poliitika | Persona in fieri\nRiiklik tarbijakaitseamet ja demokraatia võimalik areng käesoleval sajandil\n31 okt. 2016 10 kommentaari\nPoliitika teoreetilises osas, mille üheks põhimõisteks on demokraatia, on käibel vähemalt kaks demokraatia kontseptsiooni. Demokraatia kui üldine hüve ja rahva tahte väljendus ning demokraatia kui konkurents poliitilise juhtpositsiooni pärast. Põhimõtteliselt on võimalik teisigi kontseptsioone välja mõtelda, samuti need kaks tänapäeval kehtivat ei välista teineteist. Me teame, loeme ja näeme, kuidas demokraatia toimib Venemaal, Ameerika Ühendriikides, Euroopa Liidus ja Eestis. Rikkalik arsenal valijate mõjutamiseks ja erinevad struktuursed kombed annavad tulemuseks naljakaid lahendusi demokraatia kontseptsioonide täitmisel. Näiteks Venemaal vahetavad president ja peaminister mitu valimiskorda järjest lihtsalt kohad. USA valimised võidetakse napilt, häälte ülelugemisega, mis tähendab, et pelgalt pisike eksimus võib määrata kogu riigi tegevussuuna. Euroopa Liit on tõeline monstrum, bürokraatiatoode läbi struktuursete tasandite ja paljude institutsioonide, mida hoomatakse veebis ja teles, kus meile räägitakse kõuehäälselt subsidiaarsuse põhimõttest. Eestis seisneb demokraatia sisu juba palju aastaid ühe partei võimus, mille läbi on määratud koalitsioonid. Seda põhjustab kasutatav valimissüsteem ja konkurentsi puudumine vastutuse mõõtmisel. Demokraatia mõiste võimaldab kõik ülaltoodud näited hõlpsasti mahutada ühisesse raami: rahva rahulolu mõõdetakse igas riigis ning igas riigis leitakse, et rahva rahulolu on kõrge.\nTehnoloogia (nt mobiilsidetehnoloogia) arenguga on ilmne, et selle arengu kõrvalnähtuseks on ühiskondlike protsesside muutumine, sh võimaliku uue demokraatia kontseptsiooni genereerimine. Tehnoloogilist arengut ei saa peatada, kuigi paljud seda sooviksid. See areng käib paralleelselt globaliseerumisega, mis võib ühel hetkel ammenduda ja jäädagi tasandile, kus on tehnoloogia areneb parasjagu. Sellisel juhul tehnoloogiline areng ja globaliseerumine samastuvad. Takistused tehnoloogilises arengus takistavad ka globaliseerumist. Näiteks pahavara mõjus levik võib globaliseerumise täiesti lõpetada või säilitada selle üksnes kaubanduses, nii nagu see on ajaloos alati olnud.\nTehnoloogilise arengu loos on Eesti isikut tõendava dokumendi edulugu olnud kõige silmapaistvam maailmas, mida riik püüab ka teistele müüa. ID-kaart võimaldab tarbida nii avalikke kui erateenuseid. Teenuste tarbimisega tekkib küsimus, millised on tehnoloogia arengu kõrvalnähtused ja millised neist hakkavad mõjutama ühiskondlikke protsesse. Geograafiline asukoha määramine, raha ülekanded ja sularahata maksed mõjutavad juba praegu meie kõigi elu igapäevaselt poes, ühistranspordis, pangas, raamatukogus. Veelgi enam, tehnoloogia võimaldab tarbida avalike teenuseid, mille juhtimiseks peetakse praegu maksumaksja rahaga üleval suurt arvu ministeeriumeid ja seal töötavaid kõrgeid ametnikke. MKM infoühiskonna teenuste arendamise osakonna nõuniku Risto Hinno sõnade kohaselt: „Avalikud teenused on oma olemuselt bürokraatlikud – avalduste esitamine, aegade broneerimine jne. Samas ei ole avaliku sektori eesmärk tegelikult bürokraatiat toota, vaid selle abil väärtust luua. Näide – selleks, et arsti juurde minna, on vaja aeg ette broneerida. Bürokraatia abil loob avalik sektor väärtust ka riigikaitses, sotsiaalhoolekandes, turvalisuses.“ Tegelikult peaks avalik sektor suutma pakkuda kliendikeskseid lahendusi, mis summas võib tähendada, et jätkusuutlik ja avatud riik ei pea enam pidama üleval samal arvul ministeeriumeid ja seal töötavaid kõrgeid ametnikke. Piisab tarbijakaitseametist, et teostada järelvalvet kõikide teenuste kvaliteedi üle. Kõik kaitseteenused (õiguskaitse, riigikaitse, looduskaitse, tarbijakaitse jne) peavad lähtuma tarbija rahulolust teenusega. Teenust saab küsitlustega mõõta ja vastavalt parendada.\nPoliitilises võtmes tähendab mobiilsidetehnoloogia rakenduste populaarsuse kasv ja kättesaadavus igas vanuses ning rahalist rikkust omavale kodanikule valikuvõimaluste avardumist mitte ainult hääletuste läbiviimisel, vaid ka digitaalsete ühiskonnateenuste reguleerimist riigi huvides. Muude huvide hulgas on riigi peamiseks vajaduseks ressursihuvi. Ilma maksude kogumiseta ükski avalik teenus ega erateenus ei eksisteeri. Selle teadvustamine tarbijale võib viia mentaliteedi muutumiseni. Maksude aus maksmine on meie kõigi huvides, maksumaksmine on avalik teenus, mida riik kõigile võimaldab. Tegelikult, mida võimekam on riik maksude kättesaamises tarbijalt, seda demokraatlikum on antud riigi poliitiliselt, sest seda rohkem on võimalik osaleda rahvusvaheliste klubide töös ja vajalikke osalustasusid tasuda.\nKäesoleval sajandil on kujunemas uus demokraatia kontseptsioon, mis muidugi ei tõrju kõrvale kahte seni kehtivat. Erasektori näitel on tehnoloogia ettevõte Uber valmis deklareerima kõik tulud riiklikus maksusüsteemis, olles seega „hõlpsasti integreeritav riigi majandusliku vereringega“. Rakenduste kasutajatele on rakendustes loodud võimalus anda oma hääl. Hääletades tarbijana, andes hinnangu tarbijana, kas teenuse osutajale või kliendile, delegeerib riik osa järelvalvest ja vastutusest korraldajatele. Korraldajad on kas vahendajad või omanikud. Tehnoloogiaettevõtted on reeglina vahendajad, riistvara või tööjõu kasutajad aga reeglina omanikud, kokkuvõtlikult aga tarbijad. Ilma tööjõuta ükski teenus ei sünni. Kui tehnoloogiaettevõte hakkab töötajatele maksma miinimumpalka ja pidama kinni puhkeaja nõuetest, nagi Briti kohus on Uberile soovitanud, siis sellega on lahendatud ka maksude efektiivse kogumise ülesanne. Uus demokraatia kontseptsioon tugineb seega otseselt tehnoloogiaettevõtete programmiarendajate arusaamisele avatud ja suletud ühiskondadest. Vastutust mõõdetakse erinevalt igas kontseptsioonis, aga just konkurentsi kontseptsioonide vahel on meil vaja.\n01 sept. 2016 15 kommentaari\nPalju kordi, tehes tööd arvutis, kus jookseb Windows, samal ajal tõstes pilgu ja vaadates aknast välja, kus õõtsuvad rahulikus tuules vaarikatutid ja kasehiiglane, olen tabanud end tujukalt mõttelt kahele vaatele. Ekraanil toob minule meeldiv Windowsi taustapilt, mida aegajalt vahetan, kätte tundmatu looduse, sageli kentsakad ja põnevad vaated. Seevastu õues näen igapäevast rohelist või sinist pilti, mida olen kogu elu näinud, aasta jooksul sinna lisaks ka valget lund. Aknast välja vaadates on minu käsutuses kogu maailm, mida vajan. Päeval maastikud või meretagune horisont, öösel tähistaevas ja kogu suur universum tähtede mõõtmatu kupli all. Ekraanil, veebis või teles on teistsugused vaated, kitsamad ja raamistatud, kellegi poolt jagatud, mõistetud ja taasesitatavad. Panen oma silmad hetkeks kinni.\nSilm on silmakoopa sisu ja nägemiselund. Vanimad fossiilsed silmad on umbes 540 miljonit aastat vanad. Silma teke võis põhjustada eluvormide kiire mitmekesistumise. Enne seda toimis elusaine valgustundlike rakkude abil, kuid alles silma teke võimaldas kiiret liikumist ja orienteerumist. Evolutsioonilises mõttes ei võta silma arenemine palju aega. Väikeste mutatsioonide looduslikule valikule allutamise modelleerimine näitab, et tõhusale fotopigmendile tuginev lihtne optiline meeleelund võib areneda keerukaks inimsilma sarnaseks elundiks umbes 400 000 aastaga.\nSilmal on ühiskonnas ülitähtis tõde kinnitav roll. Poliitikad ja riigikorrad, orjanduslik demokraatia, sotsialistlik demokraatia, liberaalne demokraatia, mis kaotavad nähtavaga vahetu sideme, kobavad pimeduses, kuni koltuvad. Silma läbi nähtavat olutervikut peetakse üldiselt tegelikkuseks. Kui tegelikkusele antakse tähendus, siis see on reaalsus või tõde. Teaduses hinnatakse silmaga testi tulemusi. Religioosses mõttes on silm seevastu jumala sümbol. Kõikenägev silm, mille kujutisi võib märgata ikonostaasidel ja ikoonidel, kirikutes ja muuseumides, sümboliseerib jumalat. Jumalat pole ju võimalik näha või märgata või tähele panna. Need on silma kolm põhifunktsiooni, mis aitavad edasi meie kujutlusvõimet. Kõik näevad, mõni märkab, vähesed panevad tähele ja annavad tähenduse. Kujutised, kiri, jutt või muud jäljed on nähtava piir. Aga keda meie ei näe, võib siiski meid näha. Vaadeldav ei pruugi tajuda kui teda vaadatakse.\nMind kummitab aga hoopis teine mõttekäik. Silm annab aistinguid ümbritseva kohta. Aistingutest kujunevad tajuelamused, mida mõtlemine korraldab ajus. Neurofüsioloogilises mõttes koosneb silm sensoorsetest rakkudest. Kõik sensoorsed rakud on kohandunud elektriliste signaalide ja impulsside vastuvõtuks või edastamiseks, millest tekkivad elektriahelad. Elektrivool moodustub elektronidest, mis tiirlevad elutu aatomituuma ümber. Aatomid ja elektronid on nii elusa aine kui eluta aine koostisosad. Reaalajas, jättes kõrvale ajaloo ja evolutsiooni, tekkib olukord, kus elektronid silmas vaatlevad elektrone, kas teises silmas või väljaspool. Kui selle peale mõelda, siis see tundub rusuv, ilma mõtteta, kohutav! Asi vaatleb iseennast, lisaks on liikumatu ja liigutamatu. See on lõputult taaskorratav ja taasesitatav olukord! Tõendi tunnustele vastav ese, millele tuginedes kohus mõistab või jagab õigust! See on reaalselt kõike nägev silm, mida näeme veebis või teles. See on ka virtuaalne silm, sest virtuaalne maailm saab oma aine reaalsest.\nVõimalik, et sarnast tugevat emotsiooni tundis noor Luis Bunuel, kes koos Salvador Daliga tootis filmi Andaluusia koer (1929), kus näidatakse vaatajale habenoaga lõhestatavat silma. Meie näeme maailma teistmoodi, mitte nii nagu teie, vana maailma vanakesed! Paraku mingeid fundamentaalseid muutusi ühiskonnas, riigis või tsivilisatsioonis, mis on alati sürrealistide või müüdipurustajate laiem eesmärk, pole need elamuslikud kaadrid kaasa toonud. Võitlus loogika vastu loogiliselt, see on ettekaotatud võitlus, kuivõrd looming on alati loogiline ja kosmos on kärjekujuline (Jaan Einasto). Kunstnikud, kes tootsid filmi Andaluusia koer, on ammu manala teedele läinud. Nende toodetud film aga jookseb muutumatul kujul globaalse maailma kõikidel ekraanidel, kus seda näidatakse. Müüdipurustajatest on saanud müüt. Silma habemenoaga lõhestamise filmimine, mis oli mõeldud protestiks valitsevate tsiviilsuhete vastu ühiskonnas, on ühiskondlikus mõttes muutunud ajaloo sümboliks, arhivaarseks, alati taasesitatavaks infoks. Salvestatud liikuvate piltide stagnatsioon.\nJärelikult tuleb poliitikas ühiskonna paremaks muutmiseks rõhuda mitte inimloomuse teraapiale või salvestatud liikuvate piltide stagnatsiooni mobiliseerimisele, vaid pigem püüda mõista inimest mõjutavat välist loodust, keskkonda, mida näeme aknast või tajume õues. Aastasadu on loodust peetud suurimaks õnnetuste põhjustajaks, mille nähtused tekitasid inimestele kahju ja põhjustasid surma, mida kardeti ja mille kohta räägiti müüte. Elu oli looduselt laenuks saadud ja võlg tuli tasuda. Kuid moodustati ka kindlustusettevõtteid, idee alusel, et looduse vastu me ei saa, aga tekkinud kahju saame hüvitada. Nüüdseks on maailm jõudnud ebatavalisse situatsiooni, kus võla intressimäärad ehk võla hind on paljudes riikides, sh Euroopa Liidus, langenud miinusesse. Laenuandja peab laenajale peale maksma. See võib tähendada paradigma muutust. Loodus ei ole enam inimese esimene vaenlane, inimesed ei taha enam elada vana humanismi tingimustes, vaid oleme jõudnud hetke, mil tuleb hakata keskkonda mõistma, et säästa. Vaid säästes saame võla kustutatud. Me ei pea enam sotsiaalselt sidusa ühiskonna tarbeks müüte looma ega müüte purustama, müüdid võivad rahulikult jääda meelelahutuse valdkonda. Poliitikas pole vaja uut poliitikat välja mõelda.Paradigma muutus tähendab poliitika rajamist teistele alustele. Aeg on näha kõike läbi kõikenägeva silma.\nKui tõesti ebanormaalne olukord väärtuste (finantside) turul viitab paradigma muutusele, siis peaks see sundima ka ettevaatlikkusele, sest endiselt kehtib poliitika teine postulaat: inimese teine vaenlane on alati teine inimene või ta ise. Inimesed hammustavad inimesi. Sellepärast on väär võtta poliitika aluseks inimene ja tema arvatavaid õigusi. Vanad humanistid ei saa sageli aru looduse olemusest, rääkides meile, et käituda tuleb nii, nagu tahaks, et teine sinuga käitub. Kõike nägeva silma seisukohalt tuleks aga käituda nii, et loodus ei saaks kahjustatud, sh teine inimene. Kes teeb seaduses kindlaksmääratud tegevuse teise tahte vastaselt, see on süüdimõistetu, kui kohus ta süüdi mõistab. Sellega on eelduslikult mõnede inimeste käitumine kuritegelikuks peetav, kui mahub sätte formaati. Lisaks tuleks nüüd küsida, kas ta rikkus ka keskkonda ja kuidas, kas ta rikkus loodusõigusi ja miks. Looduses eksisteerivat tahet säästes vähendame oma võlga.\nAvan silmad ja vaatan aknast välja. Vahepeal on vihma sadama hakanud, kasehiiglane õõtsub ähvardavalt piksetuulte käes. Poliitiline ühiskond on midagi sama loomulikku, nagu vihm, mis paneb seened kasvama, võib-olla pakub tormi ja äikest, et õhku puhastada. Poliitikute jaoks on poliitika inimtekkeline konstruktsioon, mille vedamisel on kasutusel erinevad suhtlustehnoloogiad ja sotsioloogilised uuringud. Allar Jõks ja Igor Rõtov räägivad kadunud kümnendist. Me oleme midagi rohkem kaotanud kui üks kümnend.\nVaatepunkt: kas alati nihkuv?\n10 apr. 2016 2 kommentaari\nVõttes kokku nelikümmend aastat (1946-87) väldanud uuringud, väidab Peter Brook, et tema töö lähtekohaks on alati olnud ebamäärane sisetunne. „Ma ei ole kunagi uskunud ühtainust tõde. Ma usun, et kõik koolkonnad, kõik teooriad võivad teatud kohas, teatud ajal kasulikud olla. Kuid ma olen avastanud, et elada on võimalik üksnes kirglikult, täielikult mingi vaatepunktiga samastudes,“ (Nihkuv vaatepunkt, P.Brook, Eesti Raamat, 1993). Tähendab, vaatepunkt maailma asjadele on kindlalt paigas, ebamäärasest sisetundest täieliku samastumiseni. See on saabuv statement, mida saab alati tõendina kasutada.\nReaalselt pole ligemale kahekümne aasta jooksul minu jaoks midagi muutunud. Loen endiselt sama statementi, igavesti saabumisel ja kohal olev. Raamat on omal kohal, minu raamatukogu ülevalt lugedes neljandal riiulil ja mulle tundub, et ka minuga pole vahepeal midagi muutunud. Nagu ma aastaid tagasi kunagi sündisin, millega kaasnes teadvuse süttimine ja keele omandamine, samasugusena ma ka hauda lähen. Kui palju oleks rääkida lugusid, nii elukogemust kui luiskelugusid, aga ma ise ei lähe mulle korda ja ei huvita enam. Teisi võivad minu lood huvitada, kindlasti huvitavad, sest nad ei tea neid, aga mina tean. Niisiis on ebamäärane sisetunne, kindlalt paigas vaatepunkt maailma asjadele, millest alati lähtun, mulle hauakaevaja.\nMingi nihkumine on ometi tajutav. Eile tuli järeltulija ja võttis ülevalt lugedes neljandalt riiulilt raamatu “Nihkuv vaatepunkt”, Peter Brook, Eesti Raamat 1993, ja hakkas lugema. Küsisin hiljem, et kas oli huvitav. Ei olnud, aga koolis kästi. Tähendab, samamoodi nagu Nõukogude Eesti ajal, nii on ka Eesti Vabariigi ajal kirjandus kohustuslik. Kohustuslik kirjandus on riigi tunnus ja sellega kujundab karjane kodanikkonda. Aga kuidas sisu meeldis? Tema sai raamatust hoopis teisiti aru, sest ebamäärane sisetunne on alati ja iga isiku jaoks erinev. Vaatepunkt maailma asjadele on nihkuv, mis aitab elada kirglikult ja avastada maailma. Erinevate vaatepunktide vahel tekkib debativõimalus ja see on demokraatia üdi.\nPoliitilise vaatepunkti küsimus on tasemelt kõrgem tasemest, mida meelelahutuse valdkonnas käsitlevad lavastaja uuringud üksikisiku tasandil. Rahva ja rahvaste tasemel on selge, et üldine hüve ei saabu, kui lähtekohaks võetakse ebamäärane sisetunne. Sellisele ebamäärasele sisetundele on tänapäeva poliitikas rajatud näiteks rahu ja rahvaste sõprus või võitlus monopolismiga majanduses, kuid mitte siseriiklikult poliitikas, kedagi kohustustega koormamata, näiteks inimõiguste kohaldamine inimestele või kultuuri lahutamine tema kandjatest, pidades sunniite ja šiiite pelgalt usuliseks vastasseisuks. Kellegi ebamäärane sisetunne põhjustab poliitikas tüsistusi, kui tüsistus on teostatav ja teostub.\nOmeti on ka poliitilise vaatepunkti nihkumine tajutav. Teatavasti ei olnud raudse eesriide tagune Nõukogude Liit vaatamata karmile piirivalvele poliitilises mõttes globaalselt sõltumatu, vaid järgis mujal maailmas käibivaid moevoole. Kino kui propagandamasin on olnud tõhus üle maailma (Hiina, USA, Saksamaa jt). Uut IT tehnoloogiat arendati mitte ainult Läänes, vaid ka Idas, kes võidujooksus paraku kaotajaks jäi. Internetivõrgustike tekkimine andis kõikidele riikidele idee kasutada seda luures. Kui Orwelli „1984“ tundus omal ajal paraja koomiksina, siis James Bond 2015 „Spectre“põhisisu on just võitlus ülemaailmse ühendluure tekkimisega. Alles hiljuti, järjekordsete terrorünnakute valguses, arutasid spetsialistid tõsiselt ühendluure loomise vajalikkust üleeuroopalise meetmena terrorismivastases võitluses. Veebi kasutamine riiklike eesmärkide saavutamiseks on tänapäeval väga moes. Kuigi mingid poliitilised vaatepunktid nihkuvad, tuleks kaaluda ka hauast kaevamist (resurrection), et tuvastada surma põhjus.\n05 apr. 2016 5 kommentaari\nAristoteles, kes elas 62 aasta vanuseks, ligilähedaselt sama palju kui keskmine eestlane tänapäeval, annab poliitika definitsiooni: hüvede saamisele suunatud oskus toimida tulemuslikult eesmärkide paljususe tingimustes. Ajaloos on taolisest toimimisest tulenevalt esinenud kahte liiki poliitikasse tõmbamist: ühtedele on selleks võimalus toimida, teiste puhul aga toimimise tulemus (Nikomachose eetika, I raamat). Tänapäeval võib öelda, et demokraatia puhul esineb võimalus toimida tulemuslikult poliitikas, aga teiste poliitikate puhul jõutakse tulemusele. Kui igal kunstil, igal uurimistööl, igal praktilisel tegutsemisel ja valikul on suundumus hüvede poole, nagu kirjutab Aristoteles, ehk teise sõnadega öeldes, kõik poliitikud soovivad rahvale head, siis tuleb nõustuda, et ühteviisi demokraatlikud on nii orjanduslik demokraatia, absoluutne monarhia, valgustatud monarhia, kapitalistlik demokraatia kui ka kommunistlik demokraatia. Kindlasti on demokraatlik Eestis tehtav poliitika, kuid ka teised poliitikad ei pruugi ebademokraatlikud olla.\nMillised on need teised poliitikad, mis tõmbavad poliitikasse tulemuse pärast ja kuidas hinnata poliitika tulemust või seisu? Hinnang poliitikale, uurimistulemuste analüüs (sh valimissüsteemide analüüs), jääb pigem sellesse poolde, kus esineb võimalus tulemuslikult poliitikas toimida. Nüansierinevus teistest poliitikatest: laval istudes püüan kooliealistele poegadele selgitada elektrikerise ja puuküttega kerise leili erinevust. Mõlemad annavad kuumale kerisele vett visates leili, OK. Davai, davai! Elektrikerises põhjustab kuuma elekter, puuküttega kerises leek. Jõuame põhjuste erinevuseni, elektronide suunatud voog ja keemiliselt tekkiv leek, lõpuks füüsika ja keemia erinevusteni. Füüsika juures erinevused lõppevad. Näen, et poisid saavad leili erinevustest aru füüsika pinnalt, aga mitte vihtlejate vaatevinklist. Ütlen, et leil pole erinev kerisest, vaid selle mõjust vihtlejale.\nNeed teised poliitikad mõjutavad kodanikke või laiemalt elanikke eesmärgiga jõuda tulemusele, sõltumata eesmärkide paljususest või erinevusest. Sellist poliitikat tänapäeva läänemaailmas ei tehta, sh ka meie vabariigis . Mõju vihtlejale pole tähtis. Integrity taandub võimalusele teha tulemuslikku poliitikat ja sellest tulenevalt järgitakse valitsevaid moevoole. Oluline on moodus, mitte viis, mis tõmbaks. Aga mina käin saunas viha pärast, sest pärast vihtlemist on mõnus olla. Tõenäoliselt käis Aristoteles samadel põhjusel termides.\n28 märts 2016 6 kommentaari\nPlaton, kes elas ligi 80 aastat vanaks, rohkem kui tänapäeval ka heaoluriikides keskmiselt, ei alustanud oma teoseid kirja pannes poliitika teemaga. Platoni teosed „Riik“ ja „Seadused“ on kirjutatud tema elu viimase kolmandiku jooksul, kui ta ilmselt tundis, et tal on poliitika teemasse midagi lisada. Kuidas ja miks tänapäeval poliitika teemal midagi kirjutatakse? Võib märgata, et üldjuhul valitsemisviise analüüsivalt või kritiseerides. Tegelikult pole politoloogidel erinevaid elemente eriti palju(sotsioloogilised uurimused, parem-vasak telg, ajaloolised teadmised), mida kombineerides toodetakse tekstide kommentaare. Platon seevastu nägi maailma algfilosoofina, traditsioonilise ühiskonnakorralduse muutjana, kellele müüdid meeldisid, aga ei rahuldanud.\nParaku ei suutnud tema uued ideed kutsuda esile murrangut ühiskonnas, kuid seda suutis ca 250 aastat hiljem kristliku usundi levik, mille vilju me tänapäevalgi veel maitseme. Midagi pidi tolleaegseid inimesi algkristluse juures vapustama, sest on teada, et kristlus levis plahvatuslikult ja institutsionaliseerus. Kristlusest mõjutatuna kehtis ca 1500 aasta jooksul, kuni valgustusajani üldine põhimõte, et kõik inimesed on patused. Kriminaalmenetluses oli isiku süüd kerge tõendada. Ühiskondade stagnatsiooni käigus kujunesid sotsiaalsed mässuliikumised ja revolutsioonid, mis viisid ühiskondade sekulariseerumiseni. Valgustusaja filosoofide mõtestatud uute ideede kohaselt oli isik kuni kohtuotsuseni süütu. Kriminaalmenetluses tuli isiku süüdimõistmiseks lisaks seaduses kirjapandud teo tunnustele välistada isiku süü ja õigusvastasus.\nUusajal põhjustasid sekulariseerunud ühiskonnad ja tervikpildi jagamine kriminaalmenetluses rahvaste tekkimise, kellel soov pidada vabariiki nii nagu valgustusaja uued ideed ette nägid: monopoolse õigusriigina. Kaasajal on selline riik ja üldse vajadus riigi järele eestlaste jaoks kahtluse alla seatav. Liidu tingimustes jõuab kätte aeg, mil riigist saab vähem kasu isikuid kui võiks saada. Majanduslik reaalsus põhjustab olukorra, kus impeerium ei suuda isegi hiigelserverite abil monopoolse õigusriigina toimida. Filosoofiast pole olukordade mõtestajana mingit tolku ei poliitikas ega isegi akadeemilistes ringides.\nMeediafoorumid „Vabariigi kodanikud“, „Foorum“, „Räägivad“, „Rahvaadvokaat“, „Vaba mõtte klubi“ jt peavad kinni vaikivast kokkuleppest, et endiselt kehtib Juhan Liivi rahvusromantiline: „Kui kord on Eesti riik“. Pumba juures on olukord teine. Mõistlike inimeste vaikivat kokkulepet kasutavad poliitikud omakasu huvides kunstlikult ära, sest pumba juures teatakse täpselt, kui palju riiklikust suveräänsust on liidule jagatud. Lihtsad sõnad ja sõnastajad, kellele poliitika tegemise eest ei maksta, on ummikus. Neil pole aega ega raha, et hinnata andmeid, kui palju oleme võlgu, nii raha kui aega. Ainult meedial on aega ja raha Uberi ja MTA teemadega tegeleda. Muidu oleks see auk päris must, kuid nüüd saame infot vähemalt läbi klaaskuuli. IT-põhine elu muutub üha läbipaistmatumaks, sest informatsiooni igale tasandile on ligipääsuks ette nähtud õigused ja volitused. Kellel õigused puuduvad, see informatsioonile ligi ei pääse.\nKaaluda tuleks, kas monopolistlik õigusriik tegutseb ikka oma kodanike huvides. Eestlastel on ajaloos kaks korda olnud oma riik. Võib-olla oleks aeg nüüdki riigi institutsioonid laiali saata, põhiseadus kehtetuks kuulutada ja alustada sotsiaalset elu Euroopa Liidu põhiseaduse katuse all, valides Euroopa Parlamenti ja panustades Euroopa relvajõududesse. Põhimõtteliselt oleks elu nagu endise NSVL aegadel, ainult selle erinevusega, et puuduks ühe partei diktatuur, omandisuhted oleksid elujõulised ja liikumine on vaba nii piiride sees kui piiridest välja. Jutt Euroopa väärtustest oleks siis asjakohane. Marek Helm sobiks hästi Euroopa Liidu Maksu ja Tolliameti peadirektoriks, Juhan Parts aga Euroopa Liidu Kontrollikoja Peadirektoraadi direktoriks. It´s a Long Way to Tipperary…\nSiiski võiks kõne alla tulla võimalus, et filosoofia lõpetab vegeteerimise, lõppematu olukordade mõtestamise. Poliitikasse jõudmisel peaks seal koht jääma müütidele, sh utoopiatele, sest see aine ei ole filosoofia väline. Lõpuks ei ole filosoofial muud otstarvet kui saabumisel isikule (persona in fieri) keskkonda ettevalmistada, kes siis rahvana, kasutades valikute tegemisel äppe, jõuab lõpuks poliitikasse.\nPoliitika kolmikpunkt: sotsiaalne alarõhk\n19 mai 2014 5 kommentaari\nEksursioon keemiasse: vee molekul koosneb kahest vesiniku ja ühest hapniku aatomist, olles kõige levinum aine nii Maal kui ka Universumis. Vesi muutub tahkeks umbes 0 °C juures ja keeb umbes 100 °C juures. Kui normaalset atmosfäärirõhku vähendada, siis hakkab jää sulamistemperatuur aeglaselt kasvama ja keemistemperatuur langema. Kolmikpunktiks nimetatakse vee olekudiagrammil punkti, kui teatud rõhul on sulamistemperatuur ja keemistemperatuur võrdsed. Poliitika on sotsiaalne nähtus, millel puuduvad füüsikalised agregaatolekud. Vee metafoori kasutades võib väita, et reaalsuses saab poliitika olla ühiskondlikult vastuvõetav üksnes siis, kui on leitud sotsiaalne surve (rõhk), mis tasakaalustab avalikud huvid (sulamistemperatuur) ja revolutsioonilised ajendid (keemistemperatuur) – nii, et jää on jää ja aur on aur. Teiste sõnadega öeldes on poliitika kolmikpunkt ühiskonnas valitsevate meeleolude mõjul kujunenud ühtsustunde puudumine. Alarõhk aga toimib siis, kui ebavõrdsus on põlu all ja valitseb võrdsustamine. Seejuures jätkem siinsest mõttekonstruktsioonist kõrvale võrdsuse seaduse ees, mis on abstraktne mõiste – ühiskondliku toimimise eeldus ja kooselu vältimatu abinõu. Normaalses olukorras valitseb ühiskonnas ebavõrdsus, mitmekesisus ja ühtsustunne.\nHarva võib juhtuda, et rahvas on sama ühtne, kui olid eestlased eelmise sajandi ühekskümnendatel aastatel. Sotsiaalne surve võib ühtsustunnet mõjutada, luua või hävitada, sageli on nii pärast suuri konflikte nagu vabadussõda või maailmasõda. Alarõhu toime ühiskonnas on vastastikune: ametnikud mõjutavad ebakindla sissetulekuga elanikke, kes omakorda otsijatena mõjutavad kindla sissetulekuga ametnikke. Praeguseks ajaks on ühiskond lõhenenud, toimib lepingulistel pingetel põhinev sotsiaalne surve, kus initsiaator võtab kasumi ja ellu püütakse viia abstraktset võrdsust. Poliitika on jõudnud kolmikpunkti, ilmselt selle juba ületanud ja taasliikumas normaalsuse suunas.\nSotsiaalsete nähtuste erinevus füüsikalistest nähtustest seisneb selles, et kvantiteet pole ühiskonna jaoks üldse tähtis. Kui füüsikas võib kvantiteedi suurenemine põhjustada hüppe kvaliteedis, siis ühiskonnas on enamuse ja vähemuse mõistetel marginaalne politoloogiline või sotsioloogiline tähendus. Täisväärtuslik poliitika sõltub ühiskondlikust ühtsustundest ja avaldub avalikus huvis. See ei ole midagi ideaalset, aga see on harva esinev ja sellepärast taga igatsetav. Ühtsustunde minetamine väljendub eeskätt ajakirjanduses ja teatris, mõlemates avalduvad avalikud huvid, mis on keskendunud meelelahutusele. Meedia üldiselt on meelelahutuslik, aga ühtsustunde aegadel moodustab ajakirjandus meedia tõsiseltvõetav osa. Sellistel aegadel koonduvad ajakirjandusse suurt sisemist valmisolekut endaga kandvad isikud (Juhan Peegel). Sama märkuse võib teha teatri kohta, sest kui veel eelmise sajandi kuuekümnendatel võeti ühiskonnas teatrit tõsiselt (Voldemar Panso), siis tänapäeval ütleb aasta lavastaja tiitli laureaat (Madis Kalmet) kahetsusega, et Eesti teater vajaks tugevat liidrit. Teater üldiselt on meelelahutuslik, aga ühtsustunde aegadel moodustavad teatritegijad (Mikk Mikiver) ühiskonna tõsiseltvõetava osise. Kui on näha, et ajakirjandust ja teatrit võtavad tõsiselt üksnes üksikud ajakirjanikud ja näitlejad, siis on selge, et sulamistemperatuur ja keemistemperatuur on võrdsustumas.\nRevolutsioonilised ajendid, eeskätt mässud (Pronksiöö, Maidan, Krimm), tähendavad ka sotsiaalse kriitika tasalülitamist. See on olukord, kus isegi kõige teravamad kritiseerijad kohanduvad ametliku doktriiniga. Teiselt poolt imeb ametlik doktriin endasse kõik, mis tundub imemisväärne. Ametnikud pööravad riigi ja rahva igipõlise vastasseisu näilisesse mugavustsooni, uinutades vähem uniseid isikuid elatustaseme tõstmise ideega. Õige oleks otsida rahva ja rahvaesindajate (Riigikogu) suhetes ühtsustunnet, mitte pidada oma riiki vaeslapse kombel absoluutseks väärtuseks. Riik pole sotsiaalselt midagi head, pigem hulk piiranguid, mis rahva revolutsioonilisi ajendeid kammitsevad, kuigi kaheldamatult pole julgeoleku tagamiseks ajaloos riigist paremat vahendit seni leitud. Vanad roomlased ütlesid rahvas ja senat. Samas on rahuajal riigi sümbolitega liialdamine, riigi tähtsuse rõhutamine, tseremoniaalsuse ülistamine ja kõrgetesse üliametnikesse harras uskumine puhas potentsi raiskamine, mis viib lõpuks tasalülitatud poliitikani, kus kõik poliitikud mõtlevad ühtemoodi ja mängivad samade mängureeglite järgi, rahva rolliks jääb aga vastata lõputule hulgale sotsioloogilistele küsitlustele ja usaldusuuringutele. Tagasiside ei tohiks revolutsioonilisi ajendeid lihtsalt endasse imeda, paigutades rahulolematuse graafikutesse valimiskompassides. Lahendus saab olla mõttekonstruktsioon pärandatavast elukeskkonnast saabumisel isikule, keda kunagi pole tulnud.\nVabaduse väärtus Eesti Vabariigis\n07 apr. 2014 6 kommentaari\nKõik maailma vabariigid võitlevad poliitika nimel, et vabaduse väärtus oleks stabiilne ega vajaks devalveerimist. Vabaduse väärtuse langus võib poliitilises mõttes tähendada vabariigi enda langust. Võitlus vabaduse puhtuse nimel on võrreldav konkurentsiga ettevõtluses ja sõdadega rahvusvahelisel areenil. Seejuures ei tähenda eelmiste perioodide vabadus mingit lubadust ega viidet järgmiste perioodide vabaduse garantiina puhtamaks poliitikaks. Vabadus tähendab sõltumatust, aga mitte ainult, vaid ka vabaduse omaks saamist. Eesti Vabariik ei oma vabadust maailmakaardil, millele on diskreetselt viidanud naaberriigi presidendi nõunik Vladislav Surkov, ehkki oma kiidukõnes viitab Kaur Kender naiivselt tõsiasjale, et Eesti kuulub Euroopa Liitu. „Kui ma vaatan sinu ja minu kodumaad maailma kaardilt, siis mulle tundub, et meie rahvastel on kaunis erinevad nägemused edust. Ja ka vabadusest.“ Seni kuni siinmaal kehtivad üksnes praktilised võimalused, vabaduse valdus ja soov oma naabreid heidutada või moosida, pole meil lootuski, vaadates maailmakaardile, omada vabadust puhtamaks poliitikaks.\nKahe kunagise sõbra kirjavahetus viitab kontrastselt erinevale arusaamisele kaasaegse maailma poliitikast. Kui sul on sõber, siis milleks teda heidutada või moosida. Isiklikult pole ühtegi sõpra püüdnud kunagi heidutada või moosida. Sõpradega seovad mind nähtamatud sõprussidemed, millel on isepärane sisu, mis seisneb aususes lasta sõbral olla selline, milline ta soovib. Ma ei uhkelda tema ees oma edusammudega mingis valdkonnas. Sõber on tükikene minust endast, isa ja emal poolt päritu kõrval, mis annab mulle kindlustunde, et maailmakaardil võib leida vabadust. Mul on sõpru, kellega ma pole suhelnud alates 1982 aastast. Isegi vanglatrellide taha sattunud või okupeeriva võõrriigi armees hangitud sõbrad jäävad minu sõpradeks, meid liidab lihtne liitmistehe. See on vabadus, mida oleme kogenud ja mis meid liidab.\nVabadust omada saab vankumatult sõltumatu rahvas, kollektiivne ise, kes on kestlikuseks avaldanud soovi kas riigina või ka ilma riigita, kui tal on midagi, mis teda liidab. Laskumata sõnavahetusse, mis see midagi siis on, mis liidab, võib kindlalt öelda, et see pole märk, nii nagu semiootikud seda mõistavad. Semiootiliselt maailma näha, vahet pole millise koolkonna kaleidoskoobi läbi, see tähendab lahutada maailma terviknähtused märkideks. Väga tore, lahutamine ja vahe tegemine on arengu eelduseks. Algosakese otsimine on viinud elektronide suunatud liikumise juhtimise ja haldamiseni, mis võrke võimaldab ehitada. Abakusest on saanud arvuti. Lahutamisel on ka oma empiiriline emotsioon, enda tajumine, iseteadvus. Siinkohal poliitiline ekspertiis kahjuks katkeb, sest poliitika on üldiste valikute teadus, mis tegeleb liitmistehetega.\nMida pidas Vladislav Surkov silmas, kui kirjutab, et vaadates maailma kaardilt nähtub venelaste ja eestlaste erinev arusaamine edust ja vabadusest. Eelarvamustega inimesed märkavad tekstis üksnes suurvene šovinismi, kuigi välistada seda täielikult pole võimalik. Teadmata, mida naaberriigi presidendi nõunik silmas pidas, jäi mulje, et tema teksti on kirjutatud suuremeelsus sisse, mida peipsiäärse vabariigi kirjaniku pöördumises polnud. See ei ole kahjuks üksiknähtus ega ühe kirjaniku probleem. Rahuajal Euroopa Liidu liikmesriigi ja Põhja lepingu osalisriigina oleme rahul kui meie SKP on tõusuteel ja tsensorite puudumine lubab sõnavabadust. Ikka oleme teiste lubada, keelata, kasvõi autoparkla inspektori poolt. Vaevalt põhineb Surkovi suuremeelsus pärimusel suurimast liidust maailma ajaloos. Pigem tunneb nõunik ennast oma kodumaal koduselt ja tema suuremeelsus lähtub ümbrusest, selle ühtsuse suurusest. Miks mitte teda selle eest kiita, miks mitte kiita Venemaad.\nSuuremeelsus tugineb üleoleku tundel. Oma naabrit tuleb kohelda tarkuse, üleoleku ja väärikusega, mida vaid naabri vägivalla all kannatanu võib tunda. Eestlaste jaoks, kuhu pärapõrgusse neid saatus ka paiskab, on vägivald olnud üllaks jäämise kullaproov, kuna vaesed mehed ei saa üleolekut tunda. Poliitikas tähendab suuremeelsus tihedat suhtlemist, vastase heade omaduste kiitmist, oma vigade ausat tunnistamist ja oma nõudmistele kindlaks jäämist. Eesti tänaste poliitikute hulgas on suuremeelsus tundmatu nähtus, sest see nõuab teadmisi, parajal määral doseeritud irooniat, elukogemust ja ausust. Kui me Venemaad kiidame, mitte ei halvusta, kas muutume selletõttu väiksemaks? Ei muutu! Vastupidi, saabumisel isik võib maailma kaardilt vaadata täis kindlat teadmist, meid liidab maa ja ajalugu sellel maalapil, mille säästlikusse kasutamisesse oleme alati tõsiselt suhtunud. Saabumisel isik, keda kunagi pole tulnud, omab vabadust puhtamaks poliitikaks, pannes gloobuse pöörlema, kus meie maalapp on suurem kui Euroopa Liit ja Venemaa kokku, sest omame midagi, mida teistele pole.\nMitmekesine poliitika – hoomamatu taristu ja mõtteviis\n22 veebr. 2013 4 kommentaari\nPäevikulises mõttes on hetkel hoogsalt arenev infot töötlev tehnika jõudmas lääne tsivilisatsioonis täielikult ratsionaalsete lahendusteni (infosüsteemideni) kõikides valdkondades, kus vastavatele arengutasemetele on jõutud. Madalamal tasemel tsivilisatsioonide jaoks on infot töötleva tehnika areng eesmärgiks, mis hõlmab kõiki valdkondi ja kuhu tõrgete puudumisel kunagi kindlasti jõutakse. Päeviku pidamise kõrval mõeldakse ka üleajalisi mõtteid. Mõlemad tegevused on põhiolemuselt ratsionaalsed.\nÜleajalises mõttes annab üks kehtiv lahendus inimkonna suurte probleemide lahendamisel protsessile vähe juurde. Selguse tuvastamiseks on sellepärast ainult üks võimalus: näha maailma mitmeksesisena. Mitmekesisus on nähtus, mille piirid on loodusteaduslikud, kuid arvesse võetakse ka teadaolevate piiride tagust. Vastasel korral kitseneb maailmanägemine valdkondadeks, nt halduse või müütide, õppimise või töö tegemise, riigi või mängu. Filosoofilise selguseni jõudmiseks on mõistlik võtta arvesse kõik valdkonnad, kus ajaloo jooksul on probleemid kerkinud. Nõnda kirjeldatuna annavad suured probleemid sisu ja haarde mitmekesisuse nähtusele.\nMitmekesisel poliitikal on nii päevikuline kui üleajaline tähendus. Päevikulises mõttes avanes Vabariigi teise tulemisega infovõrk ja levis arvamus, et tegemist on tiigrihüppega inimkonna arengus. Tänaseks on selgunud, et tegemist on avaliku taristu ja mõtteviisiga. RIA infoturbe asjatundja Anto Veldre on kirjutanud sellel teemal huvitava artiklitesarja „Infoühiskonnast hereetiliselt“, milles viidatakse võimalusele, et poliitikute (sotsiaalteadlaste ) jaoks on infovõrk ja võrgu avanemine endiselt hoomamatu.\nLame riik, mis seisneb IDkaardi kasutamise võimalusega loodavas identiteedis, avaldub teenuseid pakkuva riigina. Erasektoris saab IDkaardi alusel isegi pitsasoodustuse. Riik kinnitab küll omandi ja tõendi, mis on tema põhiteenus, kuid mitte kui autoriteet, vaid kui infovõrgu valdaja. Riigi suveräänsus tugineb tema identiteedil. Mida lamedam on riik, seda vähem omab tähtsust mingi teenindaja tegevus või kellegi vastutus ja seda rohkem saab iga isik ise midagi ära teha. Mõned riigi kõrgemad ametnikud Valitsuses, Riigikogus ja Euroopa Liidu institutsioonides on seda aimamas, millele viitab üha kõrgem mäng teenustega (Ken-Marti Vaher, Hanno Pevkur, Taavi Rõivas). Pole teada, kas aimajate hulgas esineb ka teadlikult tegutsejaid, sest avalikult peetakse ennast teenuseosutajaks rahva hüvanguks. Headus õigustab teenusepakkujat igavesest ajast.\nKuid üldjuhul poliitikud ja poliitikast kirjutajad ei hooma lameda riigi võimalusi. Endiselt käib jutt parempoolsetest ja vasakpoolsetest, valimissüsteemidest ja poliittehnoloogiatest, paksust ja õhukesest riigist, jääkeldrist ja rahvakogust. Mitmekesise poliitika mõttes on need jutud moest väljas, otsides endale õigustust utoopilistest kontseptsioonidest, nt naiivne inimõiguste kontseptsioon, vägivallata ühiskonna kontseptsioon või omandita kommunismi kontseptsioon.\n05 veebr. 2013 Lisa kommentaar\nTavaliselt mõistetakse poliitika all tegutsemist avalikes huvides ja hüvanguks, millest tulenevalt on poliitika midagi protsessilaadset, kuid kuna avalikud huvid võivad olla vastandlikud, siis see protsess toimib ühiskondlikest vastasseisudest tõugatuna ja võib selletõttu ka seiskuda. Poliitika avaldub rahva poliitilises juhtimises ja seisneb eeskätt seaduste või muude õigusaktide välja töötamises. Poliitika raudvarasse kuuluvad võimude lahususe põhimõte ja protsessiprintsiip, mille kohaselt pole ühelgi tõendil ette kindlaks määratud jõudu. Samas on ohud, mis kunagi tingisid mainitud maksiimide sätestamise, muutunud või muutumas. Näiteks on võimude vägivaldse koondumise oht, mis kunagi tingis võimude lahutamise põhimõtte sätestamise, tänapäeva demokraatia tingimustes võimatu ja suvaotsuste oht, mis kunagi tingis menetlusmaksiimi sätestamise, on tänapäeva õigusriigis mõeldamatu. Põhjus, miks mingi oht on võimatu või mõeldamatu tuleneb avalikustamisest. Meedia kisub kõik despoodid ja suvaotsused varem või hiljem päevavalgele. Just koos avalikustamisega ongi muutumas avalikkuse mõiste.\nAlternatiivne võimalus on poliitikat käsitleda menetlusena, mis on sotsiaalses mõttes protsess ja reaktsioon, mille tingivad üksikprobleemid. Konkreetne reageerimine konkreetsetele muredele ja konkreetsetele vajadustele on midagi muud kui vastanduvast esindusest tõukumine. Avalikes huvides ja hüvanguks tegutsemine oleks sellisel juhul meedia ülesanne, mitte poliitika probleem. Vastandlikud huvid ei ole nagunii ühildatavad. Rahva poliitiline juhtimine õigusaktidega tekitab küsitavusi, sest ühiskonnas esineb alati rohkem probleeme kui hierarhiline õigus suudab läbi hammustada. Seega, mida rohkem õigusakte, seda rohkem küsitavusi. Milleks meile niipalju õigusakte, halduslikus mõttes volitusi, käske ja keelde, mille järelvalve ja kontroll maksab palju? Mingit lisandväärtust järelevalve ja täitmine ei tooda. Ajakirjanduslik eesmärk töötab paremini seaduste arvu pidevast kasvatamisest.\nReageerides üksikprobleemile, võiks menetluse käigus lubada võimude koondumist peremehe staatuses. Näiteks on KOV taseme võrra madalamal külavanemal on külas peremehe staatus ja tal võiks olla volitus lahendada külasisese talu elektrivõrgugaga ühendamise küsimus ainuisikuliselt, andes selleks välja korralduse (seadusandlik võim), mille aluselt kohustab EE (täitevvõim) selle täitma ja kui EE kohustust ei täida, siis on külavanemal õigus EE trahvida (karistav võim). Teiseks: menetluses on teatud tõenditel ette kindlaks määratud jõud, nt sündmuskoha vaatlusprotokollis sisalduv tõde ei selgu võistlevas kohtumenetluses. Paber kajastab tegelikkust objektiivselt, kui just ei ole tegemist vormistamisnõuete rikkumisega. Sarnaselt saab külavanem külaelu korraldades tugineda talude tegelikele muredele. Näiteks, kui on näha, et talus elab vaene paljulapseline pere, siis vormistab külavanem tõendi, millel on piisav ja täielik õiguslik jõud, et selle alusel anda välja korraldus ühendada talu elektrivõrguga ilma ampritasuta.\nAlternatiivne poliitika on minimaalsemal kujul teoreetiliselt igal juhul võimalik. See sõltub üksnes episteemiliselt huvitatud isikute soovist muuta kehtivat poliitikat. Samuti ei pea poliitilise süsteemi muutmise katse tähendama põlvkondade vastasseisu, sõda, revolutsiooni, reforme või mõnel muul moel hinge kinni nöörimist. Alternatiivset poliitikat on võimalik ajada õigusriigi raames ja demokraatia tingimustes. Kindlasti aga on vaja mõista, mis ühiskonnas toimub. Avalikustamine ja kaasaegne suhtlemine tingib üha enam muutusi avalikkuse mõistes. Avalikkuses toimub lihtsakoeline feodaalne killustumine, üsna sarnane varakeskaegsele feodaalsele killustumisele. See on mäng. Mäng killustab mängijad vastavalt mängitavale mängule, mille juures igaühel oma mäng. Tekkimas on väikesed vürstiriigid, kus riigi rolli täidab külastatav postiaadress või mänguportaal ja vürsti rolli originaalset teksti või mängu tootev autor. Samas kloontekst, selle teksti retseptsioon või refereering ei innusta kedagi. Mida rohkem vabadust mõttelõnga kedrata, seda suurem lõngakera ja seda rohkem mängurõõmu kassidele. Seega tähendab objektiivselt toimuv killustumine avalikkuses ühtlasi ka vajadust leida alternatiivseid lahendusi.\nPuntra vallavanem Hannes Ploomipuu võiks oma vallas olla peremehe staatuses


Kokkuvõte aastast 2015 | Maarja Küla\nKokkuvõte aastast 2015\tMääratlemata\nAasta esimese Padjaklubi vastavatud kohvikus korraldas Eesti maja, peo teemaks – “Vahvad mütsid”. Lisaks sellele oli nende korraldada ka sünnipäevade pidu. Toimus Teadusteater kolme põrsaksesega. Suurel külakoosolekul vaatasime üle küla aluspõhimõtted, heitsime pilgu möödunud aastal toimunule ja tulevase aasta plaanidele. Tegime lumetõrjumise töid. Tööd jätkasid kunstiring, tsirkusering, laulu- ja tantsuringid, Heikki jõrumine, pühapäevane jooga ja neljapäevane ujumine.\nTöötajad vaatasid tagasi möödunud aastale ja plaanisid uut Arenguseminaril Veski spordibaasis. Kogusime teadmisi sotsiaalse põllumajanduse kohta Pahklas. Käisime Mesikäpa hallis käsipalli vaatamas ja Põlvakatele pöialt hoidmas. Matkasime ja grillisime metsas. Vabatahtlik Lidia projekt meie juures lõppes, teda saatsime ära tantsu ja silmaveega.\nKülas käisid Lottemaa rahvas koos päris Lottega, kellega koos sai mängida ning Lotte väljamõtlejad, Heiki ja Janno. Meid külastasid veel Sotsiaalministeeriumi esindajad ja Juhani Puukooli rahvas. Treffneri Gümnaasium käis abiks talgupäeval tekstiilikojas.\nAlgas aastane pilootprojekt“ Kaitstud töö teenuse arendamine Lõuna-Eestis“. Padjaklubi ja sünnipäevade peo viisid läbi töövaldkonna inimesed koos LEO-dega, selle raames oli kohvikus ka esitlus teemal “Tervislikkus”. Meisterdasime kamraadidele kaarte ja pistsime neid sõbrapäeva puhuks avatud postkasti, kust siis postituvid Tjorven ja Taavi need adresaatideni toimetasid. Toimus Ravipedagoogika ja sotsiaalteraapia infopäev Maarja Külas. Vastlapäeval lustisime koos Põlva RC rahvaga mootorsaaniga sõites, hiljem oasuppi ja vastlakuklit süües. Töötajatele toimus koolitus „Vabatahtlike roll“. Eesti Vabariigi 97. sünnipäeva puhul pidas Eesti maja esisel lipuväljakul kõne isamaale Rootsi maja peremees Lasse. Käisime ka Põlvas Eesti Vabariigi sünnipäeva kontserdil Tõnis Mägi ja Jarek Kasarit kuulamas- oli seal alles rahvast! Lisaks käisime küünlakuul metsas suusatamas, mäel kelgutamas ja tegelesime libedatõrjega. Toimus üks korralik suusamatk. Pidasime kinoõhtut, vaatasime koos Lottet. Koolirahval toimusid iga-aastased arenguvestlused.\nKäisime Astangu Kutserehabilitatsioonikeskuse avatud uste päeval. Meie töötajad osalesid Tartu suusamaratonil. Lõime kaasa matkal ühes vallarahvaga. Eriolümpia tänuüritusele olime kutsutud Võrru Kultuurimajja Kannel. Osalesime Agrenska fondi projekti „Võitle võimekuse nimel“ lõpuseminaril Rakveres. Käisime Põlvakatele kaasa elamas käsipalli mängul. Koolirahvas käis Vabariigi sünnipäeva aktusel Räpinas.\nSaabusid vabatahtlikud Jakob ja Luisa\nKülas käisid Astangu Kutserehabilitatsioonikeskuse, Tallinna Vaimse Tervise keskuse ja Põlva PIK esindajad rääkimas kaitstud töö teemadel. Meid külastasid veel Räpina Aianduskooli nõukogu liikmed ja talgutel käisid LEOd.\nSaabusid Luisa ja Jakob\nVastlapäevatrall Põlva Rotarytega\nKülas toimus naistepäeva-eelne salakoosolek meestele ja naistepäeva tähistamine, mis tähendas, et iga meessoost külaelanik hoolitses selle eest, et tema majas elav naissoost elanik saaks hommikuks voodiservale tassi aurava kohviga ja taldriku pannkoogiga!\nPadjaklubi korraldas Põhjala maja. Naiskoor Tuule ja Väägvere külakapell andsid külas ühiskontsert. Suure töö ja õppimise järel said kooliõpilased vaheajatada. Pidasime filmiõhtut, kus vaatasime videosid külaüritustest.\nTöövaldkond käis väljasõidul Avinurme. Sulavat lund trotsides toimus eriolümpia suusatajate väljasõit Otepääle. Lauris käis Tartu Laste Tugikeskuses koolitamas. Külaselts käis jalgsimatkal ja grillimas, külas Juula külaseltsil ja Jääaja muuseumis. Toimus kinoõhtu. Vaatasime käsipalli, matkasime. Eriolümpia Maailmamängudele sõitjad käisid pealinnas Ameerika saatkonnas asju ajamas. Algas Juhani Puukooli hooaeg. Saksamaalt saabus koolipraktikale Hans Christian.\nToimus Tähtvere LC Soome sõprade külaskäik. Meid külastasid ka Anu Hellenurme koos oma sõbraga, Leena Hiddenhausen, Tallinna Südalinna Kooli abituriendid ja Erihoolekandeteenuste pakkujate liidu liikmed.Talgutel käisid Liivika korporatsiooni, Puurmani kool, Toome Rotary Klubi\nTöö Juhani Puukoolis\nTähistasime naljapäeva paljude klassikaliste “sul-on -selg-valge” ja “siga lendab” -naljadega. Munadepühadest käis rääkimas Kaido Soon. Suure munade värvimise ja koksimise päeva korraldas Eesti maja. Küla sünnipäevaaktus päädis tordivõistlusega. Sünnipäevade peo pidas kontor. Volbriööl põletasime nõialõket. Algas kirjasõbrahullus tänu vabatahtlik Tordisele. Algas ratsutamise hooaeg.\nKäisime Põlva kirikus etendust vaatamas, Metsavenna talus. Bocce-mängijad sõitsid Kuldigasse Lätti võistlustele, saabusid tagasi kuldmedaliga. Kuu jätkus spordilainel, meie EO sportlased käisid ka ujumisvõistlustel Valtus. Trallisime koos sõpradega Sünnipäevadiskol Põlva ööklubis KINO. Tartus Sõbra Keskuses mängisime bowlingut Lionsi naistega, vaatasime käsipall Põlvas.\nLahkus Hans Kristian.\nMeid külastasid Annelinna Gümnaasiumi õpilased ja terviseameti kontroll.\nVolbripäeval võis nõidu kohata\nÜhistöö Annelinna Gümnaasiumi õpilastega\nAvasime grillhooaja ühisgrilliga. Tutvustasime RAK Maarja Küla õpperühma avatud uste päeval. Toimus sisekoolitus „viipekeel“. Koostöös Tartu toome Lions Klubiga pidasime maha perepäeva. Meistrisellid koolitusid tööeetika vallas. Korraldasime ümarlaua teemal „Kaitstud töö keskus – võimalus erivajadustega inimestele töötamiseks“. Meie juures pidas üldkoosolekut Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit. Toimus sünnipäevade pidu. Pärast pikka harjutamist pidasime maha Maarja Küla V laulupäeva “Laulame koos, Maarja Külas!”, Sotsiaalfoorum Tallinnas, Algasid jalgpallitrenn Jacobiga ja teatritund Tordise ning Luisa algatusel. RAK õpetajad käisid meie vabatahtlikega saksa keelt rääkimas/õppimas. Pidasime romantilist filmiõhtut.\nVõtsime osa heakorratalgutest Teeme ära! Lõime kontakte ja tutvustasime Maarja Küla ning aianduskooli õpperühma Tartus Töömessil. Võtsime osa RMK kevadmatkast Meenikunno rabas. Sportlased mängisid jalgpalli Eriolümpia võistlustel Viljandis, tantslased keerutasid jalga Meiela disko. Toimusid ka EO suvemängud Valgas. Käisime uudistamas Vastse-Kuuste kevadlaadal.\nKülas käisid Pärnu Kutsehariduskeskuse hooldustöö õpilased, USA sotsiaaltöö tudengid, Eesti I Lions klubi koos Heino Andersoniga, Oberhaus kinnisvara töötajad ja audiitor:). Eesti Naisliit koos läbi aegade aasta emade ja isadega lustisid meie juures talgupäeval.\nMeie õpilased Töötukassa messil\nPidasime lastekaitse- ja kleidikandmise päeva. Toimus SA Maarja Küla nõukogu koosolek. Toimusid RAK Maarja Küla õpperühma lõputööde kaitsmised ja lõpuaktus. Tähistasime jaanipäeva. Padjaklubi ja sünnipäevade pidu korraldas Rootsi maja. Juuni lõpupäevadesse jäi ka Suure külapuhkuse algus. Suurt elevust tekitas vana ja ajahambast puretud tammepuu langetamine töökoja kõrval. Muul ajal tegelesime hoolsalt aiatöödega.\nKäisime Põlva päevadel laadal kauplemas ja pidus Intsikurmus. Külastasime oma sõpru ja tuttavaid Peri Toidupangas. Meie EO treenerid käisid koolitusel Vaiblas. Lõppes basseinis ujumise hooaeg ja sellega seoses tegime koristustalgud oma ujumiskohas, et oleks ikka hea ja turvaline sumada. Sõitsime puhkusele Värskasse.\nKülas käisid asekantsler Rait Kuuse ja tervisekontroll.\nVana puu lahkumine\nKülas toimus uute töötajate seminar. Räpina Aianduskooli Maarja Küla õpperühm töötas õues ja aias suvepraktika ajal. Padjaklubi ja sünnipäevade pidu organiseeris Sõbra maja. Belgia skaudid pidasid meie juures oma laagrit. Muuhulgas aitasid nad meil teha ka külatöid ja trotsisid telke rebivat äikesetormi:) Toimus orienteerumismatk ja mängud koos lõkkeõhtuga. Külas ja metsas valmisid marjad, meie tegelesime hoolsalt talvevarude kogumisega. Saatsime oliümpialised Eriolümpia Maailmamängudele Ameerikamaale, andes neile kaasa kõik head soovid ja hoidsime pöidlaid peos, et neid võistlustel edu saadaks.\nJuuni lõpus alanud suvepuhkus Värskas kestis veel juuli esimesel nädalalgi. Käisime puuetega inimeste suvepäevadel Kodijärvel ja Võru Päevakeskuse sünnipäeval. Osalesime Kiidjärvel Vastse-Kuuste valla küladepäeval. Kuu oli täis muusikat, nii käisime Curly Stringsi kontserdil Tartus, Star FM suvetuuril Võrus Kandle aias ja Leigo Järvemuusikal. Pannkoogiklubis Maarja Koolis käisid selle kooli vilistlased.\nSaabus tagasi meie kallis endine vabatahtlik Tamar, seekord aastasele praktikale. Saksamaale lahkus Linda.\nKülas võis näha liikumas suuremat hulka endiseid vabatahtlikke, kes saabusid ajakirjanik Annelil külas seoses eriolümpia maailmamängudega.\nOluline on teada, kus sa asud\nLõpuks jõudsid medalite ja põnevate lugudega tagasi L.A.-s käinud Maarja Küla sportlased. Tähistasime seda mängude päeva ja suvediskoga. Eesti maja korraldas padjaklubi ja sünnipäevade pidu. Kooliõpilased pidasid suvepraktikat ja külastasid selle käigus Tartu Botaanikaaeda, Salvestit, Juhani Puukooli. Tegime hoolsalt aiatööd. Pidasime filmiõhtut. Pidasime taassünnipäeva ja heiskasime lipu Eesti maja ees. Algas uuesti koerateraapia.\nTöötajad pidasid arenguseminari vaheseminari Kiidjärvel Saatsime oma esindajad Agrenska fondi Tammistu mõisa avamisele. Võtsime osa Vabariiklikust psüühilise erivajadusega inimeste spordipäevast Vändras. Mõned töötajad käisid Punklaulupeol. Sportisime Tartus jooksuvõistlusel. Saksa maja külastas Einarit uues elukohas. Külastasime ökofestivali perepäeva Põlva Talurahvamuuseumis. Käisime avamas Mammaste laululava.\nLahkusid Catia, Daria, Linda, Maike, Jaak, Saabus uus vabatahtlik Eric.\nKülas käisTorma vallavolikogu ja Heino Anderson koos endiste Lionsite kuberneridega kogu maailmast.\nAlgas kooliaasta ja alustas uus Maarja Küla Räpina Aianduskooli õpperühm. Toimus lastevanemate koosolek. Külas peeti Põlva valla puuetega laste perede päeva. Algas tegevusjuhendajate koolitus koostöös Valgamaa kutseõppekaskusega. Padjaklubi ja sünnipäevade pidu korraldas Rootsi maja. Korraldasime viis metsamatka„Rahutud laaned“ kooliõpilastele. Toimus Tartu Maarja Tugikeskuse motivatsioonipäev Maarja Külas. Pidasime Mihklipäeva koos Maarja Kooliga. Põlva Rotary Klubi pidas oma koosolekut Maarja Külas. Algas sügisene hooaeg Juhani Puukoolis. Võtsime kartuleid, käisime seenemetsas, valmistasime talveks õunamahla. Töökodades hakkasime valmistuma jõuludeks. Filmiõhtul vaatasime eesti filmi. Alustasime Kuula Palun! proovidega. Avasime hanke töötoa koostöös Põhjala teetaluga. Isikuandmete kaitse seadusest käis töötajatele rääkimas vandeadvokaat Eveli Vavrenjuk.\nÕpilased käisid Räpina Aianduskooli esimese koolipäeva aktusel. Toimus töötuba ÜS Liivika eestvedamisel Tartus, kus meie elanike juhendamisel käsitööd tehti. Külastasime Lottemaad ja endist elanikku Jaani tema uues elukohas Tori kodus. Külaseltsi väljasõidul külastasime Lennundusmuuseumi ja seal pidasime ka külaseltsi koosolekut. Hoidsime pöialt Mihkel Tikerpalule, kes jooksis SEB maratonil Maarja Küla heaks, Valmistumaks Tartu rattamaratoniks tegid meie maratoonarid tiiru ümber Saesaare. Rattad kontrollitud ja testsõit tehtud, osalesid Tartu rattamaratonil, nii elanikest kui töötajatest koosnev tiim. Jooksjad osalesid EO jooksukrossil Kiigemetsas (enne seda toimus muidugi kontrolljooks külas). Kolm elanikku käisid Kaido Sooniga leerilaagris.\nSaabus EVS vabatahtlik Clara Saksamaalt, Natia Gruusiast, Silas Saksamaalt, praktikant Eva Prantsusmaalt. Tööle tuli ja jäi Mihkel koos Nupsuga. Lahkusid Tordis, Luisa ja Jakob.\nKülas käisid INNOVE esindus, SDE esindajad, Narva-Jõesuu SOS küla rahvas, Tartu Vaimse Tervise HK rahvas koos Tšehhi külalistega, Põltsamaa linna sotsiaaltöötajad, juhtumikorraldaja Aili Unt ja SKA nõunik Helen Tähtvere.\nNupsu ja Mihkel\nKülas toimus Padjaklubi, mida korraldas Põhjala maja ja sünnipäevade maskipidu, mida viisid läbi Põhjala maja ja LEOd. Jätkusid metsamatkad kooliõpilastele: „Rahutud laaned“. Oma viipekeeleoskust värskendasime sisekoolitusel (aitäh, Liisa ja Birgit!). Küla esimesed asukad, Martin, Mait ja Huko tähistasid 12. aasta möödumist külasse kolimise hetkest Vanas majas ööbimise ja lõkkeõhtuga. Käisime jõe ääres vaatamas langenud veetasemega Ahja jõge, vaatepilt oli sürreaalne. Hakkasime lõpetama põllutöödega- koristasime aiamaa ja panime tööriistad talveks varju.Võtsime kartuleid. Viimased aiasaadused tegime purki. Harjutasime jätkuvalt kontserdiks. Toimus suur veeavariii külakeskuses, mis lõi meie tavarutiini paariks kuuks täitsa rivist välja. Kõik kes vähegi said, tulid ämbrite ja lappidega appi, kõik kontorid koliti saali, mis jäi kontorirottide ja ühe juhusliku hiire elupaigaks aasta lõpuni\nKäisime abis Põlva Toidupangas. Osalesime Vastse-Kuuste valla sünnipäevapeol. Käisime metsamatkal. Ujumishooaeg basseinis algas taas.\nSaabus Theo Saksamaalt, Lahkus Clara.\nTalgutel käisid: Tartu Toome LC mehed ja naised, Tabivere LC naised, Ülenurme LC mehed ja LEO klubi noored.\n12 aastat järjepidavust\nHarjutasime “Kuula Palun!” kontsertideks hoolega ja nii läks meil seal suurepäraselt. Kaido Soon rääkis külas hingedeajast Toimus uute töötajate ja vabatahtlike seminar. Sünnipäevade peo ja Padjaklubi korraldas Saksa maja, seekord vaadati viimasel pilte. Toimus lastevanemate koosolek. Töötajatel toimusid arenguvestlused. Esimene advendilaulmine kuuse all avas jõuluaja. Lõppes „Pikaajalise kaitstud töö teenuse väljaarendamine Lõuna-Eestis“ pilootprojekti. Lõppes puukooli hooaeg. Rattad läksid talvekorterisse.\n„Kuula, palun!“ kontserdid Tartus ja Tallinnas. Käisime kuulamas Kiidjärvel Mooste pilliklubi ja Laulurõõm kontserti „Oi, aegu ammuseid“, Kroonuaia kooli vilistlaste kokkutulekul käisid need, kes seal õppinud.\nSaabus vabatahtlik Helen. Külas hakkas käima massaažimees Peeter. Saatsime ingliks kalli Marilini.\nHuko koolijuhtide koolituspäev Maarja Külas. Abis käisid Tartu toome Rotaryd. Meid külastas Saksa toetaja, Leena Hiddenhausen.\nKülas toimus: 2., 3., 4. advendilaulmine kuuse all. Toimus suur jõulupakiloos, Padjaklubi ja sünnipäevade pidu korraldas Sõbra maja. Peeti maha tööpere selle aasta viimane pidulik koosolek. Jõulueelne aeg oli täis ettevalmistusi. Töötas jõulupost, millega sai saata kaardi heade soovidega sõbrale kõrvalmajja. Jõululaupäeval peeti majades pidulikku jõuluõhtusööki ja päev hiljem ühist jõulupidu. Detsember ei ole aga ainult lust ja trall, tegime ka argiseid talvetöid- töötasime puuhoovis, lõhkusime küttepuid.\nKäisime Põlva PIK-i jõulupeol. Vabatahtlikud ja töötajad käisid meeleolukal sügisreisil Golden Autumn, mis kaldus ekstreemsustesse seoses suure tormiga. Detsembrisse mahtusid ka Lotte jõulumaa külastus, Kiidjärve Külaseltsi jõulupidu, Räpina Aianduskooliooli jõulupidu ja talimatk.\nKaido Soon käis rääkimas Jõuluimest. Vastse-Kuuste segakoor andis kontserti. Sõdurid käisid abiks tegemas õuetöid- juurisid kände ja lõhkusid puid.\n13/01/2016 Merlin\tPost navigation\nPikaajaline kaitstud töö teenus Maarja Külas → ← Hanke „Kaitstud töö teenuse arendamine Lõuna-Eestis“ lühikokkuvõte\tKuidas toetada?


9-12mm roheline kamin ja Firepit Eco Glass tootjad ja tarnijad - Hiina tehas - DAIXI\nKodu > toode > Tule klaas > Kamin Eco Glass\n9-12mm roheline kamin ja Firepit Eco Glass\n9-12mm Roheline kamin ja Firepit Eco Glass Materjal: Taaskasutatud klaas Värv: Roheline Suurus: 9-12mm, muu suurus on saadaval vastavalt nõudele Kuju: Ebaregulaarne Lõhn: Puudub Eelised: Väga kuiv, puhas, ilma lisandita Kasutusala: tuletõkk, kamin Ja tulekahju. Sertifikaat: ISO 9001: 2008 Green Eco tuleklass on ...\nSuurus: 9-12mm, muud suurus on saadaval vastavalt nõudele\nKasutamine: tuletõkk, kamin ja tulekahju kauss.\nRohelise Eco tulekahju klaasi kasutatakse alati tulekahju pit. See on kõige ilusam ja populaarne turul.\n9-12 mm on tulekahju auku kõige populaarsem suurus. Samuti võime soovi korral esitada teisi suurusi. Muud Eco Fire-klaasi eelised, mida nad ei kaota, kergesti puhastatavad ja väga kulutõhusad. Seda saab kasutada ka mõnes seinas ja muul dekoratsioonil.\nTuli klaas toodab tavaliselt rohkem soojust kui gaasipõletajad. Põhjuseks on, et tuleklaas soojendab ja seejärel soojendab ruumis soojust, parandades seega üldist kuumust. Sa saad tulekahju ja tulekollaste kivide ja / või kivide soojasõbraliku soojuse.\nSama põhimõte kehtib ka tulekahjude kohta. Vanase laava kivimi muutmine tuleklaasiga muudab tuletõkkepaari mitte ainult tõhusamalt põlema, vaid annab ka palju soojust.\n2.Mida pean tuleklaasi kasutama?\nTulekahju klaasi tuleb kasutada maagaasi või propaani põleva kamina või tuletõkkega.\n3.Mis suurus on teie klaas?\nPakume nii 1/4 "kui ka 1/2" tuleklaasi mitmes värvitoonis. Firebeads ja vedel klaas on ligikaudu nikli laius. Eco-Glass on umbes želeebaasi suurus ja peaaegu välja näeb välja nagu üks, kuid ei söö seda.\n4. Kas kogu tuleklaasi kvaliteet on sama?\nNagu iga toote puhul, ei ole kvaliteet kunagi sama ja "sa saad, mida sa maksad." Nagu hull, nagu tundub, pole kõik purunenud klaas sama. Tänapäeval on turul odavam klaas, mis võib olla puhas, mis võib teie kaminalt sulatada, purustada, värvuda või välja tulistada. Sellel võib olla ka teravaid servi, mis muudavad käitlemise väga ebamugavaks või isegi ohtlikuks.\nPakume parimat tuleklaasi kaubamärke. Meie klaas on soojapidav, et taluda väga kõrgeid temperatuure. Purustatud klaas purustatakse ja poleeritakse, et eemaldada teravaid servi ja on soojatemperatuuriline, et taluda väga kõrgeid temperatuure. Meie klaas on tagatud, et mitte tuhmuma, sulatada, lõhkuda ega popi.\n5. Kas tuleklaas kunagi põleb või muutub värvi muutumatuks?\nMeie tuleklaas on välja töötatud vastu tulekahju või kamina poolt välja pandud kõrgele soojusele. Meie tuleklaas ei sulatata ega eralda kahjulikke suitsu ega suitsetamist.\n6.Kuidas ma valida värvi ja kas leek sobib klaasi värviga?\nLeegid on alati samad, neid täiendatakse vaid särava tuleklaasiga. Värvivalik on täielikult kliendi jaoks. Meile meeldib näha tulekahju klaasi ja tuletõkke- või kamina vahelist kontrasti. Kui teie tuletõkk on valmistatud pruunist kivist, proovige minna koos värviga, mis silma paistma hakkab. Võtke meiega alati ühendust, kui Vajate abi otsustamisel.\n7. Kas ma saan tuleklaasi värve?\nJah. Meie kliendid on loomingulised ja meile meeldivad need. Saate segada nii palju värve kui soovite. Kui teil on idee värvide kohta, mida soovite segada, võtke meiega ühendust ja me saadame teile pildi oma kohandatud tuleklaasi segu kohta. Müüme ka oma eelsegatud tuleklaasi värvid. Olenemata olukorrast, meil on teile õige tuleklaas!\nOleme Hiina üks juhtivamaid kaminakattetehnoloogia tootjaid ja tarnijaid Hiinas. Kui olete huvitatud meie 9-12mm rohelisest kaminast ja firepit-ökoloogilisest klaasist, oled teretulnud meie tehases Hiinas toodetud kvaliteetsete klaasitoodete ostmise. Odav ja madal hind ja suurepärane teenindus on saadaval.\nHot Tags: 9-12mm roheline kamin ja firepit eco glass, Hiina, tehas, tootjad, tarnijad, odav, madala hinnaga, valmistatud Hiinas\nPaari: 9-12mm must kamin ja Firepit Eco Glass\nJärgmise: 1 tolline kristallklaas, pähklipuu, kamin, vaaspildid, akvaariumi dekoratsioon\n1/4 tolline Kariibi mere sinine peegeldav tuleklaas ...\n1/2 tolline Kariibi mere sinine raputatud mitteredut...\n9-12mm türkiissinine kamin ja Firepit Eco Glass\nKeskmise suurusega (12-20 mm) läbipaistev tulekiviga...\nLastele Mänguasjad, jõulukinke, "Mängib Marmor" Klaa...\nKaugjuhitavad peegeldavad klaashelmed, standardsete ...


Liipa Talu Jõulumaa, Harju maakond\nLiipa Talu päkapikupere ootab Teid taas külla!\nJuba varsti on käes aasta kauneim aeg! Jõuluhõnguline Liipa Talu viib meid taas talvisele muinasjutumaale, kus jagub meeldivat koosolemist, aktiivset tegutsemist ning pühademeeleolu kõigile külastajatele. Jõulumaale on oodatud nii väikesed kui ka suured pühade fännid, sest lõbusat tegevust jätkub kõigile! Tule koos pere ja lähedastega.\nLiipa Talu Jõulumaal saab:\n• Kohtuda Liipa Talu JÕULUVANA ENGELBERTHI ja tema suure päkaperega\n• Nautida meeleolukaid etteasteid ja elavat muusikat, PEAESINEJA EVELIN SAMUEL-RANDVERE\n• Osta kohapeal maitsvat jõulusööki ja -jooki\n• Valmistada piparkooke koos armsa Jõulumemmega\n• Osaleda adrenaliinirohketes mängudes Põhjapõtrade Areenil\n• Supelda jäises Sinises Laguunis\n• Aidata usinaid päkapikke Kingituste Töökojas\n• Maitsta osavate päkapikkude küpsetisi Liipa Talu Pagarikojas\n• Koguda päkapikkudelt kleepse ja osaleda Suures Auhinnaloosis\nNB! Kohapeal saab tasuda enamasti vaid SULARAHAS! Kuigi Liipa Talu Jõulumaa põrandad on soojad palume siseruumide jaoks kaasa võtta enda sussid või soojad sokid!\nJõulumaale saab tulla ka koos grupiga sündmuse välisel ajal perioodil november 2020 - jaanuar 2021.\nKohtumiseni Liipa Talus!\n• Valmistada piparkooke koos armsa Jõ\nJuba varsti on käes aasta kauneim aeg! Jõuluhõnguline Liipa Talu viib meid taas talvisele muinasjutumaale, kus jagub meeldivat koosolemist, aktiivset tegutsemist ning pühademeel\nSaha küla, Liipa talu\nLiipa Talu Jõulumaa 2020\n(+372) 538 25080


Reola saepuruhoidlas toimus tulekahju - Uudis.net\nTartu Postimees #969\n506 koht 0\n969 Reola saepuruhoidlas toimus tulekahju\nTartu Postimees · 17.09.2020 09:36\nEile kella 23.50 ajal teatati päästekeskusele, et Kambja vallas Reola külas tuleb puiduettevõtte saepuruhoidlast suitsu.\nKelmid riisusid heauskseid tartumaalasi\nTartu Postimees · täna 11:01\nPolitsei sai mitu teadet kelmuste kohta, millega varastati Tartumaal elavatelt inimestelt raha.\nTartu biotehnoloogiafirma Icosagen spetsialistid töötavad praegu välja meetodeid, mis võimaldaksid koroonaviirust senisest kiiremini ja lihtsamalt tuvastada, aga ka Covid-19 haigust raskesti põdevaid patsiente tõhusamalt ravida.\nMitmed organisatsioonid ja isikud saatsid läinud nädalal Tartu linnavõimudele pöördumise, milles taunivad Ihaste metsa piiramist 1,6 meetrit kõrge aiaga. Allakirjutanud soovivad pöördumisega juhtida tähelepanu asjaolule, et tegevus on vastuolus keskkonnaseadustikuga, mille kohaselt ei tohi piirata väljakujunenud teede-radade kasutamist jalgsi ja rattaga.\nSüdalinna kultuurikeskusest rääkides ja kirjutades olen esimest korda olnud olukorras, kus sära silmis, tunne südames ja ideed pulbitsemas ning olen jäänud hätta sõnade seadmisega.\nJõgeva lähistel Laiuse kalmistul mängis laupäeva keskpäeval kaitseliidu puhkpilliorkester ja kõlasid aupaugud.\nNõnda nagu Tartu volikogu esimees Lemmit Kaplinski septembri alguses Tartu Postimehele antud intervjuus lubas, tulidki reedel Tartu raeplatsile meeleavaldusele tuumaenergeetika toetajad. Kuid oma arvamust avaldasid needki, kes on tuumaenergeetika vastu.\nNaine tuli haiglasse viimiseks autost välja lõigata\nTartu Postimees · täna 13:45\nReedel kella 17 ajal käisid päästjad Mustvee linnas Jõgeva-Mustvee maantee 37. kilomeetril veo- ja sõiduautoga juhtunud liiklusavariil.\nPuiestee tänaval kukkus puu elektriliinidele\nTartu Postimees · täna 13:38\nLaupäeval teatati päästjatele, et Tartus Puiestee tänaval oli elektriliinidele ja osaliselt teele kukkunud murdunud puu.\nHomme selguvad kaks tänavust teerajajat\nTartu Postimees · täna 13:12\n10 aastat tagasi Tartu Vaimu sümboolsetest jalajälgedest alguse saanud Tartu teerajajate alleel avalikustatakse homme kell 15 pidulikult tänavused teerajajad ja avatakse nende pronksist jalajäljed.\nLydia Koidula tänava lõik jääb novembrini suletuks\nTartu Postimees · täna 13:02\nTartus suletakse esmaspäevast kuni novembri alguseni Lydia Koidula tänava lõik.\nNädalavahetusel põlesid põllud ja särisesid kohviku stepslid\nTartu Postimees · täna 11:33\nNädalavahetusel said päästjad nii Tartu- kui Jõgevamaal mitmeid väljakutseid põlengutele.\nPõik 14 elavat Aino Koserit tabas tänavu märtsis ebameeldiv üllatus, kui naaberkrundile kortermaja ehitav OÜ Filosoofi Maja oli tema akna alt lasknud maha võtta kasepuu.\nMandragora restauraatorid päästavad kultuuripärandi tolmu, niiskuse ja koi käest\nMingi ime läbi on kultuuripärandi restaureerimise ettevõte Mandragora saanud oma 15. aastapäeva näitusele paigutada 1739. aastal ilmunud piiblid. Need on kaks eksemplari esimesest täielikust eestikeelsest piiblitõlkest, mis valmis Jüri koguduse pastori Anton Thor Helle tööna.\nRaamatud pääsesid tolmu, niiskuse ja koi käest\nSeptembri alguseks laekus linnale 124,7 miljonit eurot ehk 71 protsenti tulude eelarvest. Nii oli ka eelarves planeeritud, kuid summa juurde on arvestatud ka lõppenud töötukassa toetused, mis hoidsid senist maksude laekumist koroona ajal stabiilsena.\nPõllumajandusloendusel on andmed esitanud vaid viiendik majapidamistest\nTartu Postimees · 20.09.2020 18:10\nÜleriigilisel põllumajandusloendusel saab veebi vahendusel osaleda täna viimast päeva, misjärel algab 15. novembrini kestev telefoniküsitlus. Seni on vastanud 2340 loendusnimekirjas olevat majapidamist ja oodatakse veel üle 9200 küsimustiku esitamist, niisiis on oma andmed esitanud nüüdseks 20,2 protsenti majapidamistest.\nRattaparkla kadus ootamatult koos ratastega\nTartu Postimees · 15.09.2020 18:44\nEsmaspäeva õhtul tabas bussijaama ja Tartu hotelli vahel parkivaid rattaomanikke halb üllatus, kui nad leidsid parklas velo asemel hoopis sildi: «Teie jalgratas on võitnud tasuta transpordi uude kohta!»\nIga nohu ja köhatus ei ole veel koroona, aga millal siis koju jääda? Vastab perearst Ruth Kalda\nTartu Postimees · 14.09.2020 18:26\nPerearstide selts töötab juhiste kallal, mismoodi käituda ülemiste hingamisteede viiruste ajal nüüd, mil maailm on muutunud. See on keeruline küsimus.\nPolitsei tabas suuroperatsiooni käigus üle saja kihutaja\nTartu Postimees · 14.09.2020 17:45\nTallinna-Tartu maantee kõrval Käreveres asuv parkla oli reede pärastlõunal autosid täis, üks masin uhkem kui teine. Paraku ei olnud tegu hobiautode kokkutulekuga, vaid autoomanikud ootasid järge, millal politseinikud neile kihutamise eest trahvikviitungid välja kirjutavad.\nMati Sepp: ärihuvid kipuvad metsas avaliku huvi seljatama\nTartu Postimees · 15.09.2020 00:00\nKohaliku kogukonna võitlus Ihaste metsa eest on vaid üks paljudest metsakaitselahingutest Eestis. Inimestele läheb mets korda ja poliitikud peavad sellega arvestama.\nMaaülikoolis aretatud õunasort valiti taas eestlaste lemmikuks\nTartu Postimees · 17.09.2020 12:24\nKolmandat aastat järjest valis rahvas aiandusettevõtte Hansaplant korraldatud konkursil parimaks õunasordiks Eesti maaülikooli Polli aiandusuuringute keskuses aretatud sordi «Krista».\nElistvere loomaparki jõudis hunt\nRiigimetsa majandamise keskusele (RMK) kuuluvas Elistvere loomapargis, kohe põdraaediku taga luusib kõrge aiaga piiratud alal augusti algusest saadik ringi võsavillem.Loomapark plaanis juba kaks aastat tagasi Soomest hundid tuua, isegi ligi 70 000 eurot maksnud hundiaedik oli juba 2018. aasta sügisel valmis, kuid toona takerdus tehing keerukasse asjaajamisse. Läbirääkimiste ajal vahetus Soomes loomaaia direktor, uus juht ei teadnud eelmise juhi sõlmitud kokkulepetest midagi ning tehing jäi katki.\nTartu Postimees · 18.09.2020 16:11\nTäna teatas Terviseamet, et Tartu tervishoiu kõrgkooli üliõpilase Ida-Virumaal antud koroonaproov osutus positiivseks. Üliõpilane viibis Tartu tervishoiu kõrgkooli õppehoones õppetööl ning kõrgkooli ühiselamus 11. septembrini, haigustunnuste ilmnemisel naasis enda koju Ida-Virumaale.\nLegendaarse kesklinna kohviku juht annab ameti üle\nTartu Postimees · 18.09.2020 00:00\nKui enam oma kohviku ettekandjate nimed meeles ei püsi, siis on see selge märk, et tuleb juhtimine üle anda, sõnas Tartu vanalinnas tegutseva kohviku Crepp omanik Priit Palk. Pea 17 aastat tagasi Rüütli tänaval prantsuspärase kohviku avanud Palk annab nüüd kohviku ja teisel korrusel tegutseva baari Trepp juhtimise edasi pikaajalisele Crepi töötajale Jaan Toverile.\nHomme tuleb esitlusele metsa-aabits\nTartu Postimees · 18.09.2020 10:34\nKirjanik Juhani Püttsepp koostas koos maaülikooli abilistega esimese lastele mõeldud metsa-aabitsa, kust muuhulgas saab teada ka seda, et metsast ei tule üksnes marjad ja seened, vaid ka näiteks WC-paber.\nMudilased tegid maailmakoristuspäevaga algust\nTartu Postimees · 17.09.2020 11:02\nLaupäeval toimuvale maailmakoristuspäevale on registreerinud end ligi 17 000 inimest, sealhulgas üle 11 000 kooliõpilase ja 4000 lasteaiamudilase. Raadi Ripsiku lasteaia lapsed tegid maailmakoristuspäevaga algust aga juba eile.\nSa näed 814 uudist (kokku 814).\nViimane uuendus 21.09.2020 15:16.


INHIBITIF KARVAKASVU PIDURDAV NÄOSEERUM 30ML\nTeadusuuringutel põhinev seerum sisaldab toimeainete kombinatsiooni, mis on spetsiaalselt välja töötatud karvade kasvu pidurdamiseks. Kliiniliste uuringutega on tõestatud, et Inhibitif näoseerum aitab vähendada näol olevate karvade tihedust ja silmapaistvust, kuni need muutuvad peaaegu nähtamatuks. Tulemused 2 kuuga või varem.\nMÕJU SISSEKASVANUD KARVADELE\nKasutage kaks korda päevas koos oma tavapärase näohooldusega. Kandke raseeritud, vahatatud või kitkutud näopiirkondadele kaks korda päevas 8 nädala jooksul, kuni karvade kasv, tihedus ja paksus on nähtavalt vähenenud.Tulemuse säilitamiseks tuleks peale 2-kuulist intensiivset kuuri kasutada seerumit ülepäeviti.\nWATER (AQUA), BUTYLENE GLYCOL, GLYCERIN, BETAINE, PHENOXYETHANOL, POTASSIUM SORBATE, PPG-26-BUTETH-26, TREMELLA FUCIFORMIS SPOROCARP EXTRACT, PEG-40 HYDROGENATED CASTOR OIL, DIHYDROMYRICETIN, CHLORPHENESIN, CHELIDONINE, FARNESOL, LINALOOL.\nMitte kasutada kestendaval või ärritunud nahal. Vältida kontakti silmade ja huultega. Ainult välispidiseks kasutamiseks. Kõrvaltoimete ilmnemisel konsulteerige arstiga.\nKõrge temperatuur võib mõjutada toote värvust.


Preestrinna Tafti – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / Raamatud / Esoteerika / Muuda oma elu / Preestrinna Tafti\nKategooriad: Esoteerika, Transurfing, Muuda oma elu\nRaamatus „Preestrinna Tafti“ kirjeldab Vadim Zeland transurfingu tehnikatest veel võimsamaid, kõrgeima taseme tehnikaid.\nV. Zeland on kirjutanud: „Ma ei leiuta kunagi midagi. Ma lülitun kanalile ja transleerin teavet sealt. Transurfing on tulnud Vaatleja kanali kaudu. Kuid see, mida olen saanud Tafti kanalilt, on mind lausa jalust rabanud. See teadmine on sedavõrd ebatõeline, et alguses ma kahtlesin kanali tõepärasuses ja usaldusväärsuses. Kuid ma hakkasin kontrollima seda praktikas ja olin hämmingus, kuivõrd vägevalt see toimib.“\nKes on see salapärane preestrinna Tafti? Selgust toovad YouTube`i videoklipid kanalil „Tufti Itfut“, millele käesolevas raamatus on mitu viidet. Igavikust pärit preestrinna on tulnud, et rääkida, mida inimene saab oma eluga peale hakata, võtku ta vaid teatavaks, et tegelikkus on mitmekihiline nagu mugulsibul. Inimene tunneb vaid kahte kihti – reaalset tegelikkust ja unenägude maailma. Tafti lugudes ei ole unenägude ruum inimese fantaasiad, see eksisteerib tegelikult filmilintide arhiivi näol, kus on hoiul kõik, mis oli, tuleb ja oleks võinud olla. Unes vaatab inimene ühte sellistest filmilintidest, film, mida nähakse, on virtuaalne, kuid filmilint materiaalne. Tegelikkuse võrdlemine filmiga polegi mingi allegooria. Inimene võib tõepoolest viibida seal elluärganud tegelasena, sel ajal, kui ülejäänud filmis osalejad jätkavad liikumist justkui unes, alludes igaüks mingile oma stsenaariumile.\nTegelikkus on see, mida pole kunagi olnud ja mis ei tule kunagi. See kehtib vaid üksainus kord, nüüd ja praegu, üheainsa hetke kestel nagu kaader filmilindil. Film on tegelikkuse mudel. Inimene ei saa muuta seda, mis on juba juhtunud. Kõik, mis inimesi ümbritseb, ongi see, mis on juba toimunud, on möödas. Viibides käesolevas hetkes viibib inimene kogu aeg minevikus. Ta tähelepanu on jooksvasse kaadrisse kinni jäänud. See illusioon haarab teda ega lase tulevikku. Seepärast ei olene tulevik temast.\nKuid Tafti väitel saab inimene oma tegelikkust ette määrata ja pakub selleks ka tehnikaid. Tegelikkust ette määrata tähendab määrata, mis suunas, millisel filmilindil hakkab liikuma kaader. „Preestrinna Tafti“ õpetused tegelikkuse ette määramise tehnikate omandamiseks nõuavad tähelepanelikku keskendumist ja läbitu hoolikat kordamist. Seega jääb üle vaid soovitada lugejale tähelepanelikkust ja keskendumist.


kestvus: 23.09 2011 kuni (määramata)\ne-mail: kadri-liis.luks riigikantselei.ee\n"Eesti Euroopa Liidu poliitika 2011-2015" dokument kiideti Vabariigi Valitsuse poolt heaks 24.11.2011. Dokumendi lõppversioon on kättesaadav siit.\nVastused eraisikutelt, huvigruppidelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt, Riigikogu komisjonidelt ja teistelt tehtud ettepanekutele on lisatud tabelina.\nValitsuse 22. septembri otsuse kohaselt on "Eesti Euroopa Liidu poliitika 2011–2015" eelnõu suunatud avalikule arutelule. Dokument koostati Riigikantselei ja ministeeriumide ühistöös 2011. aasta aprillist septembrini. Lähtekohaks olid Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammis seatud eesmärgid ning valitsuse poolt 28. aprillil heaks kiidetud poliitilised suunised EL poliitika kujundamiseks.\nEelnõu on siiski alles tööversioon – debati alus – mitte lõpliku heakskiidu saanud dokument. Seda lugedes tasub meeles pidada, et esitatud tekst on tööversioon ning kõik ettepanekud on teretulnud. Lahtised on ka kõik nurksulgudega eraldatud EL eelarveliste valikutega seotud seisukohad, mida valitsus arutab alles oktoobri teises pooles. Kindlasti väärib tähelepanu dokumendi lisaks olev tabel, mis loetleb 32 konkreetse tegevuseesmärgi all 103 EL õigusakti eelnõud ja projekti. Nende tähtaegne elluviimine realiseerib eelnõus kirjeldatud Eesti jaoks olulised põhimõtted.\nseitse temaatilist seminari vahemikus 3.-14.10:\nsise- ja tööturg ning energia-, kliima- ja transpordipoliitika (korraldab Poliitikauuringute Keskus Praxis, www.praxis.ee, hille.hinsberg@praxis.ee);\nmajandus- ja rahanduspoliitika; põllumajandus-, kalandus- ja keskkonnapoliitika ning justiits- ja siseküsimused (korraldab Tartu Ülikooli Euroopa Kolledž, www.ec.ut.ee, euro@ec.ut.ee);\nvälis-, kaitse- ja laienemispoliitika ning küberpoliitika (korraldab Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus, www.icds.ee, info@icds.ee);\nlisaks korraldab Rahandusministeerium 18. oktoobril EL finantsperspektiivi tutvustava seminari. Lisainfo Helen Ojamaalt (helen.ojamaa@fin.ee);\n» 204_EL_poliitika_eelnou.pdf - pdf (202.99 KB)\n» 204_EL_poliitika_LISA.pdf - pdf (57.07 KB)\n» 204_Tagasiside_EL_välispoliitika_raport_-_RKK.pdf - pdf (207.68 KB)\n» 204_Tagasiside_Keskkond,_kalandus_ja_põllumajandus_raport_-_TÜ.pdf - pdf (299.44 KB)\n» 204_Tagasiside_Kliima-,_energia-_ja_transpordipoliitika_raport_-_Praxis.pdf - pdf (434.87 KB)\n» 204_Tagasiside_Küberpoliitika_raport_-_RKK.pdf - pdf (329.97 KB)\n» 204_Tagasiside_Majandus-_ja_rahanduspoliitika_raport_-_TÜ.pdf - pdf (286.66 KB)\n» 204_Tagasiside_Sise-_ja_justiitsküsimuste_raport_-_TÜ.pdf - pdf (262.03 KB)\n» 204_Tagasiside_Siseturg_ja_teenuste_raport_-_Praxis.pdf - pdf (429.35 KB)\n» Avaliku konsultatsiooni käigus laekunud ettepanekutega arvestamise tabel - pdf (1222.9 KB)\n» Eesti Euroopa Liidu poliitika 2011–2015 - pdf (503.37 KB)\nViiendas peatükis lk 17 viimane lause vajab täpsustamist. Ilmselt on mõeldud seda, et metsa raiumist ei ole mõistlik käsitleda arvestusliku süsiniku emissioonina. Raiutud metsa asemele kasvab uus mets ja raiutud puit on kasutatav puidutoodete tootmiseks ja energeetikas. Puidu kasutamist toodetes tuleks seejuures eelistada, sest lisaks puidus oleva süsiniku seotuks jäämisele on asendusefekt isegi suurem, sest puidule alternatiivsete materjalide kasutamine põhjustab emissioone, mille suurus ületab puidus ladestunud süsiniku kogusele vastava emissiooni.\n29.09.2011 | 13:25 | Märt Riistop\nKogu lugu on väheambitsioonikas. On peamiselt kirjeldused, kuid vähevõitu konkreetseid ettepanekuid, mida ja kuidas EL-s muuta, et asjad inimese jaoks paremad oleksid. Eesti peaks välja käima mõned algatused. Seda on ju päris palju, mida Eesti valitsus reklaamib kui kogu maailmas ja EL-s parimat ja edumeelsemat.. Plaanitavaid tegevusi loetlevas lisas on sajakonna hulgas vaid üks-kaks algatust, kõik muu on kas ühinemine EL regulatsioonidega või siseriikliud asjad, mis tegelikult EL-u ei puutugi (reinvesteeritud kasumi maksuvabastuse säilitamine näiteks).\nEi ole suundumust EL-u lähendamiseks inimesele, kodanike huvide esiplaanile asetamist. Räägitakse vaid mingitest riigi huvidest.\nTahaks näha algatusi osalusdemokraatia edendamiseks, suundumust riikide juhtimise poliitika(huvide-)põhisest teadmuspõhisemaks muutmisele.\nLiigselt korratakse kui mantrat konkurentsivõimet – nagu see oleks EL-u kodanike paleus. Ei, EL peab teenima inimese heaolu ja konkurentsivõime, selles dokumendis liiati vaid kitsalt majandusega piirduvana, on üks selle saavutamise vahendeid.\nTöökohtade loomisest räägitakse vaid IT ja teenuste sektoris, mitte füüsilisi väärtusi loovates valdkondades. (Võimalik muidugi, et alaarenenud tootmine on ainuüksi Eesti majanduse probleem, mistõttu olekski Eestil kohatu sellest EL tasemel rääkida.)\nMajanduspoliitika peatükk sisaldab vaid rahandust. Kas Eesti riik kavatseb majandusega tegelemisest veelgi kaugenedaω Kui siiski lisatakse midagi ka majanduspoliitikast, siis pakun üheks punktiks: „Eesti seab EL-s prioriteetseiks loodusvarade kasutusel põhinevaid traditsioonilisi majandusharusid nagu põllumajandus, metsandus, jahindus, kalandus, nähes neis hõlmatud inimest teadliku liitlasena loodusvarade jätkusuutlikul haldamisel ja kasutamisel ühiskonna hüvanguks.“\nIII raamseisukohas tuleks rõhutada erinevate poliitikate koordineerimise ja efektiivsete regulaatorinstrumentide, kontrolli ja sanktsioonide vajadust, sest nendeta lihtsalt ei toimu enamike heade kavatsuste (näiteks ressursiefektiivne majandus) täitumine.\nPunkt 1. On õige, et killustatud siseturu asemel tuleb luua EL ühtne siseturg. Samas tuleb seda siseturgu veelgi „killustada“ – kõikvõimalikele kohalikele, eriti toidutoodetele tuleb anda bürokraatiast ja EL universaalsetest standarditest võimalikult vähe piiratud eluõigus. See toetab kultuurilist mitmekesisust, kohalikku identiteeti ja muidugi ka tööhõivet .\nPunkt 9. Ühise finantsteenuste turu sisse tuleks arvata ka pankade poolt kodanikele rakendatavate kõikvõimalike teenustasude, sh. fondide haldamise tasud, ühtlustamine. Kui EL suutis ühtlustamisega alla suruda mobiiltelefonioperaatorite tariife, peab ta suutma sama teha ka pankadega.\nPunkt 29. Lisada, et nimetatud lepingud peavad sisaldama nii kriise ennetavad kui karistusmeetmed riikidele, mis oma kohustusi ei täida.\nPunkt 30. Räägitakse finantsintegratsioonist Läänemere piirkonnas ühtse euroala sees. Kas selline mõte paja ühes servas paksemat suppi keeta põhineb mingitel uuringutel-analüüsidelω Kas teised euroala riigid on sellise lähenemisega nõusω\nPunktid 31 ja 32. Paljud eesmärgid on nimetatud, kuid puudub kõige olulisem – maksud peavad olema ka õiglased. St. koormama maksumaksjaid (nii ettevõtteid kui üksikisikuid) õiglaselt, arvestades üle EL väga erinevaid tingimusi, milles nii inimesed kui ettevõtted toimivad. Kodu kütmist pole õiglane maksustada võrdselt Soomes ja Küprosel näiteks.\nJah, maksusüsteemi ühetaolisus ja lihtsus on olulised, kuid neid omadusi ei tohi tõsta esmatähtsateks.\nPunkt 38. Miks analüüsida toetusmehhanismide moonutavat mõju ainult pikemas plaanisω Selline analüüs peab olema pidev. EL omab selleks pädevad organid. (Eesti peaks oma tarbeks looma Energiaagentuuri – ja jumala pärast äraunustama juba olnud sellenimelise karikatuuri!)\nVeel – ei pea toetama taastuvaid energiaallikaid, vaid neist allikaist energia tootjaid sellise arvestusega, et tarbija, eriti kodudes ei peaks oluliselt rohkem maksma.\nJa veel – milleks see viimane lauseω Kas see, et Eesti valitsus tahab elektriekspordilt rohkem teenida, on mingi EL-poliitika aspektω Pigem on see ikka Eesti sisepoliitiline asi.\nPunkt 48. Metsandus tuleks panna eraldi punkti alla, sest käsitleb ainult metsamajanduslikke aspekte.\nLooduskaitse ossa tuleb lisada:\n„Eesti taotleb EL 7. keskkonnategevuskava (Environmental Action Plan) koostamist ja sarnaselt eelnevatega normdokumendina kehtestamist.“\n„Elurikkuse vähenemise peatamiseks tuleb tegutseda kohe, et täita aastaks 2020 püstitatud eesmärk säilitada toimivad ja teenuseid pakkuvad ökosüsteemid, mis tagavad inimese heaolu ning vaesuse vähenemise. Vahendeid elurikkuse kaitseks tuleb kaasata ka erasektorist."\nPunkt 51. Tuleb tagada TERVISLIKU toiduga kindlustatus.\nVeel -- lause nurksulgudes tuleb üldse ära jätta või viia see punkti 53. Ja nõuda tuleb konkurentsimoonutuste kõrvaldamist mitte riikide vaid põllumajandustootjate vahel EL riikides.\nPunkt 79. Mõiste “mitmerahvuselised“ ei lähe siin kohe mitte. Kas on tegemist mingi tõlkeveagaω Multinationalω\n9. oktoobril 2011\nJuhan Telgmaa, 5117041, telgmaa@hot.ee\nP.S. Kas tõesti oli seni esitatud vaid üks arvamusω See näitab, et konsultatsioone tuleb kuidagi teisiti teha. Teisest küljest näitab see üldsuse täielikku ükskõiksust selle suhtes, kuidas asjade kulg EL-s meie elu mõjutab. Üsna ärevusttekitav tõdemus.\n09.10.2011 | 09:41 | Juhan Telgmaa\nLugupeetud eelnõu koostajad. Esiteks, toetan täielikult kõiki härra Telgmaa arvamusi ja ka kokkuvõtvat hinnangut - see arengukava on kolmest kõige väheambitsioonikas, kuigi Eestil peaks just olema kogemusi ja ka vastavat tarkust kogutud. Miks puuub täielikult alajaotus Euroopa sotsiaalne möödeω\nKas mitte selle pärast, et eesti valitsus on jõuetu võitlema ülikõrge töötusega riigis, või sellepärast, et mitte viidata Euroopa Sotsiaalhartaleω\nTEISEKS, KINDLASTI TULEKS Eesti Valitsuse tegevuskavas sisse viima uus alajaotus, mille sisuks oleks - " võitlus vaesusega ja uute töökohtade loomise laialdaseme poliitika sammud", et täpsemalt suuta täita Euroopa Liidu 2020 Strateegia ülesandeid.\nKolmandaks, kindlasti tuleks korraldada akadeemilise ogukonna ja eelnõu kohtumisi ülikoolides, sest tänane arutlustase ei saa rahuldada - ainult kaks arvamus siinsamas osale foorumis!!!! Professor\nAksel Kirch, Tallinna Tehnikaülikooli Majanusteauskonna Euroopa uuringute õppetooli juhataja\n10.10.2011 | 21:12 | Aksel Kirch\nVõrreldes EL enda transpordipoliitika viimaste dokumentidega, joonistab praegu konsulteerimisel olev eenõu paraja tondi transpordiga seotud võimalikest maksudest. Maksude reformimine transpordis ei ole omaette tulu kogumise eesmärk, tervikuna see maksukoormust ei suurenda kui samas arendatatakse säästlikke alternatiive/lahendusi ja tarbijad hakkavad valima ökonoomsemaid autosid.\nLahendused ei ole ainult ka tehnoloogilist laadi, vaid puudutavad planeerimist, liikuvuskorraldust ja säästvate transpordiliikide eelisarendamist.\nEesti asestsemine EL kõige ebaökoonomsema uue autopargi edetabeli tipus näitab, et arenguruum transpordi energiatarbimise vähendamisel on meil suur.\nMuudatusettepanekud eelnõu transpordipoliitikat puudutava osa kohta on ära toodud järgnevas failis:\n11.10.2011 | 08:57 | Mari Jüssi\nTervishoiuvaldkond on nimetatud dokumendis leidnud väga vähe kajastust. Eeltoodut üksnes punktis 10 e-tervise osas ja punktis 14 osas, et aastaks 2015 tuleb tagada piiriüleste teenuste (sealhulgas tervisevaldkond ja sotsiaalteenused) võimalikult vaba osutamine.\nSeoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/24/EL , 9.märts 2011, patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, mis jõustub Eesti suhtes 25. oktoobril 2013.a, tuleks ka nimetatud käsitletavas dokumendis kajastada, milliseid samme ning mil viisil Eesti kavatseb seoses direktiivi jõustumisega ette võtta. Oluline on kajastada, milliseid vajalikke õigus-ja haldusnorme kavatsetakse jõustada näiteks direktiivist lähtuvate järgnevate punktide osas nagu läbipaistva kaebuste esitamise korra ning mehhanismide loomine, kutsealase vastutuskindlustuse süsteemi või muu sarnase meetme loomine, riiklike kontaktpunktide loomine ja ohutu ning kvaliteetse tervishoiuteenuse tagamisega seonduv. Käesolevas dokumendis tuleks täpsemalt määratleda, nimetades suures piires eeskirjad ja juhised, kuidas tagatakse Euroopa Liidu kodanikele nende õigus piiriülesele tervishoiule. Samuti oleks vaja ilmselt määratleda,millised on meetodid, kuidas tagada piiriüleste tervishoiuteenuste kvaliteet ja ohutus. Ka on siiani Eestis praktiliselt reguleeritamata kutsealase vastutuskindlustuse süsteem vms süsteemiga seonduv, mis osutub vajalikuks just kahjude hüvitamise süsteemiga seonduvalt.\nHetkel puudub Eestis koostöö ja algatus, mis näitaks, et nimetatud direktiivi rakendamisega seoses võetakse kasutusele konkreetseid samme või üldse ka teoorias direktiivist lähtuvate kohustuste suunas liigutakse. Eeltoodust tulenevalt tuleks antud dokumendi raames sätestada võimalusel konkreetsed juhised, meetmed ja sammud,kellele mingi tegevus delegeeritakse või siis vähemalt üldsõnaliselt selgitada, et direktiiviga seoses tuleb hakata tegutsema.\nKa tuleb rõhutada, et sotsiaalteenuste ühtlustamise osas puudub Eestis hetkel igasugune võimekus tagamaks sotsiaalgarantiid võrdselt teiste, eelkõige nö vanade liidu riikidega. Puudub ühtne regulatsioon nimetatud valdkonnas. Antud dokumendis tuleks käsitleda ka suunitlust, et sotsiaalteenustega seonduvat regulatsiooni tuleb Euroopa Liidu piires ühtlustada, pakutavate teenuste standardid tuleb viia ühtsetele ja selgetele alustele.\nPunkt 10 osas vajaks täpsustamist, et terviseandmete edastamisega seoses tuleb tagada isikuandmete kaitse reeglite järgimine. Hetkel on selgusetu juba mainitud direktiivi raames, kuidas kavatsetakse seadustada e-tervise alane seadusandlus EL tasandil ja kuidas tagatakse näiteks vastutus, andmekaitse küsimused jms.\n18.10.2011 | 11:41 | Kristi Rekand


Cairnryan Belfast Praamid - AFerry\nCairnryan Belfast Praamid\nCairnryan - Belfast parvlaev ühendab Scotland Northern Ireland ja seda käitab Stena Line.\nTeie parvlaeva Cairnryan Belfast kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Cairnryan kuni Belfast. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Belfast praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Cairnryan kuni Belfast on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .\nOdavad Cairnryan - Belfast hinnad


Mis on osteoartroos - Põhjused & Leevendamine | Voltaren Sormede liigeste artroos pohjustab\nEi ole arukas kõrvaldada valu tablettide manustamisega ja liigest endistviisi koormata. Artroos tuleb vanusega Üldiselt peetakse artroosi vanusega kaasnevaks haiguseks: umbes pooltel inimestel hakkavad liigesed kuluma alates\nLiigese ruumi vähene ebaselge kitsenemine, üksikute osteofüütide moodustumine luuplaatide servades, liikuvuse vähene langus Teine Valutab streptococcuse liigest liikuvus, klõpsud sõrmede painutamisel või sirutamisel, lihaste atroofia, liigesruumi märgatav kitsenemine, mitme osteofüüdi moodustumine, luude kõvenemine, suurenemine, kompaktse aine paksenemine Kolmandaks Liigeste deformatsioon, liikuvuse järsk piiramine, liigesruumi puudumine, väljendunud luu deformatsioon, ulatuslike osteofüütide moodustumine, vabalt liikuvate kõhreosakeste olemasolu liigeseõõnes Esinemise põhjused Vigastused - sormede liigeste artroos pohjustab, nihestused, sidemete, lihaste, kõõluste rebenemised - soodustavad kõhre ja luukoe kahjustusi.\nPatoloogia arengu levinud põhjus on ainevahetushäired, hematopoees, kaasasündinud või omandatud sormede liigeste artroos pohjustab anomaaliad. Samuti võib haigus esineda järgmiste provotseerivate tegurite mõjul: spetsiifilised põletikud - tuberkuloos, brutselloos, süüfilis; mittespetsiifiline põletik - äge kulgega mädane artriit; autoimmuunsed patoloogiad - reumatoidartriit, süsteemne erütematoosluupus; hemartroos, mida sageli täheldatakse koos hemofiiliaga; liigese hüpermobiilsus, mida iseloomustab sidemete aparaadi nõrkus.\nRasvumine, suitsetamine, alkoholi kuritarvitamine, vee ja rasvlahustuvate vitamiinide ja mikroelementide puudus organismis soodustavad haiguse arengut. Kõhrkoe mikrotrauma tekib sagedaste, monotoonsete sõrmeliigutustega, näiteks konveieril töötades, suures koguses teksti kirjutades.\nPatoloogia sümptomid Esialgsel arenguetapil käte artroos kliiniliselt peaaegu ei avaldu. Tekib ainult kerge ebamugavustunne, tavaliselt pärast tõsist füüsilist koormust. Kui selles etapis inimene ei otsi meditsiinilist abi, siis sümptomite intensiivsus suureneb.\nPatoloogia kulgu komplitseerib sageli sünoviit - sünovia põletik. Sellistel juhtudel nahk interfalangeaalsete liigeste kohal punetab, paisub ja valu muutub pidevaks - surudes, valutades, lõhkemisel.\nHaiguse diagnoosimine Esmane diagnoos pannakse patsiendi kaebuste, anamneesiandmete, mitmete funktsionaalsete testide, instrumentaalsete, seroloogiliste, biokeemiliste uuringute tulemuste põhjal. Diagnostilised meetmed viiakse läbi mitte ainult artroosi tuvastamiseks, vaid ka selle eristamiseks erinevat tüüpi artriidist, maskeerides osteokondraalse aparatuuri hävitavate ja degeneratiivsete muutustena.\nAnamnees Patsiendi anamneesi uuring viitab artroosi arengule, selle võimalikule põhjusele. Luu- ja kõhrekahjustustele võivad viidata varasemad traumad, endokriinsed või metaboolsed kõrvalekalded, vereringehäired, kaasasündinud või omandatud kõrvalekalded. Arst küsib sümptomite olemuse, nende ilmnemise eelduste kohta. Valu kestus ja liikumiste hommikune jäikus, loeb sugu, patsiendi vanus, töökoht.\nPatsiendi üldine uurimine Artroosi näitab Heberdeni ja Bouchardi iseloomulike sõlmede tuvastamine palpeerimisel, mis on moodustatud interfalangeaalsete proksimaalsete ja distaalsete liigeste servades.\nVälise uuringu käigus juhib ortopeed tähelepanu valulikkusele sõrmede painutamisel ja pikendamisel, erineva raskusega tursele, interfalangeaalsete liigeste deformatsioonile. Laboratoorsed testid Patsiendi üldise tervise hindamiseks tehakse kliinilised vere- ja uriinianalüüsid. Reumatoidfaktori, C-reaktiivse valgu tase määratakse ka süsteemsete põletikuliste haiguste välistamiseks.\nVastavalt näidustustele võetakse histoloogilisteks uuringuteks sünovia ja vedeliku, hüaliini kõhre bioloogilised proovid.\nKõhre kudede üksikasjalikumaks uurimiseks tehakse veresooni, lihaseid, sidemete-kõõluste aparaate, MRI või CT. Kuidas ravida sõrmede artroosi Teraapias rakendatakse integreeritud lähenemist.\nKonservatiivse ravi peamised meetodid on kohalike, süsteemsete ravimite kasutamine, füsioteraapia, massaažiprotseduurid, harjutusravi. Ägenemiste ajal tekkiva ägeda valu leevendamiseks süstitakse patsiente lihasesse mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite MSPVA süstelahustega.\nKui need on ebaefektiivsed, kasutatakse intraartikulaarseid blokaate glükokortikosteroidide ja anesteetikumidega. Alates esimestest ravipäevadest määratakse kondroprotektorite Teraflex, Dona, Structum, Chondroxide pikaajaline kuur, taastades osaliselt kõhrekoe. Remissiooniga või alaägeda perioodiga patsientidele määratakse süsteemsete ravimite annuste vähendamiseks fondid kohalikuks kasutamiseks artroosist mõjutatud sõrmedele. Kõige sagedamini sormede liigeste artroos pohjustab mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega anesteetilisi salve ja geeli - Voltaren, Dolgit, Fastum, Artrozilen, Diclofenac, Ibuprofeen.\nPärast nende kasutamist ärrituvad nahaalused retseptorid, mis põhjustab naha verevoolu, valu intensiivsuse vähenemist. Füsioteraapia Elektroforeesi läbiviimine glükokortikosteroidide, analgeetikumide, anesteetikumidega aitab leevendada tugevat valu. Elektrivoolu toimel tungivad ravimimolekulid otse interfalangeaalsesse, distaalsesse, proksimaalsesse, metakarpofalangeaalsesse liigesesse, pakkudes valuvaigistavat ja antieksudatiivset toimet.\nTuleb arvestada artroosi vormi, selle kulgemise staadiumi, luu- ja kõhrkoe kahjustuse astet. Patsientidele on soovitatav sõrmede pööramine, painutamine ja pikendamine. Igapäevaste treeningute terapeutilist toimet suurendab laiendajate, spetsiaalsete massaažipallide kasutamine.\nKuid dieedi teatud korrigeerimine võimaldab kiirendada ainevahetusprotsesse, parandada vereringet. Toitumisspetsialistid soovitavad loobuda alkoholist, kohvist, kangest teest, rasvastest, praetud toitudest, kiirtoidust, pooltootedest.\nIgapäevases menüüs peavad olema värsked puuviljad, köögiviljad, tailiha, teraviljad, kodujuust, keefir. Kirurgiline sekkumine 3. Liigeste tugevat deformatsiooni, liigeseruumi osalist või täielikku sulandumist ei saa konservatiivsete meetoditega kõrvaldada.\nSeetõttu viiakse läbi liigese artroplastika või asendatakse need endoproteesidega. Rahvapärased abinõud Pärast põhiteraapia läbiviimist võib ortopeed lubada kasutada traditsioonilise meditsiini retseptide järgi valmistatud tooteid. Need on salvid, alkohol, õlitinktuurid, kompressid, ravimtaimede keetised.\nRahvapäraste ravimite koostisosadel pole väljendunud valuvaigistavat toimet, seetõttu saab neid kasutada ainult kerge ebamugavuse kõrvaldamiseks. Ametliku meditsiini esindajad soovitavad patsientidel juua naistepuna, sidrunmeliss, tüümiani, pune, emasurma ekstrakte, et vabaneda suurenenud ärevusest, unetusest, mis sageli ilmnevad artroosiga.\nTee valmistamiseks valatakse supilusikatäis kuiva ürti 0,5 liitrisse keeva veega, filtreeritakse tunni pärast. Võtke ml 2 korda päevas.\nEnnetavad meetmed Tavapärasest eluviisist on vaja välja jätta tegurid, mis võivad provotseerida sõrmede artroosi arengut. Ortopeedid soovitavad teha võimlemist kätele, loobuda alkoholist, suitsetamisest, võtta tasakaalustatud vitamiinide ja mikroelementide komplekse.\nSarnased artiklid Kuidas unustada liigesevalu ja artroosi? Liigesevalud piiravad teie liigutusi ja täisväärtuslikku sormede liigeste artroos pohjustab Te olete mures ebamugavuste, krõmpsude ja süstemaatilise valu pärast Võib-olla olete proovinud hunnikut ravimeid, kreeme ja salve Kuid otsustades selle põhjal, et loete neid ridu, ei aidanud need teid palju Lendas ola valutas vaev seisneb metakarpofalangeaalse kõhre moodustumise hävitamises.\nArengu põhjused ja mehhanism Sõrmede falangide artroos algab kõhrekoe elastsuse kadumisega. Selle põhjuseks on vereringe halvenemine, mille tagajärjel muutub kondraalne kiht õhemaks ja piirkonda ilmuvad mikropraod. Pärast seda liigesed hõõruvad tugevamalt ja provotseerivad põletikulist protsessi. See patoloogiline muutus on sõrmede liigeste artroosi arengu lähtepunkt. Kuid patoloogia tekkimise täpsed põhjused pole siiani teada. Haiguse arengut provotseeriv tegur on vanusega seotud muutused liigese- ja kõhrekudedes.\nSamuti mõjutavad sõrmede artroosi välimust: Liigne kaal hävitab liigeseid. Eraldage sõrmede artroosi esmane ja sekundaarne arenguvorm. Esimesel juhul provotseerivad haiguse arengut sisemised muutused. Sekundaarne vorm on artroosi ilmnemine kaasuva haigusena.\nSõrmede artroosi sümptomid Sõrmede artroosi tunnevad sellega kaasnevad ebameeldivad ilmingud. Patoloogia arengu esimestel etappidel on seda raske kindlaks teha, kuna valu on perioodiline ja seda seostatakse sageli ilmastiku muutuste, väsimuse või märkamatu vigastusega.\nKuid aja jooksul sümptomid süvenevad ja teised ilmuvad: suurenev valu sõrmede liigutamisel; liigeste motoorse aktiivsuse rikkumine, mis tekib sageli pärast seda, kui jäseme on mõnda aega puhanud; tunne, et liiges ei liigu hästi; kolmanda osapoole helide välimus, kui liigesed liiguvad; Heberdeni sõlmede esinemine; proksimaalsete interfalangeaalsete liigeste kahjustused, millele moodustuvad Bouchardi sõlmed.\nHaiguse viimast etappi iseloomustavad pöördumatud muutused liigestes. Haiguse sümptomite ilmnemise raskusaste sõltub haiguse arenguastmest. Sõrmede liigeste artroosi väljendatakse kolmes etapis: Haiguse esimene etapp ilmneb vahelduva nõrga valuga, mis ilmneb ainult falangide äkiliste liikumistega.\nPõletikulise protsessi korral võib seda arengutaset iseloomustada ka kerge tursega luude ümber. Sageli on selles etapis haigus segamini artriidiga. Kuid sel perioodil on täielik ravi siiski võimalik. Teise etapi tunnused: Heberdeni ja Bouchardi sõlmede moodustumine; phalanxi läbistav terav valu; koesõlmede paksenemine. Kolmas aste toob sormede liigeste artroos pohjustab asjaolu, et kõhr on täielikult deformeerunud ja liigest on võimatu liigutada.\nSelles etapis on peaaegu võimatu patoloogilist protsessi peatada. Tagasi sisukorra juurde Käte ja sõrmede artroos klassifitseeritakse sõltuvalt asukohast.\nKäte liigeste haigus mõjutab: Käed; pöial. Esimesel juhul tekivad käeliigeste kahjustused erialase tegevuse tõttu, näiteks pianistidel või pidevalt arvuti taga töötavatel inimestel, sel juhul toimub sõlmede põletik ja vohamine väga kiiresti ning kui seda õigel ajal ei tuvastata, võib käte liigeste haigus viia töövõime kaotus.\nEsimese sõrme deformeerivat artroosi nimetatakse ka risartroosiks, kuid patoloogiat esineb üsna harva.