Kartulisaak tõotab tulla kolmandiku võrra väiksem - Tänane leht\nRaplamaal Ingliste külas tegutsev Kalle Hamburg ütles, et tema 25 hektaril põllumaal on Saksa sordid Solana Hamburgi aretusfirmast ning septembri teises pooles alustati nende ülesvõtmist. Foto: Liis Treimann/Postimees\nKuigi talvekartul ootab veel oma aega, siis on keskvalmivatel sortidel ülesvõtmise hooaeg mürinaga käima läinud. Tänavuse ekstreemse kevade ja suve järel võib öelda, et saak on küll kolmandiku võrra väiksem, ent hind paistab müüjale korralik.\n„Meil pole kartulivõtt õieti alanudki. Talvekartul pole veel valmis,” lausus Tartumaal Suure-Anni talu peremees Einar Saar, kes FIEna toimetab. Suurem töö algab siis, kui taimepealsed kaovad, ent praegu on hiline kartul veel pealt roheline. „Keskvalmivaid sorte saame võtta küll,” lausus ta, märkides, et töö on alles poole peal.\nRaplamaal Ingliste külas tegutsev Kalle Hamburg ütles, et tema 25 hektaril põllumaal on Saksa sordid Solana Hamburgi aretusfirmast ning septembri teises pooles alustati nende ülesvõtmist.\nEsimene pilt näitas kartulikasvatajale, et seeme on kohati üle kasvanud ja pesad pole üleliia suured. „See on tänavuse aasta eripära, aga muidu üldiselt mingit katastroofi pole täheldanud,” lausus ta. Ülekasvanud on mugulad kohati seepärast, et vihmaperiood tuli peale, kartul ei saanud kasvu lõpetada, sest pealseid ei saanud maha niita. „Põld oli nii pehme, et traktor vajus külje peale ja sõitis vao laiali,” sõnas ta.\nSiiski üleliia tänavu kurta ei saa ja ka hind paistab praegu kasvatajale isegi natuke kasumit toovat. Hind veel paigas ei ole, sest kogu saak pole üleval. Seevastu eelmisel aastal müüdi kaks korda alla omahinna. „Eks see ole nüüd näha, mis saak tuleb, aga rusikareegel on see, et heal põllul on saak kolmandiku võrra väiksem kui eelmisel aastal ja halval põllul kaks korda väiksem,” lausus Hamburg.\nKolmandiku võrra väiksemat saagikust ennustas ka Einar Saar. Kuum suvi ja imelik kevad rikkusid ka kartuli välimust. „Punasel kartulil pole ju punast värvigi olla. On roosa,” sõnas ta. Üles saanud ‘Gala’ oli küll ilus kollane, aga silma hakkas kärnasust. „Kuiva aasta viga,” nentis ta ja selgitas, et esiteks ajab mugula kärna ilm. „Niiskust ei ole ja siis läheb kartulile mullast kärn külge. 45 päeva ei saanud minu põllud vihma.”


2018 – Lehekülg 3 – Kiusamisvaba Kool\nLiitu Kiusamisvaba Kooli uudiskirjaga!\nKas soovid saada juba varsti värsket infot järjekordse KiVa õpilasküsitluse tulemuste kohta? Kas soovid lugeda, kuidas õpilaste vaimse ja füüsilise turvalisuse valdkonnas Eestis edeneb? Kas tahad olla sõpradest kõige paremini kursis sihtasutuse Kiusamisvaba Kool tegemiste ja uudistega?\nKui jah, siis liitu meie uudiskirjaga! Lubame, et saadame neid vähemalt kord kahe kuu jooksul. Kiusuvabalt!\nAnna oma liitumissoovist märku siin:http://kiusamisvaba.ee/uudised/#liitu-uudiskirjaga\n29. mai 2018 /by Merili\nhttp://kiusamisvaba.ee/wp-content/uploads/2018/05/Uudiskirjaga-liitumine.jpg 401 1337 Merili http://kiusamisvaba.ee/wp-content/uploads/2018/04/kiusamisvaba_logo1.png Merili2018-05-29 11:45:312018-05-29 11:45:31Liitu Kiusamisvaba Kooli uudiskirjaga!\nhttp://kiusamisvaba.ee/wp-content/uploads/2018/05/ves-auhind2.jpg 1892 4032 Merili http://kiusamisvaba.ee/wp-content/uploads/2018/04/kiusamisvaba_logo1.png Merili2018-05-16 14:24:442018-05-17 09:33:13SA Kiusamisvaba Kool pälvis vägivallaennetuse auhinna\nAlates 16. märtsist 2018 on SA Kiusamisvaba Kool esindatud ka heategevusportaalis help.ee, kus kutsutakse üles toetama sihtasutuse missiooni muuta Eesti koolid kiusamisvabaks, levitades siin Soome teadlaste poolt välja töötatud KiVa kiusuennetusprogrammi.\nÜhe lapse kaasamine kiusuennetusprogrammi tähendab umbes 10 eurot esimesel 2 aastal – ettevalmistusaastal ning programmi rakendamise esma-aastal. Sellest sümboolse 2-3 eurot panustab kool, ülejäänu katab sihtasutus. Raha selleks tuleb erinevatest projektivahenditest ning eraisikute ja ettevõtjate annetustest.\nSihtasutuse tegevjuht Triin Toomesaar loodab, et esindatus help.ee portaalis aitab leida Kiusamisvaba Kooli tegevusele uusi poolehoidjaid ja toetajaid, kes peavad kiusamise vähendamist ja ennetamist oluliseks. “Kiusamist saab ennetada – sellele juhivad tähelepanu nii teadlased kui ka seda kinnitavad mitmed rahvusvahelised ning kodumaised mõõtmised. Seda enam tuleb Eesti koolidele – ning Eesti (õpi)lastele – aina paremini kättesaadavaks teha teadus- ja tõenduspõhine lahendus nimega KiVa programm.”\nSihtasutuse toetamiseks on erinevaid võimalusi. Selleks saab:\nhelistada meie annetustelefoninumbrile 9002010 (toetad 10 euroga);\nteha annetuse meie kodulehel või ülekandena SA Kiusamisvaba Kool arveldusarvele EE312200221056518192 (Swedbank);\ntoetada meie tegevust rahaliselt või preemiapunktidega annetuskeskkonnas “Ma armastan aidata”;\nannetada Uuskasutuskeskusele oma vanu või soetades sealt endale uusi asju;\nsoetada endale annetuse eest paberkandjal lapsevanemate miniõpiku (http://kiusamisvaba.ee/soeta-miniopik/);\nkorraldada oma ettevõttes või ettevõtte abiga meie tegevuse toetuseks heategevuskampaania.\nHelp.ee on 2011. aastal loodud portaal, mis koondab erinevaid abiorganisatsioone ja -projekte, aidates viia nende sõnumid kõigi heade inimesteni, kes tahavad õla alla panna.\n20. märts 2018 /by Merili\n28 kooli üle Eesti, nende seas ka 3 keelekümbluskooli, avaldas sel õppeaastal huvi, et hakata kiusamist ennetama ja vähendama teadus- ja tõenduspõhise KiVa programmiga. 2018. aasta sügisel peaks seega KiVa programmi rakendama juba umbes 75 kooli ja õppekohta.\nUuest õppeaastast KiVa rakendamiseks soovi avaldanud Antsla Gümnaasiumi direktor Katrin Martinfeld ei eita, et nendegi koolis esineb kiusamist ning seda kõikides kooliastmetes. Just viimane suunas kooli lahenduse leidmiseks abi otsima KiVa programmist. “Vajame süsteemset ja kõiki kooliastmeid hõlmavat lähenemist, et leida head lahendused ennetamaks kõikvõimalikke probleeme. Usume, et KiVa metoodika rakendamisel tekib õpilaste, õpetajate ja lapsevanemate suurem rahulolu koolikeskkonnaga,” tõdeb Martinfeld.\n2018. aasta sügisest peaks KiVa programmi Eestis rakendama seega juba ligi 75 kooli ja õppekohta, kusjuures KiVa programm ei ole jõudnud veel vaid Hiiumaale. Järgmine aktiivne värbamisperiood KiVa laienemiseks uutesse koolidesse on plaanis välja kuulutada septembris – siis liitumissoovi avaldavad koolid saavad programmi rakendamist alustada 2019. aasta sügisel. Oma huvist võib aga aastaringselt märku anda ning lisainfot programmi kohta leiab SA Kiusamisvaba Kool veebilehelt www.kiusamisvaba.ee.\n6. märts 2018 /by Merili


Eesti Pank on juba aastaid korjanud ringlusest viiesendiseid münte ja ühekrooniseid kupüüre, kuid sellest hoolimata kehtivad need võrdväärselt teiste Eesti riigi peen- ja paberrahadega.\nEesti Panga avalike suhete büroo vanemspetsialist Silver Vohu selgitas, et kui kellelegi satub näppu mõni viiesendine münt või ühekroonine paberraha, saab ta sellega maksta ning müüja peab selle raha vastu võtma.\nSilver Vohu, miks on Eesti Pank ühekroonised kupüürid käibelt korjanud?\nVõrreldes 1992. aastaga, kui Eesti kroon käibele tuli, on ühekroonine kupüür aja jooksul muutunud vaid vahetusraha ülesannet täitvaks rahatäheks. Vahetusraha on pidevas kasutuses ja kulub ruttu.\nSeega tuli selliseid kupüüre tihti juurde emiteerida. Kui ühekrooniliste varu hakkas Eesti Pangas lõppema, otsustati, et juurde neid enam ei trükita ja ringlusesse ei lasta. Vahetusraha funktsiooni täidab tunduvalt efektiivsemalt münt, mis kestab kupüüriga võrreldes kordi kauem.\nAlates 1998. aastast ei lase Eesti Pank ringlusesse ühekrooniseid kupüüre, mis läbi kommertspankade keskpanka tagasi jõuavad.\nMiks ka viiesendilised on kadumas?\nNeid ei lase Eesti Pank enam ringlusesse 1997. aastast. Aja jooksul lihtsalt langes vajadus nende järele. Mündi emiteerimiseks tehtavad kulutused hakkasid ületama selle enda nimiväärtust, mistõttu Eesti Pank otsustas emiteerimise lõpetada.\nÜtlesite, et hoolimata nende vähesusest kehtivad viiesendine münt ja ühekroonine paberraha siiski edasi. Aga kui mõni müüja keeldub neid vastu võtmast?\nÜhekroonine kupüür ja viiesendine münt on samasugused maksevahendid nagu kõik ülejäänud pangatähed ja mündid ning nendega saab tasuda kaupade ja teenuste eest kõikjal.\nRahaseaduse paragrahv 7 sätestab, et seadusliku maksevahendi vastuvõtmisest keeldumine on väärtegu. Sellest tuleb teavitada kas politseid või tarbijakaitset, kes hakkab väärtegu menetlema ja määrab süüdlasele karistuse.\nMilline karistus süüdlast ähvardab?\nSeadusliku maksevahendi vastuvõtmisest keeldumise eest kauba või teenuse müügil karistatakse vastavalt rahaseadusele kuni 200 trahviühiku ehk kuni 12 000 krooniga.\nKui seaduslikku maksevahendit keeldub vastu võtmast juriidiline isik, karistatakse teda kuni 30 000-kroonise rahatrahviga.\nKas Eesti Pank kavatseb lähiajal ringlusest kõrvaldada näiteks kahekroonised kupüürid?\nEi. Arvestades asjaolu, et Eesti soovib mõne aasta pärast võtta kasutusele euro, puudub vajadus Eesti pangatähtede ja müntide struktuuris muudatuste tegemiseks.\nKas Eesti Pank on käibelt kõrvaldatud ühekroonised kupüürid ja viiesendised mündid hävitanud?\nNeed hävitatakse vastavalt vajadusele kas kohe või mõne aja möödudes. Otstarbekas on raha hävitada korraga suuremas koguses kui jaokaupa väiksemas koguses.\nKui palju on kõnealuseid maksevahendeid Eesti Panga andmeil veel rahva käes?\n31. märtsil oli on ühekrooniseid kupüüre 4,6 miljonit ja viiesendiseid münte 42,3 miljonit tükki.\nKui kollektsionäär tahab ühekroonist kupüüri, kas Eesti Pank saab teda aidata?\nRinglemata ehk täiesti uusi pangatähti, kaasa arvatud ühekrooniseid kupüüre, mis on pakendatud turvakleepsuga suletud kiletaskutesse, on võimalik osta Eesti Panga muuseumist.\nMünte müüakse voldikutes. Osa neist on välja müüdud.\nKas Eesti Pank on määranud maksimaalse numismaatilise koguse, mida üks inimene osta tohib?\nPiiranguid numismaatilise toote müügiks ei ole Eesti Pank seadnud. Mis puutub kiletaskusse pakendatud ühekroonistesse rahatähtedesse, siis neid soetavad numismaatikud üldjuhul korraga vaid ühe või kaks.\nAga kui ma tahan osta näiteks tervet pakki ehk sada ühekroonilist?\nEesti Panga muuseumist on võimalik osta ühekrooniseid paberrahasid vaid numismaatilises pakendis. Kui soovi on, siis kas või sada tükki korraga.\nTeatavasti ei kehti ainsa kunagi emiteeritud rahana enam hõbedast tooni ühekroonine münt. Kui palju võiks neid veel inimeste käes olla?\nSee münt kaotas kehtivuse 1. juunil 1998. Aegamööda jõuavad need mündid keskpanka tagasi, kuid neid on inimeste käes veel piisavalt, ligikaudu kümme miljonit.\nKes soovib, saab neid vahetada kehtivate kroonide vastu Eesti Panga muuseumis. Kogus pole piiratud, vahetame ka ühe mündi kaupa.\nRAHA SAAB OSTA\nEesti Pangast saab iga huviline osta ringlemata ehk täiesti uusi eri vääringus sente ja kroone, mis on vormitud ning trükitud eri aastail. Lisainformatsiooni leiab Eesti Panga koduleheküljelt aadressilt www.eestipank.info rubriigist «Rahatähed ja mündid» «Kollektsionääride info» alt.\nNäiteks kilesse pakitud ja kordagi kasutamata 1-kroonine paberraha maksab 10 krooni. Läinud aastal pakendatud voldiku eest 10-, 20- ja 50-sendilise ning 1- ja 5-kroonilisega tuleb tasuda 90 krooni. Müüakse ka tavakasutuses mitteolevaid meenemünte.


Kirglikud ületunnid: 63% Eesti töötajatest on kontoriromantikaga kokku puutunud - DELFI Naistekas\nKuigi romantilist suhet tööl proovitakse pigem tagaplaanil hoida, on erinevate rahvusvaheliste uuringute andmetel enam kui 60% inimestest kontoriromantikaks valmis, vahendab CVKeskus. Vähemalt kolmandikul on juba kogemus selles vallas olemas. Lausa 30% neist on leidnud töökohast oma praeguse abikaasa. Hiljuti CV Keskuse poolt korraldatud küsitluse "Kas oled märganud kontoriromantikat?" tulemused näitavad, et miskit on ka Eesti ettevõtetes õhus…\nTööl püüame end näidata oma parimast küljest — vigade ja probleemideta. Ikka selleks, et näida võimalikult professionaalsena. Veelgi enam — tööl ei ole võimalik mängida kedagi teist, vaid olla 100% pühendunud oma igapäevatöösse. Mis saaks siis olla veel atraktiivsem, kui näha kedagi kirglikult oma tööd nautimas?\nVäidetavalt kohtusid nii Bill Gates kui ka Barack Obama oma abikaasadega just kontoris. Billi abikaasa olevat alguses kõhelnud, kas tasub ikka suurettevõtte tippjuhiga kohtama minna.\nSamas veedetakse tänapäeval kontorites rohkem aega kui kunagi varem — enam kui 63% töövõtjatest tunnistab, et teeb aeg-ajalt ületunde. Noor põlvkond plaanib karjääriredelil liikuda enam kui 3 korda kiiremini kui nende vanemad, panustades seeläbi märkimisväärselt rohkem oma aega just tööle. Lisaks näevad personali- ja värbamisspetsialistid täna tööandja atraktiivsuse tõstmiseks rohkelt vaeva, muutes tööõhkkonda võimalikult meeldivaks. Kuna ka abielude registreerimises ei ole märgata suurt kasvu, võime eeldada, et kontorites liigub praegusel ajal rohkem vallalisi kui kunagi varem…\n10 lauset, mida sa ei tohi tööl olles mitte kunagi öelda (10) 10.02.2016\nEttevõttes võivad olla eeskirjad, mis reguleerivad ka kolleegidevahelisi suhteid. Kui reeglid puuduvad, siis lähtu tööandja kultuurist — kas romantiline suhe on aktsepteeritav või mitte? Kui peaksid siiski neid reegleid rikkuma, siis ole valmis ka tagajärgedega leppima.\nEi pikkadele lõunatele\nÜkski suhe ei taha püsima jääda? 12 asja, mida sa valesti teed ja sellega ka mehed eemale...\nÕnnetu lugu elust enesest: mehed, pidage meeles, et valentinipäeval EI TOHI...\nAsjad, mida suhtes naised iga päev kuulevad ja millest neil täiesti kõrini on


Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond :: Välitööd 2009\nFO välitööd 2009\nRadari välitööd 2009. aastal\n2009. aasta suvel ja sügisel toimusid Radari välitööd Lõuna-Eestis Karula rahvuspargis ning Põhja-Eestis Lahemaa rahvuspargis. Projekt sai alguse tänu rahvusparkide initsiatiivile ja seda finantseeris Keskkonnainvesteeringute Keskus. Eeltööd peamiselt Eesti Rahvaluule Arhiivist pärit materjalidega kestsid 2008. aasta augustist 2009. aasta maini. Karula jutud otsis välja ning sisestas Pikne Kama, Lahemaa omad Kaisa Sammelselg ja allakirjutanu. Välitöid juhtis vanemteadur Tõnno Jonuks, kel sarnaste projektidega kogemusi juba 2003. aastast peale. Enne rahvusparkidesse suundumist kasutasime pärimuspaikade võimalike asukohtade kindlakstegemisel Maaameti kodulehel olevaid ajaloolisi ning pärandkultuuri objektide ja kultuurimälestiste kaarte. Lahemaa rahvuspargis, mis asub endise Kuusalu, Kadrina ja Haljala kihelkonna alal, aitasid osaliselt unustusse vajunud kohtade otsimisel folklorist Melika Kindel ning pärandkultuuri spetsialist Triin Kusmin. Karulas ulatasid abikäe Valga muuseumi direktor Pille Tomson ning Kaido Kama. Välitööde eesmärgiks oli üles leida arhiividest pärit juttudega seotud kohad tänapäevasel maastikul, fikseerida koordinaadid ning teha foto paiga hetkeseisust. Ajapuudusel jäi uue pärimuse kogumine ning huvitavamategi informantide intervjueerimine kahjuks tagaplaanile, kuna leidmist vajavate kohtade loetelu oli juba niigi väga pikk. See oligi põhiline erinevus traditsioonilistest rahvaluuleekspeditsioonidest, sest oluline oli pigem teadaoleva pärimuse taasesitamine mitte niivõrd uue kogumine. Kahest rahvuspargist kokku, endiste Karula, Kadrina, Haljala ja Kuusalu kihelkondade alalt õnnestus üles leida umbes 520 pärimuskohta, lisaks võtsime koordinaadid mõnelt rahva seas tähendusrikkast paigast, mille kohta arhiivis andmeid veel polnudki. Fotosid tegime üle nelja tuhande. Jutud, fotod ja koordinaadid koondas interaktiivsele kaardile Rait Parts. Kolme rahvuspargi (lisaks Karulale ja Lahemaale ka Soomaa) mälumaastike koduleht asub aadressil maastikud.ee ning loodetavasti täieneb ajapikku kõigi Eesti rahvusparkide materjaliga.\nÄhijärv. Foto Pikne Kama. Õdrijärv. Foto Pikne Kama.\nRKM II 308, 346 (1) < Karula khk., Karula v., Madsa k., Tätta t. < Plaagi t.- Kristi Salve < Anna Sarv, 75 a. (1973)\nÄhijärvest pool oll Antsla ja pool Karula oma. Karula Kroot ja Antsmõisa parun olliva katekesi sõitenu ja toda järve pooless mõõtnu. Üteldi õks, et kui vaga ilm, et sis too jutt, too tee om näta üle järve. Kroot oll ees sõitenu, sis Karulal om suurep osa.\nRKM II 394, 15/6 (3) < Antsi t. - Anna Pärsimägi < Laak Kala (1914)\nTeine lugu Õdrijärvest\nÕdri järv on ainult põuasuvil umbjärv, siis kuivab ojake, mis sealt välja voolab. Õdri järve keskkoht on väga sügav ja rampe rikkas. Hommiku poolses küljes on tal palju külmavee hallikaid. Iga viieteistkümne aasta pärast muudab järveke oma seisu. Kevadel, lume mineku aeg tõuseb vesi väga kõrgele, ujutab üle oma kaldal olevad künkad metsaga. Kõrgvesi seisab sügiseni, järgmise viie aasta jooksul vesi kahaneb, kümne aasta jooksul on järvekese pind ühtlane. Täpselt viieteistkümne aasta pärast kordub vee tõusmise lugu. Minu elujooksul on vesi tõusnud kaks korda, aga minu isa on üle elanud kolm veetõusu aega. Ikka täpselt viieteistkümne aasta pärast.\nSaarjärvede vaheline vanapagana magamiskoht. Foto Pikne Kama. Ilumäe sammas. Foto Pikne Kama.\nRKM II 394, 19/20 (5) < Karula khk. - Anna Pärsimägi < Anna Pärsimägi (1989)\nHauka ja Köölikese talude vahemail asuvad kaks lähestiku järvekest „Saarjärved“. Vanapagan tahtnud enesele kaevu kaevata, kaevanud, väsinud ära ja heitnud kaevatud kaevu äärde magama, ärgates hakanud uuesti kaevama, aga teisele poole magamise aset. Hiljem inimesed hakkasid vanapagana magamise aset teena tarvitama, nii sai maantee kahe järve vahele. Kevadel, suure vee ajal käivad järvede lained üle tee. Siis öeldi et järvede näkid käivad üksteisel külas ja et vanasarviku eided sülitavad üksteise leemekatlasse.\n16. Palmse mõisa mälestussammas\nERA II 222, 633 (33) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Parksi k. – Ellen Sommer < Julie Mikenberg, s.1892 (1939)\nMälestussammas Võhma väljal\nVõhma- ja Ilumäe küla vahelise tee ääres on mälestussammas. Sammas on kõrge, kivist ja on piiratud raudpostidele kinnitatud raudketiga. Sinna kohapeale, kus nüüd on sammas, langenud sõjas üks rootsi kindral. See tähistatud sambaga, millel rootsikeelsed kirjad.\nSorrukivi. Foto Helen Hanni. Juminda kõrge kallas. Foto Tõnno Jonuks.\nERA II 221, 666 (11) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Viinistu k., Lõuka t. – Helgi Kain < Johanna Kain, 40 a. (1939)\nMinu kodust umbes kilumeeter eemal asetseb kivi, mida kutsutakse Sorrukiviks, mis vast 1937. a looduskaitse alla pandi. Kord näinud keegi naisterahvas, kui ta hommikul varakult metsa lehmi läks lüpsma, kaht meest kivi otsas ja kui ta ligemale jõudis, nägi ta, et need mehed ei olnudki, vaid kaks vanapakana, kes omavahel suure hoolega raha jagasid. Naist nähes ütelnud nad talle: „Ära sa sellest kellegile midagi räägi,” ja ise kadunud nagu kivi sisse. Säält samast kivi otsast nägi kord ühel pühapäeval keegi külamees üht naist nutmas ja põllenurgaga silmi pühkimas.\nJuminda kõrged kaldad\nERA II 165, 199/200 (6) < Kuusalu khk., Kolga v., Juminda k., Rätsepa t. – Greete Lambot < Leopold Lambot, 46 a. (1937)\nKuidas tekkinud Jumindale kõrged kaldad\nJuminda külast 1 km maad Leesi poole on mere ääres kõrged kaldad. Kaldad on tekkinud järgmiselt. Siel, kus nüüd on kõrged kaldad, oli enne kühmuline ja madal maa. Kui Põhjasõja aja meriröövlid Jumindal elasid, ehitanud meriröövlite kuning sinna omale lossi. Suuriest vihmasadujest tuli nii palju vett, et õõnestas korgema maa alt maa ära ja loss langes maaga seltsis meresse. Nüüd on siel madal meri. Murdumise kohal on korge kallas.\nRadar Palmse kloostrikividel. Foto Helen Hanni. Altja võrgukuurid. Foto Kaisa Sammelselg.\nVälitööd Hiinas 12. juuli – 3. august 2009. aastal\nHiina välitööd toimusid seminari ja 16. IUAES (The International Union of Anthropological and Ethnological Sciences. Humanity, Development and Cultural Diversity) maailmakongressi vahel Pekingi ja Shanghai ümbruses, Huanshangi piirkonna pühapaikades, UNESCO kaitsealustes külades ning Kunmingi linna ümbruses. Yunnani provintsi pealinnas Kunmingis ja lähiümbruses elab 27 rahvusrühma ning see muudab piirkonna omanäoliseks. Kunmingi ehk Kevadlinna pühamutest on tuntum Viimase Draakoni tempel, kus igapäevaste palvuste kõrval toimub kloostriõpe ja musitseerimine. Kongressi programmi raames külastasime Hiina rikkamate hulka kuuluvat küla Yunnani provintsi küla ja kunstnik Cheni muuseumi. Cheni puulõiked traditsioonilistest hiina ehitistest ja minevikku vajunud eluviisidest on elav lugu argistest ja pühadest toimingutest, ehitistest, unustusse vajuvast ajaloost. Shilini geokaitseala atraktsioonide hulka kuuluvad erinevate rahvusrühmade folkloorietendused. Ji rahvusest giidid tutvustavad kohamuistendeid, soovijad osalevad turistidele suunatud folkloorietendustel ja traditsioonilistel teetseremooniatel, aga külastada võib ka kalligraafi ateljeed, turgu jm paikasid. Mare Kõiva ja Andres Kuperjanovi kogumismatk toimus ETF grandi 6824 toel.\nKunmingi Ülikooli üks õppehoone Kunstnik Cheni puulõige\nVälitööde käigus tehti osalusvaatlusi, jäädvustati Hiina erinevaid eluvaldkondasid: pühapaikade ja pühamute integreeritus tänasesse kultuuripilti ja siseturismi süsteemi. Rahvusrühmade esitlemise ja lokaalsuse loomise viisid. Jälgisime ka Hiina varase astronoomia esitlemist. Kõrvetavas päikeses ja paduvihmas matkasime vaheldumisi 16.-17.sajandi puuarhitektuuri, väikeste garaažitöökodade ja kõrgtehnoloogiliste imede keskel.\nHiina elu Vana tähetorn\nVälitööde tulemusena kogunes videoklippe ja mitutuhat fotot koos asjakohaste märkmetega.\nVt ka Hiina käiguga seotud ettekandeid:\nKõiva, Mare & Kuperjanov, Andres. Sada aastat moodsat folkloristika ja etnoloogia uurimist Hiinas\nKäsitöö müük Sofia kesklinnas Parim osa Sofiast matkab pühapäeval Vitoshale\nEesti-Bulgaaria ühisprojekti raames jäädvustasid 3.-14. oktoobrini Andres Kuperjanov ja Mare Kõiva Balkanile tüüpilisi mälestuslehtesid, käsitöölaatasid ja kirbuturgu, tavandit Vitošal ja selle lähikülades.\nSEACi välitööd Egiptuses\nAleksandria raamatukogu Aleksandria raamatukogu\nSEACi aastakonverentside juurde kuuluvad traditsiooniliselt välitööd: tutvumine kohalike muuseumide, planetaariumite, muinasobservatooriumite ja muu teemakohasega, mis rajab aluse kohalikku arheoastronoomiat tutvustavatele plenaarloengiutele ja kohalikule uurimistööle. Fotokogu kajastab Egiptuse igapäevaelu väljaspool turismimarsruute, aga ka Karnaki templit Luxoris, Kuningate orgu, Kairo muuseumit ja vanemaid pühamuid ning Giza püramiide. Konverents toimus 331 eKr rajatud Aleksandria uues ülimoodsas raamatukogus ja planetaariumis. Aleksandria välitöil tutvuti rooma amfiteatri, maailmaimest tuletorni asemele rajatud kindluse ja Kom el Shoqafa katakombidega, mis on üks keskaegse kultuuri seitsmest maailmaimest. SEACi välitöil osalesid 23.-31.oktoobrini Andres Kuperjanov ja Mare Kõiva.


Uudiseid ja mõtteid Soome kubermangust • Objektiiv\nArvamus » Uudiseid ja mõtteid Soome kubermangust\nUudiseid ja mõtteid Soome kubermangust\n25. okt. 2016 Roland Tõnisson\nHelsingi vaade. Foto: Kimmo Mäntylä, Lehtikuva/Scanpix\nNiiviisi me siis elame – kaks sugulasrahvast, lähedased ja mõneti ka kauged. Meid ei erista üksteisest mitte ainult see kitsuke veesilm, vaid tegelikult ka erinev mentaliteet, mis on välja kujunenud erinevate valitsusvormide ajal läbi mitmete aastasadade, kirjutab Roland Tõnisson, keskendudes seekord meie hõimuvendadele soomlastele ja nende suhetele idanaabriga.\nHea lugeja annab ehk andeks, et ma sageli Soomemaal toimuvast kirjutan. Sinna ei saa ma aga mitte midagi parata juba seepärast, et kuigi ma puhastverd sugrimugrilane olen, siis seda olemist jagub nii päritolu ning vahepeal sealmail elatud aastate tõttu mõlemale poole Soome lahte.\nPealegi on Soome meile läänemaailmas toimuvate protsesside üheks näitelavaks ja vaateaknaks. Okupatsiooniaastatel oli ta meile aknaks Euroopasse ja laia maailma. Vanem põlv mäletab, kuidas sealse televisiooni kaudu saime palju tõesemaid uudiseid Afganistani sõjas toimuvast. “Kodumaise” uudisteagentuuri kohaselt hävitasid nõukogude väed aga nii edukalt modžahheede, et numbrid kokku liites ületas vastupanuliikumise likvideeritud võitlejate hulk kahekordselt Afganistani rahvaarvu. Tegelikkuses jätkub seal ometigi tegelasi veel küll ja küll, kes jaksavad kuuli rauda lükata.\n1984. aasta suvel olid hotellid “Viru” ja “Olümpia” viimseni välja müüdud Nõukogudemaa spordihaigetele, sest NSVL boikoteeris Los Angelese olümpiamänge. Hotellides sai toona Soome riigitelevisiooni vahendusel kaeda telekastist, kes kuidas seal kaugel Californias pikkust, kõrgust või ka laiust hüppas, ehk kes kellel maadlusmatil selja prügiseks tegi.\nOmal ajal aga sai Soome televisioon alguse Tallinna telemajast ja nagu meenutas üks Helsingi vanahärra, käisid tema vanemad enne viimast suurt sõda pulmamatkal Euroopas. Nimelt Eestis, kus olid tuulikud nagu Hollandis ja sai Tallinna linnas saksa keelt rääkida.\nNiiviisi me siis elame – kaks sugulasrahvast, lähedased ja mõneti ka kauged. Meid ei erista üksteisest mitte ainult see kitsuke veesilm, vaid tegelikult ka erinev mentaliteet, mis on välja kujunenud erinevate valitsusvormide ajal läbi mitmete aastasadade. Meie pärisorjus ja nende vabadused on olnud kaks väga erinevat maailma. Siiski pädevad meie mõlema puhul vanad tõdemused: “Ei ole miskit uut siin päikese all” ja “ajaloost õpime seda, ajaloost midagi ei õpita”.\nNii ei ole ka praegune aeg kuidagi väga oluliselt uus või miskit ennenägematut. Seda ka laiemas mastaabis. Seksuaalperverssused on antiik- ja keskajalgi mädandanud kuningakodasid ja hävitanud tsivilisatsioone. Riigipeade arulagedus on ennegi kustutanud miljonite oma kodanike ja naabrite eluküünlaid ning Euroopa Liit, mille viljastavates tingimustes meie elu praegu liigub, loob ja lehvitab, ei ole soomlastele mingi uus kooslus, kuigi nad nõukogude võimu hüvede nautimisest ilma jäid. Ja kui hea lugeja viitsib selle kirjatükiga edasi minna, siis saab tema näha, et olgu tegemist Bryssä või ryssä’ga, on poliitilises elus toimuv kõik üks tsentraliseerimine puha. Olgu öeldud, et ryssä on tegelikult igati ontlik sõna, mis tuleneb rootsikeelsest sõnast ryska ehk venelane ja on kasutusel tänapäevalgi. Aulist keisrihärrat nimetati aga kakssada aastat tagasi puhtas soome keeles täiesti ametlikult “Moskovan ja koko Ryssänmaan keisari”.\nNiisiis, kui meie põhjanaabrid liideti Venemaaga 1809. aastal pärast järjekordset sõda Rootsiga, said nad eristaatuse, erinevalt eesti- ja liivimaalastest, kes olid otseselt kubermangudena tsaaririigi koosseisus. Seda jäid nad nautima iseseisvumiseni 1917. aasta detsembris. Tsaari üheks tiitliks – kõrvuti näiteks Poola kuninga, Eestimaa ja Liivimaa vürsti, Leedu suurvürsti ning Norra pärijaga – oli Soome suurvürst. Kuidas Soome sai jääda eristaatusega tsaaririigi osaks, on omaette lugu. Antud juhul huvitab meid see, et Soomel olid suurvürstiriigina olemas praktiliselt kõik iseseisva riigi tunnused, välja arvatud riigipea. Ja see resideeris Peterburis. Kui Soome kuulutati iseseisvaks, oli uue riigi suurimaks mureks valitseja leidmine ning sakslaste printsegi käidi kuningaks kosimas.\nSoomlastel ei olnud Venemaaga suuremat muret ning tsaaride jaoks oli Soomemaa keisririigi kõige rahulikum osa. Siin meeldis neil puhkamas käia ja Virolahtis on siiani alles üks tsaaripere residentsidest. Muide, ka maailmakuulus kunstnik Ilja Repin jäi pärast punaste riigipööret elama oma suvilasse Soome.\nElu oli idülliline kuni 1898. aastani, mil määrati kindralkuberneriks Nikolai Bobrikov, sõjaväelane ning tsaari usaldusisik, kes esitas Nikolai II-le oma tegevuskava, mille kohaselt tuli ette võtta Soome paremaks integreerimiseks keisririigi sõbralike rahvaste perre järgmised sammud:\nSoome sõjaväe sulandamine Vene armeesse;\nSoome riigisekretäri ametikoha likvideerimine;\nkeisririigi seadusandluse rakendamine Soome territooriumil;\nvene keele kuulutamine ametlikuks keeleks, senatis, ametites ja koolides;\nHelsingi ülikool ja muud õppeasutused täpsema kontrolli alla;\nVenemaa kodanikele antakse õigus kandideerida avalik-õiguslikesse ametitesse;\nSoome raha kasutuselt võtmine;\nSoome ja Venemaa tollipiiri likvideerimine ja tollisüsteemi ühendamine Venemaaga;\nkeskvõimu häälekandjate asutamine valitsuse seisukohtade levitamiseks;\nriigipäevade pidustuste lõpetamine;\nkindralkuberneri ametijuhendi ülevaatamine.\nÜldiselt andis Bobrikov oma ettepanekutega teada, et Soome autonoomia ei vasta Venemaa huvidele ning ta tuleb allutada keskvõimudele. Nii pidigi Soome Riigipäeval olema edaspidi vaid nõuandev roll. Soomlased kogusid selle vastu pool miljonit allkirja ning selle tulemusena ärkas soomlastes seni õndsalt uinunud teadvus omariiklusest ja oma õigustest. Algas vastupanu keskvõimu üha tugevnevale survele.\nReformide kallale asuti sellest hoolimata isuga. Sõjavägi likvideeriti ning üle riigi asutati keisriarmee garnisonid. Muuga aga nii libedalt ei läinud ning üleüldse lõppes kogu lugu kindralkuberner Bobrikovi mõrvaga 1904. aastal, sellele eelnes aga ka tugev vastuseis kodanikuallumatuse näol ning järgnesid streigilained oma maa, oma seaduste ja oma keele kaitseks. Millega soomlased näitasid üles oma palju paremat ja teadlikumat organiseeritust kui eestlased sel ajal.\nKurikuulus kindralkuberner sai olla ametis ainult kuus aastat, ent jättis selle lühikese perioodiga rahva mällu kustumatu jälje kui survestaja ning türann.\nTänapäeva ajaloolase Markku Kuisma arvates on tänane Soome naasnud Bobrikovi perioodi. Temast on saanud provints ning selle iseseisvus on muutunud küsitavaks. Tema arvamust on eriti nukker kuulda, kuna tegemist on äri- ja pangandussuhete, kartellide ja võimueliidi ajaloo ning tänapäeva asjatundjaga, kes on avaldanud olulisi teoseid majanduse ja võimu ajaloost (“Suomen poliittinen taloushistoria 1000–2000” (2009), “Rosvoparonien paluu: Raha ja valta Suomen historiassa” (2010), “Kylmä sota, kuuma öljy: Neste, Suomi ja kaksi Eurooppaa 1948–1979” (1997)).\nTema arvates ei ole Soome enam oma otsustes iseseisev. Küllap see on tõsi, sest näiteks Euroopa Liidu liikmelisuse jooksul on Soome asunud eitavale seisukohale vaid ühel korral – kui tehti katset võtta elanikkonnalt ära tulirelvad.\nNüüd on Soome, professor Kuisma arvates, sarnaselt suurvürstiriigina osaks paljurahvuselisest moodustisest. Muutused on selles, et Soome saadab praegu oma esindajad riigiülestesse organitesse erinevalt vanadest aegadest, kui esindajad Peterburis (duumas) puudusid – selleks puudus praktiliselt iseotsustaval maal vajadus. Erinevuseks on seegi, et vanasti oli Soomel oma raha, nüüd enam mitte. Enne Bobrikovi oli Soomel vabad käed oma sisepoliitika korraldamisel, nüüd tuleb 80% seadusandlusest Brüsselist. Keisririigi aega peab professor nii mõneski mõttes progressiivseks perioodiks, mil oldi osa arenevast riigist. Millel olid muidugi omad kasvuraskused nagu igal kooslusel, kus on tegemist inimestega.\n“Kui pidada oluliseks iseseisvust, siis praegu on Soome selles suhtes vales kohas,” ütleb professor praegust aega analüüsides.\nOmalt poolt hämmastab mindki tõsiasi, et kui me psühholoogias räägime nii olulisest asjast kui inimhinge terviklikkus ja vajadus seda toetada, leida oma mina, oskusest end vajadusel kehtestada, siis riiklikus iseseisvuses ja eneseteadlikkuses nähakse kahjulikku ja tagurlikku ilmingut. Ka pikk, mitmesaja aasta pikkune periood, mil meie põhjanaabrid on saanud oma riiki ehitada, on tänases õhkkonnas muutunud häbiväärseks. Nõutakse Mannerheimi ratsamonumendi kõrvaldamist temanimeliselt tsentraalteelt, sest leitakse, et sõjakurjategijana korraldas ta punavangide eksekutsioone. Seda ei taha tänased punased meenutada, et terror algas Tamperes sellest, kui punamässajad tapsid ja vägistasid pursuisid ning Helsingis seisnud laevastiku madrused viskasid tapetud ohvitseride surnukehad jääle linnarahvale hoiatuseks. Ei ole siis ju ka imestada, et Helsingis ei õnnestunud punasoomlastel oma kanda kinnitada ning siit sai alguse vastureaktsioon maailmarevolutsioonile, mida tänapäeval uute loosungite varjus uuesti ellu viiakse.\nRiiklikku isemõtlemist võib endale lubada vaid selgrooline olend. Teistsugune inimene võib otsustajaks saades hävitada kogu rahva koos tema mineviku ja pärandiga. On tõsi, et nii Eesti kui Soome riigi alustalaks on olnud inimesed viiskudes. Ohtu on selle seadnud tegelased peentes lipsudes ja sokkides, kellele meeldib flirtida selle maailma vägevatega, võltshumanismi ja klantskeelega, kelle jaoks riik ja rahvas on vaid sõnnik rukki jaoks, mida nende nomenklatuursesse künasse puistatakse. Neid inimesi võib tõesti nimetada meie aja bobrikovideks, kelle visioon uuest maailmast on nii suur, et Jussi ja Juhan, Marja ja Mari sinna ei mahu.\nSellist eluvõõrast, ent ennastimetlevat, sisutühja mõtlemist leidus ka sõjajärgses Soomes, kui riigitüüri etteotsa said kommunistid. Nad tegid 1944. aastal sõjatingimustes vastu võetud eriseadusega presidendiks saanud marssal Mannerheimile ettepaneku reorganiseerida kaitse- ja turvajõud, ning vabastada vahendeid muudeks vajadusteks (nagu praeguses keeles öeldaks). Sest nüüd kaitseb neid suur liit Staliniga.\n“Härrased loodavad siis Akadeemilise Raamatupoe peale?” vastas selle peale marssal Mannerheim mõtlikult. Ning ei toetanud antud ettepanekut. Ja sisuliselt oli tema see, kes säilitas soomlastele nende vaba riigi.\nSildid Soome Vene keisririik Venemaa


Õhuvärskendaja Reeds Difuuser Mystical Garden, AIR WICK, 30 ml - Eriotstarbelised puhastusvahendid - Puhastus-ja koristusvahendid - Majapidamis- ja kodukaubad\nÕhuvärskendaja Reeds Difuuser Mystical Garden, AIR WICK, 30 ml\nMitmekihiline aroomibukett. Air Wicki roost aroomihajuti kasutab imeliste aroomide delikaatseks hajutamiseks looduslikke rotangpalmi varsi. Looge oma kodus meeldiv õhkkond selle loodusliku lõhnakogemuse ja elegantse disainiga. Lõhna kirjeldus: vahukomm, vaarikas, roos.\nKahjulik veeorganismidele, pikaajaline toime. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. Hoida lastele ja lemmikloomadele kättesaamatus kohas. SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord. ALLANEELAMISE KORRAL: halva enesetunde korral võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSEGA/arstiga. NAHALE SATTUMISE KORRAL: pesta rohke vee ja seebiga. Sisu/mahuti kõrvaldada vastavalt kohalikele ja riiklikele määrustele. Sisaldab alpha-iso-Methylionone, Coumarin, Eugenol, Limonene, Linalool. Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. Lõhnade suhtes ülitundlikud inimesed peavad olema selle toote kasutamisel ettevaatlikud. Ōhuvärskendid ei asenda häid hügieeniharjumusi.\n"Kasutusjuhend: Enne kasutamist lugege hoolikalt ohutusteavet.\n1. Keerake kork lahti ja eemaldage see\n2. Kandes kindaid, suruge sõrmega välja seib korgi otsal\n3. Keerake kork pudelile tagasi\n4. Sisestage rotangpalmi varred pudelisse, asetades nad harali. Varred toimivad kui taht, tõmmates lõhna üles ja vabastades seda aeglaselt õhku\n5. Veenduge, et toode on asetatud stabiilsele pinnale, vältimaks juhuslikku mahavalgumist. Mitte asetada lihvitud, värvitud või plastpinnale. Mahavalgumise korral pühkida pind puhtaks. Palun säilitage juhendid edaspidiseks.\nPALUN LUGEGE ENNE KASUTAMIST HOOLIKALT OHUTUS- JA ETTEVAATUSMEETMEID. SÄILITAGE NEED EDASPIDISEKS. Kasutage ainult vastavalt juhendile. MÄRKUS: TOODE SISALDAB OSI, MIS VÕIVAD PÕHJUSTADA LÄMBUMISOHTU"\nDifuuser Pineapple & Rosemary, AIRWICK BOTANICA, 80 ml\nDifuuser Island Rose, AIRWICK BOTANICA, 80 ml


MTÜ arendab eestikeelset avatud platvormil maakaarti :: Pingviini veeb\nMTÜ arendab eestikeelset avatud platvormil maakaarti\nPingviini veeb foorumi pealeht » Pingviin » Uudised » Uudiseid maailmast » MTÜ arendab eestikeelset avatud platvormil maakaarti\npostitatud: 08.03.2010, 12:40 postituse pealkiri: MTÜ arendab eestikeelset avatud platvormil maakaarti\nAlates 08.03.2010, 12:40 kuni 16.03.2010, 01:39 (kaasa arvatud)\nsain sellise uudise MTÜ arendab eestikeelset avatud platvormil maakaarti http://www.am.ee/node/1167?utm_source=twitterfeed&utm_medium=twitter\npostitatud: 08.03.2010, 12:43 postituse pealkiri: (teema puudub)\nVäga lahe, Tartu on openstreetmapil väga põhjalikult peal.\nSõitsin ka gpsiga mõni päev ringi ja siis kandsin ka Põlvas mõned puuduvad teed peale.\npostitatud: 09.03.2010, 13:50 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTartu andmed on imporditud Tartu linnavalitsuse andmete pealt. Tallinna andmed ei tea kust kohast aga Rakvere näiteks , kus mina elan on 100% käsitsi joonistatud\npostitatud: 09.03.2010, 18:48 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTapa linn on veel tänavatest tühi.\npostitatud: 10.03.2010, 01:34 postituse pealkiri: (teema puudub)\nRaudna jõgi hakkab kusagilt poole pealt. Algust polegi.\npostitatud: 10.03.2010, 11:26 postituse pealkiri: (teema puudub)\nLoomulikult on asi Work In Progress. Ju siis keegi kes seda jõge joonistas oskad seda joonistada ainult sealt alates aga mul ainult hea meel kui sa võtaks kätte ja joonistaks selle algusest lõpuni sama ka tapa linna kohta. Võin meelsasti anda õpetussõnu.\npostitatud: 10.03.2010, 11:29 postituse pealkiri: (teema puudub)\nAga tahad ma näitan siinkohal OSM -i peamist eelist teiste kaartide ees. Praegu on kell 11.29 ja Tapa on nii nagu ta on ...\nNii Tapa kelle 11.29 Tapa kell 11:29\nTapa kell 12.12 Tapa kell 12.12\nNüüd oleks muidugi väga hea, kui keegi kohalik, kes teab neid tänavanimesid paneks neile nimed ka. Hetkel on need lihtslat linna tänavad - aga parem kui mittemidagi\npostitatud: 10.03.2010, 14:32 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTapa kell 12.12\nVau! Äkki jagad pisut infot, kuidas Sa selle tegid?\npostitatud: 10.03.2010, 16:13 postituse pealkiri: (teema puudub)\n:O ülikiire ikka. Tahaks ka teada kuidas tegid? Ega ometi kõiki gpsiga läbi ei sõitnud?\npostitatud: 10.03.2010, 16:28 postituse pealkiri: (teema puudub)\nIkka Selleks, et seda kaarti teha on vaja kahte asja. Esiteks kasutajanime selles süsteemis ja teiseks siis mingit vahendit. Neid on praeguseks kujunenud 3 peamist\nMina ise kasutan JOSM -i Seda on küll võibolla kõige keerulisem algajal kasutada aga minu arvates on see kõige parem. Näiteks Potlatch i kasutades võib sisse tulla vigu, mida ei ole näha kohe. Muidu JOSM -i wiki lehel on kenad õpetused tema jaoks.\nAga üldiselt kasutasin maa-ameti wms serverit, milleks maa-amet on kenasti loa andnud. JOSM suudab seda kenasti ära kasutada näidates siis eesti aerofotot alus pildina ning siis on tegemist juba lihtsalt tänavate ülejoonistamisega. Tapa puhul ma tean, et on tegemist linnaga siis ma sain panna kohe juurde meta andmetena linna, kuid näiteks maakohti kaardistades ma alguses märgin ära et see on lihtsalt määramata tee ja siis kui võimalus on (suvel) sõidan sealt läbi, et täpsustada mis tüüpi teega on tegemist.\nNäiteks siit on üht koma teist lugeda\npostitatud: 10.03.2010, 17:47 postituse pealkiri: (teema puudub)\nÜhest küljest ma võiks seda isegi joonistada, aga see võtab aega ja seega saaks seda teha mingil hilisemal hetkel. Juhul kui ma muidugi saan neist programmidest aru .... need ju puha väljamaakeelsed.\npostitatud: 10.03.2010, 18:23 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSee JOSM on suhteliselt palju eesti keelde tõlgitud ... aga jah selles mõttes on sul õigus, et see võtab aega kui üks kord sukeldud asjasse siis tunnid lendavad.\npostitatud: 10.03.2010, 18:25 postituse pealkiri: (teema puudub)\njah kahjuks ma reaalselt GPS -ga seal läbi ei käinud, kuid enamused teed ma ikkagi sõidan kunagi läbi. Ma olen nii palju võrratuid kohti leidnud eesti maal tänu sellele\npostitatud: 10.03.2010, 18:30 postituse pealkiri: (teema puudub)\nArvata on - ennegi asjadega nii juhtunud, et enam ei saa pidama.\npostitatud: 10.03.2010, 21:32 postituse pealkiri: (teema puudub)\npostitatud: 15.03.2010, 11:23 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSeda, kui palju kuskil tänavavõrk kaardistatud, näeb siit lehelt http://wiki.openstreetmap.org/wiki/WikiProject_Estonia#Kohad\nNing igalühel on võimalus oma kodukandi paremale kaetusele kaasa aidata.\npostitatud: 15.03.2010, 12:04 postituse pealkiri: (teema puudub)\nJah, seda tabelit just väga tihti ei uuendata. Endal oli mõte see aasta kõik Lääne-Virumaa linnad ja suuremad asutusüksused 100% ära teha\npostitatud: 17.04.2010, 14:33 postituse pealkiri: (teema puudub)\nPärnu kaarti uurides tegi mind veidi tigedaks kuidas keegi on lisanud Endla teatri kaartile ning seoses sellega ka teatri ümber 3 tänavat ära märkinud.Pärnu tähtsaim tänav (Pikk tn) on saanud omale mingi kuradima teatri esise parkimisplatsi nime.Ehk siis Pika tänava asemel on Keskväljak.Teatri kõrvalt jookseb mõnesaja meetri pikkune tänav millel nimeks Akadeemia.Süüdimatult on aga kaartile märgitud Akadeemia tänav nii pikalt, et see ümbritseb pea tervet Pärnut.Loodan, et ülejäänud maailm pannakse ikka kaartile ilma omakasu püüdeta oma putka kaartile märkida nii et ülejäänud kaart ära s*tutakse.\nKas keegi oskab mulle lihtsalt selgeks teha kuidas JOSM'i kasutades tänavaid poolitada ja kuidas uusi tänavaid lisada?Seni põgusalt vaid uurisin aga ei saanud kohe pihta.\nNii palju sai hetkel tehtud, et Pikk tänav on nüüd Pikk tänav ja lisasin veidi tänavaid juurde.\nTervet Pärnud vast ei viitsi 100% ära teha, aga nii palju ikka, et turist linnas vabalt hakkama saaks.\npostitatud: 17.04.2010, 23:55 postituse pealkiri: (teema puudub)\nEi tasu nüüd pahaseks kohe saada. Tõenäoliselt on tegu siiski teadmatusega või on see viga kogemata sisse tulnud. Pahatahtlikult ma ei tea küll, et keegi eestis midagi teeks.\nTänava lisamine käib tavaliselt nii, et valid vasakust servast ülvalt teise ikooni "Sõlmede joonistamine" ja siis sellega joonistad, kas oma GPS logi või maa-ameti WMS pildi üle. Kindlasti tuleks siis lisada teele mingid metaandmed. Linnapuhul highway=residential, name=<nimi>. Väike õpetus sellekohta, kuidas maa-ameti wms -i aluskaardiks JOSM -is panna on siin: http://wiki.openstreetmap.org/wiki/Talk:WikiProject_Estonia#Maaameti_Eesti_haldus-_ja_asustusjaotuse_failid_ja_WMS_serveri_kasutamine


Eesti Meedia läheb Mart Kadastiku vastu kohtusse\n14:09 05.10.2016 lühendatud link\nAS Eesti Meedia esitab Postimehe kunagise peatoimetaja ja AS-i Eesti Meedia endise juhi Mart Kadastiku vastu hagi, kuna leiab, et Kadastik on oma elulooraamatus avaldanud konfidentsiaalset teavet.\nTALLINN, 5. oktoober — Sputnik. Eesti Meediat esindav vandeadvokaat Ants Nõmper kinnitas, et hagi Kadastiku vastu on ettevalmistamisel. "Tulenevalt asjaolust, et vaidlus puudutab konfidentsiaalse teabe õigusvastast avalikustamist, siis ei soovi me omalt poolt seda vaidlust meedias etteruttavalt kajastada," ütles Nõmper rahvusringhäälingu uudisteportaalile, edastas BNS.\nEelmisel nädalal ilmus Kadastiku elulooraamat "Nüüd ma siis kirjutan", milles ta esitab oma nägemuse Postimehe ja Eesti Meedia arengutest, samuti kirjutab raamatus nende praegusest omanikust Margus Linnamäest.\nMart Kadastik läheb Juku-Kalle Raidi raamatu vastu kohtusse\nKadastik omakorda esitas kohtusse hagi ajakirjaniku ja seltskonnaaktivisti Juku-Kalle Raidi ja raamatupoe Apollo vastu. Raid koostas raamat "Paradokside puntras", mis sisaldab Kadastiku 1980. aastatel varjunime all kirjutatud tekste. Raamatut levitab Apollo.\nRaid on kinnitanud, et tema raamatu väljaandmist finantseeris Eesti Meedia ja Postimehe omanik Margus Linnamäe, kes on ka Apollo raamatuketi omanikke.\nKadastik ütles ERR.ee-le, et teda esindav advokaadibüroo esitas kohtusse hagi OÜ Ema & Isa, mille ainus juhatuse liige on Juku-Kalle Raid ning Apollo Holding OÜ vastu.\nkohus, Eesti Meedia, Juku-Kalle Raid, Mart Kadastik


Vooremaa Mustvee vallas võib kaduda haridus- ja noorsootöönõuniku ametikoht\nHomsel Mustvee vallavolikogu istungil on päevakorras eelnõu, mis vastu võetud seaduses kehtestaks selle aasta 1. juunist valla ametiasutuste uue struktuuri ja kaotaks koosseisust haridus- ja noorsootöö- nõuniku ametikoha.\nEsitatud eelnõu selgituse kohaselt ei ole haridus- ja noorsootöö nõuniku ametikoha eksisteerimine ennast õigustanud ning sellise spetsialisti palkamine pole vallale enam otstarbekas.\n„Vallavalitsuses on piisavalt teisi ametnikke, kelle vahel saab haridus- ja noorsootöö nõuniku praegused tööülesandeid ära jagada, kindlasti peaks osa ülesandeid lisama juurde valla tugikeskusele,“ selgitas eelnõu ja seletuskirja koostaja volikogu liige Tarmo Tomson. Ta lisas, et tema arvates dubleerib see ametikoht näiteks koolijuhte.\nEelnõus tuuakse ühe osana välja see, et perioodil 2018–2021 oli haridus- ja noorsootöö nõuniku põhitegevuseks haridusreformi ettevalmistamine ning seda ei õnnestunud praegusel nõunikul teha volikogule ja Mustvee valla elanikele sobival viisil.\n„Eelnõuga on ülesanded ebaselgelt ümber jagatud. Kui see otsus vastu võetakse, siis tõenäoliselt ootab valda ees kohtutee,“ tõdes Mustvee vallavanem Aivar Lainjärv.


Kuidas Ma Saan Tuvastada Hazmat Plaadid? | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Kuidas Ma Saan Tuvastada Hazmat Plaadid?\nUSA transpordiministeerium (DOT) nõuab ohtlike materjalide või ohtlike ainete märgistamist ühtse, standardse hoiatusmärgiga. Need värvi kodeeritud teemant-kujuga udaplaadid (nad on ruudud otsas; sõnad on püsti, ruudu nurkad vertikaalselt ja horisontaalselt) peavad olema kinnitatud kõikidele ohtlike materjalide saadetistele. Märgid hoiatavad käitlejaid ja teisi, et seal on ohtlikke materjale. Hädaolukorra korral teavitavad tähised ka esimestele vastajatele täpselt, millist ohtlikku materjali nad tegelevad. Hazmat-kaardid näitavad nii numbrite kui ka sõnadega materjali tüüpi. Mõnel märgil on ka pilte, näiteks mürgiste materjalide plakat, millel on kolju ja ristluud.\nUurige platvormi kuju. Kõik udusmärgid on rombikujulised.\nKontrollige numbrit alampunkti juures. Kõikidel märgistustel on ühekohaline number, mis näitab, millise ohtliku materjali klassi see on. Seal on üheksa klassi. Näiteks näitab „1”, et materjal on plahvatusohtlik, samas kui „7” tähistab radioaktiivsust. “3” tähendab, et tegemist on tuleohtliku vedelikuga, “4” näitab süttivat tahket ainet ja “6” tähistab mürgist või mürgist materjali.\nKui te ei ole kindel, mida number võib näidata, lugege plakati tähiseid. Näiteks on 1. klassi plaadil tavaliselt trükitud “lõhkeained” või “lõhkeained”. Tuleohtlik materjal ütleb tavaliselt "Tuleohtlik", "Põlev" või "Kütteõli". Radioaktiivsust märkav märk ütleb lihtsalt "Radioaktiivne", samal ajal kui 6. klassi plaadil on sõna "Mürk", "Mürgine" või "Sissehingamise oht".\nOtsige neljakohalist numbrit. See on eraldiseisev materjali klassi näitavast ühekohalisest numbrist ja see ei pruugi ilmneda kõigil plakatitel. Mõnel juhul võib see number paikneda oranžil paneelil või valge ruudu mähkimislehe kõrval. See neljakohaline number näitab ohtliku materjali konkreetset tüüpi.\nVõrdle neljakohalist numbrit Ameerika Ühendriikide transpordiministeeriumi hädaolukorra lahendamise juhendi numbritega. Juhend näitab täpselt, millised materjalid vastavad sellele numbrile. Näiteks näitab number 1091, et materjal on atsetoonõlid.\nMilliseid Küsimusi Küsitakse Taustakontrollis?


Köögisõnastik sisaldab palju infot köögiviljadest, taimedest, maitseainetest, vürtsidest, ürtidest ning nende kasutamisest ja koostisest.\ningver Nipid toidu töötlemine\nJuurdelisatud videos õpetatakse kuidas koorida ja tükeldada ingverijuurt. Vaata lisaks:IngverMarineeritud ja grillitud makrellPorgandi hakkimineSeene karri\nNipid sidrunhein toidu töötlemine\nAllolevas videos õpetatakse kuidas puhastada ja tükeldada sidrunheina. Vaata lisaks:Porgandi hakkimineMaisi ja krabi supp korianderigaŠalottsibulMaitsetaimede ja ürtide hakkimine\nTaleggio on lehmapiimast valmistatud kõrge rasvasisaldusega juust Itaaliast. Juust on saanud oma nime Lombardias Itaalia Alpides asuva Taleggion oru järgi. Taleggio kaalub 1,7-2,2 kg. See on ruudukujuline ja lapik. Kujundus on kompaktne ja ühtlane. Juustul on tugev aroom kuid …\nNipid toidu töötlemine\nVideos õpetatakse kuidas jämedalt ja peenelt hakkida maitsetaimi. Vaata lisaks:Sidrunheina tükeldamineIngveri tükeldamineVürtsikas Buffalo kanasalatChorizo\nSeente tükeldamine ja viilutamine\nAllolevas videos näidatakse kuidas seeni tükeldada ja viilutada. Vaata lisaks:Sidrunheina tükeldamineÕhuke viilutamine (sibul)Ingveri tükeldamineIngver\nNipid porgand toidu töötlemine\nVideos õpetatakse kuidas õigesti porgandit hakkida. Vaata lisaks:Seente tükeldamine ja viilutamineÕhuke viilutamine (sibul)Kikerherne ja köögivilja karriLihtne pasta kaste


Kahekordse šokolaadi räbu kaerajahu küpsised | happilyeverafter-weddings.com\nKahekordse šokolaadi räbu kaerajahu küpsised\nKuigi ma tavaliselt püüan kinni pidada 80:20 reeglist tervisliku toitumise osas, on kindlasti päeva, kus pean silmas tasakaalustatud toitu, kus igal käel on küpsis. See kehtib eriti küpsiste puhul, mis sisaldavad tonna šokolaadi ja närimisväärset headust!\nHei! See kinda kõlab just nagu need vapustav kahekordse šokolaaditükiga kaerajahu küpsised, kas pole? Kui otsite täiuslikku küpsisepäeva retseptit, vaadake seda kaugemale! Ma olen kaetud.\nMa tean, et paljudel inimestel on mingisugune isiklik vendetta kaerajahu küpsiste vastu, sest neid võrreldakse tihti oma šokolaadiküpsise õe küpsisega. Minu jaoks on see võrreldav, milline teie lapsest sulle rohkem meeldib või päikesetõusu ja päikeseloojangut.\nMõlemad on võrdselt fantastilised ja kaunid omal moel. Ja kirjutades selle välja, mõistan, et sellel pole mõtet üldse mingit mõtet, aga see annab teile veidi pilguheid sellele, kuidas see toiduaine arvab, nii et lasksime sellega lihtsalt minna. Ma tean ka seda, et see isiklik vendetta tekib usaldusküsimustest.\nMul on olnud mitu inimest, kes ütlevad mulle, et nende küpsisega seotud ebakindlus tuleneb ekslikest šokolaadikübastest pärinevatest kaerahelbedest rosinate küpsistest. Nad haaravad näiliselt šokolaadiga täidetud küpsise, tõmba see suu kätte ennast oodates, võtke suur hammustus ja... midagi on valesti, väga valesti. Nad haisuvad. Ütle, et pole nii!\nNeed "šokolaaditükid" on tegelikult rosinad ja need muutuvad püsivalt sädemeks kogu eluks. Kas see on natuke liiga reageerimine? Jah. Kuid selleks, et kõrvaldada kõik kahtlused, mis on teie kaerajahu rosin-haters'il, olen eemaldanud kõik kuivatatud puuvilja jäljed ja asendanud selle mitte ainult ühe šokolaaditüübiga, vaid ka TWO!\nNii et laseme veel natukene sukelduda, mis muudab need küpsised nii maitsvaks. Lubage mul anda teile väike vihje: see hõlmab kahte liiki suhkrut, võid, tonni šokolaadi ja sisuliselt kõiki asju elus.\nNagu eespool mainitud, on nendel küpsistel kahte tüüpi suhkrut, nii valget kui ka helepruuni. Kuigi paljud inimesed kasutavad oma küpsisena ainult valget suhkrut, meeldib mulle mõnes kuldpruunist suhkrust lisada ekstra maitsepiim, mida see melass sisaldab.\nSamuti otsustasin selle küpsisretsepti kaera lisada, sest kuigi ma pole mingil määral vastu standard šokolaadiküki, tõesti armastan seda, et kaer võib tuua. Ma ei ütle, et need küpsised pole mingil moel terved, kuid kaer hakkab küpsistele kolesteroolivastaseid võimeid andma ja kiud hoiab sind natuke täiuslikumad kui enamik küpsiseid.\nJa nüüd räägime selle retsepti kõige olulisemast aspektist: šokolaad. Ma läksin minut edasi ja tagasi umbes selle kohta, mida ma tahtsin lisada sellele kaerajahu küpsise retseptile, et see oleks eriline.\nMa teadsin, et ma ei taha eespool mainitud põhjustel rosinaid panna, kuid tahtsin kreeka pähklitesse lisada tekstuuri. Siis tabas mind mind!\nTavapärasesse šokolaadikilbesse mitte ainult ei lisanud, hakkasin ma mõnda piima šokolaadi mandliga toffee-kompveti baaridest, millest mul oli kätt, kahekordselt täidetuna šokolaadi-heade jookidega.\nKuigi ma täitsin oma küpsiseid sellise šokolaadiga, võite vabalt hargneda ja kasutada oma valikul olevat kompvekiba! Ma arvan, et Reeses'i maapähklipuupähklid, Linnutee, Crunch jne kõik töötavad selles retseptis ilusti ja ma armastan asjaolu, et seda saab nii kergesti kohandada iga inimese individuaalseks kommi maitseks.\nMida sa siis ootad? Haara oma segamisnõu ja laseme küpsetamisel!\nKahekordse šokolaadi räbu kaerajahu küpsised Salvesta Prindi Prep aeg 10 minutit Kestusaeg 10 minutit Kogu aeg 20 minutit Autor: Christine Skari Retsept tüüp: Dessert kätte: 15 Koostis\n1 pehme või pehme õli\n⅓ paari valget suhkrut\n1 ½ tk kaera\n½ tassi kreeka pähklit\n½ tassi šokolaaditükke\n½ tassi tükeldatud šokolaadikompveti valikut\nPüstina segistis või käsitsi koor kokku või ja valge ja pruun suhkur kuni sujuvaks. Lisage muna- ja vaniljeekstraktid, segades kuni lisatud.\nSegage eraldi jahu, kaneel, sool, söögisoodat ja kaer eraldi. Kombineerige kuivad ja märjad koostisosad ja segage kuni lihtsalt kokku.\nSegistage õrnalt kreeka pähklite, šokolaadikooki ja tükeldatud kristalliseerunud baari.\nTõmmake supilusikatäis taigna ja asetage pärgamendipaberile vooderdatud küpsetusplaadile. Küpseta 9-11 minutit või küpsised kuldpruuniks. Ärge küpsetage! Nad lõpetavad küpsetamise väljaspool ahju.\nMUUD PUUDE ARTIKLID\nSõltuvalt Paleo suupistete retseptid, mis vastavad nendele keskpäevade kõladele...\nEnamik pruunidest paneb sind rasvaseks .. Kuid kiire ja lihtne retsept aitab teil FATi põletada!\nLugege, kuidas oma lemmikut teha tervislike, tervislike toiduainete koostisosade kaudu.\nPulmad koogid koos vesiputouksista\nLumesibulate hiilguse eest hoolitsemine\nMis teeb mikrokliima: saate teada erinevatest mikrokliima teguritest\nMandevilla taimede ümberistutamine: saate teada, kuidas mandevilla lilli uuesti istutada\nTrivia mängud pulmade vastuvõttude jaoks\nLisateave F1 hübriidseemnete kohta\nKoduravi madala kilpnääre jaoks: mida on eeterlikud õlid hüpotüreoidismi jaoks kasulikud?\nWHO ütleb, et haigla külastamine on meditsiiniliste vigade ja infektsioonide tõttu kaugel ohtlikum kui lennamine\nMida teha niidetud rohuga: näpunäited rohu lõikuse taaskasutamiseks\nNemesia taime paljundamine - näpunäited Nemesia lillede paljundamiseks\n10 asjad, millest sa ei teadnud peenise kohta\nHoiatus: Kas kasutate mõnda neist absoluutselt kasutuks alternatiivsetest õiguskaitsevahenditest?\nColicky valus rinnapiima väikelastel: kas peaksite valemit muutma või oma dieeti kohandama?\nKuseteede infektsioonid: väike ärritus teile, potentsiaalne tapja vanuritele\nKuidas teada saada erinevust meessoost ja naise Holly Bushi vahel\nFoxglove'i taimede toetamine - näpunäited liiga kõrgeks muutuvate rebasesabade seismiseks\nKuidas Reye sündroomi põhjustab laste ja noorukite aspiriin: millised valupõletikud on laste jaoks ohutud?\nTervislikud toitumise nõuanded kolledži üliõpilastele\nKolibri aiaideed: parimad lilled kolibri meelitamiseks\nMis on kasvuvalgustid: näpunäited taimede kasvuvalgustite kasutamiseks\nPerilla Shiso hooldus - kuidas kasvatada Perilla Shiso piparmündi\nLoropetalumi hiinaharjalised põõsad: kuidas hoolitseda Loropetalumi taimede eest\nElektriline hambahari: harjad oma hambaid nagu geenius


Turu-ülevaade: Jaapan pakub koroonakriisist väljumisel ekspordivõimalusi - EAS\nKeerulised ajad vajavad kiiret tegutsemist, kuid riskide maandamiseks ka ettevaatlikke otsuseid. Heaks näiteks on eksporditurgude mitmekesistamine, kus tasub kaaluda kaugematele turgudele sihtide seadmist. Kuigi Jaapan tundub Eesti ettevõtjatele veel väga kauge ekspordituruna, tasub Tõusva Päikese Maale mõelda just koroonakriisist taastumise kontekstis. Jaapani majandus on väliskaubandusele jätkuvalt vägagi vastuvõtlik, mida tõestab ka mitme Eesti ettevõtete eksporditegevuse käivitumine Jaapani suunal suisa keset kriisi.\nJaapan kehtestas kriisi tipphetkel inimestele leebemad liikumispiirangud kui paljud teised riigid, on ka Jaapaniriigi majandus korralikult räsida saanud. Teises kvartalis kahanes Jaapani majanduslik kogutoodang 7,8% võrreldes eelneva kvartaliga ning koguni 27,8% võrreldes möödunud aasta teise kvartaliga. Samas on Jaapan rüselenud majanduslanguse kütkes juba eelmise aasta lõpust saadik, kui tarbimismaksu kergitati kümnendi võrra. Seega võib väita, et koroonapandeemia tabas Jaapani majandust kõige halvemal võimalikul hetkel.\nSenised tarneahelad on kõrvale heidetud, inimeste ja kaupade transportimine on muutunud keerukamaks, sõlmimise lävel olevad lepingud on jäänud pealtnäha igavesti ootele ning ettevõtted otsivad üha meeleheitlikumalt kõikvõimalikke alternatiivseid lahendusi.\nJaapani reaalne SKP muutus (kvartaalne)\n(allikas: Jaapani Riigikantselei)\nKuigi sisemajanduse kogutoodangu mahud näitavad viimaste aegade halvimaid numbreid, ennustavad mõned ökonomistid Jaapani majandusele üle 10-protsendilist kasvu juba käesoleva aasta kolmandas kvartalis. Ettevaatlikuks teeb nende prognooside juures siiski teadmine, et viirusesse nakatumine on jätkuvalt kõrgel tasemel nii Jaapanis kui ka paljudes teistes riikides.\nEelmise aasta mahte aluseks võttes vähenes Eesti eksport Jaapanisse märtsis ja mais pea poole võrra. Kuid on veel vara hinnata, kas vähenemise põhjuseks on ainult koroonaviirusest tingitud pandeemia. Kahtlemata mõjutas globaalne tervisekriis mõnede toodete eksporti, kuid kogu ekspordimaht Eestist Jaapanisse tänavuse esimese poolaasta jooksul igal juhul kasvas võrreldes 2018. ja 2017. aastaga.\nEesti eksport Jaapanisse (tuhandetes jeenides)\n(allikas: Jaapani statistikaamet)\nHuvi Eesti toodete vastu ei ole Jaapanis vähenenud. Mitmesugused esmatarbe- ja toidukaubad on just hiljuti leidnud tee Jaapani tarbijateni, näidates soliidset ekspordimahtude suurenemist. Ühe Eestist juustu importiva Jaapani ettevõtte kinnitusel ei ole nende müüdavad juustukogused pandeemia ajal vähenenud, arvestades sealjuures, et juustu maailmaturuhind langes märkimisväärselt teises kvartalis. Paljudes riikides on alanud taastumine isolatsioonipiirangutest ning globaalne toiduturg on naasmas tavalisele tasemele.\nKoroonapandeemia ajal on mitmed Eesti ettevõtted alustanud eksporti Jaapanisse ning sugugi mitte kõik neist ei ole IT-sektorist. Kriisi ajal on EASi Jaapani esindus aidanud paljudel Eesti ettevõtetel kanda kinnitada sellel põneval ja atraktiivselt turul. Pandeemia tipphetkel alustas oma äriga Jaapanis üks Eesti mööblitootja ning ühe meetootja müügikäive on 2020. aasta esimeses pooles aasta varasemaga võrreldes lausa kahekordistunud.\nKriisis ellujäämine nõuab loomingulist mõtlemist ning uute võimaluste märkamist. Jaapani turu vallutamine on kindlasti üks paljutõotavamaid viise ekspordi kasvatamiseks, kuid läbimurre eeldab põhjalikku ettevalmistust ning mahukat ajalist ja rahalist investeeringut. Enne omal käel turule sisenemist tasub kindlasti suhelda EASi ekspertidega ning viia end kurssi vajalike registritoimingute ja intellektuaalomandi kaitsmise nüanssidega.\nKui on rohkem huvi Jaapani turu osas, siis võta palun ühendust:\nAasia keskuse Jaapani projektijuht\n+372 627 9418\nKoroonakriis räsis tipprestorane rängalt, kuid sundis ka teisiti mõtlema


Sadu tuhandeid USA dokumente WikiLeaksile lekitanud Chelsea Manning vabastati vanglast - Delfi\nSadu tuhandeid USA dokumente WikiLeaksile lekitanud Chelsea Manning vabastati vanglast\nFOTO: Foto: Handout, Reuters\nDiplomaatiliste telegrammide WikiLeaksile lekitamise eest seitse aastat vangis istunud USA sõjaväelane Chelsea Manning on vabastatud, kinnitas BBC-le USA armee esindaja, kelle sõnul lahkus Manning Kansase osariigis asuvast Fort Leavenworthi vanglast.\nSuure osa Manningi 35-aastasest vanglakaristusest tühistas USA eelmine president Barack Obama selle aasta jaanuaris.\n„Ta on valmis selleks, et saab lõpuks elada sellise naisena, nagu ta on,“ ütles Manningi advokaat Nancy Hollander. 29-aastane Manning on sündinud mehena ja varem oli tema nimi Bradley Manning.\nPäev pärast 2013. aastal 35 aastaks vangi mõistmist teatas Manning, et on end alates lapsepõlvest naisena tundnud ja tahab elada naisena nimega Chelsea.\n„Esimest korda suudan ma näha enese jaoks tulevikku Chelseana,“ ütles Manning eelmisel nädalal. „Ma suudan ette kujutada ellujäämist ja elamist inimesena, kes ma olen ja saan olla väljaspool olevas maailmas.“\nManning mõisteti omal ajal süüdi 20 kuriteos, sealhulgas spionaažis. Kõige tõsisema süüdistuse, vaenlase abistamises osas mõisteti ta õigeks.\nManning kaitses andmete lekitamist, väites, et soovis tekitada USA-s avaliku debati sõjaväe rolli ja USA välispoliitika üle, kuid hiljem vabandas USA kahjustamise eest, öeldes, et uskus ekslikult, et suudab maailma parandada.\nJaanuaris teatas Manning Twitteris, et tahab kolida Marylandi osariiki, kus ta elas ka varem.\nManning jääb armee tegevteenistusse, kuni sõjaväekohtu otsuse edasikaebus on menetlemisel. Kui apellatsioon tagasi lükatakse, võidakse Manning austusavaldusteta armeest vabastada.\nSadade tuhandete failide WikiLeaksile lekitamise ajal oli Manning Iraagis luureanalüütik.


Galerii: viimased kummituslikud kaadrid poisist, kellest ei saanud kunagi tsaar - Ajalugu - Heureka\nGalerii: viimased kummituslikud kaadrid poisist, kellest ei saanud kunagi tsaar\n19. juuni 2018, 14:58\nTobolski ajaloomuuseum Tjumeni oblastis eskponeerib koos näitusega Nikolai II perekonna traagilisest lõpust ka kõige viimaseid fotosid, mis keisri perest teada on. Näitus on osa suuremast muuseumiprojektist mis jälitab Romanovite ajaloolist pagendust pärast keisritroonist loobumist.\nFotodel näeme tsareevitš Alekseid koos õdede Olga, Maria, Tatjana ja Anastasiaga nende elu viimastel kuudel. Pärast koduaresti Tobolski nõndanimetatud Kubernerimajas viidi keisrivõsud jõelaeval Rus Jekaterinburgi, kus nad kaks kuud pärast fotode tegemist hukati. Keiser Nikolai II ja keisrinna Aleksandra olid juba varem Jekaterinburgi viidud, kuid halva tervisega Aleksei jäeti oma õdede hoolde Tobolskis. Näitust saab külastada selles samas Kubernerimajas, kus keisri peret hoiti, vahendab The Siberian Times.\nTsareevitš Aleksei hemofiilia, sünge Grigori Rasputin ja Nikolai II ning keisrinna Aleksandra kirglik armulugu on igale ajaloohuvilisele tuntud. Saksa sugu keisrinna oli Briti impeeriumi kuninganna Victoria lapselaps ja üks paljudest Euroopa kuningakodade liikmetest, kelle pärilikkusaine sisaldas hüübimatustõve ehk hemofiilia koodi. Tollal inimese elu äärmiselt tugevalt mõjutav haigus saab välja lüüa vaid meestel, Aleksandra oli selle kandja.\nLeidub ajaloolasi, kelle hinnangul poleks ilma keisripoja hemofiiliata revolutsioon Venemaal sääraselt aset leidnud, nagu me seda teame. Munk Rasputin suutis tsareevitši tõbe ohjata ning selle kaudu omandas mõjuvõimu keisrinna ning tema kaudu ka keisri üle. Kiratseva majandusega Esimeses maailmasõjas vaevlev Venemaa seda väidetavalt külma kõhuga vastu ei võtnud. Ülejäänu on revolutsiooniline ajalugu.\nGraafikud ⟩ Ööpäevaga lisandus 11 positiivset testitulemust (239) Loe artiklit\nMihkel Kunnus: Kivisaare-jahi saak (19) Loe artiklit


Tallinna vabatahtlikud olid abiks Mia jõulumaal - Lastefond\nLastefond > Blogi > Tallinna vabatahtlikud olid abiks Mia jõulumaal\nTallinna vabatahtlikud olid abiks Mia jõulumaal\nPostitatud detsember 27, 2011\n16.-18. detsembril said inimesed Viikingite külas osaleda Mia jõulumaa tegemistes. Mia jõulumaa on kolmandat aastat toimuv heategevusliku muinasjutumaa, mida korraldatakse vabatahtlike ja toetajate abil. Juba avapäeval külastas Mia jõulumaad üle 600 inimese. Jõulumaale said tasuta sisse puuetega inimesed, lastekodulapsed ning vähekindlustatud pered.\nLastefondi vabatahtlikud aitasid läbi viia erinevaid töötubasid. Tegevusi oli palju: jõulukaartide meisterdamine liivatrükiga, joonistamine, klaasikildudest küünlaaluste meisterdamine, jõulutähtede ja jõulupärgade valmistamine, luudade tegemine ning tinavalamine. Meie ülesanneteks oli laste ja täiskasvanutega suhtlemine, nende õpetamine ja juhendamine käsitöö tegemisel.\nKahjuks ei saanud me Lastefondi sel üritusel esindada. Kogu jõulumaa tegevus, töötoad ja vabatahtlikud olid osa terviklikust Mia muinasjutust ning Lastefondi sellega seostada polnud võimalik. Järgmistel kordadel tuleks mõelda rohkem sellele, kas ja kuidas on meil üritusel võimalik Lastefondi esindada. Siiski said vabatahtlikud juurde motivatsiooni ning palju positiivseid emotsioone. Lisaks andis jõulumaal osalemine meile uusi kogemusi ja oskusi, kuna saime ka ise vabamatel hetkedel meisterdada.\nMeie juhendaja Ulvi Kalmet jäi meiega väga rahule ja tänas kõiki, kes said appi tulla. Meie tublid käsitöölised olid Heily, Helerin, Jane, Kristiina, Kätlyn, Käty, Larissa, Maris ja Piret.\nTänan kõiki toredate päevade eest!


Noored tõstsid olümpiamehe mälestuseks kangi - Paberleht - Tasuline - Sakala\nNoored tõstsid olümpiamehe mälestuseks kangi\nEnn Raieste Mõisaküla kooli õpetaja\n7. oktoober 2014, 0:00 1 min lugemist\nLaupäeval Mõisakülas peetud võistluse kehakaalu alla 40 kg paremad. Teisel astmel seisab kohalik noormees Jan Jesper Tisler ning neljandana on autasustamisel esimest korda võistelnud ja napilt medalita jäänud Kevin Visnapu. FOTO: Enn Raieste\nLaupäeval võistlesid 17-aastased ning nooremad poisid ja tüdrukud Mõisakülas Eesti spordi suurkuju, Amsterdami olümpiamängude hõbemedali- ja Berliini mängude pronksmedalimehe Arnold Luhaääre 22. mälestusvõistlusel klassikalises tõstmises.\nViljandimaalastele pakkusid konkurentsi eakaaslased Tartumaalt, Järvamaalt ja Pärnumaalt ning Lätist Salduse ja Balvi spordikoolist. Kohalikke käis tõstepõrandal kuus.\nTüdrukute kaalus alla 48 kg võitis Kelly Kadak tulemusega 60 kg esimese ja Iti Marii Varik tulemusega 44 kg teise koha. Noormeeste kaalus alla 35 kg saavutas Kris Elblaus tulemusega 49 kg kolmanda koha. Noormeeste kaalus alla 40 kg lõpetas Jan Jesper Tisler tulemusega 64 kg teisena ja Kevin Visnapu oli kogusummaga 41 kg neljas. Kõige raskemas võistluskaalus üle 85 kg pälvis Karl Robert Karpa kogusummaga 137 kg kolmanda koha.