Kuidas peigmees Austraalia lambakoer - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas peigmees Austraalia lambakoer\nAustraalia lambakoerad, tuntud ka kui "austraallasi," sport karm mantlid et püsti märg ja külm ilm, ja ka neid kaitsta suvel soojust.Mantlid nende karjatamiseks koerad, töötatud, et aidata põllumajandustootjatel liikuda karja, vajavad regulaarset grooming vältida probleemideta ja matid.\nAustraalia karjased on kahekihiline koosneb paksu aluskarvaga kaetud jäme, veekindel karv.Pealiskarv võib olla sinine merle, punane merle, ühevärviline must punane, valge punkti ja märgistused.Keha juuksed on keskmise pikkusega, sirge või kergelt laines, lühemate juuste peal ja suled jalgadel.\ntihedus karv varieerub sõltuvalt kliimale.Aussie viib paksem karv külma ilmaga ning heitis tema aluskarv kevadel kergem suve mantel.\ntrimmimine Austraalia lambakoera karv vajab teatud tööriistadega:\nharjad ja kammid, sealhulgas pin harja ja vihmamantel harja ja hurt kamm või aluskarv rake\nsirge käärid ja küünte trimmerid\nja hambaharja ja koerte hambapastat\nSinu Aussie tuleks hoolitsetud iganädalane kuid kasu kiire päev harjamise.Kunagi harja Aussie karvkatte see on kuiv.Täida spray pudel veega ja spritz karv kergelt enne harjata.Trimmimine kuiv karv võib põhjustada välimine okaskarv murda.\nAlustada peibutamise teie Aussie kutsikas võimalikult varakult.Võsa kutsikas kergelt pehme harjaga, et saada teda kasutatud protsessi.Paar minutit päevas on harjutada oma lemmiku grooming ja õpetada teda nautida.\nKasutage pin harja oma koera karv kui olete niisutatud seda veidi.** Võsa juuksed ** oma koera keha poole tagasi kaela pikali nahka, siis harja poole saba.\n** Võsa suled ** tema jalad üles, siis alla poole oma jalga.Korja koera käpad ja kergelt lõigata juukseid vahel tema käpapadjad parandada oma veojõu.\nkasutamine kamm või rake ** eemaldada probleemideta **, matid või surnud aluskarv.\nSpray karvkatte uuesti veega ja ** harja oma keha ja jalad ** koos vihmamantel harja suunas juuksed kasvavad.\n** Kärbi oma koera küüned ** kuus.\n** harja oma hambaid vähemalt ülepäeviti ** koos hambapasta mõeldud koertele.Ärge kasutage inimeste hambapasta teie koer.\nUjuma oma Aussie kui vaja, või iga paari kuu tagant.Kui ta veedab palju aega väljas, vajab ta seda rohkem ajal muda hooaja peale, kui ta Temmellys läbi lume.Kui ta on räpane, anna talle vanni.\nalati kohaldada šampoon tegi koertele.Human šampooni on erinev pH ja nendega saab kuivatamist oma koera karv ja nahk.\nKuidas asendada septik jõujooni\nKuidas pitseerida Lekkiv Drenaažitorud\nKuidas ühendada Pex Vask


Priit, 32 Aastat, Tartu\nKogu elu olen töötanud kehalise kasvatuse õpetaja, mitte lihtsalt jagab oma õpilastele juhiseid ja on alati töötanud koos nendega, ja isegi pärast pensionile saaks ilma probleemideta jookse saja meetri. Kuid mingil hetkel mul sai ilmuda liigesepõletik, põlved hakkasid üles ja haige. Läksin arsti juurde, ta soovitas mulle koor Artrovex. Olen skeptiline oli seadistatud suhtes sellist ravi ja arsti juurde, kuid see ravim on aidanud mind palju. Nüüd on mu liigesed valutavad ja jooksevad ma veel noor edumaa annan. Soovitan kõigil proovida.\nOtsustasime sõbrannaga alustada, et minna jõusaali, tõmba keha, samal ajal pumbata isuäratav vormi. Vaim konkurents on tugevam tähiste treener, nii et kiiremini saavutada tulemust, olen saanud laenata kaalu palju, et väga kiire on andnud põlvevalu. Tugevalt üle pingutada, ma peatusin, aga valu ära ei торопилась. Juba arvasin, et minna arsti juurde, kui nägi, et tüdruk garderoob tekitab kreem artrovex. Ma küsisin, et see on vahend, selgus, et ta on liiga tihti haige põlve pärast kahju. Noh, ma otsustasin ka endale osta. Lõpuks valu on märgatavalt vähenenud isegi pärast esimest hinded, ja 2 nädala pärast ma üldse unustasin tema.\nMinu isa on kogu elu мучился liigesed ja ilmselt mulle geneetiline tase ka see võib olla. Ja töö on mul sõidu ajal, ja valu põlved ja varbad on väga segaks tööd. Arsti juurde mind ei tõmmata, kuid kui valu on muutunud veelgi tugevamaks, otsustasin ikkagi pöörduda spetsialisti. Ta on mulle soovitanud aega anda rahu vastupidavust ja kasutada kreemi artrovex. Puhata oli kunagi, aga kreem tõesti toimib. Selline mõnus tunne, selgub, kui liigesed ei ole valus.


Kiud, millistes toitudes see sisaldub, kuidas see on kasulik - Retseptid\nMillistes toitudes on palju kiudaineid\nKiud jagunevad kahte tüüpi:\nEsimest tüüpi kiudainerikkad toidud on õunad, kapsas, tsitrusviljad, brokoli, täisterajahu, erinevad marjad, seemned, kaer. Sellisest kiust saab muuta želee moodi massi, see kohtleb mao hoolikamalt..\nLahustumatut taimset kiudu leidub sellistes toiduainetes nagu kaunviljad, teraviljad (peamiselt kestas), köögiviljade ja puuviljade kestades.\nTäiskasvanu vajab 20–30 grammi kiudaineid, et vältida probleeme seedimisega, soole mikroflooraga, toksiinide ja raskmetallide kõrvaldamisega. Seetõttu on oluline teada, millised toidud sisaldavad kiudaineid..\nPaljud taimsed kiud sisaldavad:\nKiudainerikaste toitude loetelu algab köögiviljadest, millega oleme harjunud. Porgand, kurk, tomat, peet, hernes, uba, brokkoli, redis - kiudainerikas köögivili.\nKiudaineid sisaldavad toidud sisaldavad ka puuvilju, marju ja pähkleid. Eriti pirn, õun, viinamarjad, virsikud, pistaatsiapähklid ja viigimarjad.\nEriti kasulik on kliidega leib.\nPange tähele, et palju kiudaineid sisaldavaid toite tuleb süüa värskelt ja neid ei tohi küpsetada..\nVältige toidus järgmisi lisandeid: inuliin, polüdekstroos, maltodekstriin.\nPaljud inimesed tarbivad piima, kala, liha, juustu, arvates, et nad rikastavad oma keha kasulike kiududega, kuid pange tähele, et need on toidud, mis ei sisalda kiudaineid..\nKiudainerikaste toitude loetelu Toiduainetes sisalduvate kiudainete kogus on näidatud 100 grammi kohta:\nVärsked köögiviljad - 2–5%. Köögiviljad, milles on kõige rohkem kiudaineid: rohelised herned, rooskapsas, brokkoli, spargel, porgand\nPuuviljad ja tsitrusviljad - 5-10%. Enamik kiudaineid järgmistes puuviljades: banaanid, virsikud, pirnid ja õunad.\nToidu saate kiiresti koostada, lisades kiudaineid sisaldavaid toite. avaldanud econet.ru\nEnamikul inimestel on olenemata rassist, vanusest ja soost sagedane ja ebameeldiv nähtus - keele põletustunne või glossalgia.See on krooniline valulik sündroom, mis on iseloomulik paljudele suuõõne haigustele, nii põletikulistele kui ka mitte-põletikulistele.


Meetodid andmete ülekandmiseks ios LG\nOsa 1: Teemasid andmeedastusel iOS seadmeid LG telefonid\nLG on olnud väga aktiivne hiljuti oma Android telefonid, mis ainult pakub uusimaid funktsioone aga ka kiidelda stiilne ja õhuke Vaata. Muutuvate turu trendid ja shift kasutaja eelistus Android telefonid, LG on saanud ka üsna suur kasutajate baasi. Kui sa oled üks paljudest inimestest, kes on hiljuti nihkunud LG seadmega pärast iOS seadme kasutamine peaaegu elu jooksul, meil on täiuslik juhend aitab teil läbi andmete ülekandmise protsessi siinsamas.\nSee osa üleminek iOS LG näidatakse tõesti teha oma elu õnnetu. Ma ei liialda, kui te jalg barbaarse territooriumil selles etapis, sa pead käsitsi eksport/import failid iga samm iga tüüpi andmete nt kontaktid, fotod, sõnumite, muusika jne. Mõned neist, teil on vaja kasutada google ja iCloud kontod, mõned pead käsitsi kopeeri/kleebi kraami ühelt seadmelt sülearvuti ja seejärel teise seadmega sülearvuti. Mõne jaoks pead veenduge kasutada kolmanda osapoole apps. Lihtsad sõnad, kui hoida oma meelerahu kallis, sa ei isegi tule jooksul suu selles protsessis.\nOsa 2. Lihtne lahendus: 1 kliki edastama andmeid iPhone LG\nÜlalkirjeldatud protsessi suurim puudus on, et üksikute üleandmiste teostamist võib olla lihtne, kõik need, kes ükshaaval tõesti hakkab võtta oma teemaks te. Seal on lihtsalt kuidagi saab kombineerida kõikide eespool nimetatud kahe erineva ja kannate seda ja lihtsalt teha seda. See on, kus Wondershare MobileTrans etapid.\nWondershare MobileTrans on saadaval nii Windowsi ja MAC kasutajatele tarkvara, mis tagab andmete suund väga lihtne protsess. See ühendab kõik andmete ülekandmise rutiin ja kannab neile ise sa järgmiseks on klõpsata nuppu või kaks! See hämmastav tarkvara saab alla laadida http://www.wondershare.com/phone-transfer/ . See on tasuta prooviversiooni kui ka makstavat lisatasu versioon on pelgalt $19.95 mis on kõik hagi pakitud sees. See võimaldab teil kanda oma kontaktid, kalender, fotod ja muusika vahetusest võimaldab teil liikuda oma apps ja kõne logid Devices seega hoiaksite kasutades erinevaid kolmanda osapoole rakendused.\nNüüd, kui me teame, mida tähendab Wondershare MobileTrans on pakkuda, let's näha in action. Andmete ülekandmise protsessi oma iOS seadme LG alustamiseks toimige järgmiselt.\n1. Lae Wondershare MobileTrans http://www.wondershare.com/phone-transfer/ ja installida oma sülearvuti. Oodake installimise lõpuleviimiseks, mis tavaliselt ei võta kaua aega. Kui paigaldus on lõppenud, käivitage see.\n2. Ühendage mõlemad seadmed (iOS ja LG) laptop/arvuti USB-kaabli abil. MobileTrans võtab aega tuvastamiseks ja nende vastavate paigaldama.\n3. Kui seadmed on avastatud, sa saad featuring vasakul ja paremal pool ekraani nii lähte- ja sihtkoha seadmed vastavalt akna. Menüüst keskele näitab LG telefon ülekandmiseks seadmest iOS tähendas üksusi. Kõik või osa neist võimalustest saab valida ühe oma valik nende vastavate märkeruutude kontrollides.\n4. pärast soovitud suvandite valimist valige "Start koopia" andmete ülekandmise protsessi käivitamiseks. Veenduge, et mõlemad seadmed on ühendatud laptop/arvuti enne nupu "Alusta Copy".\n5. mida märkad on edenemisriba väljapanek üleandva protsessi edenemise protsent ülaosas akna ilmet. Allpool nimekiri näitan iga üksus eraldi kopeerimise olek. Need kaubad, mis on täiesti üle on "Edu" staatus nende vastu kirjutada.\n6. Oodake edenemisriba jõuda 100% ja veenduge, et ükski seade saab üksikelamu käigus, kuna see võib põhjustada vυi rikkiminek andmeid. Kui tegumiribal näitab andmete ülekandmise protsessi lõpuleviimist, võite turvaliselt eemaldada mõlemad seadmed/sülearvuti.\n7. uus LG telefon on kõik seatud kasutada ja on kõik andmed eelmise telefoni ta nüüd. Kuigi te võiksite olla koopia iPhone andmeid salvestada varukoopia teie laptop/arvuti, mis ka saab teha kasutades Wondershare MobileTrans.\n3. osa. Küsitlus: Millist LG seadet kasutada?\nKuidas kanda andmeid alates ZTE iOS seadmetega\n> Ressursi >All Topics> iOS > kuidas edastada andmed alates iOS seadmetel LG telefonid


UUS KUUPÄEV! Rahvaste Teater - IRAANI KONVERENTS\nKoht: ALEXELA KONTSERDIMAJA (TALLINN)\nPreemia „Kuldne Mask“ 2020 kandidaat kategooriates „Parim draamaetendus, suurvorm“, „Parim lavastaja“, „Parim naisosatäitja (Ksenia Rappoport)“, „Parim meesosatäitja (Jevgeni Mironov, Vitali Kištšenko, Igor Gordin)“.\n„Iraani konverentsis“ liigub jutt poliitikast vaimulike ja mentaalsete küsimuste juurde. Sellepärast ei olegi see lavastus poliitiline. Siin tuuakse välja erinevaid probleeme, peamine küsimus seisneb selles, et mõisteid „jumal“, „tõde“, „mõte“ ja „teadmised“ ei peeta tänapäeva lihtsas ja pragmaatilises tsivilisatsioonis vajalikeks, siin valitsevad teadus, äri ja tehnika. Ja mõte on selles, et konverentsil uurivad teadlased, kas need esoteerilised küsimused pole mitte võtmeküsimusteks, mille üle peab mõtisklema justnimelt teaduse, poliitika ja sootsiumi kontekstis.\nIvan Võrõpajev, intervjuust portaalile m24\nKonverents tähendab iseenesest dialoogi ja mõttevahetust. Ka meie lavastus kutsub inimesi üles hakkama osalisteks dialoogis, kus igaüks saab välja öelda sõna „jumal“ ning seda omamoodi mõista. Kellegi jaoks on jumal armastus, kellegi jaoks vabadus, kellegi jaoks aga usk, kellegi jaoks perekond või töö. Oleme sukeldunud argiellu ning räägime väga harva tähtsatest asjadest nagu sellest, kuidas õppida üksteist hävitamata elama kodus, kus on tuhandeid samasuguseid nagu sa ise. Inimesearmastus on terve teadus. Ja meie lavastus ongi teaduslik konverents just sellel teemal.


Ravimi Betahistini võtmise omadused - ülevaated, kasutusjuhised ja hind Venemaa apteekides - Migreen\n1 tableti jaoks:\nBetahistiini divesinikkloriid - 8,00 mg\n(beetahistiini osas) - 5,21 mg\nmikrokristalne tselluloos 101 - 80,80 mg\nmannitool (E421) - 25,00 mg\ntalgipulber - 6,30 mg\nsidrunhappe monohüdraat - 2,50 mg\nkolloidne ränidioksiid (aerosil) - 2,50 mg\nBeetahistiini toimemehhanism on teada ainult osaliselt. Prekliinilistes ja kliinilistes andmetes on mitmeid hüpoteese:\nMõju histaminergilisele süsteemile\nOsaline agonist H1-histamiin ja antagonist H3-kesknärvisüsteemi (KNS) vestibulaarsete tuumade histamiini retseptoritel on H2-retseptorid. Betagistiin suurendab presünaptilise H blokeerimisega histamiini metabolismi ja selle vabanemist3-retseptorid ja vähendavad H kogust3-retseptorid.\nSuurenenud verevool nii sisekõrva piirkonnas, kui ka kogu ajus\nPrekliiniliste uuringute kohaselt parandab beetahistiin sisekõrva veresoonte riba vereringet, lõdvestades sisekõrva veresoonte prepillaarset sphinctrit. On tõestatud, et ka beetagistiin suurendab vereringet inimese ajus..\nVestibulaarse tsentraalse kompenseerimise protsessi hõlbustamine\nBetagistiin kiirendab vestibulaarse funktsiooni taastamist loomadel pärast ühepoolset vestibulaarset neurektoomiat, kiirendades ja hõlbustades vestibulaarse tsentraalse kompenseerimise H-vastase antagonismi tõttu.3-histamiini retseptorid.\nVestibulaarsete tuumade neuronite ergastamine\nSuukaudsel manustamisel imendub beetahistiin seedetraktis kiiresti ja peaaegu täielikult. Pärast imendumist metaboliseerub ravim kiiresti ja peaaegu täielikult 2-püridüüläädikhappe metaboliidi moodustumisega.\nBeetahistiini kontsentratsioon vereplasmas on väga madal. Seega põhinevad farmakokineetilised analüüsid 2-püridüüläädikhappe metaboliidi kontsentratsiooni mõõtmisel vereplasmas ja uriinis. Beetahistiini võtmisel koos toiduga on maksimaalne kontsentratsioon (Cmax) veres väiksem kui tühja kõhuga. Beetahistiini täielik imendumine on aga mõlemal juhul sama, mis näitab, et söömine aeglustab beetahistiini imendumist.\nPärast imendumist metaboliseerub beetahistiin kiiresti ja peaaegu täielikult 2-püridüüläädikhappe metaboliidiks, millel puudub farmakoloogiline toime. 2-püridüüläädikhappe Cmax vereplasmas (või uriinis saabub üks tund pärast manustamist. Poolväärtusaeg (T ½) on umbes 3,5 tundi.\n2-püridüüläädikhape eritub kiiresti neerude kaudu. Ravimi võtmisel annuses 8-48 mg leitakse uriinis umbes 85% algannusest. Beetahistiini eritumine neerude kaudu või soolestiku kaudu.\n8–48 mg beetahistiini võtmisel jääb eritumiskiirus konstantseks, mis näitab beetahistiini lineaarset farmakokineetikat ja viitab sellele, et sellega seotud metaboolne rada jääb küllastumata.\nMeniere'i sündroom, mida iseloomustavad peamised sümptomid:\npearinglus, millega kaasneb iiveldus / oksendamine;\nVestibulaarse pearingluse (vertiigo) sümptomaatiline ravi.\nÜlitundlikkus beetahistiini ja ravimi muude komponentide suhtes; feokromotsütoom; rasedus, imetamise periood: vanus kuni 18 aastat (efektiivsust ja ohutust pole kindlaks tehtud).\nMao ja / või kaksteistsõrmiksoole peptiline haavand; bronhiaalastma.\nRavimi kasutamine on vastunäidustatud, kui puuduvad piisavad andmed selle kasutamise ohutuse kohta raseduse ajal. Kui ravimiga ravi ajal tuvastatakse rasedus, tuleb ravim katkestada.\nEi ole teada, kas beetahistiin ja rinnapiim erituvad. Kui ravimi võtmine on vajalik imetamise ajal, tuleb imetamine katkestada.\nLoomadega (rottidega) tehtud uuringutes mõju fertiilsusele ei tuvastatud.\nToas söömise ajal, ilma närimiseta, vähese veega.\nAnnus tuleb valida individuaalselt sõltuvalt ravivastusest. Paranemist täheldatakse mõnikord alles pärast paarinädalast ravi. Parimad tulemused saavutatakse mõnikord pärast mitu kuud kestnud ravi. On tõendeid, et haiguse alguses ravi määramine hoiab ära selle progresseerumise ja / või kuulmislanguse hilisemates etappides.\nNeeru- või maksapuudulikkusega patsientidel, samuti eakatel patsientidel, ei ole annuse kohandamine vajalik.\nKui märkate mõnda kõrvaltoimet, mida selles juhendis ei ole nimetatud, või kui mõni kõrvaltoime on muutunud tõsiseks, informeerige sellest oma arsti.\nSeedetrakti rikkumine: sageli (alates> 1/100 kuni> 1/100 kuni\nBeetahistin on aine histamiini kunstlik analoog.\nSeda kasutatakse padalemixia ravis ning lisaks märkidele, mis mõnikord hõlmavad kõrvamüra, pearinglust, iiveldust, osalist kuulmislangust ja koordinatsiooniprobleeme..\nRavim vabastatakse tablettidena 8, 16 või 24 mg, 10 tükki blisterpakendis. Karbis - 3 sellist kirjet.\nSageli on ravimi aktiivsel elemendil võime mõjutada kesknärvisüsteemi histamiinilõpmete H1, aga ka H3 (nõrga ja tugeva toimega antagonistid) toimet. Sel juhul räägime otstest, mis asuvad vestibulaarsetes tuumades ja sisekõrvas.\nBeetahistiini divesinikkloriid mõjutab vereringe funktsiooni, stimuleerides mikrotsirkulatsiooni protsesse ja mõjutades ka sisekõrva kapillaaride tugevust. Koos sellega aitab aktiivne element normaliseerida endolümfilise rõhu taset labürindi ja sisekõrva sisemuses..\nKuna beetahistin on ravim, mis aeglustab labürindi tuumade H3-otsa aktiivsust, avaldab see märkimisväärset mõju kesknärvisüsteemile, normaliseerides vestibulaarse tuuma sees neuronaalset ülekannet.\nRavimi õige kasutamine viib vestibulaarse pearingluse tunnuste kiire neutraliseerimiseni. Ravimi aktiivse komponendi kokkupuuteperiood on vähemalt mõni minut ja maksimaalselt 24 tundi.\nRavimi regulaarne kasutamine arsti järelevalve all vähendab peapöörituse sagedust ja tugevust, vähendab kõrvade helisemist ja müra ning taastab samal ajal kuulmise kvaliteedi halvenemise korral.\nRavimil pole sedatiivseid omadusi ja see ei põhjusta mitmesuguste koordinatsiooniprobleemide teket. Ei mõjuta endogeenseid sekretsiooni näärmeid.\nAllaneelatud aine imendub täielikult ja kiiresti. Ravimi tippväärtusi plasmas täheldatakse umbes 60 minutit pärast pillide võtmist tühja kõhuga. Lisaks sünteesitakse ravim vereplasmas valkudega, kuid selle seondumise protsent on äärmiselt madal - vähem kui 5%.\nKomponendi eritumine toimub metaboolsel viisil, mille käigus moodustuvad mitteaktiivsed ainevahetusproduktid (põhielement on 2-püridüüläädikhape ja lisaelemendiks demetüülbetagistiin).\nRavimikomponentide peaaegu täielik eritumine toimub 24 tunni jooksul; põhitee on neerud (umbes 90%) ja ülejäänud osa (10%) erituvad maksa ja sooltega.\nBeetahistiini kasutamine raseduse ajal\nBeetahistiini kasutamise kohta rasedatel ja rinnaga toitvatel naistel ei ole piisavalt andmeid..\nfeokromotsütoom - kuna ravim on kunstlik histamiini analoog, võib selle kasutamine põhjustada katehhoolamiinide vabanemise, mille tõttu on rõhunäitajad tugevasti tõusnud;\npatsiendi talumatus meditsiiniliste elementide suhtes - nii toimeaine kui ka täiendavate ainete osas, mis on ravimi osa;\non keelatud ravimit välja kirjutada isikutele, kelle vanus on alla 18 aasta, kuna selle patsientide kategooria kohta pole teavet selle kasutamise efektiivsuse ja ohutuse kohta.\nKõrvaltoimed, mis võivad tekkida pillide võtmise tagajärjel:\npatsiendi heaolu üldine halvenemine;\nmaoärritus (areneb tavaliselt siis, kui te võtate ravimit enne sööki, mis on keelatud);\npeavalud (sellise häirega peate pärast spetsialistiga konsulteerimist võtma valuvaigisteid);\nebamugavustunne kõhus või kõhupuhitus;\nnahaallergia sümptomid, näiteks lööbed või sügelus (sellised rikkumised saate kõrvaldada antihistamiiniga või määrides kahjustatud piirkonda lihtsa niisutajaga).\nKui ülaltoodud soovitused ei anna tulemust, peate Betagistini kasutamise tühistama ja pidage kindlasti nõu arstiga.\nTäiskasvanutele mõeldud annuse suurused.\nPeapöörituse korral tuleb tablette võtta koos toiduga või pärast seda 8 või 16 mg kaupa kolm korda päevas (ravi alguses ravimit kasutades)..\nToetavate annuste suurus jääb tavaliselt vahemikku 24–48 mg / päevas (täpse annuse valib arst). Päevane annus võib olla maksimaalselt 48 mg..\nPortsjoni suurust on lubatud kohandada, võttes arvesse patsientide individuaalseid omadusi. Mõnel juhul täheldatakse paranemist alles pärast paarinädalast ravi.\nKasutamine neeru-, maksa- või südamepuudulikkusega inimestel:\nMaksapuudulikkusega inimesed peavad enne Betagistin-ravi alustamist läbima põhjaliku uuringu. Samad tingimused on vajalikud ka südame- / neerupuudulikkusega inimeste ametisse nimetamiseks..\nEakate ametisse nimetamine:\nEakatele patsientidele tuleb ravimit välja kirjutada väga ettevaatlikult, kuna sellel patsiendirühmal on suur oht negatiivsete sümptomite ilmnemiseks ravimite aktiivsete ja abielementide mõjul.\nÜldine teave joobeseisundi arengu kohta puudub. On tõendeid selle kohta, et inimestel esines kergeid või mõõdukaid ilminguid iivelduse, peavalude või kõhuvalude kujul ning lisaks uimasust, kui ravimit kasutati annustes kuni 640 mg.\nMuud mürgistusnähud: düspeptilised sümptomid, krambid, oksendamine ja lisaks ka ataksia.\nVõib märkida ka raskemaid häireid - näiteks komplikatsioone, mis mõjutavad CVS-i või kopsude funktsiooni. Sellised sümptomid tekkisid ravimite eriti suure annuse tahtliku kasutamise korral, eriti kui neid kombineerida teiste ravimitega..\nRavimil puudub spetsiifiline antidoot, seetõttu tuleb üledoosi tekkimisel teha maoloputus 60 minuti jooksul pärast ravimi võtmist..\nBetagistiini tuleb hoida suletud anumas sees pimedas ja kuivas kohas, väikestele lastele suletuna. Temperatuuri tase peaks olema 25 ° C.\nBetagistiini saab kasutada 2 aastat alates ravimi valmistamise kuupäevast.\nBetagistin ei saa alati positiivseid ülevaateid. Meditsiinifoorumite eraldi kommentaarid näitavad, et ravimil pole stabiilset toimet. Seetõttu peavad paljud inimesed, kellel on krooniline CCC funktsiooni häire, võtma ravimit kogu aeg. Kuigi selline raviskeem ei taga, et peapööritus koos peavaludega kaoks.\nKuid samal ajal on ravimi toime kohta palju positiivseid arvamusi. Mõned naised märkisid, et menopausi ajal tekkisid neil tugevad peavalud ja peale selle tekkisid teravad peapööritused, mille puhul oli võimatu pead isegi natuke painutada, sest see tõi kaasa koordinatsiooni täieliku kadumise. Beetahistiini kasutamine kõrvaldas täielikult kõik kirjeldatud negatiivsed ilmingud..\nNii negatiivsed kui ka positiivsed ülevaated näitavad, et ravimit tuleb kasutada väga ettevaatlikult ja korrektselt - mõnede häiretega suudab ravim näidata suurt efektiivsust, kõrvaldades probleemid täielikult, kuid teistega, vastupidi, viib see ainult haiguse sümptomite nõrgenemiseni, kõrvaldamata selle algpõhjus..\nBetagistin 24 mg on histamiini sünteetiline analoog. Ravimi toimeaine mõjutab vereloomesüsteemi ja eriti vereringet ise. Parandab sisekõrva kapillaaride mikrotsirkulatsiooni ja läbilaskvust ning normaliseerib ka endolümfi survet kõrva labürindis ja koššelis.\nBeetahistün vesinikkloriid on histamiini sünteetiline analoog. See toimib kesknärvisüsteemi sisekõrva ja vestibulaarse tuuma histamiini H1 ja H3 retseptoritele. Parandab sisekõrva kapillaaride mikrotsirkulatsiooni ja läbilaskvust, suurendab verevoolu basilaarsetes arterites, normaliseerib labürindi ja kõhrkoe endolümfi rõhku.\nVestibulaarse ja labürindi kahjustused\nBetagistiin on histamiini analoog, seetõttu on samaaegsel kasutamisel H1-antihistamiinikumidega ((antiallergiliste) ainetega) võimalik ravimite vastastikune nõrgenemine.\nRavimi toime hindamiseks raseduse ja imetamise ajal pole piisavalt andmeid. Sellega seoses on raseduse ajal rasestumisvastased vahendid vastunäidustatud. Ravi ajal on vaja rinnaga toitmine lõpetada..\n10 tabletti blisterpakendis PVC-kile ja alumiiniumfooliumiga. 3 või 6 kontuuripakendit koos meditsiinilise kasutamise juhistega riigi- ja vene keeles pannakse papppakendisse.\nKas ma võin võtta aspiriini ja paratsetamooli samal ajal??\nKui peavalu ja silmade surve: MIDA teha\nMiks võite tunda uimasust\nTserebraalne halvatus (tserebraalne halvatus)Tserebraalparalüüs põhjustab refleksilisi liigutusi, mida inimene ei suuda kontrollida, ja lihaste pingutamist, mis võivad mõjutada nii osa kui ka kogu keha.


EYBL-is käis väljakul viis Eesti võistkonda, TTÜ jäi U17 vanuseklassis alistamatuks – Korvpall24.ee\nAvaldatud 26.03.2019; 20:24\nAutor Toomas Kiisk 26.03.2019; 20:24\n-TTÜ Korvpallikool U17 | Foto: TTÜ Korvpallikool Facebook\nEelmise nädala lõpus olid Euroopa noorte korvpalliliigas (EYBL) võistlustules viis Eesti meeskonda, kellest TTÜ Korvpallikool teenis U17 vanuseklassis etapivõidu.\nMarko Parkoneni juhendatav TTÜ Korvpallikool läbis U17 vanuseklassi esimeses divisjonis Vilniuses peetud etapi täiseduga. Reedel toimunud kohtumistes alistati Piemonte Campus 64:53 ja Alfreds Krauklise/VEF-i Korvpallikool 64:51, laupäevastes mängudes seljatati Riia 2003 67:43 ja Peterburi Zenit 78:45 ning pühapäeval võeti 70:39 võit Vladas Knašiuse Korvpallikooli üle.\nEtapi kõige väärtuslikuma mängija tiitli pälvis Markus Ilver, kes kogus keskmiselt 13,6 punkti, 5,6 lauapalli ja 3,6 korvisöötu. Tähtede viisikusse valiti Illimar Raiend ja Kasper Suurorg, kes panustasid vastavalt 12,4 ja 10,2 punkti mängus.\nÜhtlasi kindlustas võistkond pääsu aprillis Riias toimuvale superfinaalile. Kogu turniiri saldoks jäi TTÜ Korvpallikoolil 12 võitu ja kolm kaotust. Seejuures on see esindus superfinaalis kolmandat aastat järjest, alustati U15 vanuseklassis.\nVõistkond mängis Vilniuses järgmises koosseisus: Kasper Suurorg, Ken Martti Reinart, Markus Ilver, Illimar Raiend, Ralf Küttis, Riho Sild, Erkko Käär, Andreas Eramaa, Joosep Heinla ja Märten Hallismaa.\nPiemonte Campus, kelle ridades mängis Karl Markus Poom, lõpetas etapi kolme võidu ja kahe kaotusega, mis andis neile kolmanda koha. Eestlase arvele jäi keskmiselt 3 punkti ja 2 lauapalli mängus.\nU16 vanuseklassi teises divisjonis lõpetas KA Tallinna Kalev Riias peetud etapi viienda kohaga, teenides kaks võitu ja kolm kaotust. Reedel kaotati Moskva Dünamole 46:51 ja Minski-Tsmokile 36:58, laupäeval jäädi 26:64 alla Moskva Himkile ja alistati Oslo 2003 59:50 ning pühapäeval saadi kirja 55:50 võit CSKA-2 üle.\nKalevlaste parimad skooritegijad olid Egert Erm 13,8 ja Rando Roos 12 punktiga mängus.\nKogu turniiri jooksul teenis Rauno Kiuru juhendatav KA Tallinna Kalev viis võitu ja 10 kaotust, mis andis neile 12. koha.\nU15 vanuseklassi esimeses divisjonis sai Audentese Spordiklubi Tšehhis, Ostravas peetud etapil seitsmenda koha, teenides viiest mängust ühe võidu. Reedel alistati avamängus võõrustaja Ostrava Snakes 53:36 ja jäädi napilt 55:56 alla Vilniuse SKM Capital Lionsile, laupäeval kaotati Ukraina 2004-le 64:65 ja Vilniuse SKM-EMSI-le 47:57 ning vannuti 56:67 alla Alytuse SRC-le.\nAudentese parim oli Gerrit Lehe, kelle arvele jäi keskmiselt 13,6 punkti ja 6,4 lauapalli mängus. Henri Veesaar kogus keskmiselt 10,8 punkti ja 10,4 lauapalli. Karl Gustav Jurtšenko nimetati turniiri tähtede viisikusse ja Audentese meeskonna parimaks tunnistati Henri Veesaar.\nKogu turniiri lõikes said Rauno Pehka hoolealused kuus võitu ja üheksa kaotust.\nU14 vanuseklassi teises grupis saavutas Markko Arro juhendatav Keila Korvpallikool kodusel etapil kolmanda koha, kogudes neli võitu ja ühe kaotuse. Milvert Vaaksi juhendatav TTÜ Korvpallikool sai viie kaotusega seitsmenda koha.\nKeila jäi reedel 48:61 alla Vilniuse SKM Drakonaile ja võitis Minski-Tsmokit 76:56, alistas laupäeval Moskva Trinta 61:48 ja Permi Olimpietsi 66:57 ning sai pühapäeval 64:53 jagu TTÜ Korvpallikoolist. TTÜ kaotas reedel Minski-Tsmokile 56:64 ja Permi Olimpietsile 41:67 ning laupäeval Vilniuse SKM Drakonaile 35:58 ja Moskva Trintale 38:60.\nEtapi kõige väärtuslikumaks mängijaks tunnistati Keila mängija Erik Makke, kelle keskmised näitajad olid 23,4 punkti, 4 lauapalli ja 2,8 korvisöötu. TTÜ resultatiivseim oli Stefan Vaaks, kes kogus keskmiselt 18,8 punkti mängus.\nKogu turniiri saldoks jäi Keila Korvpallikoolil 10 võitu ja viis kaotust, millega saadi grupis kuues koht. TTÜ sai ühe võidu ja 14 kaotusega 15. ehk eelviimase koha.\nPrevious Post Meie järelkasv ehk minikorvpallurid selgitasid endi hulgast veerandfinaalpaarid\nNext PostPehka ja Karpin vedasid G4S Noorteliiga esiliigas tartlaste vastu võidule


H nagu Holland ja hobused - Hobumaailm\nAvaldatud 08.04.21 by Hille Hanso\nArtikkel on algselt avaldatud ajakirjas Pere ja Kodu. LINK ORIGINAALILE.\nTippratsutaja Peter Geerink (57) peab naljatamisi elu olulisemaks võistluseks Tallinn International Horse Show’d, kus ta 2010. aastal Grand Prixvõitis. „Sest siis tutvusin ma Triinuga!“ võidurõõmutseb ta oma jackpoti üle, osutades neti vahendusel trofeeriiulil paljude hulgast TIHS karikale.\nKui tuntud riigiprokurör ja takistussõitja Triin Bergmann (46) Eestist 2011. a. Hollandisse kolis, et Haagis tööle asuda ning kallima Peteriga leivad ühte kappi panna, ületas see mitmel pool uudiskünnist. Kel oli kahju, et võimekas jurist Eestist lahkus, kes kurvastas, et Eesti jääb heast ratsutajast ilma. Kuid Triin ei kahetse põrmugi. Neil on toimuv müügitall, kus võimekad hobused, atsakas tütar Emmely (8), kes juba ponidel võistleb ning elavaloomuline poeg Niels (6).\nTeekond ratsutamise juurde, mis nad kokku viis, polnud kummalgi meelakkumine. Ema ei tahtnud, et teismeline Triin ratsutaks, visa hing Triin aga ei jätnud jonni. Teenis ise raha, harjutas mitmete tuntud Eesti treenerite käe all. Viimaks ostis juba ise hobuseid ja müüs neid edasi, teenides nii juuraõpingute kõrvalt raha. Seda, et prokuröriks saada tahab, teadis kohe algusest. „Ma lihtsalt ei salli valetamist ja ebaausust,“ ütleb ta otsekoheselt. „Natuke nihverdab elus igaüks, aga neid, kes süüdimatult petavad ja teistest inimestest üle sõidavad, ma ei aktsepteeri. See on mul kodust kaasa võetud põhimõte, seda ka mu vanemad on üdini ausad inimesed.“ Selleks ajaks, kui Triin riigiprokurör oli, oli takistussõit jäänud juba pigem armastatud hobiks. „Ratsutamine hoidis vaimu selge. Võistlesin küll rahvusvahelistel, aga ikkagi harva,“ on ta tagasihoidlik, kuigi auhinnalisi kohti tuli.\n2009 – Peter Geerink – Scotch II Foto: Külli Tedre-Gavrilov\nPeter ütleb, et selleks, et heaks ratsutajaks saada, ei pea olema rikas. Piisab tahtest ja talendist, meenutab ta, kuidas enda lapsepõlv ponidel ja jalkat mängides mööduski. Ta oli küll maalaps, kuid konkurentsivõimeliseks ratsutajaks üles töötada tuli end nullist. Pühendumine tõi tulemust: näiteks Peteri treenitud poni Goldy müüdi praegusele kuningale Willem-Alexanderile ning mitmekümne aasta jooksul on ta ette valmistanud ja müünud palju maailma tipphobuseid, kes toonud medaleid olümpiamängudeltgi. Ta ei mäleta täpset arvu, aga võisteldes on autasuna koju toonud nii paarkümmend autot.\nPeteri side Eestiga tekkis läbi Hanno Ellermanni, kel oli vaja tipptasemel juhendamist, et rahvusvahelistel areenil läbi lüüa. Nad tegutsesid põhiliselt Hollandis, kuid 2006. alates hakkas Peter ka Eestis käima. Tallinn International Horse Show 2010. aastal on võistlus, mis paaril meeles püsib, sest sealtmaalt algas nende suhe. Triin itsitab nagu teismeline, kui uurin, et mis oli Peteris sellist, et hülgas ta kasuks elu Eestis ja karjääri. „Ta on lõbus, hea ja aus kaaslane ning mitte lihtsalt väga hea ratsutaja, vaid ka suurepärane hobuseinimene,“ ütleb ta uhkusenoodiga hääles.\nProkuratuurist Triin kerge südamega ei lahkunud, sest vastutus oli suur ning kogu aeg olid käsil keerukad siseriiklikud kriminaalasjad, millest vastutuse tõttu lahti lasta oli raske. Teisalt arvab ta tagantjärgi, et võimalus lahkuda tuli õigel ajal, sest läbipõlemise oht oli pingelise töö juures juba õige lähedal. Niisiis oli vaja teha otsus, kuidas edasi. 2010. a jõulud pidasid nad Hollandis ja käisid farme vaatamas. Oli juhus, et üks Peteri tuttav pani samal ajal müüki paariteiskümnele hobusele sobiva talliga maamaja Diepenheimi külas, Overijsseli maakonnas, kust kõikjale head ühendused. See tundus kui koht, kust alustada.\nTriin jõudis otsusele, et pere, hobused ja müügitall on väärikaks alternatiiviks senisele karjäärile. Lisaks toetasid kolleegid Riigiprokuratuurist mõtet minna tööle Eurojusti, väljavaatega tagasi tulla, kui Hollandis asjad ei suju. Aga sujusid, kui välja arvata, et Triinul tuli kodust töölkäimiseks iga päev üle 300km katta. Ning kui üldiselt on Holland lastesõbralik maa ja suured pered paljudel, polnud Peter alguses lapsemõttest väga vaimustuses. Temal oli niigi varasemast kooselust kaks poega: Sander (29) and Vincent (26), kes tänaseks samuti tuntud ratsutajad ja hobuste vahendajad. Sel teemal peeti maha mõningad tülid, kuni Triin pani viimaks jala maha: „Mina ainult koerte ja hobusega ei lepi!“ Kui Emmely sündis, oli aga Peter see, kes enam ühe lapsega piirduda ei tahtnud. „Kui on üks, siis olgu teine ka,“ muutis ta üleöö õnnelikult meelt. Nii keskendusid nad hobustele ja perele ja Triin loobus kontoritööst. Pereelu ja talli arendusega kasvas tiimitunne- mõnus lõõp ja üksteise sõbralik tögamine meie jutuajamise käigus räägib mõnusast kompleksivabast olemisest ja heast parnerlusest.\nTriin ei ole end iial Hollandis võõrana tundud. Teemad nagu võrdne kohtlemine, geide abieluõigus või erivajadustega inimeste osalemine ühiskonnaelus on niivõrd elementaarsed, et nende üle ei vaielda. „Laiemad ühiskondlikud tõekspidamised on sõbralikud, lastele neid teemasid eraldi seletada pole vajadustki. Jah, on tore, kui naine elab koos mehega, aga on ka muid variante. Just eelmine nädal oli lastel omavahel teemaks, kas kaks poissi võivada olla üksteisesse armunud. Niels polnud kindel, aga Emmely seletas talle, et vabalt võivad,“ selgitab Triin. Ta lisab, et kui Peteri suguvõsast hiljuti üks noor oma sättumuse teistele teatavaks tegi, ei olnud selle aktsepteerimises mingit küsimust. „Ainus, millest räägiti, on see, et ega tal elus raskem saa olema, kuigi Hollandis pole niigi homofoobiaga probleeme,“ ütleb Triin.\nTriinule on selline avatus sümpaatne- ühest küljest on nende ringkondades hobuseinimeste vahel teatud solidaarsus, teisalt on professionaalses mõttes kõik teed valla ja sestap inimesi igast rahvustest. „Omavahel ollakse lihtsalt viisakad ja abivalmid,“ ütleb Triin ja lisab, et kui alguses imeliku röginana tundunud hollandi keelt tönkama hakkas ja end kohalikust murrakust läbi näris, läksid asjad veel lihtsamaks. Peter arvab ka, et Hollandis on tore elada: „Tolerantsed inimesed, kultuur ja mahe kliima, puukotad, tulbid ja hea õlu. Siin on mugav elada.“ Triin lisab, et hollandlased on sündinud peoloomad, kes karnevaliks või festivaliks põhjuse leiavad: “Ning kadedust ja kriitikat on vähem, kiitust on aga rohkem.“\nEmmely ja Peter. foto: erakogu\nLastel on maal olnud hea üles kasvada. Nad elavad küll külas, kuid koolid- trennid, kaubandusvõrk, kõik, mida eluks vaja, on käe-jala juures. Emmely on aktiivne, tegelenud on ujumise ja riistvõimlemisega ning ratsutamisel on tema elus keskne koht. Niels mängib jalkat või sõidab karti.\nMõlemad on nüüd kodukoolis, mis Triinule meeldib, sest nii on ta kursis, mida lapsed oskama peavad. Tavaõppe puhul puudub sest ülevaade, kuna kooli minnakse neljaselt, päevikud puuduvad ja tunnistustki ei anta. Teisest aastast aga märgitakse lapse sooritusi võrreldes riikliku keskmisega.\nNiels. Foto: erakogu\nNielsilt oodatakse vanusele vastavalt palju õues mängimist, natuke arvutamist, tähtede õppimist ja meisterdamist, et käelist osavust arendada. Emmelyl on täita juba mahukam programm: arvutamine, hollandi keel, lugemine-kirjutamine, inglise keel, meisterdamine ja maailmaharidus, kuhu mahuvad teemad kosmosest, looduse ja anatoomianini välja. „Kehalist liikumisest on ta vabastatud, sest viskab niigi päevas umbes sada saltot, ratsutab ning mängib veel tennist,“ jutustavad vanemad. Et lugemist ja raamatuid au sees hoida, käivad õhtujutud eesti või hollandi keeles. Koolist tunnevad lapsed muidugi puudust, aga õnneks saavad aeg-ajalt teistega kokku, pealegi käib neil äri tõttu palju rahvast ja sotsiaalsest kontaktist väga puudust tundma ei pea.\nTõsi, kodused spordivõimalused ning võimalus vabas õhus tegusteda on tõeline eelis nende ees, kes peavad linnakorterites lastega hakkama saama. „Hollandlased on kangesti sotsiaalsed ja neile on taoliste piirangutega elamine väga frustreeriv,“ ütlevad vanemad. Nad kurvastavad Peteri eaka ema pärast, kes olukorra tõttu juba päris meeleheitel on ning Triinu vanemate pärast Eestis, kes piirangute tõttu oma lapselapsi kaugelt igatsema peavad.\nHobused pakuvad õnneliku lapsepõlve\nTänaseks mahutab pere kodutall 26 takistussõiduhobust ja -poni. Välja on ehitatud head treeningtingimused. Sander on oma hobustega samuti neil ja temast on saanud üks riigi edukamaid hobusemüüjaid. Peter küll aktiivselt ei ratsuta, kuid Triin treenib noori hobuseid. Ta kiidab, kui kõrgel tasemel on Hollandis hobuste hooldamine, treenimine, aretus ja kasvatus. „Kui ma Eestis oleks teadnud kasvõi poolt sellest, mida ma täna tean, oleks olnud kergem. Meie kodukandis on olümpiavõitjate ning maailma tippude kontentratsioon väga kõrge. See on teine maailm,“ ütleb Triin.\nPole siis ime, et eeskuju on nakkav. Emmely oli hobuse seljas juba mõnekuuselt, aga igapäevaselt ratsutama hakkas juba kolmeselt. Ühel hetkel aga kasvas asi lapsele üle pea- galopp tundus liiga kiire ja ebakindlusest jättis ta päevapealt ratsutamise pooleli. Vanemad teda targu hobuse selga tagasi ei sundinud. Lahendus tuligi lapselt endalt: kui eelmine omanik Emmely poniga ratsutamas käis – ei saa ju hea hobune niisama tühja seista! – märkas Triin ühel päeval, et Emmely on jälle sadulas, sõidab galoppi ja hüppab ristegi! Visadust Emmelyl on, ei morjenda tada kukkuminegi, mida ikka juhtub. Viimaks osteti talle võistlemiseks kõrvale teine poni.\nEma ja sportlasena peab Triin Hollandi ratsutamishariduse lastesõbralikkust sümpaatseks. Alustatakse enamasti miniponidel ja vanemad jooksevad ohelikku hoides parkuuri või koolisõiduskeemi käekõrval läbi, et julgus järk-järgult kasvaks. Nii osales ta Emmelyga peale pausi võistlustel ja paarist korrast piisas – laps hakkas omatahtsi uuesti ratsutama. Triinule meeldib, et Hollandis peavad lapsed enne takistusõidule keskendumist sõitma koolisõitu ja stiilipunktide peale hüppama. See tagab, et kõigil on enne käpas õige tehnika, kui parkuure sõitma hakkavad. Nii on lastele ja hobustele turvalisem.\nPeter ja Triin naervad, et Niels on maast-madalast juba rohkem hobusekaupmees kui ratsutaja. Oma esimese poni müüs ta maha viiesena, kui ühed mainisid, et otsivad poni. Niels teatas neile, et temal on poni müüa. Võttis poni käekõrvale, jooksutas, näitas, tegi kaupa, võttis pakutud summa vastu. „Järgmisel päeval oli natuke kurb küll, ütles, et tahaks poni ikka tagasi. Ütlesin, et ehk saab, aga siis peab ka raha tagasi andma,“ naerab Triin. „Seejärel mõtles Niels ümber, ütles, et jätaks ikka raha omale. Ja poni saigi müüdud!“\nVanematena on Triin ja Peter selle poolt, et kui laps unistab ratsutamisest, tuleb ideed igakülgselt toetada. „Ratsutamine hoiab noored halvast eemal, nõuab pühendumist, arendab kohusetunnet ja empaatiavõimet. Nad ei istu arvutis, on füüsiliselt aktiivsed. Muidugi, vanemana kardame ka meie kukkumist. Aga kui laps ise ei karda või hirmust üle olla suudab, tuleb vanemal ka hirm alla suruda,“ ütlevad nad. Peter teab oma kogemusest, et heaks ratsutajaks saamine nõuab kõva tööd. „Kes tõesti tahab, saab tulemusi ja piisab lihtsalt vanemate moraalsest toest. Kui aga vanematel on võimalusi, tuleb proovida leida oma lastele võimalikud head ponid. Kui alguses hästi minema hakkab, on suurem tõenäosus, et nad selle ala juurde jäävad.“\nEmmelyl ja Nielsil on kõik tingimused olemas, aga seda, et Triin ja Peter oma lapsi sunniksid, ei ole. „Isana pean oma lapsi kuulama ja toetama ja vajaduseta nende valikutesse mitte sekkuma. Tehku seda, millega rahul on, ja mis neid õnnelikuks teeb. Vahet pole mis maailmanurgas, miks mitte Eestis,“ ütleb Peter, aga loodab salamisi, et lapsed ratsaspordi juurde jäävad. „Teeme enda poolt kõik, et seda toetada.“\nKes Hollandis Peteri, Triinu, Emmely ja Nielsi kodukandis liikumas, külastagu neid huvitavaid kohti:\nVana hansalinn Giethoorn, Põhjamaade Veneetsia\nErve Brooks, ülivana pannkoogirestoran, Emmely ja Nielsi lemmikkoht\nApeldoornis on kultuurihuvilistele kuningapere kunagine suvekodu Paleis het Loo\nMaailmakuulus pianist Wibi Soerjadi teeb lahedaid kodukontserte!\nHollandi kevadised karnevalid ei jää alla Rio de Jainerole!\nWeldam Castle- üks Ida-Hollandi suurimaid losse, on kui labürint, mida ümbritsevad uhked parkid\nDiepenheim on tuntud oma losside ja igasugu kultuuriürituste poolest.


Rahvusteaduste loengusari | Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkond\nTartu Ülikooli kui rahvusülikooli ülesanne on edendada eesti keele ja kultuuri säilimise ja arengu eesmärgil Eestit ja tema rahvast uurivaid teadusi ning eestikeelset haridust, samuti säilitada ülikooli omandis olevat rahvuslikku kultuuripärandit. 2012. aastal loodi Tartu Ülikooli juurde kümme rahvusteaduste professuuri, mille tegevuse kaudu sellega sihipäraselt tegeleda.\n2013.–2014. õppeaastal tutvustasid rahvusteaduste loengusarja raames oma professuuri olemust kõik Tartu Ülikooli rahvusteaduste professorid. Tartus toimusid loengud Philosophicumi (Jakobi 2) ringauditooriumis, Tallinnas Eesti Rahvusraamatukogus. Loengutele järgnes ka aktiivne ühisosa - seminar, aruteluring, viktoriin, filmivaatamine või midagi muud põnevat. Loenguid modereerisid Vivian Bohl (Tartus) ja Kirsti Jõesalu (Tallinnas).\nVaata loengute videosalvestusi!\nProf Helle Metslang: Kuhu kuulub eesti keel?\nKeelesuguluse vaatevinklist kuulub eesti keel soome-ugri keelkonna läänemeresoome keelerühma. Tänapäeva eesti keel kannab endas keelerühma tüüpilisi struktuurijooni, samas aga ka jälgi keelesisestest eriarengutest ning pikaaegsetest kontaktidest muude keeltega. Kas eesti keel võiks kuuluda mingisse keeleliitu vms kontaktialasse?\nEuroopa keeleteaduses on pikalt arutletud Euroopa keelte ühisjoonte üle, eri käsitlustes on kasutatud mõisteid nagu Euroopa keskmine standard (Standard Average European, SAE), Euroopa keeleliit, euroversaalid jne. Kui ajalooliselt kujunenud ühisjooned ühendavad ennekõike Lääne- ja Kesk-Euroopa keeli, siis tänapäevased muutustendentsid levivad juba laiemalt . Teiselt poolt leidub ka Läänemere piirkonna keelte struktuuridel sarnaseid jooni, mis lubab rääkida Läänemere keelekontaktialast.\nVaatleme eesti keele ehitust ja selles toimuvaid arenguid mõlema kontaktipiirkonna taustal. Seniste uurimistulemuste põhjal on ilmnenud, et oma struktuurilt kuulub eesti keel SAE perifeeriasse, kuid Läänemere kontaktiala keskmesse, ja teeb kaasa Euroopa keeltes toimivates muutustendentsides.\nHelle Metslang on Tartu Ülikooli tänapäeva eesti keele professor alates 2007. aastast. Tema teadustöö olulisimateks suundadeks on olnud eesti keele lauseõpetuse uurimine, grammatika kujunemise ja muutumise uurimine ning eesti keele võrdlemine teiste keeltega. Paljud tunnevad teda kindlasti eesti keele grammatikat puudutavate artiklite ja raamatute autorina. Prof Metslang on kahekordne riigi teaduspreemia laureaat.\nProf Arne Merilai/Mart Velsker: Ühendväljateooria ahvatlused/Kirjandusloo vajadused\nIlukirjandus on vormi ja sisu, väljenduse ning sõnumi tervik. Nii jaguneb ka kirjandusteadus poeetika ja teooria või teisalt andmerikka kirjandusloo pooleks. Tänapäeva kirjanduskäsitlust iseloomustab tõlgendusviiside paljusus. Sõnakunstile võib läheneda teose enese, autori, lugeja, maailma ja ajaloo, keele ning teiste tekstide vaatepunktist või nende põimingust. Seega tuleb üha enam ilmsiks kirjandusteoreetilise ühendvälja tegelikkus, mille lõimimine, sõnastamine ja õpetamine tundub viimase aja kõige huvitavam väljakutse. Kirjandusteadusliku ühendväljateooria lähtekohaks on pragmapoeetika ja sünnipaigaks Eesti, inspireerijaks filoloogia, filosoofia ja teoreetiline füüsika.\nKirjanduse ajaloost rääkimine on tavaliselt lugude jutustamine. Tegemist ei ole samasuguste lugudega nagu rahvajutt või romaan, aga sarnasusi leidub. Kultuur on vajanud kirjanduslugusid enda mõtestamiseks ja sidusa terviku loomiseks. Aga kas kirjanduslugu ise vajab midagi? Kas eesti kirjanduslugu tuleks jutustada ühte või teist moodi? Kas peaksime otsima kirjanduslugudele erinevaid peategelasi ja enneolematut ülesehitust? Millised teadmised peavad olema kirjandusloost? Kas me peame muutma kaasaegset kirjandust aina ajalooks? Kas vanemad lood ootavad taasavastamist? Selletaolistele küsimustele püütakse loengus vastust leida.\nProf Juhan Maiste: Milleks eestlastele kunstiajalugu?\nKas kunstiajalugu on asjade ja faktide ajalugu, mis korjab pelgalt kokku mineviku märke, või peitub temas Lääne kultuurilise ühiskeele salakood? Kas siinne maa on selles mängus olnud vaid kaasalonkija või võrdväärne partner? Loengus käsitletakse kunsti ja kunstiajaloo suuri sõlmküsimusi alates uue mõtteviisi algusest Kreekas, teaduseks kujunemisest valgustussajandil ja selle pinnalt rahvuslike kunstiajalugude tekkimisest. Loengu keskpunktis on pildi ja sõna kui kahe erineva meedia kultuuriline ja ajalooline roll Euroopa ühiskultuuri kujunemisel renessansist valgustusajastun, Herderist Goetheni, Balti ja Eesti ärkamisajani.\nProf Ülo Valk: Kui muistendist saab uudis: usundilise pärimuse ja Eesti ajakirjanduse suhetest\n19. sajandi lõpukümnenditel algas Eestis süstemaatiline rahvaluule kogumine, samal ajal kasvas ajakirjanduse levik ja ühiskondlik mõju. Kas ja kuidas on rahvapärimus ja ajakirjandus omavahel seotud ja teineteist mõjutanud – nii minevikus kui tänapäeval? Loengus käsitletakse omaaegse eesti usundilist pärimust (nõidus, kurat, varavedaja, kodukäija jt teemad) mitte kui arhailist minevikunähtust, vaid kui ühiskondlike valupunktide süstemaatilist käsitlust, mil on avalikus ruumis täita oluline roll. Loeng tugineb nii Eesti Rahvaluule Arhiivi kogudele kui Eesti ajakirjandusele.\nLoengut täiendab TÜ folkloristika doktorandi, Eesti Kirjandusmuuseumi teaduri Reet Hiiemäe ettekanne globaalse ulatusega meediamõjulisest folkloorist. Juttu tuleb eksootiliste maadega, eriti Indiaga seostuvatest stereotüüpidest ja uskumustest. Ettekanne esitab Indias välitöödel käinud folkloristi vaate ja käsitleb iidse usundi ja uue meedia keerulisi suhteid Kirde-India pärimuskontekstis.\nProf Karl Pajusalu: Kas on mitu eesti keelt?\nEesti keelt on eri aegadel ja kohtades räägitud erineval viisil. Ka arusaamine sellest, mis üldse on eesti keel, on aja jooksul suuresti muutunud. Tänapäevalgi areneb eesti keel mitmes suunas ja mitmel viisil, teisenemas on samuti suhtumine keelde. Samas vajame hästi toimivat kirjakeelt. Ettekandes arutataksegi eesti keele erinevate vormide ja nende kasutusega seotud probleemide üle.\nProf Art Leete: Mis teeb rahva suureks? Eestlastest ja soome-ugrilastest\nLoengus käsitletakse teaduslik-ideoloogilist raamistikku, millelt sai hoo sisse etnograafiline soome-ugri rahvaste uurimine Eestis. Rohkem kui sajandi vältel on Eesti rahvateadlased tegelenud hõimurahvaste uurimisega ning meie rahvaste ühiste tunnuste väljasõelumisel on keskendutud eeskätt esemelise kultuuri valdkonnale. Loengus arutletakse selle üle, kuidas on esemed ja ideed seotud soome-ugri rahvuskultuurilises kuvandis.\nProf Tiit Rosenberg Eesti ajalugu - rahvusajalugu, maa-ajalugu või regionaalajalugu?\nLoengus käsitletakse erinevaid lähenemisviise Eesti ajaloole, olenevalt historiograafilisest traditsioonist ja autoripositsioonist. Mis on Eesti ajalugu? Millist ajalugu on kirjutatud Eesti Vabariigis? Millist Eesti ajalugu meie (EU, Eesti riik, eesti rahvas) vajame?\nTiit Rosenberg on Tartu Ülikooli Eesti ajaloo professor alates 1994. aastast. Eelkõige on tema teadustöö olnud keskendunud agraarajaloo, täpsemalt Eesti maamajanduse ja rahvastiku uurimisele, aga ka maaküsimuse ja maareformide kulgemisele Ida- ja Kesk-Euroopas 20. sajandil. Selle kõrval on ta põhjalikult tegelenud ka ajalookirjutuse ajaloo uurimisega Eestis ja Baltimaades. Professor Rosenbergi on tunnustatud Valgetähe teenetemärgiga.\nProf Birute Klaas-Lang: Eesti keel maailmas – keele kestlikkus ja suhted teiste keeltega\nProf Valter Lang: Kuidas, miks ja millal said meist läänemeresoomlased?\nProf Ülo Matjus: Uitamisi Eesti mõtteloos


Jah, on küll. Te ei pea rohkem midagi alla laadima ega installima. Selle kasutamise alustamiseks puudutagerakenduste loendisOffice ' i , et pääseda juurde Office ' i jaoturile. Seal saate töötada oma Microsoft Office'i dokumentidega.\nNäpunäide.: Kui arvate, et hakkate Office‘it sageli kasutama, kinnitage see Avakuvale. Lisateavet leiate teemast avakuvale toimingute kinnitamine.\nPuudutage rakenduste loendisvalikut Office .\nKoputage nuppu Kustuta dialoogiboksis Kinnita kustutamine? või vajutage tühistamiseks nuppu tagasi .\nHäälestage oma mobiilsed rakendusedja salvestage muudatused uuesti saidile. Saate seda teha siis, kui teie ettevõte kasutab SharePointit või SharePoint Online ' i, mis on saadaval rakendusega Microsoft 365.\nSaatke meilisõnum oma meiliaadressile dokumentidega, mida soovite redigeerida.\nfunktsioonid, mida telefonis ei toetata. Lisateavet selle kohta, millised Exceli funktsioonid on toetatud, leiate Microsofti tugiteenuste artiklist Excel Mobile ' i toetatud sisu kohta.


Tonka uba - Umami\nEsileht / Rahvusköögid / Lõuna- ja Põhja-Ameerika / Tonka uba\nTonka uba kogus\nTonka uba, 50g. Vürts dessertide maitsestamiseks, meenutab vanilli ja karamelli. Aromaatne ja mitmetahuline nii maitse kui lõhna poolest. Suure koguse dessertide ja kookide maitsestamiseks piisab väiksest kogusest riivitud tonka oast. Tonka oast on saanud väga populaarne toode maailma tippkokkade seas.\nKoostisosad: tonka uba*\n* orgaanilisest põllumajandusest\nRohkem põnevaid fakte tonkast ja selle ajaloost loe SIIT\nKasuta tonka uba nt:\n*kookose või Kreeka pähkliga dessertides;\n*brüleekreemides, panna cottas\n*lisa eksootikat oma pannkoogitaignasse\n*või proovi hoopis soolastes roogades – lisa veidi grillitud krevettidele või vasikalihale\nRetseptid Tonka oaga:\n* Mandarinikook mandlijahuga\n* Kreemine kook tonkaga\n* Banoffee juustukook\nTonka panna cotta mangodega\nVaesed rüütlid kookose ja tonkaga\nRöstitud maasika ja rabarberi külmsupp kookose vahukoorega\nTonka oa panna cotta passionivilja kastmega\nCroissantidega saiavorm tonka oa ja kirssidega\nTroopiline kiusatus tonka ja kookosega\nMaasika, mandli ja valge šokolaadi skooned\nBanoffee juustukook (tonkaga)\nSuvikõrvitsa kook tonka oaga\n18 arvustust tootele Tonka uba\nKersti Kohtla – detsember 28, 2021\nBrüleekreemi sees tonka uba. Lihtsalt võrratu:)\nÜlle – oktoober 29, 2021\nSiiani olen tonka uba kasutanud küpsetistes, nüüd tegin panna cottat. Lihtsalt IMELINE. Tasub proovida. 🙂\nKristi – detsember 13, 2020\nKasutamismugavus küll annab soovida aga maitse korvab selle kuhjaga. Väga mõnus ja kuna seda väga laialt ei kasutata, siis alati saab meeldiva üllatuse osaliseks.\nAve – november 7, 2020\nMitte ehk kõige mugavam riivimiseks, aga kogu see riivimise vaev on seda väärt! Üks mu lemmikutest pea igas küpsetises. Nimetan seda “salakomponendiks”, sest keegi ei ole seni suutnud maitset ära arvata. Kasutan vahel terakest ka kohvi maitsestamisel.\nIina – jaanuar 22, 2020\nSuurepärane toode! Kohe ei teagi, kuidas enne seda magustoitudele maitseid saadi 🙂\nMarilyn – detsember 15, 2019\nSelle aasta parim avastus! Annab imelise maitse magustoitudele, lisan ka pudrule, kohvile ja jäätisele.\nKeili – detsember 12, 2019\nTonka uba annab väga hea maitse magustoitudele\nHeliis – detsember 7, 2019\nSuurepärane avastus, annab paljudele magustoitudele väga mõnusa maitse!\nTiivi – detsember 5, 2019\nKõik kreemid jm magustoidud tulevad väga head nende ubadega.\nKristi – detsember 6, 2017\nVälimust suurt ei ole, aga mis maitse suudab tonkauba anda magustoitudele! Suurepärane lisand näiteks kõigile piimatoodetel põhinevatele magustoitudele (kohupiimakoogid, juustukoogid, panna cotta, crème brûlée…) Annab just selle vajamineva särtsu juurde!\nSiiri – detsember 12, 2016\nImeline aroom! Lisasin panna cotta’le ja jäin väga rahule.\nKaie – mai 17, 2016\nTonkaoad on mu lemmik maitseaine magustoitudele, küpsetistele lisamiseks. Väga meeldiv maitse ja aroom.\nMaria – november 21, 2015\nAnnab põneva maitsenüansi crème brûlée’le, kuid tegelikult sobib peaaegu kõikidesse magustoitudesse.\nJan – november 12, 2015\nTonka oad on super!\nKasutasin puuviljasalatis,dessertis,lisasin bubertile ja mannapudrule 🙂 Selline huvitav maitse,kommi ja vanilli maitse.\nKatsetada on veel palju.\nMarina Mari – november 9, 2015\nTonka oad on imelised looduse kingitused,meeldib väga nende aroom ja maitsebukett.\nOlen lisanud kohvile,kakaole ja teele – soovitan proovida,nii omapärase joogi saate 🙂\nOmatehtud moosidele ja mahlale,rääkimata magusadest kookidest. Jäätisekokteili sisse sobib ka.\nTerje – november 8, 2015\nTonkaga jäätis on täiesti imeline.\nadmin – november 4, 2015\nAromaatsuse tipp. Troopiline ja eksootiline. Sobib hästi jäätisesse.\nTonkauba (mis, muide, kirjutatakse kokku üheks sõnaks ;)) on koos safraniga mu lemmik komponent toorkookide ja -keekside valmistamisel. Need kaks lihtsalt sobivad kokku. Sobib ka banaanijäätise ja muude kahvatu maitsega dessertide elustamiseks. Jahvatamiseks jällegi korralik masin (Andrew Jamesi roostevabast terasest jahvataja). Kui väikeses koguses vaja, võib ju püüda riivida, aga siis peab hea riiv olema. 😉\nNaturaalne Bourboni vanilli pasta Naturaalne Bourboni vanilli pasta. 100ml metalltuub. ...\nPistaatsiapähkli kreem 100g. Röstimata pistaatsiatest tehtud kreem, ilma magus- ja...\nVanilliekstrakt Pudelis 29 g. See seemnetega naturaalne vanilliekstrakt on valmistatud...\nBourboni vanillikaunad Madagaskarilt, 2tk. Bourboni vanillikaunad on maailma kõige tuntumad...


Raamatu „Sõjaeelse kaitseliidu hiilgeaeg ja häving Läänemaal“ esitlus Haapsalus.\nMati Mandel, Remi Reimann, Heiki Magnus\nAjalooraamatu "Sõjaeelse kaitseliidu hiilgeaeg ja häving Läänemaal"esitlusõhtu Haapsalu Kultuurikeskuse rõdusaalis. Raamatut tutvustas selle koostaja ajaloolane Mati Mandel (Eesti Ajaloomuuseum). Esitlusõhtu korraldas KL Lääne malev. Tänu- ja tervitussõnad ütles KL Lääne maleva pealik mjr Andres Välli, kandlelugudega kaunistas sündmust Noorte Kotkaste Lääne maleva noorkotkas Remi Reimann ja esitlust juhtis n-vbl Heiki Magnus. Sündmust olid kajastamas ajaleht "Lääne Elu" ajakirjanik Kaire Reiljan ja fotograaf Arvo Tarmula ning Eesti Rahvusringhäälingu Lääne Eesti reporter Juhan Hepner.\nIlmuv raamat annab ülevaate Kaitseliidu Lääne maleva kujunemisest 1918. aastal varasema Omakaitse baasil ja tegevusest 1920.-tel 1930.-te aastatel. Peamine osa raamatust on aga pühendatud selles organisatsioonis tegutsenud inimeste saatusele Nõukogude okupatsiooni esimesel aastal 1940.—1941. Siis represseeriti olemasolevatel andmetel üle 140 Lääne maleva liikme, kellest hukati 67, ülejäänute enamik suri vangilaagrites. Represseeriti ka paljude kaitseliitlaste pered. Raamatus on käsitletud ka esialgu repressioonidest pääsenud malevlaste tegevust 1941. aasta sõjasuvel ning nende hilisemat käekäiku.


Sümbolite torkimine viib mälu kaotuseni - Järva Teataja\nAastavahetuse ööl presidendi kõne järel riigitelevisioonis mängimata jäänud hümn on vallandanud arvamuste tormi, mis ei näita vaibumise märke ja sakutab ühiskonda rohkem, kui viimastel päevadel lõõtsunud talvised marutuuled.\nÖeldagu pealegi, et Eestis on hulgaliselt tähtsamaidki probleeme kui telekastist mängimata jäänud poolteise sajandi vanuse ajalooga viisijupp. Ent pruugib keegi vaid suvalises seltskonnas mainida hümni, kui tuli lööb tuha all taas lõõmama, inimesed elavnevad silmanähtavalt ja seinast seina kommentaare pudeneb kui varrukast.\nSaatuslikul ööl Vabaduse väljakult otse-eetris kõne pidanud president Kersti Kaljulaidki arvas mõistlikuks vabandust paluda, aga kired ei taha vaibuda.\nEsmalt põhjendas rahvusringhäälingu aastavahetuse programmi kokku pannud toimkond eelmiste aastate traditsiooni hülgamist loominguliste valikute, seejärel Tallinnas Vabaduse platsil juubeliaasta algust tähistanud seltskonna liigse ülemeelikuse ja paukuvate rakettidega.\nNoid vabandusi oli õhtustes uudistes kentsakas vaadata, sest järgmine klipp näitas lätlaste uue aasta vastuvõtmist Riia kesklinnas, kus väljakutäis rõõmustavat rahvast sai samasugustes tingimustes hümniga kenasti hakkama.\nAasta esimese päeva lõpuks raputas tuhka pähe ja võttis avalikkuse siunamised enda peale ETV programmi vastutav toimetaja Karmel Killandi ja lubas, et järgmisel aastavahetusel on hümn tagasi.\nOsa hümni teemal sõna võtnutest arvab, et läbi on saetud Eesti riigi alustala. Vastasleer kehitab õlgu ja arvab, et ülemöödunust sajandist pärit ja Soome heliloojalt laenatud kohmakate sõnadega viis ei kõneta tänapäeval niikuinii paljusid, vaja oleks uut ja moodsat.\nTeised mõtisklevad pulssi kõrgeks ajamata riigi sümbolite kasutuse täpsustamise vajaduse üle.\nPean tunnistama, et olen aastaid üks nendest, kes võtab presidendi teleekraanile ilmumist märguandena jope selga ajada ja minna õue kas ilutulestikku paika sättima või linnaväljakule kuuse alla suuremat saluuti uudistama.\nEnt ma ei sea sellega kuidagi kahtluse alla, et minu ignorantsuse tõttu ei peaks ühiskonnale traditsiooni vaja olema.\nMeie peres võttis isa vana-aasta viimasel õhtul kapist välja raketipüstolit jäljendava isetehtud toru ja tiris välja kastitäie signaalrakette, mis elektrikuna Koigi sõjaväelennuväljal musta otsa tehes oli töötasu arvestamisel valuutaks.\nSel ajal kui telekas kolisesid kremli kellad, tulid naabrid meie väravasse kokku, vaatasid pea kuklas isa lennutatud signaalrakette ja embasid üksteist head uut aastat soovides ning läksid oma kodudesse tagasi. Lihtne ja inimlik.\nAastavahetuse kombed ja käigud ei tähenda, et mulle Eesti hümn korda ei lähe. Olin 12aastane, kui vanaema surma järel nihverdasin temast jäänud asjade seast endale 1942. aastal Türi vabastamise esimeseks aastapäevaks välja antud raamatukese, mille vahelt leidsin laulusõnad «Mu Isamaa, mu õnn ja rõõm!» ja need meelde jätsin.\nMulle tähendas koltunud lehelt loetud hümni tekst tükikest vanemate ja vanavanemate kadunud, kuid hinges elus hoitud Eestit.\nPaar aastat hiljem tuli Peetri koolis aktusel keerutada plaati NSV Liidu hümniga. Logu plaadimängija tõttu kõlas see nagu Kiire venna ristsetel Tootsi käima vändatud grammofoni jauramisena. Kuigi laul polnud mulle püha, ei vussinud ma meelega, aga aps oli naljakas.\nOlin tolle juhtumi ammu unustanud. Järgmisel kevadel võitis komsomoli rajoonikomitee esimene sekretär mul nööbist kinni ja küsis, mis lugu selle hümni mängimisega oli.\nJu kehastusin mõnele pühaduse teotajaks, kellest tuli ette kanda. Komsomoliboss sai ilma suurema nuhtlemiseta ära mainida ja sinnapaika see jäi.\nPaides keskkoolis oli mul 1980ndate teises pooles koolivend Uve, kes armastas vabadel hetkedel aulas klaverit sõrmitseda. Ühel aktusel mängis ta Eesti hümni.\nDirektor läks näost punaseks ja hapnik sai otsa. Vaibale kutsutud koolivend kehitas suuri silmi tehes õlgu, et ei tea, mis lugu see oli, ei mäleta, kust meloodia meelde jäi, aga tundus olevat kena viis.\nMul oli õnne, et sinimustvalge lipp ja riigi hümn on mind ja mu tuttavaid ühendanud eelmiste põlvkondadega. Arvan, et traditsioonid on olulised ühiskonna ühendajad ning kui kedagi mõni meie riiklik sümbol ei kõneta, siis ei peaks seda uhkelt kuulutama, pigem silmad maha lööma.\nSümboleid muuta tahtes ütleksime justkui lahti oma esivanematest, kes samade lippude all rahvuslikul ärkamisajal andsid rahvusele sisu ja Vabadussõjas võitlesid meile välja oma riigi. Needsamad sümbolid aitasid okupatsiooniajal elus hoida lootust kaotatud vabaduse naasmiseks.\nMulle tunduvad üleskutsed traditsioonide lammutamiseks liiga kergekäelised ja egoistlikud. Nagu oldaks unustatud, et oleme pärinud riigi esivanematelt ja peame järjepidevust oma laste kaudu edasi andma ning meie kohal ei tohiks mälu järjepidevus katkeda.\nE-riigi tuhinas häirib mind, et osades minu nooremates kaasmaalastes pesitseb rahutu kihk kogu aeg midagi muuta, vana välja visata, asendada uue ja enda arvates moodsaga.\nMu ema meenutas, kuidas nad noorena uut elu alustades loopisid kodust kaasavaraks saadud täispuidust Eesti-aegse mööbli kuhja ja panid põlema, et teha ruumi toona moodsale saepurumööbli kiirmoele. Ema kirjutas selle nooruse lolluse arvele, aga hilisem kahetsus ei toonud hävitatut tagasi.\nMäletate aasta eest disainigurude uueks Eesti tunnusmärgiks loodud rohelist rändrahnu, mille rahvasuus oksendavaks siiliks ristis? Eks pidanud uus Eesti märk rukkilille ja suitsupääsukese igaveseks ajaloo prügikasti saatma.\nParaku ei kestnud uus leiutis aastatki, pakkus sel ajal enamasti vaid irvhammastele keele teritamise rõõmu.\nÕnnetu rändrahnu näitel manitsen ettevaatlikult suhtuma kõikidesse bravuurikatesse ettepanekutesse, mis mõtlematult hullavad riigile ja rahvale oluliste sümbolitega. Olen päri luuletaja Juhan Liivi sõnadega «Kes minevikku ei mäleta, see elab tulevikuta».


Prantsusmaa burkiinikeeld on liiga paljastav • Objektiiv\nArvamus » Prantsusmaa burkiinikeeld on liiga paljastav\nPrantsusmaa burkiinikeeld on liiga paljastav\n30. aug. 2016 Phil Lawler\nBurkiini kandev naine Marseille' rannas. Foto: Stringer, Reuters/Scanpix\nIslami fundamentalismis on tahke, mis on vaba ja avatud ühiskonna suhtes vaenulikud. Soov kanda tagasihoidlikku ujumiskostüümi ei ole aga üks neist. On paljastav, et veidra vastusena kultuurile, mis naisi ei austa, käsib Prantsusmaa samadel naistel end lahti riietada, kirjutab Phil Lawler.\nPrantsusmaa randades, kus palja ülakehaga päevitamine on tavaline, on politsei hakanud sundima naisi riidest lahti võtma, et ellu viia moslemitele kehtestatud burkiinikeeldu. Kui see tundub hullumeelsusena, siis seaduse põhjendused on veelgi hullemad.\nKeeldu kehtestades reageerivad Prantsuse võimud – arusaadavalt ja võiks isegi öelda, et hilinemisega – radikaalse islami ohule. Aga burkiinikeeld ei peata terrorismi. Väide, et moslemi naine võib oma ujumisriiete all peita relvi, on ilmselgelt absurdne. Relva, mida saab peita burkiini alla, võiks randa tuua ka teisel viisil. Ka string-bikiinides naine võib oma rannakotis kanda püstolit.\nOn see keeld siis ehk mõeldud vähendama avalikes kohtades tekkivaid pingeid moslemite ja nende sekulaarsete naabrite vahel? Selles valdkonnas on seadusel kahtlemata vastupidine mõju. Politsei poolt alandatud moslemi naised võõranduvad veelgi enam ning nende mehed muutuvad veelgi vihasemaks.\nEnamgi veel, seekord on neil vihaks ka põhjust. Kõnealune seadus on selgelt diskrimineeriv ning suunatud eranditult moslemitele. Burkiinikeeldu ei saa pidada kombekuse küsimuseks. Sellel kogukonnal pole kombekust – see on fakt, milles võib veenduda igaüks, kes jalutab Prantsuse randades. Või on kombekuse mõiste Cannes’i randades nii radikaalselt muutunud, et nõuab nüüd paljastavaid rannariideid ja sunnib varsti ka traditsioonilisi juute ja kristlasi rohkem paljast ihu näitama?\nIslami fundamentalismis on tahke, mis on vaba ja avatud ühiskonna suhtes vaenulikud. (Näo looritamine on näiteks dehumaniseeriv.) Soov kanda tagasihoidlikku ujumiskostüümi ei ole aga üks neist. On paljastav (kui tabav!), et veidra vastusena kultuurile, mis naisi ei austa, käsib Prantsusmaa samadel naistel end lahti riietada.\nSildid burkiin burkiinikeeld islam moslemid Prantsusmaa


Mehe hobi esikohal ja alles seejärel pere - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Mehe hobi esikohal ja alles seejärel pere\nTeema: Mehe hobi esikohal ja alles seejärel pere\nTean, et ta tahab minuga elulõpuni koos elada, tean, et ta armastab mind ja meie lapsi, tean, et talle meeldib meiega koos aega veeta…..aga esikohal on alati tema hobi. Tegeleb alaga,mis on meeskonnasport. Trennid kolom korda nädalas,lisaks paar korda kuus karikavõistlused. Sellele lisandub sügisel klubi koosolek (loe aja veetmine pubis), talvel jõulukoosviibimine, kevadel klubi koosolek. Lisaks veel igasugu turniirid nädalalõputi (4-5 korda aastas), mis võtavad praktiliselt terve päeva. Mina istun aga kodus väikse lapsega ning ka suurem tihti haige ja minuga kodune. Enda käike linna (arstile,juuksurisse, lastega seoses asjaajamisi, poodides käimisi, sõbrannatamisi jne) pean pidevalt edasi lükkama, kuna mees trenni tõttu õhtuti ja nädalalõputi vähe kodus ja ma ei taha siis seda aega ,kuigi mees alati pakub,et hoiab lapsi. Kui lapsed haiged, siis aga ei saa ka päeval mehe töö ajal midagi teha peale kodus istumise. Kui lapsi veel polnud ja käisin ise ka tööl ja trennis,siis polnud see probleem, aga nüüd tunnen nagu mehel trenn ja trennikaaslased tähtsamad kui mina. Kas peaksin paluma mehel asju muuta või pigem las ta tegeleb oma hobiga ja olen \_”mõistev abikaasa\_”?\nRE: Mehe hobi esikohal ja alles seejärel pere\nLiiga palju virised.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.02 14:08; 22.02 07:23;\nKas enne kooselu seda hobi ei olnud? Kas te sel teemal kokku ei rääkinud, kuidas oma elu plaanite elada. Kui sulle on mehe hobi vastuvõetamatu ja sa tahad et ta sellest loobuks (sest kui sa meeskonnasporti ei luba teha täie rauaga, siis ei saa ta seda üldse teha, ta arvatakse lihtsalt meeskonnast välja), siis oleksid pidanud seda talle juba enne kooselu algust ütlema. Rääkige mehega, kuidas koduseid kohustusi võrdselt jagada ja seda viisil, mis võimalikult vähe tema hobi takistaks. Leia ka endale hobi, ja katsuge siis oma aeg nende hobide ja kodu vahel ära jagada. Sa ei saa sundida meest kodus istuma lihtsalt seetõttu, et sina ju pead kodus istuma, mis mõte sellel on kui mõlemad end koduseinte vahele vangi panevad.\nÜhistele lastele peavad mõlemad vanemad võrdselt tähelepanu pöörama. Kui lapsed saadakse ja vanemad olid enne hõivatud muude asjadega, siis nüüd peavad mõlemad tegema oma senises eluviisis korrektiive. Ei ole nii, et ainult ema peab loobuma hobidest, isa on sama palju lapsevanem.\nSee teemaalgatus paneb jälle küsima, et kas teemaalgataja ongi selline nagu ta selle följetoni järgi paistab või siis on tegemist mingi paroodia või peene irooniaga?\nEnne kooselu polnud ka lapsi ju.\nAga nagu rotsik ka ütles, siis ennekõike nüüd pere. Mees võiks koomale tõmmata, või sa konkreetselt leiad ka endale hobi.\nmu mehel isa nr 1 ,ja elan ka veel. 4 last.\nJah, olen olnud sarnases olukorras. Seda siis peale esimese lapse sündi. Mees tegelikult ideaalne abikaasa ja isa. Kodus väga toimekas ja iga vaba hetke valmis lastele või mulle pühendama, aga kuidagi see tõesti nii kujunes, et kui tema käis 3 korda nädalas trennis, siis ei jäänud aega koos olemiseks või minu asjadeks. Eks ma algul ei tundnudki, et miskit valesti ja ma ju nägin, kuidas ta hobi teda \_”laadis\_”. Ajapikku lihtsalt hakkas see mind närima. Niisiis rääkisin sellest mehele- no tal vasekesel polnud ju õrna aimugi, et ma ennast nii tundsin :). Mitte ultimaatumeid või süüdistusi loopides, vaid lihtsalt rahulikult ja positiivselt.\nSellest ka minu küsimus- kas mees üldse teab, et sa ennast nii tunned? Olete te rääkinud?\nMeil lahenes asi nii, et mees tõmbas hea meelega oma trenne-käike tunduvalt tagasi ja minul jäi aega oma asjade jaoks. Kui teine laps sündis, siis loobus trennist pooleks aastaks sootuks, et meiega rohkem koos olla ja mulle iga nädal ikka paar vaba õhtut anda. Minu mehe puhul oli see muidugi lihtsam, kui teil, sest temal meeskonnaga polnud vaja arvestada. Aga midagi peaks välja mõelda suutma küll.\nKas oleks näiteks võimalik, et tema trenniõhtutel (kasvõi kahel) hoiab lapsi hoidja või mõni vanavanem? Siis saaksid sina omi asju ajada. Trenni soovitan minna kuhugi, kus ka lastetuba olemas, põnnidele ka tore vaheldus. Ja kui neid võimalusi pole, siis peab lihtsalt mees ise oma hobile veedetud aega vähendama, sest nii ikka ei saa, et tema elu ei muutu, aga sinu oma nii kardinaalselt ja mitte paremuse poole.\nAga jah, eelkõige rääkiga ja arutage seda asja. Ei pruugi ju sugugi nii olla, et meeskond talle ka tegelikult tähtsam, mehed on vahel listsalt sellised natuke totud :).\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.02 17:28; 20.02 17:39;\nnädalas on 7 päeva, kui mees neist 3 õhtut trennis ja 1p nädalavahetusel, jääks sulle ju nädala keskel 2 õhtut+ 1 ndlvahetuse päev. Kasuta, kuidas tahad aga kasuta ja ole rõõmus 🙂\nMina olen jälle vahel mõelnud, et tõelistel tegijatel meestel peavad ikka head naised kodus olema, kes seal majandavad. Näiteks tippsportlased, kes pidevalt kodust ära, teadlased, kes kogu aeg mõtetega oma asja juures, igasugused muud lõpuni pühendumist nõudvad ametid ja erialad, mis ilmselgelt ei jäta võimalust kodus just liiga tihti \_”pisiasjades\_” osaleda.\nTeemaalgataja mees tundub lihtsalt tavaline huvidega inimene olema, mitte mingi ülipühenduja, sellest nüüd probleemi teha, et mehel teatud ajal need tegemised on, tundub ikka liigne norimine. Mees viibib ju ikka kodus ka ega keeldu lastega tegelemast, lihtsalt naine on vist natuke iseseisvusetu selline, tahaks, et tal ikka kogu aeg kõrval kätt hoitaks.\nSoeta endale ka hobi. Siis saate lapsevalvamise ära jagada.\nMiks sa trenniskäimise ära jätsid?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.02 15:08; 19.02 15:16;\n[tsitaat]Mina olen jälle vahel mõelnud, et tõelistel tegijatel meestel peavad ikka head naised kodus olema, kes seal majandavad. Näiteks tippsportlased, kes pidevalt kodust ära, teadlased, kes kogu aeg mõtetega oma asja juures, igasugused muud lõpuni pühendumist nõudvad ametid ja erialad, mis ilmselgelt ei jäta võimalust kodus just liiga tihti \_”pisiasjades\_” osaleda.\nTeemaalgataja mees tundub lihtsalt tavaline huvidega inimene olema, mitte mingi ülipühenduja, sellest nüüd probleemi teha, et mehel teatud ajal need tegemised on, tundub ikka liigne norimine. Mees viibib ju ikka kodus ka ega keeldu lastega tegelemast, lihtsalt naine on vist natuke iseseisvusetu selline, tahaks, et tal ikka kogu aeg kõrval kätt hoitaks. [/tsitaat]\n100% nõus, naine käigu sama palju oma asjadega tegelemas!\nKui mõlemad 3+1 päeva nädalas erinevatel aegadel oma hobiga tegelevad, siis teineteist ju ei näegi. Hoidja palkamine oma käikude ajaks tundub hea lahendus, siis jääb koos aja veetmiseks ka ikka aega.\nMeie peres käib meespool suisa 5x nädalas trennis. See tegevus aga pärast põhjalikku \_”arenguvestlust\_” pereelu enam ei sega, kuna nüüd kõik trennid ja muud mehe lõbustused toimuvad tööajal. Hiljemalt kl 6 igal õhtul on terve pere kenasti kodus ja kodurahu tagatud.\nSoovitan kiiremas korras alustada perekonnas enesekehtestamistoimingutega 🙂\nsee ei päästa suurt olukorda, kui naine ka hakkab trennis käima. siis on mõlemad palju kodust ära ja laps ei näe kumbagi vanemat, lapsed hoidjaga. tundub, et mees ühiseid ettevõtmisi suurt ei tähtsusta, peamine, et oma käigud käidud.\n[tsitaat]see ei päästa suurt olukorda, kui naine ka hakkab trennis käima. siis on mõlemad palju kodust ära ja laps ei näe kumbagi vanemat, lapsed hoidjaga. tundub, et mees ühiseid ettevõtmisi suurt ei tähtsusta, peamine, et oma käigud käidud.\nOh, päästab ikka, kui naine paar tundi nädalas oma \_”karikat täitvateks\_” tegevusteks aega võtab. Kahjuks ei selgu teemaalgataja jutust, kui vanad on lapsed. Kui noorem juba aasta kanti, siis ei tohiks hoidja võtmine sugugi probleem olla. Kui lapsel nädalas 2×2 tundi hoidjaga on, siis sellest küll ei saa järeldada, et nüüd üldse kumbagi vanemat piisavalt ei eraldi ega koos ei näe :). Ja kui õhtul isa trenni ajal ei taha ema seda aega võtta, siis võib ju laste lõunauinaku ajaks võtta! Nii ei kaota lapsed sisuliselt üldse vanematega koos veedetud ajas. Hoidja tuleb, ema saab lapsed isegi ise magama panna, kui see peaks võõrama inimese jaoks keerulisem olema ja 2 tunniga jõuab juba igasugu asju ära teha. Hoidja siis võtakski lapsed lihtsalt magamast, hakkaksid sööma ja emme juba kodus 🙂 Ühe trenni saab teha ka nädalavahetusel ja ühe nädala sees oleva lõunauneaja saab siis näiteks kulutada vajadusel juuksuris või vanade sõbrannade või töökaaslastega lõunal käimiseks vms. Variante on tegelikult palju, kättevõtmise asi!\nTuttav teema, olen olnud sarnases olukorras, ainult selle vahega, et see aeganõudev hobi oli minu oma ning elukaaslast ei huvitanud. Ega ta otseselt vastu polnud, küll aga tahtis edaspidi abielu ja perekonda, ning siis poleks mul kõige jaoks aega kuidagi jätkunud. Olid ka trennid, võistlused (ning reisimised sellega seoses), klubikoosolekud jne. Teemaalgatajale kahjuks ei oska eriti midagi soovitada, sest ise lahendasin olukorra otsustavalt lahku minnes ja see oli õige samm meie mõlema jaoks. Ega mullegi ei meeldiks, kui mu abikaasa kulutaks suurema osa ajast hobile, mis mind üldse ei huvita.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 21.02 09:26; 23.02 12:25;\nAlgatasin peaaegu sama teema ja nüüd kustutasin ära, sest märkasin seda teemat siin.\nMinuarust on ikka laialt levinud arusaam, et lapsed on naise \_”asi\_”. Need on äärmiselt läbimõtlematud soovitused kodu külge ahendatud emadele, et minge ka trenni ja tehte mis huvitab jne. Naised hoiavad peale tehnilise lastehoiu ka kodu harmooniat ja ma arvan et paljude mure pole see, et ei saa ise trenni, vaid see, et pere kvaliteetaega jääb väheseks. Naised ei taha ju ära minna, vaid et pere oleks rohkem koos.\nMinu mees tegeleb ka meekonnaalaga ja üsna kompromissitult. Lapsed võivad paduhaiged olla, aga ta läheb ikka, sest muidu veab teisi alt ( nb! peret ta alt ei vea).\nSee on meie perre palju pingeid kuhjanud, sest lisaks hobile, käib ta ka kaugel tööl ja jõuab koju 19 paiku ja siis trenni.\njust! no mida ja kuidas see päästab? me trenni ei tee. sellega pole probleeme. aga me käime tööl. mees 4p ja mina 3päeva nädalas. meil on üks meist alati lastega. aga kas me ka koos midagi teeme? no kuidas siis, kui me käime tööl niimoodi, graafiku alusel. kella 20-ni. sisuliselt tuleb see sama välja, kui naine ka endale mingi hobi või klubi leiutab, et mõned päevad on ära mees, mõned päevad naine. ja nii nad koos polegi. vaid lastega on koos.\nära kaeble – mu mehel on trenn 5-6 korda nädalas!\nJa suvised puhkused võetakse suures osas välja võistluste aegu ja kevadised-sügisesed laagrid ka. nii et saab veelgi keerulisem olla! Ole õnnelik, et su mehe hobi ei ole õllerüüpamine sõpradega, vaid enda vormis hoidmine. mis saaks olla lahedam, kui meeskonnavaim.\nSee on see,kui valitakse mees kellel on hobid.Ilma hobideta mees tuleb valida,sest nagunäha ei ole hobid boonuseks vaid hoopis puuduseks.Samasuguseks puuduseks nagu lapsed,kes koosellu kaasa ei tule.Sest samamoodi hõivavad mehe aja- ja raha ressursse.\nmniu laulab mees meeskooris, on proovid, esienemised, ringreisid, laulupeod ning käib veel jahil ka. ei tule selle pealegi, et nina vingu tõmmata. Peaks mees siis oma harrastuse nurka viskama ja 24/7 perega olema?\nIse käin ka 2x nädalas trennis – siis on mees lastega ju ja koos jõuame küll olla.\nAbielus oleme 18.a.\nmul on täpselt samasugune mees nagu teemaalgatajal. Lõpuks läksingi trenni, lihtsalt et vaba aega saada. Ja väga palju aitas. Esiteks mõistan meest palju paremini, teiseks saan välja lülituda lastest, kolmandaks on jututeemasid mehega rohkem. Väga ilusti töötab ja suhe on kindlasti parem kui enne. Mees arvestsab väga ilusti mu trennigraafikuga. Nüüd on mul endal ka võistlused ja iga uue kuu alguses paneme graafikut kokku, kes on millal kus ja teeme kompromisse või otsime lapsehoidja kui vaja.\nKasuta iga võimalust, kui ta pakub, et hoiab lapsi ja võta endale aega.\nMul läheb mees kohe peale tööd trenni ja kui koju jõuab, olen ise juba rampväsinud. Ennem oma hobi (rattasõit) ta aga jõi selle asemel ja siis ei saanud ma isegi magada. Raha läheb mõlemal juhul ropult. Proovisin ka ise rattasõiduga tegeleda aga siis läks elu hulluks kätte, sest süüa ei teinud enam keegi ja spordimees nõuab ju erisööke ja erikohtlemist koguaeg. Enne igat võistlust ja peale trenni peab keegi ju pudrukese keetma jne. Lisaks on rattasõit selline asi, et pidevalt läheb rehv vm jupp kuskil väga kaugel puru ja siis on vaja autoga vastu minna. Kui ise kuskil rattaga oleksin, ei saaks ma aidata ja ka mulle ei saaks keegi appi tulla, kui tee peale jään. Olen niigi ise topeltrakkes ja enda trenni jaoks polegi varianti aga lepin sellega, kuigi vahel nutan ka.\nSama teema. Mehel on oma hobi 2-3x nädalas + 1-2 nädalavahetust kuus ja kuni 2 nädalat suvel. Enne laste sündi ei häirinud – mul oli oma hobi ja koos käisime matkadel (mis minu jauks olulisemad).\nLapse sünniga jäi minul oma hobi ära alguses ja ma nautisin pere koos viibitud aega, samuti eeldasin, et võiks rohkem suvel lastega koos reisida. Mees vaatamata omavahelistele kõnelustele oma trennikoormust ei vähendanud ja suviti lastele puhkuseaega praktiliselt ei jätnud. Puhkus kulus trennilaagrile + mõnikord kahekesi matk kuhugi. Ülejäänud suve pidin mina praktiliselt nuputama kuhu, millal ja kellega lapsi sokutada. Ja praeguseks oleme lahutamas – kummagil oma hobid, natukene timmime graafikuid kes millal lapsi hoiab, omavahel pole kõnelda enam suurt millestki ja ega me kokku palju puutugi.\nJah hobid olid enne lastesaamist , aga mina küll ei tulnud selle peale, et lapsed on vaid ühe pereliikme mure, liiati, kui mõlemad enne olid suhteliselt aktiivse eluviisiga.\nSiin veel üks, kes läks lahku pikaajalisest suhtest, sest mehel ei jäänud hobi tõttu enam perele aega. Hobi tekkis suhte ajal, mitte ei olnud enne.\nLõpuks enam muud juttu kodus ei kuulnudki, kui hobi ümber + nädalavahetustel tegeldi sellega (nõuab tervet päeva, ei ole tegu 1-2h pikkuse trenniga) ja nii ma ära väsisingi. Kaua sa ikka palud, et ole kallis ole nüüd/taha olla minuga ka…absurd.\nIdeaalne on muidugi variant, kus mõlemad sama hobiga tegelevad. Meil ongi praegu abikaasaga nii – hobi on ühine, tegeleme sellega koos ja võistlustel oleme üks meeskond.


Viimsi valla asutatud president Lennart Meri stipendiumi sai doktorant Kristiine Kikas : Õpetajate Leht\nViimsi valla asutatud president Lennart Meri stipendiumi sai doktorant Kristiine Kikas\n30. märts 2016 Liia Ringo Viimsi vallavalitsuse kommunikatsiooni- ja arendusjuht - Kommenteeri artiklit\nPresident Lennart Meri 87. sünniaastapäeva tähistamise mälestuskontserdil Viimsi Püha Jaakobi kirikus anti üle president Lennart Meri stipendium. Viimsi valla asutatud stipendiumi pälvis Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi võrdleva kirjandusteaduse ja kultuurisemiootika eriala kultuuride uuringute doktorant Kristiine Kikas.\nKomisjon koosseisus Viimsi vallavanem Alvar Ild komisjoni esimehena, perekond Lennart Meri esindaja Mart Meri, Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi direktor Tõnu Viik, Tartu ülikooli kunstiajaloo professor Juhan Maiste ja ajakirja Vikerkaar peatoimetaja Märt Väljataga otsustas määrata preemia suurusega 2500 eurot Kristiine Kikasele magistritöö „Taju John Burnside’i luules” eest (kaitstud 2015, juhendaja Tallinna ülikooli germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi lektor Miriam McIlfatrick-Ksenofontov).\nTunnustuse saanud magistritöös uuritakse tänapäeva Šoti tuntud kirjaniku ja ülikooli õppejõu elu ja loomingut vaatenurgast, miks mõni luuletus, värss, kujund, paarisõnaline fraas mõjub meile väga innustavalt ja miks mõni rida jätab meid ükskõikseks. Mahukas 67 leheküljeline lõputöö oli koostatud inglise keeles.\nPärast mälestusaktust ja stipendiumi üleandmist ning ansambli Jäääär kontserti avati Rannarahva muuseumis näitus „Piirideta meri”, mis jääb külastajatele avatuks novembrikuuni.\nLennart Meri stipendium kuulutatakse president Lennart Meri mälestuskontserdil välja alates 2012. aastast. Stipendiumi eesmärk on jäädvustada president Meri pärandit ning innustada ja toetada hariduse omandamisel kõrgkoolis humanitaarvaldkonnas õppivat üliõpilast või magistrikraadi omandanud noort, kes on pärit Viimsist või seotud Viimsiga.


ELU25 ⟩ Juku-Kalle Raid: Mailis Reps, meie ajastu Galina Brežneva - ELU25 - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n19. juuli 2021, 20:46\nELU25 ⟩ Juku-Kalle Raid: Mailis Reps, meie ajastu Galina Brežneva\nReps rõõmustab, kui midagi ripakil on.\nEi möödu nädalatki, kui me ei loeks uudistest, kuidas keskerakondlased on järjekordselt midagi ära varastanud, koju või autosse tassinud, salaja ära söönud või joonud – nagu ahjualused. Reps on käinud maksumaksja raha eest pidu panemas, ise muidugi aru saamata, et siin pildil võiks midagi valesti olla, kirjutab Juku-Kalle Raid.\nJust oli Jüri Ratase kord rahva raha eest joogid autosse tassida, nüüd siis uuesti Mailis Reps, kellel näib Jüri Ratasega käimas olevat mingi ajuvaba maavõistlus. Kahekesi kordamööda nad kahtlaste asjadega vahele jäävad: küll paneb üks kohvimasina tuuri, millele vastab teine sellega, et ostab autosse alksipoe tühjaks, nüüd on jälle Repsi kord, sest äsja imbus välja, kuidas ta tähistas haridusministrina ministeeriumi raha eest oma 45. sünnipäeva.\nLjonja mõmisevaid, purisevaid ja lalisevaid kõnesid mäletate, kodanikud? Jürka ja Mailis on Edgari lapsed, võta või jäta. Niisiis, perekond Brežnevid.\nSee kõik meenutab Brežnevite perekonda. Savisaar võiks vabalt olla Ljonja Brežnev, ta ajab omas keeles mingit senitundmatut ja arusaamatut juttu, armastab ennast autasustada, talle meeldib väga, kui ta on igasuguste suurte piltide peal ning otse loomulikult on tegu ka ilmeksimatu inimesega. Ühtlasi võib mainida, et tegemist on täieliku koomikuga, nagu Ljonjagi. Ljonja mõmisevaid, purisevaid ja lalisevaid kõnesid mäletate, kodanikud? Jürka ja Mailis on Edgari lapsed, võta või jäta. Niisiis, perekond Brežnevid.\nTäna räägime rohkem tütrest. Savisaarel on Reps, Brežnevil oli Galina ja kohe sellele mõeldes meenus Vaapo Vaheri kunagine lugu KesKusis Galinast, pealkirjaga «Roiskunud kaunitar». Jälle – sobib Mailisele imeliselt.\nKoju tassis ta kõikvõimalikke vääriskulinaid, ka muuseumidest, ta oli ju Brežnevi tütar, ta lihtsalt haaras pihku, mis meeldis, tema ei pidanud kelleltki midagi küsima!\nBrežnevi tütar Galina armastas ohjeldamatult õgida ja juua – aga mitte ainult. Ta pidi saama seda teha nõukogude kallemais restoraanides, tema kleidid pidid läikima tema sõbrannade omadest rohkem, talle meeldis tuterdada kunstnike, näitlejate, võimurite, parteieliidi laste seltskonnas, ta pidi olema tähelepanu keskpunktis ning mis kõige tähtsam – tal ei tulnud pähegi teha vahet oma ja riigi vara vahel. Koju tassis ta kõikvõimalikke vääriskulinaid, ka muuseumidest ajaloolise väärtusega ehteid, ta oli ju Brežnevi tütar, ta lihtsalt haaras pihku, mis meeldis, tema ei pidanud kelleltki midagi küsima!\nKui Mailisele meeldib tsirkusetrupp nimega Keskerakond, kus ta takistamatult varastada saab, siis Galina ihales päris tsirkust. Ta otsis tsirkusest armukesi, lõbutses seal ning suhtles tsirkuseartistidega. Tsirkusest leidis ta endale esimese kuti ka, kellega abiellus – see oli jõumees Jevgeni Milajev. Kui see suhe lõhki läks, leidis Galina endast 15 aastat noorema mustkunstniku ning edasi järgnes skandaal skandaali otsa, umbes nagu täna Repsiga. Ja neil skandaalidel on mitmeid ühisjooni. Brežnev ja Savisaar ei keelanud oma võsukestele, Galinale ja Mailisele ühtegi asja. Galinal olid kallid rõivad, luksusautod, kuurordid lõunas. Tuleb tuttav ette, kui Mailise näppajanägu vaatame?\nGalina riputas ennast igapäevaselt briljante täis, siirdus olengutele ning kui ilmnes, et tiigritaltsutaja Irina Bugrimoval on veel ägedamad pärlid, organiseeris Galina Bugrimova koju sissemurdmise ja lasi ehted ära varastada. Kuiu Brežnev kõrvad pea alla pani, hakati uurima ka Galina vargusi ja suures hulgas riigi vara omastamist. Andropov ei jõudnud kuhugi, Tšernenko ka mitte, isegi Gorba ajal jäi Galina vabadusse ja jalutas parteikoosolekult minema puhtana nagu äsjapestud Miki-Hiir. Ilmselt juhtub see ka Mailis Repsiga, Ratas ei saa ju Repsi süüdi mõista, ta on ise enam-vähem samasugune. Mailis võidakse mõneks ajaks peita alumisse sahtlisse, et ta sealt vajaduse korral jälle välja võtta, tolmust puhtaks kloppida ja vargile saata.\nKuna kogu elu on nad pidanud vastutama vaid selle eest, et Savisaare vihmavarju kaldenurk oleks õige ja botikud puhtaks limpsitud, mille eest saab kontrollimatult laamendada, ei mahu neile muidugi pähe, et kusagil eksisteerib teistsugune maailm.\nNagu Galina, ei saa ka Mailis ja Jürka mitte kunagi aru, et on midagi valesti teinud. Seda ei luba nende piiratud ajutegevus, harjumused, kombestik ja lastetuba. Isa Edgar on nad oma maitse järgi üles kasvatanud ja nende tõekspidamiste juurde kuulub otse loomulikult mõttestiil, et Keskerakonna juhtidele on kõik lubatud, veel enam, kõik ongi nende oma.\nKeskerakonna noorukestest broileritest on sirgunud vanad supikanad, kes uusi ja normaalsemaid trikke ei õpi. Kuna kogu elu on nad pidanud vastutama vaid selle eest, et Savisaare vihmavarju kaldenurk oleks õige ja botikud puhtaks limpsitud, mille eest saab tasuks kontrollimatult laamendada, ei mahu neile muidugi pähe, et kusagil eksisteerib teistsugune maailm – sihuke, kus maksumaksja papi eest pidu ei panda, tehnikat ei varastata, töötajaid tentsikutena ei kasutata ja kaaslollidele ilusasse musta autosse džinntoonikut ei soetata.\nReps on roiskunud kaunitar, võta või jäta. Täpselt nagu Galina Brežneva. Või Jürkaga nagu Imbi ja Ärni, «Rehepapis» kirjeldatud vargapaari juuniorvariant.


Mida teeb Avatud Ruumis ja Netis MinuEesti juunikuu teisel nädalal\nagu Reede Juun 12, 2009 2:36 am\nEva Truuverk saatis ringkirja. Et Minu Eestil on analüüsi periood augusti lõpuni.\nEt kontor töötab. Netti kammides sain aimu, et Eva Truuverk on Saaremaalt pärit, majanduse haridusega, entusiastlik vabatahtlik, käesoleval suvel on üks neljast isikust, kes Minu Eesi kontoris palgal.\nRannarahva koja õhtu tuleb 17. juunil Viimsi rannarahva muuseumis. Tahavad edendada Eesti mereriigi teemat. Kahju, et Tartu on Viimsist nii kaugel, muidu läheks kohale. sest olen ise mitu aastat suure vee peal leiba teeninud, viimati sain 1994-l aastal näha Eesti mereriiki ja -asjandust üsna argiselt ja intiimselt. Saatsin korraldajatele oma head soovid ja Viimsi ürituse kuulutuse noorele aga tegusale koolivennale nimega Dan Herring. www.mereblog.com Dan on kõige muu kõrval Eesti mereinfot kandev vägilane.\nMinu Eesti foorumi hetkeseis meenutab seda lugu, mida Steiner räägib vaimukalendrist. Vaim suigub suvisel lihaliku vohamise perioodil suveunne, et sügisel jälle hakata tegutsema, et Jõulupäeviks saada jälle küpseks müsteeriumiks. Ainult kaks Matit ei maga suveund seal foorumis, valvavad ja esitavad ideesid.\nMinuEesti ideepanka lisandus 11. juunil üksikgeneraator, kes tähistab ennast sildiga Väikesed Sammud ja nimega Aleksander Valdmann. Tema esitab seal rea teemasid ja muuseas ka pealkirja. Kuidas liigutada asjad surnud punktist? http://www.minueesti.ee/minueesti/ideabank/item?id=5710\nArvan, et sellise küsimuse esitajaga on Talgujatel küll huvitav tuttavaks saada. Lähen jätan talle kutse selle küsimuse juurde.\nRe: Mida teeb Avatud Ruumis ja Netis MinuEesti juunikuu teisel nädalal\nmati Reede Juun 12, 2009 11:53 am\nagu kirjutas: MinuEesti ideepanka lisandus 11. juunil üksikgeneraator, kes tähistab ennast sildiga Väikesed Sammud ja nimega [b]Aleksander Valdmann. Tema esitab seal rea teemasid ja muuseas ka pealkirja. Kuidas liigutada asjad surnud punktist? http://www.minueesti.ee/minueesti/ideabank/item?id=5710\nka minul tekkis huvi tutvuda lähemalt Aleksandriga, õppida temalt pealehakkamist ja püsivust. Ka ei saa ma aru, millal ja kus on tekkinud need tema Ideepanka lisatud ideed. Need on küllaltki tabavad ja asjade olemust tabavad. Nende loetelu võib näha ka nii http://www.google.ee/search?as_q=v%C3%A4ikesed+sammud&hl=et&num=10&btnG=Google+otsing&as_epq=&as_oq=&as_eq=&lr=&cr=&as_ft=i&as_filetype=&as_qdr=all&as_occt=any&as_dt=i&as_sitesearch=http%3A%2F%2Fwww.minueesti.ee%2Fminueesti%2Fideabank&as_rights=\nSoovin talle jõudu ja samuti lööksin kaasa kui ta mõne reaalis mõttetalgu korraldaks.\nveel on midagi teoksil peale mereriigi teema, näiteks kohtus Tallinnas 2. juunil Positiivse Meedia http://www.minueesti.ee/minueesti/ideabank/item?id=2639 algatustoimkond (kuskil 16-17 inimest !). On loodud Klubi orkutis http://www.orkut.com/Main#Community.aspx?rl=cpn&cmm=88079444 ja otsustatud hakata koos käima iga kuu 1-sel teispäeval. Usun et on neid kes ei maga veelgi.\nkaalun ka võtta osa Viimsi mereriigi tegemistest 17 juunil...\nkas Tartus on ka midagi tulemas ?\nME asjatundjate (ei ole ise seda sõna valinud, kuid igatahes parem kui ekspert)funksioon on nüüd valmis ja meie asjatundjate pere suurim ülesanne ongi aidata eestvedajatel anda ideedele ja nägemustele teostus.


Juhtkiri: vaimustuse ja masenduse aktsiad - Juhtkiri - Arvamus\nJuhtkiri: vaimustuse ja masenduse aktsiad\n11. juuni 2014, 14:19\nKümme kolmeteistkümnest ettevõttest Tallinna börsil maksavad sel aastal aktsionäridele dividende. Hea on seegi, et mitu ettevõtet on välja kuulutanud oma dividendipoliitika ehk öelnud avalikult, milliste põhimõtete järgi dividendide maksmist nüüd ja tulevikus otsustatakse. Mõlemad, nii senine tulu jagamine kui ka arusaadavad lubadused tuleviku kohta, suurendavad usaldust. Usaldus omakorda on eeldus, et nii eraisikud kui ka institutsioonid on valmis ka edaspidi börsiettevõtete aktsiatesse investeerima. See huvi kasvatab pikas plaanis ka aktsiate müügihinda, mis on väikeaktsionäride jaoks kindlasti tore.\nTeine võimalik, ent väga üldine hinnang helde dividendijagamise kohta kõlab tavaliselt nii: raha on palju, aga ideid vähe. Nii öeldes mõeldakse seda, et ettevõte ise ei ole leidnud ideid ja võimalusi laienemiseks, ei investeeri teenitud kasumit tulevasse kasvu. Kasvuambitsioonide puudumine, kui seda saab dividendide jagamisest välja lugeda, pole just üleliia hea märk. Eriti mõeldes sellele, et meie börsiettevõtted on suhteliselt väikesed. Üldistades võime öelda, et säravat ja uljast optimismi ei paista, küll aga tublit ja usaldusväärset töötegemist.\nKas nii-öelda tavalisel inimesel on mõtet Tallinna börsil noteeritud aktsiatesse investeerida? Kui võrrelda aktsiate dividenditootlust praeguste ülimadalate hoiuseintressidega, tasub ka väikehoiustajatel seda varianti kaaluda.\nSiinkohal sobib meenutada ravimireklaamide vurinat: konsulteerige arsti või apteekriga. Pea ees tulle tormata ei tasu. Müstilist rikastumist loota ka mitte. Tavaliselt öeldakse, et aktsiatesse võiks investeerida sääste, mida te lähemate aastate (ühe, ent pigem näiteks kolme kuni viie…) jooksul ise ei kavatse kasutada.\nMeie inimeste suhtumist börsiaktsiatesse võib võrrelda maniakaaldepressiivsusega. Meid on vallanud kollektiivse vaimustunud hulluse perioodid, kus kõik imelisi börsilugusid kuulavad ja ratsa rikkaks saamisse uskuma hakkavad. Nii 1990ndate lõpus kui ka finantskriisi ajal tabas publikut aga mõistetavalt suur masendus ja uskmatus, mis ei lähe üle isegi siis, kui objektiivsed märgid näitavad päikselist või vähemalt vahelduva pilvisusega ilma. Võtkem asju rahulikumalt ja mõistkem, et aktsiatesse investeerimine on üks paljudest võimalustest oma säästud teenima panna.


Meil on maja ees, korvpalli plats. Aastaid juba. Ma sattusin sinna alles täna…. – Väike Väänik\nKadri, august 12, 2019\nSeoses sellega, et väike põnn õpib maailma ja hoovi avastama oma pisikestel jalgadel. Ta tahab minna, astuda, katsuda ja maitsta kõiki neid kivikesi, mis aga enam liivakastis ei asu.\nMa tean, et me maja ees, keldrimäe taga ning mänguväljaku taamas, asetseb korvpalliplats. Selle suve alguses, kerkis sinna ka rulapark. Tean, et lapsed istuvad, või sõidavad seal ratastega, sealt kostub naljakilkeid ja palli põrgatusi, mõnikord hilistel tundidelgi. Me, väänikud, käivad seal tihti. Täna, sattusin mina sinna ülepika aja ja pidin määratlema ümber korvpalli platsi definitsiooni. Mõtlesin, et plats nagu asfalt kattega plats ikka.\nTegelikult, on see ääretult suure kasutusvõimalustega plats, kuhu mahuvad korraga mängima, nii suured, kui väikesed. Emad, isad ja teismelised. Tõepoolest nö skate pargis saavad oskuseid proovile panna rulatajad, oskajad ka ratastel. Kes loobib korvpalli, kes sõidab rattaga ja kes teeb niisama aega parajaks. Muru peale on paigaldatud pinksilaud ja isegi valla poolt paika pandud korralik istepink.\nAvastasin, et küla vahel on vähemalt üks vahva emme, kes ei pea paljuks, ka teiste lastega mängida, kellel on ääretult ilusad numbrid ja kunstiline anne. Igatahes, selline mäng siis, kus kõigepealt joonistatakse asfaldile kriitidega tee piirjooned, teekatte märgistused ja ülekäigurada. Mööda teed, joostakse, kõnnitakse, või sõidetakse rattaga. Siis joonistati kohvik ja kohviku nänn: jäätis, mahlajook kõrrega, võileivad, maasikad ja märgistati hinnaga, nt 1- 15 eurot. Müügiletile nurruma sai joonistatud kollane kass, müügihinnaga 5 eurot . Iga jooksja, kõndija või rattur, kes kohvikusse sattus “ostis” meeldiva toote, tasudes eurosummale vastava käteplaksuga. Ehk kui ostsid, jäätise, mille hinnaks 2 eurot, lunastasid ostu kahe käeplaksuga ja võisid edasi sõita. Hea viis, kuidas mitmeks tunniks laste huvi mänguliselt köita.\nKriitidega saab joonistada ka keksu ruute, õpetada lastele vanakooli keksu. Või mängida trips traps trulli. Asfaldi kriidid ja asfalt annab võimaluse piiramatu lustile eelduse, kasuta vaid oma fantaasiat.\nSiis tuleb vihm, mis platsi puhtaks peseb ja uueks päevaks, on uus must tahvel uute mängude ootel.\nPlatsil on pehme asfalt, ka kõige pisemad jalad, võivad tatsuda, kartmata sügavaid kriime saada.\nSeega õue õue lustima 🙂\naugust 12, 2019 Kadri Ajaloo arhiiv


Nipid, kuidas saada heaks kõnepidajaks - DELFI\nNipid, kuidas saada heaks kõnepidajaks\nTanel Sakrits - 2011. aasta kõnevõistluse võitja. (Foto: Jõgeva maavalitsus)\nOlen Dale Carnegie raamatu „Suurepäraseks kõnelejaks kiiresti ja lihtsalt“ lugemisega alles poole peal, aga juba praegu olen saanud teada palju väärt informatsiooni hea kõnepidamise kohta. Järgnevalt toon välja olulisemad punktid hea kõne pidamise kohta.\nHäälestage end edu lainele. Kui lähete kõnet pidama mõttega, et kõik läheb nagunii halvasti ja kellelegi mu esinemine ei meeldi, siis üldjuhul see nii ka läheb. Miks peaks kellelegi teie jutt meeldima, kui see ei meeldi isegi teile?\nHaarake kinni kõigist harjutamisvõimalustest. Keegi pole sündinud kõnepidajaks ja kõigil tekib hirm, kui peavad sadade inimeste ees esinema, aga harjutamine teeb meistriks.\nValmistage kõik esinemised korralikult ette. Tutvuge teemaga põhjalikult, sest oleks väga piinlik kui keegi kuulajatest valdaks seda teemat põhjalikumalt kui teie ja küsiks teie käest küsimuse, millele te vastata ei osakaks.\nÄrge kunagi kõnet sõna-sõnalt pähe õppige. See moodus võib tunduda võib-olla turvaline, kui harjutate seda sada korda, aga esinemise ajal võib esinemishirm kõik õpitu peast ära pühkida.\nKõne teemast peate ka ise olema vaimustuses. Kui teie ei suhtu kõneldavasse teemasse kirglikult, siis on vähetõenäoline, et te suudate kedagi oma kõnega vaimustada.\nKasutage oma kõnes hulgaliselt illustratsioone ja näiteid. Suurepäraselt sobivad teie juttu illustreerima juhtumid teie minevikust.\nOlge konkreetne – täitke oma kõne detailidega. Teadmaks, et lisate oma juttu piisavalt detaile kasutage 5-M valemit, mida kasutab iga reporter. Vastake küsimustele Millal? Mis paigas? Mis nimi? Mis toimus? Ja Miks?