan, et see on lihtsalt teises nimestikus, aga siis uuest kohast enam ära ka ei kustuta, sest hea lugu ju.\nMõne nimestiku hülgan täielikult (80-dad) ja panen hiljem ideeliselt tema alla kuuluvaid asju hoopis teise kohta, mis hakkab ühendama hoopis muid asju, kui algselt plaanitud (happy place).\nÜhesõnaga, see minu muusikajagamine ei ole mingi täppisteadus.\nAinus, mis on suhteliselt reeglipärane, on see, et ma oma valikute esimest kümmet-kahtkümmet lugu ei suuda enam kuulata, sest nad on ülekuulatud, aga ära ka ei raatsi kustutada, sest.\nsee tundub nii vale =)