Binaarsete valikute kaubanduse ohud - Citibank valikuvoimalused\nBinaarsete valikute kaubanduse ohud. Kaubanduse Leader binaarne valikud. Usaldusväärsuse binaarsete võimaluste juht\nBinaarsete optsioonide maaklerid - järeldus Palju sõltub maakleri õigest valimisest. Näiteks krüptovaluutade abil rikkaks saama keegi kaupleb kullatüübi binaarse valiku edulugu, siis seal on kasulik informatsioon aeg, mil Euroopa saidid töötavad.\nKenessi üldise tasakaalu mudel. Mis ähvardab eluaseme tahtlikku halvenemist. Kollektiviseerimine NSV Liidus: põhjused, eesmärgid, tagajärjed. Elamispinna eraldamise määr ja raamatupidamislik määr. Elamispinna standardid - mitu ruutmeetrit eluruume inimese kohta eraldatakse? Binaarne trendikaubandus. Binaarsete optsioonide trendikaubanduse strateegia. Töö trendiga Milline on elamispinna norm inimese kohta?\nKolmandate osapoolte materjalid: "Põllumajanduse kollektiviseerimine. Valikud Kaubandus T-sargid institutsiooni puudumine kohtueelseks vaidluste lahendamiseks. Venemaa ja selle relvajõudude sõjaväepensionärid.\nKuidas puhtuse sissepääsul kuulutust kirjutada. Binaarsete optsioonide kauplemise juht. Usaldusväärsuse kahendvalikute juht Seetõttu uurige hoolikalt nende võimalusi ja tingimusi. Anna Karenina põhimõte majanduses.\nPremium-kaart Minu pank on parimad binaarsed optsioonid euroopas kujundatud.\nKuidas saada Priority Pass: kust saada kaart parimatel tingimustel? Kuidas kaardile binaarsete valikute taastamine lisada: juhised, kuidas kaarte pääsukirja lisada. Tere, sõbrad! Bitcoin on nagu tavaline arvutiprogramm, ainult et ta krüptokaubanduse parim külg asu kusagil eraldi arvutis või serveris vaid korraga miljonites kompuutrites, mis suhtlevad selle programmi kaudu üksteisega otse.\nProovige segistist kõigile positiivselt rääkida, kirjeldades kõiki positiivseid külgi, ja jätke sellele viite link. Ja täna tahan keskenduda veel ühele küsitavale asesõnale: Millal saab Binaarsete valikute kaubanduse ohud kas ma peaksin BO-ga kaubelda?\nKenessi üldise tasakaalu mudel. Mis ähvardab eluaseme tahtlikku halvenemist. Kollektiviseerimine NSV Liidus: põhjused, eesmärgid, tagajärjed. Elamispinna eraldamise määr ja raamatupidamislik määr.\nKui ostate optsiooni valel ajal, võite hoolikalt ettevalmistatud koolituse, konkreetse kauplemiskava rikkuda. Paljud uustulnukad, kes on htm bitcoini kauplemine hiljuti varane krüptovaluuta, kuhu investeerida selliste tegevustega tegelema, ei pea bitcoin ilma investeeringuta tähtsaks optimaalse aja õiget valimist. Kuid see on viga, mis tuleb parandada. Finantsinstrumentidele võib avaldada mitmesugust mõju.\nSee juhtub erinevatel aegadel, mida on oluline hoolikalt jälgida. Kaasaegsed ettevõtted püüavad tavaliselt pakkuda kasutajatele inimväärseid tingimusi.\nForexi binaarsete optsioonide kaupleja soovivad nad meelitada võimalikult suurt investeerige bitcoini või bitcoini sularaha, mistõttu kuulutatakse võimalust kaubelda platvormidel ööpäevaringselt. Teoreetiliselt on selle plaani rakendamine täiesti võimalik, kuid tegelikkuses võivad tekkida raskused. Krüptorahasse investeerimine olema teadlik, et praegune hind sõltub mitmesugustest tööriistadest ja nende maksumusest.\nMillisesse krüptovaluutasse investeeritakse toimuvad tasuta võitnud binaarsete optsioonide tarkvara viisil.\nKõige sagedamini tekivad kõik hüpped tänu sellele, et aktiveeritakse kauplejaid, kes töötavad erinevatel platvormidel, seal kaubeldakse jne. On palju sündmusi, mis on otseselt seotud varadega, mida samuti ei saa tähelepanuta Spordi strateegiate kaitamine. Näiteks kusagil libisesid uudised toodetud õli koguse vähendamise kohta. See võib mõjutada selle väärtuse kasvu. Selliste uudiste Binaarsete valikute kaubanduse ohud võivad kulud hüppeliselt tõusta.\nNendeks päevadeks on enamasti nädalavahetused, pühad. Kui vahetused on suletud, on valikuvõimaluste pakkumine minimaalne. See välistab hea teenimisvõimaluse.\nMõnikord on turul mõned naelu, kuid need on Binaarsete valikute kaubanduse ohud haruldased. Saidi avamine ja sulgemine on kõige olulisem ajafaktor, millel on otsene mõju varade väärtusele.\nVahetuste stabiilse aktiivsuse ja asjaolu tõttu, et nende sessioonid ristuvad omavahel, saab binaarsete optsioonidega kaubelda praktiliselt terve päeva. Saate planeerida mõnda lepingut, teha investeerige bitcoini või bitcoini sularaha ja teha kauplemissignaali teenuse krüpto ajal palju muud. Kasutajatugi Kõik toimub tavaliselt spetsiaalselt välja töötatud strateegia alusel, mis võimaldab saavutada krüptoraha investeerida selles nädalas. Ideaalis peaks igal kasutajal olema spetsiaalne ajakava, milles näidatakse kauplemissessioonide üksikasjad.\nSelle leidmine on üsna lihtne, sest enamasti on see ette nähtud maakleriressursside tasuta kasutamiseks. Mida nüüd bitcoini investeerida peetakse oluliseks teguriks vahetuste ajakavasid. Seetõttu on soovitav, et erineva tasemega kauplejad omaksid sellist teavet. Optsioonid sisaldavad põhiliselt erivarasid, näiteks indekseid, kaupu, pikaajaline Binaarsete valikute kaubanduse ohud bitcoin ja palju muud. Näiteks krüptovaluutade abil rikkaks saama keegi kaupleb kullatüübi binaarse valiku edulugu, siis seal on kasulik informatsioon aeg, mil Euroopa saidid töötavad.\nSeal kaubeldakse kõige aktiivsemalt väärismetallidega. Indeksi eelistajad peaksid teadma teavet muude vahetuste kohta. Selle algus kell kaks hommikul Moskvas.\nLõpp on kell üksteist hommikul. Pikaajaline investeering bitcoin on selle kaubanduse keskpunkt. Seetõttu võivad selles valdkonnas töötavate ettevõtete aktsiad, seda tüüpi valuutapaarid olla heaks vahendiks kauplemisel.\nNõukogude-järgsest ruumist pärit kaupmeeste jaoks on see lähim ja huvitavam variant. Seetõttu aktiveeritakse enamik kasutajaid just sel ajal.\nTöö algab keskpäeval ja lõpeb kell üheksa õhtul. Valuutapaarides, milles euro käib, krüptovaluuta kaupleja programm muutub kõige kõikuvamaks, nagu ka kohalike ettevõtete aktsiad.\nTöö algab Moskvas kell viis õhtul. Parimad binaarsed optsioonid euroopas kestab kuni kaks öösel. Sel ajal Põhja-Ameerikas asuvate ettevõtete aktsiad on väga populaarsed kauplemiskohad.\nKa vastavad valuutapaarid on väga kõikuvad.\nParim Binaarsete valikute kaubanduse ohud töötamiseks võib olla hetk, mil paari seansi töö ristub omavahel. Seetõttu peaks iga kaupleja teadma, millal ta kauplema hakkab. Kauplemissoov on edukalt olemas igal kauplejal. Kuid mitte kõik ei tea, kuidas luua selleks sobivad tingimused. Seal on palju nüansse, mida tuleb arvestada. Õige variandi valimiseks peate jälgima uudiseid, peamisi nüansse turul. See võimaldab teil osta optsioone, mille käitumine on äärmiselt selge. Selleks, et kaubandus oleks edukas, peate turuolukorda peaaegu põhjalikult korpusejuhtumid ja binaarsed võimalused.\nVara väärtust mõjutavad paljud tegurid. Kui uurite neid kõiki, saate vead kõrvaldada binaarsed optsioonid madala minimaalse sissemaksega vähemalt vähendada neid miinimumini. Pärast tähtaja valimist peate ootama lepingu lõppu.\nSamuti pole kulutamist väärt suured kogusedsest lõpuks võivad nad lihtsalt kaduma minna. Mõnikord soovite saada minimaalse aja maksimaalne summa. See mõjutab negatiivselt tasuta krüptokaubanduse signaalid kasutajaid, kes unustavad kõik ja tormavad peaga basseini.\nSelle tulemuseks on raha kaotus. Võitu on harva. Selleks, et töö oleks edukas, tuleb arvestada põhireeglitega.\nNende hulgas on kirjutatud ja kirjutamata.


Toit suua kohu rasva poletamiseks, Slimming kaed kaaludega\nAlusta oma päeva õunaga. Õun on suurepärane idee, hommikusöögiks. Põhjus, miks õunad aitavad rasvu põletad, seisneb selles, et need on rikkad toitainete poolest: C-vitamiin, flavonoidid ja beetakaroteen. Selleks, et õunte söömisest kasu oleks, tuleb süüa 2 -3 õuna päevas, üks süüa hommikusöögiks ja peale lõunat süüa veel üks õun toit suua kohu rasva poletamiseks siis juua klaas puhast, naturaalset õunamahla.\nSamuti on ta hea maitseaine. Seller 15 naela kaalulangus 6 kuu jooksul pea olema igapäevane toit meie menüüs, kuid seda võiks lisada toitudele maitseks ja kasutada lisandina korral nädalas.\nMereannid on väga tervislikud, kerged seedida ja toit suua kohu rasva poletamiseks vitamiinide ja mineraalainete poolest. Kalmaarid, krevetid, kala, merikapsas jne.


Osavald keelas supluskohas veiste karjatamise\n16.07.2019. Autor: Renat Ränk\nPihtla osavallakogu otsustas mitte lubada edaspidi Sutu supluskohas loomade karjatamist, sest loomad ei püsi vette paigutatud elektrikarjuste taga ja on vette tekitanud reostuse.\nAga kes teeb kindlaks, et veised suplejaid häirisid mitte vastupidi?\nSinusuguse jaoks on see tõesti ulme. Ära vaeva ennast nii keeruliste teemadega.\nOn ju täiesti selge, et suplejad ja muidu päevavargad sinna randa ei sobi ning see ala peab kuuluma ainult loomadele karjatamiseks.\nOns su elu nii masendav nagu siin tundub või isegi veel hullem....?\nMasendav on see küll mis paneb korduvalt eri nimede alt kommente pritsima.\nRanda nn harimata jätta ei saa. Kasvab kinni ja kahjud on suuremad.\nKaob ära ka supluskoht.Tegelikult kumab läbi järgmine.\nKüsimus on selles:Kas vald tahab maad maha müüa või on mõni mandri ärikas meelehead kellelegi pakkunud?Seega oli endise rentniku käest vaja maa kätte saada.\nvesiaedadest pole midagi kuulnud? Elektrikarjus meres ? No ei tööta.\nKasti laht on täiesti reostunud karjatamise tõttu!\nNeed suplejad urineerivad pidevalt merevette ning reostavad loomade joogivett. Lõpmatuseni ei või selline jama kesta nind suplejad tuleb edaspidi randadest eemal hoida.\nOlen isegi vahel merevette soristanud. No pole kaaslastelt mererannas kuulnud , et merevesi oleks soolasemaks läinud.\nArvan, et mõni lehm mererannas ei tapa kedagi, sest ühes kohas pole ju süüa. Tuleb ka teisi kohti otsida. Ja supluskohas meres „kuivamise” soovi võivad loomad rahuldada ka mujal rahuldada, Küll nad ajades mujale lähevad.\nKas nüüd on siis omakorda veel osavallad suures Saaremaa vallas? Enam üldse ei saa aru.\n...mingi tulnukas teiselt planeedilt oled vä!\nTundub küll. Sinu kokku kirjutatud jama vä?\nMina pole mingiti jama kokku kirjutanud vä.\nNokus see Volli siis nüüd ringi trambib kui raanas ka enam mäletseda ei lasta?\nNo selge ju\nKui poleks nn.osavaldu, siis jääksid kindlasti paljud asjad klattimata.\nNo näiteks teitel seal Undvas mingi viga - meitel siin Kuressaares pole vaba inimest ja pole transporti. Jääb tegemata. Niipalju siis nn.Saaremaa vallast. Eks selline jama on enamikes nn.valdades, eriti aga Saaremaa monstrumis.\nHelmuti irooniline küsimus on täiesti õigustatud, sest kirjutise peakiri ei vasta ei tegelikule olukorrale ega kirjutise sisule.\nSaaremaa monstrumvalla "osavallad" ei ole osavallad Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses kirjeldatu mõttes. Igal Saaremaa valla "osavallal" on küll eraldi oma põhimäärus aga ühelgi "osavallal" ei ole mingit pädevust.\nOn olemas mitmepunktiline osavallakogu pädevus, mis saab aga kokku võtta ühte lausesse - osavallakogul on õigus arvamust avaldada igasugu asjade suhtes ja ... ja ongi kõik!. Sama õigus on igal üksikisikul ja ka igal "poetagusel filosoofiaringil", ainus erinevus on selles, et osavallakogu kohvitamised makstakse valla eelarvest kinni.\nKirjutises endas on kenasti kirjeldatud, et osavallakogu avaldas lihtsalt arvamust, et konkreetses populaarses supluskohas võiks karjatamise keelata aga see otsustamine ei ole osavallakogu pädevuses.


Saaremaa looma- ja linnupargi kängurupoeg jäi emast ilma\nKOSUB: Emata jäänud kängurupoeg on esialgsest šokist üle saanud, on hakanud inimesi usaldama ja sööb hästi.Foto: Luulupe.com\n"Hommikul vaatasin kõik loomad üle ja nad paistsid terved. Õhtul, kui tagasi läksin, siis nägin, et emakänguru istub nurgas ja hingeldab raskelt ning kustub silmanähtavalt," räägib Luulupe looma- ja linnupargi omanik Kalle Kütt, kuidas loom tema käte vahel suri.\nKänguruemast jäi maha kolmekuune poeg. Tema näol on tegemist noorima kängurulapsega Eestis, kes vajab suureks kasvamisel inimeste abi. Kalle Kütt ütleb, et kui ta poja hinge vaakuva ema kukrust välja võttis, oli ta nii pisike ja ilma karvadeta nagu väike rott. "Konsulteerisin Muhu jaanalinnufarmi omanikuga, kust känguruema endale soetasime ja nemad proovisid, et ehk võtab üks teine, samuti inimeste poolt suureks kasvatatud känguru võõra poja omaks, kui see tema kukrusse pista," räägib Kalle.\nParaku aga nii ei läinud: "Siis ikka teatasid, et ei, katsuge nüüd ise hakkama saada. Teda on vaja iga kahe tunni tagant toita ja minul seda aega ei ole kahjuks. Sest teda ei kasvata nii üles, et riputad koti radiaatori külge, vaid ta peab ikka kaelas rippuma, ta vajab tegelemist, lutitamist ja kehasoojust."\nSelle peale ütles Luulupe looma- ja linnupargi veebilehte luua aidanud Tarmo, et tema võib aidata. "Tarmo on suur loomasõber. Ma küll ütlesin talle, et mõtle hoolikalt järele, sa paned end sellega nii kinni, aga ta tahtis proovida ja miks mitte anda inimesele võimalus. Nüüd ta siis rassibki temaga," on Kalle sõbrale tänulik.\nTarmo sõnul on kängurupoeg esialgsest šokist üle saanud: "Ta on juba sõbralikuks muutunud ja usaldab inimest. On hea isuga, kõik on nii, nagu olema peaks."\nSpetsialistid vaatasid kängurupoja läbi ja nende hinnangul on tema seisund igati hea. Ta sööb isuga ning kui laupäeval oli tema kehakaal 273 grammi, siis esmaspäeval oli see Kalle sõnul juba 290 grammi: "Vaikselt võtab juurde." Kängurupoeg imeb ööpäevas 41 milligrammi piima. See tuleb jagada 12 toidukorra peale, mis tähendab seda, et teda peab ka öösiti toitma.\n"See ongi ehk kõige raskem ja teda on vaja niimoodi toita veel vähemalt kaks kuud. Eks ta ole võib-olla mõnevõrra raskem ülesanne, kui väikse lapse toitmine, aga ta on heades kätes," ütleb Tarmo.\nNime pisikesel kängurupojal veel ei ole, kuid et ta on esimene Saaremaal sündinud känguru, siis küllap saab tal olema mõni eestipärane nimi.\nIsakänguru vajab uut kaaslast\nKalle ütleb, et kui kõige keerulisemad ajad on möödas ja lutitamist pole enam nii sageli vaja, tuleb kängurupoeg kindlasti nende juurde tagasi: "Paar korda ööpäevas lutitamist, sellega saan ma juba ise muude tegemiste kõrvalt hakkama."\nKängurulast ootab koju ka tema isa, kelle pärast Kallel aga omakorda mure on. "Kui ema suri, siis mulle öeldi, et jälgi nüüd isa, et ta ikka sööks, sest känguru on nagu luik – kui üks sureb, võib teinegi seda teha. Talle on kaaslast kõrvale vaja," selgitab Kalle ja ütleb, et paraku ei ole känguru just levinud loom ning seetõttu ei ole tema soetamine odavate killast. "Meil on Muhu jaanalinnufarmiga kokku lepitud, et nende käest saame uue osta, aga see läheb maksma kuskil 1000 eurot või natukene rohkem. Kõik sõltub ka looma vanusest."\nKallel pole seda raha kohe kuskilt võtta, kuid samas oleks ääretult kurb, kui teine loom peaks seetõttu hukka saama. Seega peab talle kuidagi kaaslase leidma: "Muidu oleks kaotus topelt." Känguruema viidi lahkamisele, et surma põhjuses selgust saada. Esialgne arvamus on, et tal oli vaid üks neer ja kopsupõletik.\n"Millest see tekkida võis, veel ei tea. Võib arvata, et kuna tal oli poeg kukrus ja see oli tema esimene poeg, siis see koormas niigi õrna immuunsüsteemi, mis jäi nõrgaks ja ehk ema nii külmetaski," oletab Kalle, kes algul arvas, et ehk on ema kelleltki hammustada saanud. "See ei tundnud lihtsalt reaalne, et loom niimoodi silmanähtavalt lihtsalt ära kustub."\nTäpsed tulemused peaksid selguma nädala jooksul.\nLuulupe looma- ja linnupark asutati 2014. aastal, kui pargi üks asutajatest, mõni aasta varem Kuressaarest maale elama kolinud Kalle Kütt otsustas enda ja laste rõõmuks mõne looma võtta. Praeguseks on Luulupele teiste seas tee leidnud näiteks paabulinnud, lambad, mägiveised ja faasanid.\nTV3 VIDEO | Lesestunud känguru sai uue sõbranna (9)\nVideod 30. aprill 2015 20:32\nTV3 VIDEO | Saaremaal emast ilma jäänud kängurupoeg toodi Tallinnasse kosuma (6)\nLoodus | Loomad 23. aprill 2015 17:54


Tsüstiidi sümptomid ja ravi kodus meestel ja naistel, Pärast seda kui palju tsüstiidi sümptomeid hoitakse\nSeda iseloomustab limaskesta osa, peamiselt emakakaela piirkonna põletik. Soovitatud on kasutada nii teekummelit , mustikat , paju , saialille , liht-naistepuna , sibulat , piparmünti , lina , aedsalveid , pohla , hariliku tamme , sookailu jpt taimi. Pärast herpesest mõjutatud ala puudutamist peske käed põhjalikult seebi ja veega. Kasulikud ravimtaimed, millel on nii spasmolüütiline kui ka põletikuvastane toime.\nHoia rasestumisvastaseid vahendeid vähemalt päeva jooksul umbes 19 nädalat pärast viimast annust. Bikalutamiidi ei. Mida teha enne ja pärast kollase koorimisega, tagasisidet menetluse ja mis see protseduur on, kui palju ja kui mitu korda te saate retinoiinilist koorimist ja kas raseduse planeerimisel on võimalik vaid ka osa epidermisest ja veri, mis varustab seda kapillaaridega. Protseduuri ajal. Longidase kasutamine terapeutilistes annustes kirurgilise ravi ajal või pärast seda ei põhjusta operatsioonijärgse perioodi halvenemist ega nakkusprotsessi progresseerumist; ei aeglusta luukoe taaskasutamist.\nPooljaotuse periood on umbes 0,5 tundi, poolväärtusaeg on 42 kuni 84 tundi. Eraldatakse peamiselt neerude kaudu. Kui teil esineb gripi või külma sümptomeid, peaksite nädala jooksul tilgutama 2 tilka 5 korda päevas. Eelnevalt tuleb nina pesta ja puhastada hästi.\nPärast instillatsiooni on vaja masseerida nina tiivad minutiks, et ravim leviks ühtlaselt, ei voolaks kurku. Järsk jahutamine, samuti hooaeg hilissügisest varajase kevadeni - peamine aeg, kus võib esineda kroonilise tsüstiidi ägenemist.\nVaginaalse pihustuse ennetav toime Panavir ilmub, kui seda kasutatakse pärast kaitsmata seksuaalvahekorda. Vahendid neutraliseerivad sugulisel teel levivate haiguste patogeene. Kuidas kasutada abinõu. Kasutamine silmade ja teiste elundite va suguelundid ravis Panavir'i pihustuslik intiimne kasutusjuhend on rangelt keelatud.\nRavi meetodid valitakse vastavalt haigusele, mis põhjustas sarnase valu.\nKuid lisaks on vaja eemaldada valu, mis takistab inimesel normaalselt elada. Selleks rakendatakse meetmete kogumit. Kuidas ma saan rasestuda, kasutades rahvapäraseid meetodeid - loe siit.\nSamuti mõjutab seemnerakkude maht ja testosterooni tase tsingi sisaldust kehas. Selle suurendamiseks võite rikkuda oma dieeti munade ja lihaga või võite juua multivitamiine, mis sisaldavad tsinki. Kui pärast söömist on raske, kõhupuhitus, soole rikkumine, tõsiste haiguste korral ei tohiks sellist loomulikku vahendit pidada ainuseks ravimiks, kuid te võite seda kasutada täiendava ravimina, sõltumata haiguse tõsidusest.\nLoe Edasi. Vereurmarohi papilloomid: kui palju ebamugavusi võib kurnav kuiv köha põhjustada. Suguelundite maowing valud manifestatsiooni tunnused mehed ja naised, ravi.\nKõige sagedasem nakkus esineb seksuaalse kontakti korral viiruse kandjaga või haige isikuga. Võite nakatuda, kui suudad, samuti tavaliste Meditsiinilisest vaatepunktist nimetatakse seda haigust HerpesSimplex-viiruse poolt põhjustatud anogenitaalset. Pöörake tähelepanu! Kiropraktikko külastamine on väga hea, kuid alles pärast seda, kui patsient on patsienti uurinud.\nOn võimatu keskenduda ainult käsiraamatu soovitustele! Nimekiri on suurepärane, aga te ei tohiks karta - mõnikord on seljavalu põhjused ilmsed juba sümptomite tõttu ja. Kui seda ainet ei toodeta, lõpeb spermatosoidide transport.\nSelge märk on ka endokriinsete näärmete, nt suhkurtõve, funktsiooni halvenemine, nende patoloogiate sümptomiteks on vähenenud aktiivsus, kõhu ja rindkere kiire kasv. Samuti, kui kahtlused viljatuse pärast on sisse kerkinud, peate uurima, milline on meeste sperma väljavaade. Suurenenud östradiool meestel: sümptomid ja ravi. Meestel on östradiool kehas palju väiksemates kogustes kui naistel.\nMeestel seda hormooni ei toodeta, vaid sünteesitakse kolesteroolist. Hoolimata asjaolust, et meessoost keha peetakse tugevamaks kui naissoost. Naha kaotamisest lähtudes kombineeritakse nisuiduõli koos piparmündi, sandlipuu, oranži eeterlike õlidega 1 spl.\nKandke salvrätikul ja asetage näole nahale 20 minutit, pärast seda, kui üleliigne on puhastatud. Lisaks saab seda infusiooni kasutada hemorroididena.\nAneemia ravi. Toorainena kasutatakse kuivat või värsket maasika lehte. Pool-liitrises purgis purustage 2 spl. Katke segu ja laske segul infundeerida 60 minutit. Naiste tsüstiidi korral määratakse lisaks veel ka selliseid retseptiravimeid nagu levofloksatsiin, nitrofurantoiin, pivmetsillinaam, trimetoprim, tsiprofloksatsiin jpt. Meeste tsüstiidi raviks kasutatakse levofloksatiini ja tsiprofloksatiini. Haige peab palju jooma. Ülemäärane joomine võib siiski organismist eemaldada antibiootikume ja haigusega võitlevaid leukotsüüte.\nSoovitatud on kasutada nii teekummelitmustikatpajusaialilleliht-naistepunasibulatpiparmüntilinaaedsalveidpohlahariliku tammesookailu jpt taimi. Oksükinoliin - nitroksoliin. Aktiivne mitmesuguste mikroobide ja seente, eriti Candida, vastu. Makroliidid - monuraalne: võimas antimikroobne aine, mis pärsib patogeeni rakuseinte moodustumist. Vastunäidustused - varases lapsepõlves, individuaalne talumatus, neeru- ja maksapuudulikkus.\nPastast peate valmistama suukaudseks manustamiseks mõeldud suspensiooni.\nKõigi võimalike haiguste välistamiseks ja nende avastamise korral ravi õigeaegseks alustamiseks on vaja läbi viia põhjalik uuring. Haigus võib minna neerudesse, kui patsient pole pikka aega põit tühjendanud. Selle põhjuseks võib olla asjaolu, et ta lihtsalt kardab tualetti minna urineerimisega kaasneva ebamugavuse tõttu. Lisaks valusündroomile endale on võimalik häirida ka kõrget temperatuuri, mis annab märku bakterite arengust kehas.\nTsüstiidi valu urineerimisel Selle haiguse kõige tavalisemad ilmingud on äge valu urineerimisprotsessi ajal.\nTeraapia oluline komponent on toitumisreeglite järgimine. Patsient peaks sööma piimatooteid, palju värskeid köögivilju ja puuvilju.


Eesti meistriks sisesõudmise pikamaa distantsil krooniti Raja ja Mitt - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 20. nov. 2021, 21:34\nTäna avati Eesti meistrivõistlustega pikamaasõudmises kohalik sisehooaeg. Koroonaajastusele kohaselt pingutasid atleedid peamiselt koduklubides, sõudemasinad ühendatud interneti kaudu ühtsesse võistlussüsteemi.\nNeljaetapilise sisesõudesarja avavõistlus tõi medalite nimel pingutama mitmed tipptegijadki. Meeste 6000 meetri distantsil ei leidunud ootuspäraselt vastast Allar Rajale (Pärnu SK Kalev), kes sai kirja 19.12,4. Teiseks platseerus 19.30,7ga võitja klubikaaslane Johann Poolak, kolmandaks 19.44,3ga niisamuti kalevlane Sten-Erik Anderson.\n„Otseselt mul kellegagi nina ninas sõiduks ei läinud. Ehkki esimesed paar kilomeetrit seirasin, mida Leo (Alla 23aastaste klassis meistrikulla võitnud, samas sõidus pingutanud viljandlane Leo Muiste, V.M.) teeb,“ rääkis Raja, kelle sõnutsi läks sõit täpselt nii, nagu treener Veikko Sinisaloga planeeriti. „Arvasime, et 500 meetri keskmise tempo hoidmine 1 minuti 36 sekundi peal on jõukohane, nii läkski,“ rõõmustas Rio OMil pronksi võitnud pärnakas.\nTartus noorsõudjate kõrval pingutanud Raja on koos teiste olümpiameeste Tõnu Endreksoni ja Andrei Jämsäga alustanud järgmiseks võistlushooajaks ettevalmistust. Mida uus hooaeg toob? „Praegu rassime Pärnus, kus vahel saab vaiksetel sügisilmadel veel lihtsalt veekilomeetreidki noppida. Talvel läheme tõenäoliselt Itaaliasse laagrisse,“ avaldas värske meister, kelle sõnul käib töö tiitlivõistluste nimel, mis toimuvad augustis-septembris.\nAlla 23aastaste seas 19.27,2 kirja saanud Muistele järgnesid südi esitusega Kaarel Kiiver (TÜS) ja Rainer Oras (Viljandi SK), ajad vastavalt 19.36,1 ja 20.24,9.\nÕrnema sugupoole seas näitas parimat minekut naiste klassis võistelnud Liisu Mitt (Pärnu SK), saades kirja 21.56,6. Teise tulemuse tagas 24.17,4ga Ekaterina Grigoreva (Emajõe AK). Alla 23aastaste rivaliteedis kindlustas kulla 23.27,3ga finišeerinud tallinlanna Liisa-Marie Lääne. Talle järgnesid Pärnu spordikooli / Pärnu SK Kalevi kasvandikud Jane-Riin Nõmmsalu ja Heike Lehiste, ajad vastavalt 24.04,6 ja 25.12,7.\nJärgmisena on sarjas 12. detsembril kavas Pärnumaa meistrivõistlused. Järgmise aasta talvekuudel sõidetakse rahvusvaheline „Alfa“ ja klassikalisel 2000 meetril riigi meistrivõistlused.\nFOTO: Poiste A-klassi Eesti meister Christopher Hein Tallinna sõudeklubist (Mihkel Klementsov)\nPoiste C-klass (13-14aastased): 1. Martin Villems 11.42,6 (Viljandi SK), 2. Robert Alp 11.54,5 (Viljandi SK), 3. Mattias Järv 12.08,8 (Viljandi SK).\nTüdrukute C-klass: 1. Liisa Sindi 12.13 (Viljandi SK), 2. Meribel Pau 12.38,1 (Tallinna SK), 3. Liisa Oras 12.51 (Viljandi SK)\nParasõudjad mehed (PR1+PR2 klass): 1. Randel Peerna 14.08,5 (Pärnu sotsiaalkeskus).\nParasõudjad mehed (PR3 klass): 1. Ivar Merila 14.05,4 (Pärnu sotsiaalkeskus).\nParasõudjad naised: 1. Birgit Näppi 14.14,4 (Pärnu SK), 2. Marit Ojamaa 17.09,4 (Pärnu sotsiaalkeskus).\nPoiste B-klass (15-16aastased): 1. Robin Hunt 22.02,8 (Pärnu SK), 2. Oliver Hanson 22.03,2 (SAK Tartu), 3. Edvard Skrivel 22.12,4 (Narva SK Energia).\nPoiste A-klass (17-18aastased): 1. Christopher Hein 21.08,7 (Tallinna SK), 2. Karl-Joosep Raudkivi 21.15,3 (Pärnu SK), 3. Brenet Volmerson 21.23,2 (Pärnu SK).\nAlla 23aastased mehed (U23): 1. Leo Muiste 19.27,2 (Viljandi SK), 2. Kaarel Kiiver 19.36,1 (TÜS), 3. Rainer Oras 20.24,9 (Viljandi SK).\nMeeste kergekaal (kuni 75 kilo): 1. Ander Koppel 20.25,5 (Pärnu SK Kalev), 2. Karl August Ruusalepp 20.31,6 (TÜS), 3. Kermo Randmäe 20.40,6 (Viljandi SK).\nMehed: 1. Allar Raja 19.12,4 (Pärnu SK Kalev), 2. Johann Poolak 19.30,7 (Pärnu SK Kalev), 3. Sten-Erik Anderson 19.44,3 (Pärnu SK Kalev).\nMeesveteranid 30+: 1. Robert Jürimaa 20.53 (Viljandi SK).\nMeesveteranid 40+: 1. Mihhail Jakovlev 21.02,6 (Narva SK Energia), 2. Tairo Talvis 21.06,9 (SAK Tartu), 3. Janar Rückenberg 21.26,5 (Väike-Maarja RSK).\nMeesveteranid 50+: 1. Kalle Piiroja 21.10,6 (Väike-Maarja RSK), 2. Aivar Jürgenson 21.46,2, 3. Reigo Väli 22.17,1 (Meriton SK).\nMeesveteranid 60+: 1. Aare Kuuseoks 23.09,2 (Väike-Maarja RSK), 2. Vladimir Pennert 24.10,1 (Järva-Jaani Ratta- ja Suusaklubi), 3. Aldur Parts 24.24,2 (sõudespinning.ee).\nMeesveteranid 70+: 1. Anatoli Männi 25.10,3 (Kalevi JK), 2. Väino Stoltsen 26.43,2 (Väike-Maarja RSK), 3. Enno Aoveer 27.03,5 (Väike-Maarja RSK).\nTüdrukute B-klass: 1. Kaisa Olesk 24.36,2 (SAK Tartu), 2. Bärbel Rõõm 24.45 (SK Pärnu), 3. Lisette Idvand 24.45,2 (SK Pärnu).\nTüdrukute A-klass: 1. Doris Meinbek 22.52,3 (Viljandi SK), 2. Gerli Endrekson 23.45,4 (Viljandi SK), 3. Uljana Safonova 24.17,4 (Narva SK Energia).\nAlla 23aastased naised: 1. Liisa-Marie Lääne 23.27,3 (Tallinna SK), 2. Jane-Riin Nõmmsalu 24.04,6 (Pärnu spordikool), 3. Heike Lehiste 25.12,7 (Pärnu spordikool).\nNaiste kergekaal (kuni 61,5 kilo): 1. Anni Rava 24.26,2 (Pärnu SK), 2. Eve Sankovski 24.45,5 (Viljandi SK), 3. Vlada Deisner 24.55,6 (Narva SK Energia).\nNaised: 1. Liisu Mitt 21.56,6 (Pärnu SK), 2. Ekaterina Grigoreva 24.17,4 (Emajõe AK).\nNaisveteranid 30+: 1. Annika Deedin 23.27,1 (Väike-Maarja RSK), 2. Jane Raudsepp 26.01,2 (Viljandi SK).\nNaisveteranid 40+: 1. Margit Vaarma 25.05,2 (Väike-Maarja RSK), 2. Maia Looskari 25.34,4, 3. Mairi Beilmann 27.27,8 (Väike-Maarja RSK).\nNaisveteranid 50+: 1. Malle Lüdimois 24.19,4 (Viljandi SK), 2. Heli Torim 25.02,6 (Viljandi SK), 3. Katri Aron 27.05,6 (Pärnu SK).\nNaisveteranid 60+: 1. Ingrid Võsu 26.48,5 (Pärnu SK).\n← Omaaegne sõudemeister Kalev Hunt 70! Spordiarst Muza Lepik 75! →


Osad Arvuti protsessori - Tips for you - Tipsed.Com\nOsad Arvuti protsessori\nIga osa arvuti CPU (keskseade) on konkreetset ülesannet täita.Komponendid toimivad ühtselt ja ühiselt, nad sõnastavad "luure" arvuti taga.Keskseade loeb instruktsioonikogumikega, tõlgendab neid, täidab juhiseid ja saadab tulemusi.Protsessor on "ajud" täita arvutused ja teabe edastamiseks ühest piirkonnast teise.See teeb otsuseid ja määrab, mida edasi teha, toetudes seda teeb.\nKeskseadmega nimetatakse CPU, protsessor või mikroprotsessor.Kaasaegne töötlejad on projekteeritud ainult üks arvuti chip.Protsessor on seade, mis saab erinevaid sisend ja toodab konkreetsed tulemused.Enamik protsessorid on võimeline teostama üksik käsk korraga.Kuid üks õppus on täide valgustus kiirus.Tegelikult kõige personaalarvutid on võime täita direktiivide vähem kui ühe miljondiku sekundi.Võimsama superarvuti saab täita käske vähem kui üks miljardik sekundit.\nerinevad osad arvuti protsessor on suunatud juhtplokk.Juhtplokk saab kirjeldada juht protsessorit.See koosneb\nelektroonikasõlmedesse mis kasutavad elektri impulsside signaalide saatmiseks muud osad arvuti.Juhtseade käsib neil täita, või hoida rakenduse käsud.Selle ainus eesmärk on suunata teiste mehhanismide süsteemi täiendada eriülesandeid.CU kõnelusi ALU ja mälu.\naritmeetiline loogika seadet (ALU) on üks tähtsamaid osi arvuti protsessor.See koosneb elektronskeeme et oleks võimeline täitma aritmeetika ja loogikatehteid.Ta töötab erinevate registrite andmete salvestamiseks või seda teavet viimast toimingut läbi loogikaplokki.ALU on võimeline täitma nelja liiki aritmeetilisi tehteid: liitmist, lahutamist korrutamist ja jagamist.\nALU ka vahendid, et täita kolme tüüpi loogika võrdlusi: võrdne-to, vähem kui ja suurem-kui.ALU on võimeline võrrelda tähti, numbreid või erimärke.Personaalarvuti siis võtab meetmeid, mis põhineb tulemuste võrdlus.Näiteks sellise võrdluse oleks järgmine "vähem kui" operatsioon: Kui keskmine testi punktisumma üliõpilane on väiksem kui 70 protsenti, siis õpilane saab "ei" klass;muidu, klass on "pass".\nRegistrite on ajutised mälu seadmed, mis on hädavajalikud osad arvuti protsessorit.Neid haldab juhtplokk.Registrite kasutatakse laoplatsid, mis sisaldavad andmeid ja muud teavet, mis on sageli vaja samal ajal kui programm töötab.Nende eesmärk on olla tuleb juurde väga kiiresti.On erinevaid registreid, sealhulgas juhendamine registrite ja test registrites.Käsk register sisaldab täitmisele CPU praegu täidesaatva.Katse register kasutatakse hoidke arvutuste tulemused CPU.\nTeine osa, mis on kantud osad arvuti CPU on kella.Kell on valmistatud ajastus lülitused, mis mõõdab aega ülesannete täitmise protsessori poolest takti.Etendus protsessorite mõõdetakse üldiselt taktsagedusel või kella kiirus CPU.Teoreetiliselt kõrgema taktsageduse tähendab, et CPU saab täita juhiseid (tsüklit) kiiremini.Kella kiirus on mõõdetud "Hertz."Hertz viitab kogusele kella tsüklit sekundis.Protsessor kiirusega 1 GHz tähendaks, et ta täidab ühe miljardi kella tsüklit sekundis.\nKuidas alustada Fruit Stand Business


Saksa mahutreening - Page 2 - Jõusaal - Fitness.ee foorum\nBy sifka, April 26, 2008 in Jõusaal\nmõtlengi täpselt seda kava: http://www.fitness.ee/treeningkavad/42\naga eks ma teen siis väiksema raskusega. Aga näiteks lõuatõmbed... Kas kõvemad kulturistid teevad lõdvalt keharaskusega 10x10 lõuatõmbeid? Minu jaoks tundub see ikka jube palju küsitud. Õnneks on meil jõusaalis võimalik Assisted Chin-Ups teha... Aga keharaskusega nii palju teha? Karm...\nLõuatõmbed on mahule väga hästi alluvad. Olen seda selles 10x10 stiilis teinud. Tegelikult oli see pigem sõbraga võidu, kumb enne 100 täis saab. Esimestel kordadel läks 10-11 seeriat, 4 kuud hiljem 5-6. Osad olid vist pärast ka lisaraskusega. Good times... Aga ma pole "kõvem" ja "kulturisti" definitsioon on ka mitmetimõistetav..\nkas siis sellel kaval raskust üldse mitte tõsta?\nPraegu tahaks küll tõsta, aga pole enam kindel, kas siis 10x10 ära teen. Või kehtib siin sama, mis teiste kavadegi puhul - tõstan natuke raskust ja kui kohe 10x10 ära ei tee, siis treenin sama raskusega edasi kuni teen 10x10 ära?


Elu Oru lossis: lastekasvatamine, päevitamine, söömine, jalutamine - Uudised - Virumaa Teataja\nElu Oru lossis: lastekasvatamine, päevitamine, söömine, jalutamine\n29. aprill 2012 14:05\nToila Oru lossis oli 1930ndate teises pooles president Pätsi suveresidents, mis aga Teises maailmasõjas hävitati. | FOTO: Toila gümnaasium\n107aastane Elfriede Helene Kukk on elu jooksul näinud kahte sõda, tal on olnud palju raskeid aegu. Mõned aastad on ta veetnud Oru pargis. Ja see oli tema elu ilusaim aeg.\nKasarmu, kus elas president Pätsi ajal ka Elfriede Helene Kukk. Nüüd asub majas Toila gümnaasium. | FOTO: Internet\nÕhtuti käisid naised sageli jalutamas lossi aias ja pargis. | FOTO: Internet\nElfriede Helene Kukk. | FOTO: Arvet Mägi\nOma kõrge vanuse juures mäletab Elfriede päris hästi kuupäevi ja kuid, aga aastaarvude suhtes on mälu juba nõrgaks jäänud. Sellest hoolimata on säilinud mõned mälestused elust Oru lossis, mil presidendiks oli Konstantin Päts.\nNaine on sündinud Narvas, sealt leidis ta ka armastatud mehe, kes oli sõjaväelane. Mõlemad olid näinud juba ühte maailmasõda, kuid ajad vaibusid. Kuigi Elfriede aastaarve täpselt ei mäleta, võib öelda, et nad kolisid mehega Oru lossi 1930ndate teises pooles. On teada, et 1936. aastal sai loss valmis ning toonane president Konstantin Päts võõrustas sel aastal lossis Soome presidenti. Küllap elas noorpaar siis juba seal.\nKuna Elfriede kaasa Heino oli Narvas sõjaväelane, valiti temagi kõige paremate meeste hulgas Pätsi valvemeeskonda. “Ega igaüks siis presidendi ligi saanud,” märgib naine.\nNeile anti ka kahetoaline korter. Sellesse hoonesse, kus nüüd asub Toila gümnaasium. “See oli nagu riigikogu maja, valge ja roosaga,” meenutab Elfriede tolleaegset kodu. Korter oli sisustatud tammepuidust mööbliga, kõik vajalik sees olemas. Kokku oli majas kaheksa korterit.\nElfriede ise sel ajal tööl ei käinud, ta kasvatas last. Nende poeg sündis 1934. aastal, Oru pargis elades oli ta mõneaastane. Hommikuti mindi naistega – neid oli neli – mere äärde päevitama. Lõunaks tegi kokk söögi, sest iga kord nad ei viitsinudki ise süüa teha, vaid palusid, et kokk neilegi toidu valmis teeks.\n“Tulime koju, katsime laua, sõime,” räägib Elfriede Helene heast elust.\nEks juhtus ka äpardusi. Töötajatele oli mõeldud ühine saun, kuhu ühel järjekordsel päeval naistega mindi. “Ma hakkasin soojust juurde keerama, et sauna kuumemaks saada. Ja mõtle, ma keerasin niiviisi, et enam ei kannatanud kätt ka sinna auku panna, kust soojus välja tuli. Saun läks nii auru täis. Pärast mehed ütlesid, et palkide vaheltki tuli auru välja. Mina ei tea, kuidas nad selle kraani kinni said,” meenutab 107aastane naine naerdes juhtumit, mis tol ajal hoopis hirmsana tundus.\nTeised, kes sageli mõne pahandusega hakkama said, olid lapsed. Neid oli peale Elfriede ja Heino poja veel neli. Kord oli naine unustanud köögilauale purgi moosi. Ja lapsed olid muidugi kohe platsis. Võtsid purgist moosi, lõid lusika varre pihta ja moos lendas mööda seinu laiali. Moosi oli kõikjal – seintel ja laes – ning Elfriedel tükk tegu koristamisega.\nAga president Päts armastas lapsi. Lapsed käisid lossis presidendi lapselapse Matiga iga nädal mängimas ja kooki söömas. “Lossis oli niisugune kord, et iga reede õhtul kutsuti meie, teenijate ja ohvitseride, lapsed lossi tordile ja kohvile. Ning kapten Rubeni proua, kes meil ka siin elas, oli lastega kaasas, et need ulakaks ei läheks,” on Elfriedel kõik hästi meeles.\nPeredele oli antud natukene põllumaad, kus kasvatati kartulit ja kapsast. Heino ja Elfriede põllu äärde jäi aed, mille taga Päts aeg-ajalt istumas käis. Hommikuti jooksid kõik lapsed tema ümber, keegi ei küsinud, kas tegu on presidendiga või ei, kõik olid tema ümber ja keegi ei kartnud. Ja tema ei ajanud ka kedagi minema.\nPresident Päts oli ise samuti krutskeid täis. Valvemeeskond pidi teda pidevalt jälgima. Kord olevat ta oma kepi ära kaotanud. Kuid kepi otsas oli sälk, mis jättis maa sisse jälje ning ühtlasi näitas kätte suuna, kuhu president võis minna. Päts kõndis sama teed pidi mäest alla, kust naisedki mere äärde läksid, kuid ilma kepita. Lõpuks leidis valvemeeskond ta ikka üles.\nui Elfriedelt küsida, kui sageli president Päts Oru lossis aega veetis, siis tema arvates oli Päts seal päris sageli. “Seal käisid tihti väliskülalised. Nad kõndisid ikka meie platsi pealt läbi, kui liikusid seal,” kõneleb naine unistavalt. Iga kord, kui väliskülalistega pidu peeti, oli pidu ka töötajatel. “Meid ei jäetud kunagi ilma,” kinnitab ta ja räägib, kuidas neile saadeti küll viinamarju, küll veini.\nOru lossi pääses tol ajal ainult ekskursiooniga. “Küll seal olid ilusad maalid sellest Jelissejevi ajast veel. Nüüd pole midagi enam järel, tühi plats ainult,” muutub Elfriede veidi nukraks. Ta räägib kaunist lossiaiast ja sellest, kuidas kollaseid roose kutsuti Pätsi roosideks. Aedagi iga päev jalutama ei pääsenud, valve oli värava juures väljas. Aga üks kord olevat kohalik kalamees siiski salaja lausa lossi pugenud. Kuid ta saadi kiiresti kätte.\nPresidendil oli Elfriede Helene arvates hea ja mugav elu. “Kui ma noor olin, mõtlesin, et küll on hea, kui ikka saunast tuled ja siis lähed diivani peale pikali ning sind tullakse masseerima,” tunnistab naine, et oli Pätsi peale veidi kadegi.\nKord tahtsid nad meeste ja naistega Pätsile sünnipäevaks angerjaid kinkida. Mehed tõid merelt suure kartulikotitäie angerjaid ning jätsid need ööseks silla alla jõkke, et kaladel ikka vett oleks. Hommikul kaladele järele minnes oli aga plats tühi. Kohalikud kalamehed saanud saagile juba jälile ning nii jäigi presidendile kingitus tegemata.\nÕhtuti käis Elfriede teiste naistega Oru pargis jalutamas. “Mees naljatas, et oleme nagu varblased, kes enne äralendu end kokku koguvad. Igal õhtul käisime jalutamas.”\nVestluse jooksul mainib naine vähemalt kuus korda, kui hea oli elada esimese Eesti ajal. “Elu oli hoopis teine kui tänapäeval, see oli sada korda parem. Nagu maapealses paradiisis. Kõike oli saada, kõigil oli tööd,” avaldab Elfriede oma mõtteid.\nKuid ilus aeg sai ka Oru pargis läbi. Ühel õhtul sõitsid venelased suure bussiga lossi ette ja röövisid seda. “Meie naistega, lapsed käekõrval, läksime Toila randa mööda, kui venelased juba lossis olid. Ja siis nad viskasid meid millegagi, mina ei tea, mis asjad need olid. Mulle tulid kohe kivitükid selja vastu. Me läksime metsa varjule, kartsime lahingut. Käisime sedasi, et varjasime lapsi oma kehaga, et kuulikillud nende peale ei tuleks,” mäletab ta täpselt, kuidas venelane sisse tungis.\nSiis algaski Elfriede jaoks juba Teine maailmasõda ning ellu tulid hirm, suured kaotused ja surm.


Nelikaare kirik: Materjalid / Prohvetlik sõna / 02.04.2011\n2. aprill, 2011, 15:50\nIssand oli kuidagi häiritud, nagu hakkaks kannatus lõppema. Mul tekkis paralleel Vana Testamendiga, kus Jumal kõneleb Oma rahvaga läbi prohvetite ja kutsub neid Enda juurde, pühitsusele, kuid Iisraeli rahvas tegi pattu edasi. Jumal oli pikameelne, kuid lõpuks süttis viha. Sõnum tuli lühike ja mind ehmatas Issanda hoiak. Ta oli võimas ja suveräänne, Oma hoiakuga justkui tahtis Ta öelda, et Tema sõna on viimane!\nIssand ütles: „Kirjuta Mu lastele. Ma armastan teid. Ma olen seda korduvalt öelnud. Miks jooksete endiselt Minu eest? Kohus tuleb karm.“\nMa küsisin: „Issand, kas see on meie kogudusele või...?“\nJa Jumal vastas väga tõsiselt: „See on kõigile. Mitte midagi ebapuhast ei jää seisma ega püsima. On tulemas rasked ajad. Te peate olema Mu lähedalolus, muidu te ei jää püsima. Kohus on karm. Teisiti ei saa. Kes ei võta Mind tõsiselt, see langeb. Ma olen hävitav tuli. Mitte midagi ebapuhast ei saa olla Mu ligiolus.“\nMa küsisin: „Issand, aga ise Sa ju kutsud meid Oma ligiolusse. Sa ju tead, mis tegu me oleme.“\nIssand vastas: „Puhastage ennast ja laske endid puhastada. See on koostöö. Ma näen, mis on igaühe südames. Mitte midagi ei jää Minu eest varjule. Saage aru, te ei jää püsima, kui te jooksete maailma järgi. Ma hoolin teist väga, Ma armastan Oma lapsi, Ma ei taha kedagi näha hukkumas. Te peate olema puhtad, ilma plekita ja kortsuta, Minu lapsed. Muud võimalust ei ole. Valik on teie.“


Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti põhimäärus – Riigi Teataja\nTarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti põhimäärus\nTarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti põhimäärus - sisukord\n§ 1 Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet\n§ 3 Ameti tegevusvaldkonnad\n§ 4 Ameti täidetavad ülesanded\n§ 5 Peadirektor\n§ 6 Peadirektori asetäitja\n§ 7 Osakonnajuhataja\n§ 8 Struktuuriüksused\n§ 9 Tehnikaosakond\n§ 10 Ehitusosakond\n§ 11 Transpordiosakond\n§ 12 Sideosakond\n§ 13 Tarbimiskeskkonna osakond\nRT I, 13.12.2018, 8\nVastu võetud 07.12.2018 nr 62\n§ 1. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet\n(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (edaspidi amet) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus.\nAmeti asukohaks on Tallinn.\n§ 3. Ameti tegevusvaldkonnad\n2) ohutusasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2016/798/EL raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102–149) tähenduses;\n§ 4. Ameti täidetavad ülesanded\n(1) Enda tegevusvaldkondades täidab amet järgmisi ülesandeid:\n1) osaleb õigusaktide väljatöötamises, korraldab nende rakendamist ning annab õigusaktidest tulenevate õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks juhiseid;\n2) osaleb strateegiate ja projektide ettevalmistamises ning elluviimises;\n3) analüüsib tegevusvaldkonda, koostab aruandeid ja ülevaateid;\n4) nõustab ja koolitab isikuid;\n5) korraldab süüteoennetust ja avalikkuse teavitamist ohtudest;\n6) teostab haldusjärelevalvet ja seaduses sätestatud juhtudel riiklikku järelevalvet;\n7) viib seaduses sätestatud juhtudel kohtuvälise menetlejana läbi väärteomenetlusi;\n8) annab haldusakte, sooritab toiminguid ja sõlmib halduslepinguid;\n9) rakendab ettekirjutuste täitmiseks haldussundi;\n10) korraldab juurdepääsu ameti valduses olevale avalikule teabele;\n11) vastab märgukirjadele ja selgitustaotlustele ning teistele pöördumistele;\n12) täidab seaduses või selle alusel sätestatud juhul andmekogu vastutava töötleja ülesandeid;\n13) hindab ja tõendab välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni;\n14) teeb riigisiseselt ja rahvusvaheliselt koostööd teiste asutuste ja organisatsioonidega;\n15) osaleb seadusega sätestatud juhtudel tsiviilkohtumenetluses avalike huvide kaitseks;\n16) täidab muid seadustest või seaduse alusel antud õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.\n(2) Enda ülesannete täitmiseks töötleb amet teavet, koostab eelarve eelnõu, tegevusplaani, riskianalüüsi ja muud sisemist tööd korraldavad dokumendid, teeb koostööd teiste täidesaatva riigivõimu asutuste ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutustega ning sõlmib lepinguid.\n§ 5. Peadirektor\n(3) Lisaks lõikes 2 sätestatule peadirektor:\n2) kinnitab osakondade põhimäärused;\n3) moodustab töörühmi ja määrab nende ülesanded ning koosseisu;\n4) täidab muid ministri või ministeeriumi kantsleri antud ülesandeid.\n§ 6. Peadirektori asetäitja\n(1) Peadirektori asetäitja juhib ameti tegevusvaldkonda või ülesande täitmist. Peadirektori asetäitja avaliku võimu volitused ja muud teenistusülesanded määrab peadirektor ametijuhendis.\n(2) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja, osakonnajuhataja või muu ametnik.\n§ 7. Osakonnajuhataja\nOsakonnajuhataja juhib osakonda ning korraldab osakonna ülesannete täitmist.\n§ 8. Struktuuriüksused\n(1) Ameti struktuuriüksusteks on osakonnad. Osakonna põhimääruses võib näha ette, et osakonna koosseisu kuuluvad talitused. Osakonna põhimääruse kinnitab peadirektor.\n(2) Osakonnad täidavad ameti tegevusvaldkonnas nende pädevuses olevaid ameti ülesandeid. Osakonna täidetavad ülesanded määratakse kindlaks osakonna põhimääruses.\n(3) Peadirektori või peadirektori asetäitja vahetus alluvuses võivad olla talitus, ametnik ja töötaja, kes ei ole ühegi osakonna koosseisus. Peadirektorile või peadirektori asetäitjale vahetult alluva ametniku või töötaja ülesanded määratakse kindlaks ametijuhendis või töölepingus.\n(4) Struktuuriüksuste juhtide pädevuse ja avaliku võimu volitused määrab kindlaks peadirektor ametijuhendis.\n§ 9. Tehnikaosakond\nTehnikaosakond täidab tehiskeskkonna tegevusvaldkonnas § 4 lõike 1 punktides 1–3, 5–14, 16 ja lõikes 2 sätestatud ülesandeid seoses järgnevaga:\n1) toodete, seadmete ning paigaldiste ohutus;\n2) ohtlike ja suurõnnetuse ohuga ettevõtetes kemikaalide käitlemine;\n3) kaevandamise ohutus ja allmaakaeveõõne teisene kasutamine;\n4) lõhkematerjal, laskemoon ja lahingumoon;\n5) mõõtevahendite ja nende taatlemisega seotud järelevalve.\n§ 10. Ehitusosakond\nEhitusosakond täidab tehiskeskkonna tegevusvaldkonnas § 4 lõike 1 punktides 1–3, 5–14, 16 ja lõikes 2 sätestatud ülesandeid seoses järgnevaga:\n1) ehitise kasutusjärgse ohutuse järelevalve ja ehituslubade ja kasutuslubade andmine ehitisele, mille ehitamise aluseks on riigi eriplaneering, riigikaitselise või julgeolekuasutuse ehitisele ning ehitisele, mille kohta ehitusloa andmine on riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuse või mitme riigiasutuse pädevuses;\n2) hoonestusloa andmine avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata ehitisele;\n3) järelevalve teostamine hoone energiatõhususe, energiamärgiste ja energiaauditi nõuete täitmise üle;\n4) järelevalve teostamine puudega inimeste erivajadustest tulenevate nõuete täitmise üle sellises kasutuses olevas ehitises või selle osas, kus osutatakse avalikkusele suunatud teenust;\n5) järelevalve teostamine ehitise kaitsevööndi nõuete täitmise üle;\n6) järelevalve teostamine raudteerajatiste nõuete täitmise üle.\n§ 11. Transpordiosakond\nTranspordiosakond täidab tehiskeskkonna tegevusvaldkonnas järgmisi ülesandeid:\n1) Euroopa Liidu struktuurfondidest rahastatavate projektidega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas Euroopa Liidu abifondidest kaasrahastatavate arendusprojektide rakendusüksuse ülesannete täitmine;\n2) transpordi tegevusvaldkonna arendusprojektide algatamine, haldamine ja juhtimine;\n3) raudteeinfrastruktuuri kasutustasu määramine ning § 4 lõike 1 punktides 1–3, 5–14, 16 ja lõikes 2 sätestatud ameti ülesannete täitmine seoses raudteeliikluse, -veo ja -veeremiga;\n4) paragrahvi 3 lõike 2 punktis 2 nimetatud ohutusasutuse ülesannete täitmine.\n§ 12. Sideosakond\nSideosakond täidab infoühiskonna tegevusvaldkonnas § 4 lõike 1 punktides 1–3, 5–14, 16 ja lõikes 2 sätestatud ülesandeid seoses järgnevaga:\n1) numeratsiooni haldamine ja järelevalve teostamine;\n2) numbri liikuvuse rakendamine ja numbri liikuvuse nõuete täitmise üle järelevalve teostamine;\n3) infoühiskonna teenuse osutajate üle järelevalve teostamine;\n4) elektroonilise side võrkude ja teenuste nõuete täitmise üle järelevalve teostamine;\n5) sideturu reguleerimine;\n6) usaldusteenuste haldamine ja usaldusteenuse nõuete täitmise üle järelevalve teostamine;\n7) meediateenuste tegevuslubade andmine ja meediateenuse tegevuslubade andmise nõuete täitmise üle järelevalve teostamine;\n8) raadiosagedusressursside haldamine.\n§ 13. Tarbimiskeskkonna osakond\nTarbimiskeskkonna osakond täidab tarbijakaitse tegevusvaldkonnas järgmisi ülesandeid:\n1) paragrahvis 4 sätestatud ülesannete täitmine seoses tarbijaturgudel pakutavate ja müüdavate kaupade, teenuste ja ettevõtjate turundusmeetoditega;\n2) Euroopa Liidu liikmesriikides tarbijate huve kaitsvate õigusaktide jõustamise eest vastutavaks määratud pädeva asutuse ja kontaktasutuse ülesannete täitmine;\n3) tarbijavaidluste komisjoni sekretariaadi ülesannete täitmine;\n4) Euroopa Liidu tarbija nõustamiskeskuse, sealhulgas internetipõhise vaidluste lahendamise kontaktpunkti ülesannete täitmine.\n(1) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. veebruari 2003. a määrus nr 32 „Tarbijakaitseameti põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.\n(2) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. detsembri 2007. a määrus nr 99 „Tehnilise Järelevalve Ameti põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.


Soome: Siiri Sisaski kontsert "Minu laulud"\nEesti muusika klubisarja novembrikuu kontserdil astub üles Eesti üks põnevamaid lauljaid ja laulukirjutajaid Siiri Sisask.\nSiiri Sisask on aastakümneid laval püsinud ning ajas pidevalt muutuv ja tugevalt arenev artist. Tema hääle huvitavad kõlavärvid ning omapärane helikeel on see, mis on temast teinud ühe põnevama naisartisti Eesti muusikamaastikul. Seni on tal ilmunud 11 muusikalist helikogumikku ning ta on andnud arvukalt kontserte paljudes paikades üle maailma.\nLaulja on osalenud erinevates filmi- ja teatriprojektides, temalt on ilmunud kolm raamatut ning ta tegeleb ka maalikunstiga. Loomingulise tegevuse kõrval on ta loonud ka heategevusliku ühingu Saagu Valgus, mis toetab vaesuses elavaid peresid ning lapsi.\nHelsingi Musiikkitalo kontserdil esitab laulja peamiselt oma uuemat loomingut, mis 2016. aasta kevadel ilmus ka albumina "Kuristi kohal". Uus album põhineb Eesti luuletaja Uku Masingu tekstidel ning sündis viimase kolme aasta jooksul klaveri taga veedetud päevade ja ööde tulemusena. Siiri on ise kinnitanud, et osad kontserdil esitusele tulevad palad on veelgi uuemad ja tal on väga hea meel, et saab oma uuemat muusikat jagada ka Soome publikuga.\nTuglase Selts, Soome Eesti-Seltside Liit, Eesti Vabariigi Suursaatkond Helsingis\nEesti Kultuurkapital, Eesti Vabariigi kultuuriministeerium


Desserdid ja küpsetised Gurmaani-Euroopa Prantsusmaa Reisijutud\nNo tore lugemine Juta! Sain natuke oma Prantsusmaa igatsust leevendada ja samas süvendada. Ma ei käi küll kunagi seal toiduelamuste järel, aga lihtsalt selles maas on midagi, mis mind paelub. Ja raamat on ka väga tore!\n21. oktoober 2015 22:22\nÕige jah, Lemmi, Sina ju ka Prantsusmaa fänn! No on tõesti midagi seal... alati, kui Prantsuse filme vaatan (ja neid oskavad nad minu meelest eriti mõnusaid teha), tuleb jälle isu minema hakata :)\n22. oktoober 2015 10:09\nAh, mis tore lugemine jaa, aitäh! :)\nOlen ise ka Prantsusmaal siin ja seal elanud ning kõik need värsked hommikused saialõhnad, turu kaunid viljad ja mõnusad õues söömised, veinimõis paremal ja vasemal, tulid elavalt silme ette.\nCannelé koogikesi olen ka ise Eestis üritanud järgi teha, aga nii kõrgeid nagu Prantsusmaal müüakse ei ole suutnud saada. Lasin küll tainal korralikult enne seista ja ka temperatuurid (Marmitoni lehelt) olid õiged. Maitse sai küll hea, aga välimus - meh... Sinu jutt innustab uuesti koogitegu ette võtma! Äkki oli asi minu silikoonvormides. Peaks võib-olla kusagilt proovimiseks vasest laenama...\n22. oktoober 2015 20:47\nKristi, kujutan ette, et Prantsusmaa elust jääb eluks ajaks südamesse armastus Prantsusmaa vastu.\nVormil ja vormil ON vahe. Ma ütlen, et minu väiksed toimivad suurepäraselt, aga suured ei kõlba kuhugi. Kuigi väiksed on mingi suvaline Auchani bränd ja suured on kõrgelt hinnatud brändi omad. Täitsa tahaks ka vasest vormidega katsetada kunagi, samas kui silikoonist olemas on, siis ei raatsi neid hirmus kalleid vasest vorme lisaks osta. Nii tihti ma neid ju ka ei küpseta! :)\n22. oktoober 2015 22:22\nKylli ütles …\nTahaksin küsida ühe naiivsevõitu küsimuse, et kas valdad / valdate abikaasaga mõlemad prantsuse keelt või kuidas näiteks Lõuna-Prantsusmaal ilma prantsuse keele oskuseta - pelgalt saksa ja inglise keelega - toime tulla? Enda unistuste sihtkohtade reas on nii Prantsusmaa, Hispaania kui Portugal, aga millegipärast olen alati veidi peljanud, et kuidas, kui kohalikku keelt ei oska ja tahaks peale nö turistikate ka muud näha-kogeda ...\n23. oktoober 2015 13:18\nKylli, pole üldse naiivsevõitu küsimus. Me oleme mõlemad prantsuse keelt õppinud - kõigepealt Eestis, siis Luksemburgis elades ja ausalt öeldes värskendasime enne reisi mõned päevad oma prantsuse keelt lingvistiga (https://learn.lingvist.io/), aga ikka ei saa ma öelda, et me valdaksime prantsuse keelt. Saame sellega hakkama, oleks õigem öelda. Aga tegelikult on nii, et kuna prantslased ei ole just maailma kannatlikumad inimesed, siis enne kui me oma lause kokku veerida jõuame, teevad nad ettepaneku jätkata vestlust inglise keeles :). Seega, inglise keelega saab suurepäraselt hakkama ja ka Portugalis ja Hispaanias oleme saanud inglise keelega hakkama. Lisaks on veel olemas universaalne miimika-žestide keel :)\n24. oktoober 2015 11:25\nKas need restoranis magustoiduks pakutud cannelled jäätise ja šokolaadikastmega olid soojad või külmad? 😊\n25. oktoober 2015 11:51\nAnonüümne, canneled olid külmad.\n25. oktoober 2015 20:43\nVauu, kui lahe postitus! Kahju, et Sa nii harva siia bogisse kirjutad. Sinu lugusid on nii hea lugeda ja pilte nii tore vaadata. Ma just ka lugesin "Minu Prantusmaad", muide:) Ja Sinu "Samba, sake ja tšillikaun" (loodan, et pealkiri on õigesti meeles) oli/on fantastiline raamat!\n26. oktoober 2015 23:04\nNo super!!! See lugu oli mul kohvikõrvale, kommi asemele, varutud juba mitu päeva tagasi. Täna jõudsin lugemiseni ja no kohe nii mõnus oli! Õnneks ei olnud kõht tühi (jätsin ju jutu magustoiduks, eks), nii ei olnud ka piin lugeda kõiki neid hõrgutavaid jutte suus sulavatest toitudest!\nFotod on lihtsalt IMELISED!!! Nii tore, kui leiutataks moodus pildi sisse minemiseks. Hüppaksin hea meelega igasse su pilti! Eriliselt hea meelega hüppaks düüni otsa (on ikka imeline, see loodus!) ja jookseks sealt alla nagu tuul. Pärast võiks muidugi keegi mind sealt mäest üles vedada :)\nPalju tänu ka retsepti eest! Kas neid väikseid koogikesi tuleb tõesti 200 kraadi juures tund aega küpsetada? Kavatsen kindlasti katsetada!\n27. oktoober 2015 13:28\nSepikoja sepistused, aitäh heade sõnade eest. Viimasel ajal on jah nii, et reisijutud jõuavad siia ja toidujutud Umami blogisse, sest kahes blogis jututamiseks pole lihtsalt aega. Sel aastal kirjutasin raamatut ka, eelmisel nädalal ilmus Varrakuga "Tervislikud õlid ja äädikad. Teejuht põnevate maitsete maailma". Nii et kirjutamist kuhjaga :). Talvel on oodata jälle natuke rohkem reisijutte siia, nii et oled igati oodatud lugema. Ja nii tore, et mu esimene raamat fantastiline lausa tundus, hiiglasuur aitäh! :)\nEva ja co, see oli vist hea mõte, toidujuttudega postitus magustoiduks jätta :). Aitäh fotosid kiitmast, kiidan siis omakorda fotograaf Henrit ja ilusat Prantsusmaad. Tead, sinna düünile läheks ise ka tagasi ja jookseks või pigem lendaks alla nagu hull :). Koogikesi tuleb tõepoolest nii kaua nii kuumas ahjus küpsetada. Kui teha väikestes vormides, siis veidi vähem. Kui proovida tahad, siis küsi minult vorme laenuks. Supersuured tervitused vastuuuu\n27. oktoober 2015 17:55\nJaa! Nägin just eile Su uut raamatut ka - "Tervislikud õlid ja äädikad. Teejuht põnevate maitsete maailma". Super suur töö ja ettevõtmine ja nii põhjalik! Isiklikult olen üsna koduste maitsete austaja ja ei oska eriti hinnata "võõraid" maitseid. Kahjuks. (Mul on veel arenguruumi!:)) Seega vaatasin lihtsalt pilte ja sirvisin niisama. Põnev maailm on see igal juhul. Samuti nagu "Tervislikud ürdid ja vürtsid". Jõudu ja head sulejooksu jätkuvalt! Reisilood koos vahvate piltidega on ikka väga oodatud!\n28. oktoober 2015 23:07\nNii tore oli reisilugu uuesti ülevaadata! Pildid on võrratud!\n30. oktoober 2015 08:45\nSepikoja sepistused, suur rõõm, et raamat äge tundus. Sedasorti raamat on tõepoolest suur ettevõtmine, aga kõige ägedam on see, et ise saab palju targemaks! :) Aga kodused maitsed on ju ka nii head, et neid tasubki austada! Aitäh heade soovide eest!\n30. oktoober 2015 09:48\nKahupea, suur aitäh pilte kiitmast ja uuesti nö kaasa reisimast! Tervitameee!


BLOG | merkuur\nMTÜ Võti tulevikku\nMobiilsed töötoad ja september\nPõgus tagasivaade Merkuuri meeskonna septembrikuule. Alustasime koostööd tehnoloogiatundide korraldamisel Neeme, Juuru ja Võsu koolidega ja korraldasime töötubasid koolialgusepeol Mustamäel, Jõelähtme valla, Keila ja Põltsamaa huvitegevuse messidel ning Kehtna Tehnika Teeviidal ja Teadlaste ÖÖ üritustel Mektory juures. Tegime koostööd Kanutiaia Huvikooli, alustasime taas Jõelähtme valla mobiilsete huviringidega, korraldasime sünnipäevi ning Mobiilsetest töötubadest ilmus põnev lugu Inseneeria ajakirjas. Suur tänu noortele ja koostööpartneritele ja põnevate uute kohtumisteni! #mobileworkshops #mobiilsedtöötoad #Merkuuroü #tehnikaõpetaja #formaalharidus\nKanutiaia puidutöö huviringid mobiilses töötoas\nSeptembrikuus tegime koostööd Tallinna Kanutiaia Huvikooliga. Korraldasime põnevaid mobiilseid huviringe Tallinna vanalinnas. Täname koostöö eest! #mobileworkshops #mobiilsedtöötoad #Merkuuroü #Otsimevalgust #Puidusonkõla #Metallisonsädet #Tallinn #LTTmobiilsedhuviringid\nÕpetaja amet ja septembrikuu\nSeptember on olnud eriline kuu Merkuuri meeskonnale, kuna alustasime koostööd kolme kooliga - Juuru, Võsu ja Neeme. Õpetaja Lauri asus õpetajana tööle väikeses Neeme koolis Harjumaal, Võsu koolis Lääne-Virumaal ja Juuru koolis Raplamaal. See on olnud põnev algus ja esimene sissevaade Eesti tehnoloogiaõpetuse maastikule peale õpingute lõpetamist. Olen uhke, et saan õpetaja olla. Aitäh. #Neemekool #Juurukool #Võsukool #tehnikaõpetaja #formaalharidus\nTeadlaste ÖÖ mobiilsed töötoad\nTeadlaste ÖÖl korraldasime töötubasid Mektory juures. ÖÖs oli teadust ja tehnoloogiat! #mobileworkshops #mobiilsedtöötoad #Merkuuroü #Mängusonkiirust #Puidusonpõnevust #Otsimevalgust #Tallinn\nMobiilne töökoda Põltsamaal\n20. septembril korraldasime töötubasid Põltsamaa huvitegevuse messil. Otsisime koos noortega valgust ning valmisid akupangal töötavad LED- lambid. Suured tänud küllakutse eest! #mobiilsedtöötoad #mobileworkshops #Merkuuroü #Otsimevalgust #Jõgevamaa\nMobiilsed töötoad Tehnika Teeviidal 2018\n15. septembril toimus Kehtnas Tehnika Teeviit ja künnimeistrivõistlused. Eesti üks suurimaid rasketehnikaüritus toob kokku põllumajandus-, maaparandus- ja ehitustehnika ettevõtted ning masinad. Merkuuri meeskond pakkus Tehnika Teeviida noorimatele külastajatele võimalust tutvuda põneva liikuva töökojaga ja käed-külge meisterdada põnevaid tooteid. #mobiilsedtöötoad #mobileworkshops #Merkuuroü #Mängusonkiirust #Raplamaa\nMobiilne töökoda ja huvitegevuse mess\n13. septembril osalesime Jõelähtme valla huvitegevuse messil ja tutvustasime tehnoloogia valdkonna tegevusi ning töötubasid Loo, Kostivere ja Neeme koolide õpilastele. Kohtume juba mobiilsetes huviringides Kostivere ja Neeme Noortekeskuse ning Neeme Kooli juures! #Puidusonpõnevust #LTTmobiilsedhuviringid #mobiilsedtöötoad #mobileworkshops #Jõelähtmevald #Merkuuroü #Harjumaa\nMobiilne töökoda avas uksed Keila noortekeskuse juures\nMerkuuri meeskond tutvustas mobiilsete töökodade ja töötubade võimalusi Keila vaba aja messil. Tänud kutse eest ja varsti alustame huviringidega! #Puidusonpõnevust #mobileworkshops #mobiilsedtöötoad #Merkuuroü #Harjumaa #LTTmobiilsedhuviringid\nMobiilne töötuba innustab noori\nPõnev lugemine! Septembrikuu Inseneeria ajakirjast leiab loo Mobiilsete töötubade kohta. #Merkuuroü #mobileworkshops #mobiilsedtöötoad\nJüri Pootsmann, Elina Born ja Mobiilsed töötoad :)\nTarkusepäeval toimus Männi Pargis suur koolialguse pidu. Soovime kõigile rõõmsat ja avastusterohket kooliaasta algust! #Otsimevalgust #Puidusonpõnevust #mobiilsedtöötoad #mobileworkshops #Merkuuroü #Tallinn\nMerkuuri töötubade juhendajal ja projektijuhil Lauril algab 1. septembril esimene õppeaasta õpetajana. Rõõmsat ja teguderohket kooliaastat! #tehnikaõpetaja #Harjumaa #Neemekool #Jõelähtmevald


juuste hõrenemine 11.09.01 / Nahahaigused\nLp. doktor! Mul on niisugune probleem, et u. 5 aastad tagasi põhiline osa minu juustest langesid välja. Kas on minged raviained, et neid tagasi pähe saada? Mulle öeldi et on niisugune kliinik Tallinnas , kus sellega tegeletakse. võib olla teie teate kus see asub?\nJuuste väljalangemise põhjuseid on mitmesuguseid. Ravi efektiivsuse eeltingimuseks on põhjuse väljaselgitamine .Mitte alati ei õnnestu tegelikku põhjust kindlaks teha, mistõttu ravitulemused võivad kesiseks jääda .Kahjuks ei saa Teile konkreetsemat nõu anda, kuna taoliseid keerukaid küsimusi ei ole võimalik interneti teel lahendada. Ka küsimuse teisele osale jään vastuse võlgu, kuna ei ole teadlik taolise kliiniku olemasolust. Võib olla peate silmas mõnda ravisuunitlusega kosmeetikasalongi, mille kohta minul informatsioon puudub.


Koduperenaine. Ilma meeleheiteta.: Kuidas Lillebror oleks peaaegu Eliitkooli katsetele läinud\nKuidas Lillebror oleks peaaegu Eliitkooli katsetele läinud\nLillebror on üks märkimisväärselt terane tegelane. Suhtleb ka täitsa vabalt, eelistatavalt kogu aeg. Tema Eelkooliõpetaja ilmutab endiselt aeg-ajalt hämmeldust, miks Lillebror üldse eelkoolis käib - ta ju oskab kõike, suhtlemisega probleemi ei ole, saab teistega läbi ja üldse ...! Eks ma siis muudkui selgitan, et vaata, kaks ainult natuke vanemat venda, Lillebror rakendab oma head vaatlus- ja kuulamisoskust ja nii see silmaring tuleb.\nIgatahes mõtlesime me mingil hetkel, et teeks nalja, viiks Lillebrori Eliitkooli katsetele. Ühtpidi tahtsime teada, kuidas Lillebror hakkama saab ja kui üle me ta siis õpetanud oleme (kui vastu võetakse, siis oleme vägagi üle õpetanud). Teistpidi oli minul professionaalne huvi ja uudishimu, mis imeasja seal lastelt siis küsitakse, et mõned inimesed pidavat oma lapsi lausa mitu kuud ette treenima ...\nVaagisime seda asja mitut pidi. Üleeile oli viimane päev laps katsetele kirja panna. Ei pannud.\nEsiteks oli Lillebror ise selle ettevõtmise vastu. Moosisime küll, et lähme vaatame, missugune see BL kool on, äkki on tore ... "Ei!" ütles Lillebror väga otsusekindalt.\nTeiseks ei paneks me Lillebrori mitte mingil juhul sinna kooli. Varasemale sellele-ja-tollele kogemusele toetudes ... ei ole meie pere tüüpi kool. Ilmselt ei pane me Lillebrori üldse esialgu kooli, jääme koduõppele. Ma ei kujuta ette, mida Eliitkooli rahvas selle peale ütleks, et laps on füüsiliselt Eestis olemas ja neile sisse saanud, aga tahab kodus metsas jalutada ja kollektiivist irduda?\nKolmandaks oleks see lihtsalt tobe - viia laps vastu tema tahtmist katsetele kooli, kuhu ei Mees ega mina teda panna ei taha? Ainult sellepärast, et mamma - proua psihholoog - tahab katsetel kasutatavaid ülesandeid näha? Mh, ju ma saaks neid näha ka mõnel muul moel. Kui mitte neid endid, siis mõnd analoogi, ma niiehknii ei õpi pähe.\nNeljandaks ... meile ei sobi ajaliselt. Kogu see võistluste ja sünnipäevatamise värk eelmisel nädalavahetusel väsitas parasjagu ära. Järgmisel nädalavahetusel toimub Pidu, sest seesama Lillebror saab seitsmeseks. Kui me peaksime Lillebrori laupäeval Eliitkooli katsetele viima, millal ma siis pesu triigin ja niisama rahumeelselt olemas olen? Laupäeva ennelõuna sobib nimelt pesutriikimiseks üldse kõige paremini. Natukehaaval tuleb hakata Peo vastu valmistuma ka. Ega siis iga päev ei saa üks noor mees seitsmeaastaseks.\nNii jäigi. Usume Lillebrori terasusse niisamagi, ilma, et seda peaks meile keegi tõestama.


Kuidas tuvastada maavälist elu: NASA sai valmis kaasaskantava välilabori - Forte\nNASA uusim, nagu otse sarjast Star Trek välja veerenud tehnoloogia võib aidata teadlastel tuvastada elu teistel planeetidel ja kaaslastel. Seadeldis, mida kutsutakse „keemiliseks laptopiks“, kujutab endast miniatuurset portatiivset laboratooriumit, mis funktsioonidelt meenutab ulmesarjast tuttavat skannimisseadet „trikorderit“. Aparaat peaks võõrmaailmades andmete kogumise tegema enneolematult hõlpsaks ja kiireks.\n„Sülearvuti“, mida California osariigis Pasadenas tegutsevas NASA reaktiivlaboratooriumis JPL praegu välja töötatakse, on keemiline analüsaator, mille ülesandeks on tuvastada maavälistest pinnaseproovidest nii amino- kui ka rasvhappeid, mida sageli nimetatakse elu ehituskivideks.\nAminohapped moodustavad ühinedes valke, millel on kriitiline roll peaaegu kõigis rakusisestes protsessides, rasvhapped on aga rakumembraanide olulisteks koostisosadeks, mistõttu usuvad uurijad, et mõlema leidmine võib olla märk elu olemasolust praegu või minevikus.\nEhkki keemiline väliraal on üsna tavalise laptopi mõõtu, ei meenuta selle välimus ühegi poeletil leiduva laiatarbe-arvuti oma. Et aparaat mahutaks kõiki keemilisteks analüüsideks vajalikke komponente, peab see rüperaalist märksa paksem olema. Pealeselle ei lülitu see arvuti märjaks saades välja, vaid koguni vajab töötamiseks vett.\nTapjabakterite rünnak? Rahvusvaheline kosmosejaam nõuab korralikku küürimist (2) 11.11.2015\nRiistapuust võib olla eriti palju kasu jäiste maailmade, näiteks Saturni kuu Enceladuse ja Jupiteri kuu Europa uurimisel, märkis NASA reaktiivlaboratooriumi juures töötav järeldoktor Jessica Creamer.\nPinnaseproovide analüüsimiseks kasutab seadeldis espressomasinale sarnast tehnoloogiat. Aparaat korjab üles vedela või jäätunud proovi, asetab selle vedela veega täidetud katseklaasi ja kuumutab saja kraadini. Seejärel segatakse proovi hulka fluoresteeruvat värvainet, mis aminohapete ja rasvhapete külge kinnitub.\nUurijaid huvitab rasvhapete süsinikuahelate pikkus, mis annaks aimu sellest, millistelt eluvormidelt need pärineda võivad. Pealeselle aga pakub neile suurt huvi „vasakukäeliste“ ja „paremakäeliste“ aminohapete vahekord. „Erikäelised“ aminohapped on nagu teineteise peegelpildid — need koosnevad küll samasse järjekorda paigutunud samadest molekulidest, kuid kuna ühtede ehitus peegeldab teiste oma, on need siiski fundamentaalselt isesugused.\nMaal elavad elusolendid koosnevad peaaegu täielikult vasakukäelistest aminohappe-molekulidest, kuid teadlased usuvad, et teistel taevakehadel võib elu vabalt olla moodustunud hoopis paremakäelistest aminohapetest. Oluline on silmas pidada, et elutegevuse käigus tekib rohkem just sellise „käelisusega“ aminohappeid, millest elusolendid koosnevad, mis tähendab, et üht tüüpi aminohappeid peaks leiduma rohkem kui teisi.\n„Kui leiame parema- ja vasakukäeliseid aminohappeid võrdsel määral, võime järeldada, et proov pole tõenäoliselt bioloogilist päritolu,“ selgitas Creamer. „Kui leiaksime aga rohkem kas vasaku- või paremakäelisi aminohappeid, kujutaks see seni veenvaimat kinnitust, et teistel planeetidel leidub elu.“Keemilise raali sisse paigaldatud mikrokiip eristab vadakukäelised aminohapped paremakäelistest, et teadlased saaksid nende vahekorra välja arvutada.\nMullu testisid uurijad keemilist väliraali JPL-i juurde kuuluvas Marsi maastikku matkivas keskkonnas nimetusega Mars Yard („Marsi-aed“).


Uuring: eestlased otsustavad Netflixi kõrval üha enam ka kodumaiste striiminguteenuste kasuks | Elisa Eesti\nElisast Uudised Uuring: eestlased otsustavad Netflixi kõrval üha enam ka kodumaiste striiminguteenuste kasuks\nUuring: eestlased otsustavad Netflixi kõrval üha enam ka kodumaiste striiminguteenuste kasuks\nLigi 75% eestlastest on proovinud vähemalt üht voogedastusteenust ning ligi neli viiendikku striiminguteenuseid proovinutest kasutab mõnd teenust tänaseni regulaarselt, selgub Elisa poolt läbi viidud uuringust. Kõige aktiivsemalt kasutatakse Eesti majapidamistest Netflixi, Elisa Huubi, Jupiteri ning Viaplay’d.\nElisa klientide seas läbi viidud uuringust lähtub, et kõige vähem on striiminguteenuseid proovinud üle 60-aastased inimesed, samas kui teistes vanuserühmades on näha, et vastajad eelistavad proovida mitmeid erinevaid teenuseid enne kui endale sobilik välja valitakse. Seejuures selgub, et pärast esmaseid proovimisi langevad lõplikud valikud pigem kodumaiste teenuste või tuntumate välismaiste teenuste kasuks.\n“Tulemustest joonistub selgelt välja, et suur osa vastajatest on proovinud ka välismaiseid teenuseid nagu Amazon Prime Video, HBO ja Apple TV+, kuid regulaarselt jääb neid kasutama vaid alla kolmandiku proovijatest,” kommenteeris uuringu tulemusi Elisa meelelahutusteenuste valdkonna juht Kertu Popp. “Seevastu on käärid kodumaiseid teenuseid või Netflixi proovinud ning neid regulaarselt kasutavate klientide hulga vahel oluliselt väiksemad.”\nKodumaiste teenuste populaarsust mõjutab peamiselt seal pakutu. Uuringust selgub, et endale sobivat striiminguteenust valides on vaatajate jaoks väga oluline see, et platvormil pakutav sisu oleks tõlgitud eesti keelde ning et sealt leiaks ka sisu, kus astuvad üles kohalikud näitlejad. Eestikeelne sisu on mõnevõrra vähem oluline nooremate vaatajate seas, samas kui teenuse lõplik hind on vähem oluline vanemate vaatajate hulgas.\nPopp märkis, et täna võib üksikutelt välismaisetelt platvormidelt leida Eesti sisu ning enamasti ei pakuta neil platvormidel võimalust lülitada sisse eestikeelseid subtiitreid. “Seevastu leiab kohalikest teenustest, näiteks Elisa Huubist, nii eestikeelsete tõlgetega välismaised filme ja sarju, kui ka ohtralt Eestis toodetud sisu ning ka kõrge kvaliteediga kodumaised originaalsarju, mis on loodud just konkreetse platvormi tarbeks,” sõnas ta.\nUuringust selgub ka see, et suur hulk inimesi on eelistamas striiminguteenustes pakutavat traditsioonilistes teleteenustes pakutule. Ligi viiendik vastajatest märkisid, et nad tarbivad rohkem sisu voogedastusteenuste vahendusel ning vaid veidi üle poole 18-29-aastastest vastajatest leiavad endale sobiliku meelelahutuse pigem traditsioonilistest teleteenustest.\n“Maailm on selgelt liikumas striiminguteenuste populaarsuse tõusu suunas. Kuigi klassikaline televisioon ei ole kuskile kadumas, suudavad striiminguteenused pakkuda inimestele järjest enamat,” rääkis Popp. “Mida aeg edasi, seda rohkem hakkab kanda kinnitama trend, kus inimesed kasutavad erinevatel hetkedel erinevaid teenuseid, et leida endale alati just selline meelelahutus, mida nad konkreetsel hetkel otsimas on.”\nStriiminguteenuste kasutamise uuring viidi läbi enam 1300 Elisa kliendi seas terve veebruarikuu jooksul.


Daewoo näitab Souli autonäitusel kahte uut ideemudelit - auto24.ee\nLisaks uuele sedaanile Nubira näitab ühisettevõte GM Daewoo Souli autonäitusel ka kahte täiesti uut kontseptsiooniautot.\nNeist Daewoo Oto on midagi maasturi ja kupee vahepealset. Auto jõuallikaks on General Motorsi 157hobujõuline mootor, mis auto loojatel õnnestus kapoti alla paigutada põigiti.\nTänu sellele kasvas salongi maht, kuhu nüüd mahuvad vabalt\nviis täiskasvanut koos kolme lapsega.\nFuturistliku minivani Daewoo Flex loomisel pandi aga pearõhk salongi transformeeritusele.\nAutot saab kergesti muuta magamistoaks ja isegi töökabinetiks. Selle masina kapoti all on 191hobujõuline V6 diiselmootor.\nSellest, kas masinad kunagi ka seeriatootmisse jõuavad, pole praeguseks veel midagi teada.


meelerahu - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 27. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastmeelerahuInfoSeotud isikud kaido pajumaa tõnu lehtsaar Marina Eberth mai loog Kiyosaki LAINE RANDJÄRV Seotud kohad Rahu Tokyo Pärnu Soomemeelerahu - Viimased uudisedN24Naise mure: kas valida üksindus või suhe, mis teeb haiget?«Olen keskealine lahutatud naine. Lapsed on peagi kodust läinud, noorim lahkub ka sügisel, et alustada ülikooliõpinguid. Pelgan meeletult üksinda jäämist ja mõtlen sügise peale hirmuga. Olen terve elu kartnud üksinda kodus olemist, üldse üksinda olemist. Ma ei kujuta ette, kuidas sellega harjun või hakkama saan,» kurdab naine Perekeskus Sina ja Mina nõustamiskeskkonnas. 05.04.2017, Linda PärnPM+Jooga võib aidata võidelda depressioonigaVärske uuring näitab, et regulaarne joogaga tegelemine võib aidata depressiooni käes kannatavaid inimesi.\n19.03.2017, Heilika LeinusN24Kui ärevus matab enda alla«Süda puperdab, hingata on raske, rinnus on justkui kivikamakas. See ei saa muu olla kui infarkt. Appi! Ma vajan otsekohe kiirabi!» Kindlasti on niisuguse enesetundega arukas lasta oma tervist kontrollida, et välistada südame- ja kilpnäärmehaigused, kuid sageli pole probleem sugugi kehvas tervises, vaid tegu on hoopis ärevushäirega, kirjutab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s.\n26.02.2017, Kadi Kütt, holistiline terapeut ja joogaõpetajaN24Millal saad sa viimaks iseendaga päriselt rahul olla?Kathleen Kanervikko kirjutab Motivaatoris, et viis nädalat Aasias rännates tabas teda arusaam, mis on senini olnud üks vabastavamaid tema elus. Nimelt tundis ta üle pika aja, kui terviklik ta tegelikult on. 09.02.2017, Kathleen KanervikkoIittala aasta värv valiti Soome suurele tähtpäevale mõeldesIittala 2017. aasta värvitooniks on rikkalik ja rahustav ultramariinsinine, mis on austusavaldus kaubamärgi päritolumaa Soome 100. sünnipäevaks.\n20.01.2017, Anna-Liisa MetsN24Isiklikud piirid paika: sinu rahulolu on teistest tähtsamKipub olema nii, et kes on harjunud kogu aeg tegutsema, nõuab ka endalt rohkem ja piitsutab end enam takka. Selline inimene on juba noorena harjunud vastutust kandma ja mitte üksnes enda vaid ka lähedaste eest, kirjutab terapeut Jana Reidla salasona.eu-s. 18.01.2017, Jana ReidlaJaapan pakub maailmale uusi WC-poti kasutamise tähiseid – vaata, kas mõistad neidJaapani kõrgtehnoloogiliste WC-pottide tootjad leppisid kokku uutes tualeti kasutamise tähiste standardites, et kogu maailm neist lõpuks ühtviisi aru saaks ja võimaldaks sügavas meelerahus keha kergendada.\n18.01.2017, Aivar PauN24Kuidas olla rahulik ja vaba?Maailm on rahutu, heitlik ja kohati täiesti hullumeelne. Parim, mida inimene saab terve mõistuse juurde jäämiseks teha, on püüelda meelerahu ja sisemise vabaduse poole. Mulle tundub, et kõige töötavam viis selle saavutamiseks on meditatsioon, kirjutab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s. Sa tõmbud välisest maailmast kõrvale, leiad vaikse koha, lülitad välja arvuti ja telefoni, sulged silmad ja sukeldud oma sisemaailma. Oh, lõpuks ometi õnnis rahu… Kas ikka on?\n17.01.2017, Linda PärnTiibeti laulik esineb TallinnasTäna annab Tallinna Filharmoonia Mustpeade Majas mantrakontserdi Tiibeti laulik ja jogiini Drukmo Gyal Dakini, keda saadavad Taavi Peterson, Joosep Kõrvits ja Leho Rubis.\n29.12.2016, Kirke ErtN24Suurim väljakutse: mitte midagi tehaEestlased on muidu lahedad, aga üks viga meil on – me ei oska puhata! Olgu, olgu, mõni haruldane isend ikka oskab ka. Mõni eeskujulik edasijõudnu on lausa tervislikult laisk. Minul jääb teile vaid imetlevaid pilke saata, sest kuulun väsimatute rahmeldiste alaliiki. Istuda niisama ja teha mitte midagi?! Kõlab nagu elu suurim väljakutse! Aga pühade ajal on puhkamine kohustuslik, mis siis ikka, õpime midagi uut…\n24.12.2016, Kristina HerodesViis asja, mida jõulude ajal kindlasti teha ei tohiksSelleks et jõulupühade aeg ei muutuks hüsteeriliseks tõmblemiseks, tasuks heaga loobuda nii mõnestki kombest. 15.12.2016, Kodu.postimees.eeN24Andestamine on tugevate eesõigusAndestamine on tugevate inimeste tunnus, nõrkadele käib see üle jõu. Selline mõttetera jääb mulle teemakohaseid materjale uurides ikka ja jälle silma. Andestamisest räägitakse ja kirjutatakse väga palju – see ravib hingehaavad, hoiab ära südamehaigused ning aitab suhteid siluda, kirjutab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s. 08.11.2016, Kadi Kütt, holistiline terapeut ja joogaõpetajaN24Psühholoog soovitab: mis oleks, kui tegeleks oma tundeämblikega?Üks psühhoteraapiaõppejõud esitas kunagi loengus küsimuse: «Mida sa laseks kirjutada enda hauakivile? Võitles kogu elu oma hirmudega – kas see sobiks?» Küsimus kõlab pealtnäha retooriliselt, aga võiks mõtlema panna mõnegi, kes meelerahu hoidmise elus eraldi sihiks seadnud. Mis siis, kui emotsioonide ja neid tekitavate olukordade, inimeste vältimine näib saavat vaat et elu põhitegevuseks?\n07.10.2016, Kätlin KonstabelKui vajad aega: äpp, mis peatab äpid ja kingib rahuKui vajad rahu ja aega, võta kasutusele äpp, mis on mõeldud peatamaks teisi äppe, et nad ei segaks elu valel ajal, kirjutab külalisblogija Hardi Keerutaja sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark.\n02.10.2016, Hardi KeerutajaN24Terapeudi nõuanded, et tunneksid end hästiIga päev on täis võimalusi. Igal hommikul on võimalik vaadata oma elule uue pilguga ja otsustada uue suuna kasuks. Võib-olla oled sinagi selleks, et oma elu paremaks muuta, lugenud läbi suurel hulgal eneseabiraamatuid, osalenud kursustel ja kuulanud sõprade kogemusi. Aga millegipärast läheb sageli ikkagi nii, et, kõik, mille oled parema elu nimel eesmärgiks seadnud, mida oled proovinud või praktiseerinud, vajub mõne aja pärast unustuse hõlma, kirjutab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s.\n01.09.2016, Kadi KüttE24Naisinvestor: säästmine pidurdab edasiminekut, pigem leia võimalusi tulude suurendamiseks Kõigepealt tuleb maha matta mõttemustrid «mis nüüd mina; see pole minu jaoks; ma ei saa seda endale lubada või kust see raha võetakse ega ma mõni Jüri Mõis ei ole,» ütleb 37-aastane meediatöötaja Eeva (nimi muudetud).\n16.08.2016, Kristi SaareN24Mis on õigupoolest meditatsioon?Meditatsioon ja jooga kui eneseabi- ja arenguvõimalused muutuvad Eestis üha populaarsemateks, üha rohkem inimesi tahab neis kaasa lüüa, aga esimeseks komistuskiviks on teadmatus, kui ei saa aru, mida meditatsioon üldse endast kujutab.\n07.07.2016, Jüri E. KukkN24Joogaõpetaja Piret Jõemägi: päikesetõusujooga on mõeldud kõigile, kes soovivad kogeda oma tõelist olemustSuvi on peagi kohale jõudmas ning see tähendab ka suvist Joogafestivali. Nimelt kogunevad kõik joogahuvilised 23. ja 24. juulil kokku Haapsallu. Nagu eelnevatel aastatel, on kohal vanad tuttavad joogaõpetajad ja tuntud stiilid, kuid on oodata ka uusi üllatusi ning esinejaid.\n20.06.2016, Linda PärnEluKuurortlinn Pärnu saab esimese boutique hotelliHomme kl 14 avab Pärnus uksed kuurortlinna esimene boutique hotell „FROST“. Luksuslikus kesklinna sisehooviga hotellis asub 7 omanäolist sviiti ning 7 eridisainiga apartementi, kokku mahutab hotell 55 inimest. Hotelliga koos avatakse hooajalise köögiga restoran-kohvik Mon Ami ning ilusalong FROST Salong koos stiilseid kodukaunistuse kaupu pakkuva Home Butiigiga.\n10.06.2016, Elu24.eeN24Kas ettevõtlus on kõigi jaoks võimalik?Paljud meist arvavad, et kui teatud vanus kukub, pole enam eneseteostusel suurt mõtet. «Las need noored tegelevad sellega..», on kõlanud lugematul arvul inimeste suust. Kui oled juba 5-6 aastat kontoritoolil istunud, on raske nullist alustada ja näiteks hoopis ettevõtjaks hakata. 03.06.2016, Linda PärnN24Viis põhjust, miks on kasulik õigesti hingataHingamisele ei mõelda tavaliselt enne, kui see muutub mingil põhjusel raskeks. Näiteks raske jooksu ajal, kui tundub, et kopsudesse ei mahu piisavalt õhku. Või suure stressi all, kui hingamine muutub pinnapealseks ja vaevaliseks. 04.05.2016, Linda PärnN24Viis asja, mida edukad inimesed teevad juba enne hommikusööki (2)Kas sinu hommikurutiin sarnaneb samuti ühe ülimalt eduka inimese omale, kes ärkab kell 4.30 hommikul, et lugeda, trenni teha ning päevased toimingud ükshaaval kirja panna? Või algab sinu hommik pigem pikaldase haigutusmaratoni, sotsiaalmeedia uudistega tutvumise ja suure suhkruse kohvitassi taga?\n22.04.2016, Kaido PajumaaN24Kuidas olla vastupidavam mis tahes eluraskuste suhtesRasked sündmused võivad oluliselt rikkuda meelerahu ja tekitada masendust, mis ei lase elada täiel rinnal. Vaimne vastupidavus määrab, kui palju rõõmu pakub elu ka siis, kui kõik ei ole viimseni korras.\n03.02.2016, naine.postimees.eeN24Kolm olulist küsimust, mida enne lahutuse sisse andmist endalt küsidaAasta alguses ei kulutata ainult spordiklubide uksi, sest võrreldes ülejäänud aastaga viib jaanuaris ja veebruaris ka rohkem paare perekonnaseisuametisse avalduse lahutuse algatamiseks.\n28.01.2016, Linda PärnN24Kas sa tahad seda teha või pead seda tegema?Üks aastaring on jälle lõppemas. Järjekordne aasta, järjekordsed 52 nädalat ja järjekordsed 365 päeva, kirjutab koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator. Kas pole see mitte parim hetk küsida endalt, kuidas ma tegelikult need päevad, nädalad ja kuud veetsin – kas ma tegin rohkem asju, mida tahtsin (soovisin) teha või asju, mida pidin tegema (sest mul polnud valikut)?\n28.12.2015, Kaido PajumaaN24Pane tähele: need viis on arvatavasti ka sinu egolõksudKas sa oled egoist? Märkad sa seda, kui sa oled egoist? Kui ei, aitab koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator selgeks teha, kuidas tööl ja kodus egoismi üldse määratleda.\n08.12.2015, Kaido PajumaaN24Kuulutati välja 2016. aasta kaks kõige populaarsemat värviVärvifirma Pantone kuulutab iga aasta lõpus välja ühe värvitooni, mis muutub järgneval aastal väga populaarseks. Disainimaailmas on Pantone'i värviennustused alati väga olulised ning neid oodatakse pikisilmi. Sel aastal otsustas firma aga teistmoodi teha: ühe värvi asemel kuulutati välja kaks.\n04.12.2015, naine.postimees.eeN24Kaido Pajumaa: mida vähem end teistega võrdled, seda edukam ja õnnelikum oledKoolitaja Kaido Pajumaa kirjutab portaalis Motivaator, et sattus hiljuti lugema Sonja Lyubomirsky raamatut «The How of Happiness», milles autor on aastakümnete pikkused uuringud ja eksperimendid õnnelikuks olemise kohta ühte raamatusse kokku võtnud. Raamat oli väga lihtsasti loetav selgitades ilmekalt põhjuseid, miks nii vähesed inimesed siiralt oma elust rõõmu tunnevad ning pakkus välja ka nn laboratooriumis kinnitust leidnud strateegiad selleks, et õnnelikum olla, elust rohkem rõõmu tunda ning seeläbi ka rohkem ära teha.\n30.11.2015, Kaido PajumaaN24Lihtne test, mis aitab sul ennast paremini tundma õppidaSelleks, et oma elu ja suhteid paremini mõista, võiks peeglisse vaadata. Ja mitte ainult peeglisse, vaid ka oma alateadvuse salasoppidesse. 19.11.2015, naine.postimees.eeN24Miks teeb sõbranna edu kadedaks?Kõik me oleme mõnikord kaaslaste hea õnne korral tundnud kerget kadedust. Aga miks, kui me tegelikult neist hoolime ega taha neile halba?\n16.11.2015, naine.postimees.eeN24Kriisi tõmbetuultes: kaheksa sammu tasakaaluni jõudmiseksIgaüks meist kogeb elu jooksul mitmeid kriise. Nende saabudes tunneme tihtipeale, et kaotame selguse ja kindluse, ent ometi on nad millekski vajalikud.\n26.10.2015, Kadri SakalaN24Moeblogi: elu iluMõni hetk on eriline. Nii eriline, et hing jääb kinni. Aeg jääb seisma. Füüsiline ja materiaalne ei eksisteeri ning kõikvõimalikud piirid ühtäkki kaovad. 28.07.2015, Terje TellingN24Epp Petrone leiab rahu paastudesKirjastaja ja kirjanik Epp Petrone rääkis ajakirjale Naisteleht, et on alati olnud püsimatu ja otsib rahu raamatutest, kirikutest, teatrist, loodusest ja ka paastumisest, et endaga kontakti saada. Möödunud aastal tegi ta neljapäevaseid veepaaste koguni viis korda.\n30.04.2015, naine.postimees.eeN24Mida teha, kui ei ole eluga rahul?Motivatsioonikoolitaja ja raamatu «Jalutuskäigud sisekosmoses» autor Kaido Pajumaa lehel Motivaator, et tema blogisse on jõudnud päris palju inimesi, kes on otsinud Google’is vastust küsimusele «Mida teha, kui ei ole eluga rahul?». Kas sina oled üks nendest? Kui ei ole, siis kas oled vähemalt korra elus selle küsimuse üle mõtisklenud? 14.04.2015, Kaido PajumaaN24Kolm sisemist takistust, mille ületamisel on lihtsam õnnelik ollaEsimesed 10 aastat (1996 – 2006) oma teadvustatud täiskasvanu elust otsisin ma õnne edu kaudu. Nii nagu paljud teisedki noored mehed, võtsin ma varakult omaks uskumuse, et ainuke põhjus elamiseks ja ainuke viis õnnelikuks saada, on olla edukas, kirjutab motivatsioonikoolitaja ja raamatu «Jalutuskäigud sisekosmoses» autor Kaido Pajumaa lehel Motivaator. 06.04.2015, Kaido PajumaaN24Usu endasse: alateadvuse jõud toimib kui Aladdini lampKes meist poleks kuulnud lugu Aladdinist ning tema imelambist, mis lubas täita kolm soovi? Minnes tagasi muinasjutu juurte juurde selgub, et Aladdin ei saanud soovida mitte ainult kolm soovi, vaid niipalju, kui tal neid oli, kirjutab Teazy.ee.\n02.04.2015, naine.postimees.eeN24Õnn kaasneb õige eluga«Usun, et elu ülim eesmärk on leida õnn. See on kindel,» ütleb dalai-laama saalitäiele kuulajaskonnale veendunult. Lihtsakoeline ja pisut ehk kulunudki väide. Iga inimene on õnne teemal mõtisklenud, arutlenud, raamatuid lugenud ja filme vaadanud. Igaühe elus on aegu, mil on tunne, et õnn on jäädavalt selja pööranud, aga küllap on sulle tuttavad needki hetked, mil joovastus ja õnnetunne täidavad su juuksejuurtest varbaotsteni ning maailm näib imelise paigana, kirjutab terapeut Kadi Kütt Salasona.eu-s.\n28.03.2015, Kadi KüttN24Kõige ohtlikumat rasva on ka kõige lihtsam kaotadaTerviseentusiastid unistavad lamedast kõhust, kuid mitte ainult edevusest. Kõhupiirkonda kogunenud rasvapolster on tervisele väga ohtlik.\n24.03.2015, Linda PärnN24Lõpeta õnne ootamine, ole õnnelik nüüd ja praegu!Kui ma saan selle töö, siis olen õnnelik. Kui ma leian armastuse, siis ma olen õnnelik. Kui ma saan endale lubada reisimist, siis ma olen õnnelik. Kui ma võtan kaalust alla, vat siis ma saan olla õnnelik. Kas need pole mitte tuttavad laused? Kuid kas tõesti ei ole tänases päevas mitte midagi sellist, mis lubaks olla õnnelik nüüd ja kohe?\n02.03.2015, naine.postimees.eeN24Kaido Pajumaa: tee kõike, mida soovid, aga ära unusta, kes sa oledKoolitaja Kaido Pajumaa kirjutab portaalis Motivaator, et sel suvel täitub tal 9 aastat hetkest, mil 2006. aastal esimese enesearengu raamatu kätte võttis. Nii nagu miljonitel teistel üle maailma, oli selleks «loomulikult» «Saladus» (ing «The Secret»).\n26.02.2015, Kaido PajumaaN24Millised võiksid olla erinevate isude psühholoogilised põhjused?Kas oled vahel mõelnud, et kuigi inimeste üldine huvi tervislike eluviiside vastu suureneb, kasvab jätkuvalt ka ülekaaluliste arv?\n18.02.2015, naine.postimees.eeN24Kaido Pajumaa: kas oled oma eluga rahul või rahus?Mida sa oma elult soovid – kas soovid olla eluga rahul või eluga rahus?\n26.01.2015, Kaido PajumaaN24On su elu rõõmus mäng või hädaorg?Öeldakse, et inimese elu on kannatus. Mitte sellepärast, et elame vaesuses ja näljas, vaid põhjuseks on siin eeskätt see, mis on meie enda peas – pidev vastuseis ja võitlus. Me ei lepi eluga sellisena, nagu see on. Me ei meeldi iseendale sellisena, nagu oleme, kirjutab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s. 19.01.2015, Kadi KüttN24Suhteterapeut aitab: kannatusest väljumise kolm sammuMe tunneme endas kannatuse ängi, kui ei mõista, mida meil on vaja antud olukorrast õppida, miks me sellises situatsioonis üldse oleme, ning kuidas sellest vabaneda.\n13.01.2015, Kadri SakalaN24Õnn on sinu kätes: kujunda endale unistuste eluKus sünnivad ihad, projektid, detailsed plaanid ja impulss tegutsemiseks? Loomulikult saab kõik alguse meie peas. Selleks et meie elu oleks rahuldustpakkuv, on hea enesele selgeks teha, kuidas meel toimib, mitte lasta tal omapäi tegutseda ja oodata, mis juhtuma hakkab, kirjutab Sensa. Kui mõistame oma meele toimimist, on võimalik luua endile elu, mida tõeliselt elada soovime.\n01.01.2015, naine.postimees.eeN24Kuidas olla igas hetkes kohalMeelerännak on teekond sisemaailma, iseenda juurde. Sa istud kinnisilmi omaette vaikuses, jälgid oma mõtteid ning paned tähele oma hingamist ja keha. Sul ei ole vaja midagi teha ega ühtegi reeglit järgida, sul pole vaja seada endale mingit eesmärki. Lihtsalt oled iseendaga ja selle kogemusega, mis parasjagu on, õpetab terapeut Kadi Kütt salasona.eu-s.\n31.12.2014, Kadi KüttN24«Armasta iseennast» – aga kuidas?Kuuleme sageli, et kõigi meie probleemide lahendus on «armasta iseennast!» Tegelikult pole seda sulle kunagi õpetatud, kirjutab psühholoog ja terapeut Marina Eberth salasona.eu-s.\n26.11.2014, NaineN24Mõtteid sellest, mida ükski naine ei peaks kunagi kartmaHuff Post kirjutab naistemaailmas valitsevatest kirjutamata reeglitest, eelarvamustest ja hoiakutest, millest tuleb oma õnne nimel läbi murda.\n17.11.2014, NaineN24Monika Kuzmina: näpunäiteid, kuidas õppida endasse uskumaTäna on taas küsimuste esitamise aeg. Teisiti ju vastuseid ei leiaks. Jah, loomulikult on mugav mitte midagi eneselt küsida, elada masinlikult oma igapäevast elu ja veeta hommikuid õhtusse. Võime nii elada. Võime lasta nii minna päevadel, nädalatel ja taevane arm ... aastatel! Muidugi võib nii. Kes keelab? Mitte keegi, kui just ise ei keela.\n26.09.2014, Monika KuzminaN24Eda-Ines Etti on endaga rahu teinudLauljanna Eda-Ines Etti rääkis Naistelehele, et on palju inspiratsiooni saanud Eckhart Tolle raamatust «Uus maailm. Elusihi mõistmine.» 25.09.2014, Linda PärnN2425 sammu, mis viivad sind hea eluniNeid Cosmo nõuandeid järgides oled õnnelikum ja rahulolevam kui kunagi varem.\n24.09.2014, Emma MarkezicN24Monika Kuzmina: sa oled loomiseks loodud! Jah, osadel inimestel on elus väga vedanud. Mõni teeb oma esimesed sammud, hakkab arsti mängima ja saabki arstiks. Teine saab paariaastaseks ja laulab juba nagu linnuke ning siis sirgub temast andekas artist. On neid, kes otsustavad saada politseinikuks, advokaadiks, õpetajaks, tuletõrjujaks ja neist saavadki politseinikud, advokaadid, õpetajad ja tuletõrjujad. 18.09.2014, Monika KuzminaN24Kümme mõttemustrit, mis ei lase olla õnnelikKlassikaks saanud filmis kõlav laulusalm ütleb: «Iga mees on oma saatuse sepp ja oma õnne valaja». Tegemist ei ole pelgalt luulereaga või olulise elutõega. Täpsustades, siis oma mõtetega loome me end ümbritseva maailma ja negatiivsete mõttemustritega piirame oma õnnetunnet.\n15.09.2014, Naine24N2412 harjutust, mis hävitavad stressi 15 minutigaKas oled vahel tundnud, et enne otsustavat nädalat on sul raske lõõgastuda? See on nii sellepärast, et keha on nn «põgene või ründa» olukorras: süda hakkab kiiremini lööma, adrenaliini pumbatakse juurde, vererõhk tõuseb. Kõige selle taga on stressihormoon. Kui selline olukord kestab pikalt, kaasnevad sellega terviseprobleemid nagu ärevus, depressioon, südamehaigused, kaalutõus ning mälu ja kontsentratsiooni probleemid. Aga mida siis teha?\n09.09.2014, Naine24N24Mida teha, et suvine rahutunne kestaks edasi?Päikeselised ilmad on möödas ja suvepuhkused läbi. See aga ei tähenda, et peaksime ühiselt sügismasendusse langema.\n26.08.2014, Naine24N24Neli võimalust, kuidas elu lihtsamaks tehes õnnelikum ollaRobert Levine on Californiast pärit psühholoog, kes tahtis teada, kui palju erineb elutempo eri ühiskondades. Selleks arvutas ta välja, kui palju aega kulub inimestel tipptunni ajal linnas kõndimiseks, kui täpsed on avalikud kellad ja kui palju aega kulub ühes postkontoris teatud tehingute tegemiseks. Nõnda leidis Levine, et elutempo on igal pool ääretult erinev ja kiirema elutempoga regioonides on inimesed südamehaigustele vastuvõtlikumad. Tema uuringu taustal tõuseb esile aga oluline küsimus – kas elutempo peaks olema aeglasem; ja kas aeglasem on ühtlasi ka lihtsam?\n21.08.2014, Linda PärnN24Viis sammu, mis tuleb astuda teekonnal hea eluni\nAINUS VIIS rõõmsa ja hirmudeta elu elamiseks on austada ennast ja oma potentsiaali ning veenduda, et ka teised seda teeksid, kirjutab Cosmopolitan.\n28.05.2014, Mika BrzezinskiN24Monika Kuzmina: õpi andestama ja saad vabaks\n12.05.2014, Monika KuzminaN2419 asja, mida teevad sisimas õnnetud inimesed\nKõigil on halbu päevi, aga milleks veelgi suurendada negatiivsust, kui on võimalus seda vältida?\n12.05.2014, Linda PärnN24Minevikust saab õppida, kuidas olevikuga rahu sõlmida\nOn sinu elus midagi, mida sa tagasi vaadates kahetsed? Äkki tegid sa midagi, mis sind nüüd aeg-ajalt närib. Või jätsid hoopis tegemata midagi, mis sulle nüüd hingerahu ei anna. Koolitaja Kaido Pajumaa usutleb portaalis Sisekosmos, et meil kõikidel on midagi sellist hingel.\n31.03.2014, Kaido PajumaaN24Kümme nõuannet, kuidas oma elu kolmekümnendates rohkem armastada\nKolmekümnendates muutub enesega rahulolu järjest olulisemaks. Tõenäoliselt muretsesid varem rohkem laste ja karjääri pärast ning unustasid, et ka enda vajadustele peab tähelepanu pöörama.\n24.03.2014, Naine24N2415 moodust, kuidas elada, mitte lihtsalt kulgeda\nLiigagi tihti liigume me elu autopiloodil, tehes igapäevaselt oma toimetusi ja leppides kõigega, mis ette tuleb, ning iga järgmine päev kulgeb jälle samamoodi nagu eelmine. Kõik tundub normaalne ja mugav, välja arvatud see näriv tunne kuskil hingesopis, mis annab aeg-ajalt märku, et peaks midagi muutma.\n13.02.2014, Naine24N24Kuidas leida meelerahu ebakindlatel aegadel?\nKoolitaja Kaido Pajumaa kirjutab oma portaalis Motivaator, et me elame alati ebakindlatel aegadel. Kas sa oskasid aasta tagasi ette näha seda, mis sinu elus praegu toimub? Või oskad sa täpselt ette näha seda, mis aasta pärast sinu elus aset leiab?\n11.02.2014, Kaido PajumaaN24Pirgit Toomel: kellest sõltub sinu õnn?\n03.02.2014, Pirgit ToomelN24Kaheksa moodust, kuidas olla uuel aastal positiivsem\n02.01.2014, Naine24N24Ka liigne positiivsus võib olla hukatuslik\nNii positiivsus kui negatiivsus eraldi on ületähtsustatud emotsionaalsed seisundid, mida ajakiri ÜKS vaatleb pisut erineva nurga alt. Millal need poolused meie arengut peatavad, millal on abiks?\n04.12.2013, Helena LassN24Seitsmesammuline tehnika oma eesmärkide ja unistuste täideviimiseks\tOled sa nõus, et eesmärkide püstitamine on kõige lihtsam asi maailmas? Me kõik ju püstitame endale mingid «eesmärgid» 31. detsembril, lubades uuel aastal näiteks perega rohkem aega veeta, rohkem raha teenida, kaalu kaotada jne, kirjutab koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator. Aga missugune on reaalne tulemus?\n22.11.2013, Kaido PajumaaN2410 head nippi eduks isiklikus ja tööalases elus\n20.11.2013, Kaido PajumaaN24Kaido Pajumaa: Facebook Happiness - uus viis oma näruse elu eest põgenemiseks\nFacebook on äge. See lubab meil oma sõpradega ühenduses olla ja kogu oma elu terve maailmaga jagada. Küll aga jäävad sageli selgusetuks põhjused, miks me soovime oma elu, eriti selle ilusamat poolt, terve maailmaga jagada? Kas see pole mitte uus viis oma tegeliku näruse elu eest põgeneda, arutleb koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator.ee.\n12.11.2013, Kaido PajumaaN24Mai Loog: mõtlen vägisi headest asjadest, ega lase negatiivsetel mõtetel end mürgitada\nTänaseks üle kümne aasta Bangkokis elanud filosoofiadoktor ja kirjanik Mai Loog on särav ning rõõmsameelne. Kuid enne Taisse kolimist oli Mai hoopiski teistsugune - pessimistlik ning kartlik. Buduaar rääkis Maiga saatuse, horoskoopide ning selgeltnägijate teemal ning muidugi tuli jutu käigus välja ka see, kuidas Mai tee positiivse ellusuhtumiseni leidis.\n12.11.2013, Naine24N24Kümme küsimust, mis aitavad õnne üle mõtiskleda\nKuidas leppida eluga, kui seda pole võimalik muuta? Palju räägitakse suurtest elumuutustest, õnne otsimisest ja selle nimel pingutamisest.\n05.11.2013, Naine24N24Lihtne viis oma murede paremaks mõistmiseks ja lahendamiseks\n04.11.2013, Kaido PajumaaN24Viis moodust, kuidas olla õnnelikum kohe praegu\n22.10.2013, Linda PärnN24Kaido Pajumaa: muuda end iseenda mänguasjaks ja tee asju, mida muidu teha ei viitsi\nVäga tihti on meil vaja teha asju, mida me teha ei viitsi. Samuti peame mõnikord tegema asju, mida me teha ei taha, sest need tunduvad lihtsalt ebamugavad. Kuidas nendes olukordades iseendaga hakkama saada? Üheks efektiivseks võtteks on muuta end iseenda mänguasjaks, ja teha seeläbi asju, mida muidu teha ei viitsi, kirjutab koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator.ee.\n18.10.2013, Kaido PajumaaN2425 asja, mida 25. eluaastaks peaks teadma\n24.09.2013, Linda PärnN24Kuidas mõista ütlust, et meie ärkvelolek on uni?\n09.09.2013, Kaido PajumaaN24«Mina ja minu maailm» on lähenemine elule, mis mitte kunagi ei tööta\nMeile tundub, et me elame selles maailmas. Meile tundub, et siin olen mina, ja siin on kõik teised asjad (minu sõbrad, minu pere, minu kodu, minu töö, minu riik, minu auto jne). Me tunneme end olevat kõigest sellest eraldatuna. Just seepärast võib öelda, et «mina ja minu maailm» on lähenemine, mis mitte kunagi ei tööta. Ja ei hakkagi tööle, kirjutab Kaido Pajumaa Sisekosmoses.\n03.09.2013, Kaido PajumaaN24Kümme erinevust huvitavate ja igavate inimeste vahel\nPaul Hudson kirjutab Y-generatsiooni portaalis Elite sellest, kuidas ta ei salli igavaid inimesi ja toob välja kümme tundemärki, mille järgi võib huvitavaid inimesi teistest eristada.\n03.09.2013, Naine24N24Viis nõuannet, kuidas närvilisusest võitu saada\nOn üsna lihtne mõista, mis põhjustab närvilisust: me tunneme seda siis, kui me ei usu endasse. Selleks, et närvilisusest lahti saada, tuleks ennast paremini tundma õppida, et aru saada, millised erilised võimed meil on ja kui palju potentsiaali meil on. Nagu näed, pole sul selleks vaja endale midagi juurde lisada, vaid tuleb hoopis lahti saada neist mõtetest, mis sulle piiranguid seavad.\n02.09.2013, Naine24N24Sul on probleeme? Tee neile audit\nKujuta ette, kuidas sa üritad keskenduda olulisele ülesandele, aga sa ei suuda, sest tegemist on kogu aeg liiga palju. Üks asi ajab teist taga, sa püüad kõigega korraga toime tulla ning lõpuks ei saa mitte midagi tehtud. Selle asemel tunned end hoopis kogu aeg stressis olevat, mistõttu hakkavad tasapisi kõik asjad elus negatiivses valguses paistma, kirjutab koolitaja Kaido Pajumaa portaalis Motivaator.\n01.09.2013, Kaido PajumaaN24Kaido Pajumaa: mõtlemine – kas meie sõber või vaenlane?\n22.08.2013, Kaido PajumaaN24Kaido Pajumaa: viis inimlikku tasandit, mis pärsivad meelerahuni jõudmist Me oleme inimestena nagu mitmekorruselised majad, millest läbi jalutades üha kõrgemale jõuame. Kui me piisavalt pingutame, jõuame ühel päeval päris tippu, kus ootab meid auhind – tingimusteta vaikus ja rahu. Et selleni aga jõuda, tuleb kõigepealt tundma õppida ja läbi minna neljast alumisest korrusest, mis meelerahuni jõudmist oluliselt segada võivad, kirjutab Kaido Pajumaa oma blogis motivaator.ee.\n30.07.2013, Kaido PajumaaN24Laine Randjärv: tegusad naised ei pööra tööd tehes tingimata perele selga\nRiigikogu asespiiker ja koorijuht Laine Randjärv tunnistas Naistelehele, et talle on palju ette heidetud, justkui ta oleks jätnud oma pere karjääri tõttu tagaplaanile. Ta ei mõista, miks eeldatakse, et naine tööd tehes pere eest ei hoolitse.\n26.07.2013, Naine24N24Kuidas otsustada, kas jääda suhtesse või lahkuda?\nKas tunned, et sooviksid sel aastal muuhulgas enda paarisuhtes muutusi läbi viia? Kaalud, kas sul tuleks jääda või lahkuda? Loodetavasti pakub alljärgnev mõtteainet ning aitab sul otsustamise lihtsamaks teha.\n14.01.2011, Heleriin Adelbert Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised06:20Valge Maja: Süüria režiim võib valmistuda uueks keemiarünnakuks 06:00Täna ajaloos 27.06: avati maailma esimene tuumaelektrijaam 03:32Brasiilia prokurörid esitasid presidendile korruptsioonisüüdistuse 02:16Trump: USA-India suhted on tugevamad kui kunagi varem 01:51USA esindajatekoja komitee esimees taotleb rekordilist kaitse-eelarvet 23:59Brexiti inimõiguste pool jääb hoomamatuks 23:59Nahaarst Sirje Kaur selgitab: kas isetehtud päikesekreemi tasub usaldada? 23:59Liiklus saarte vahel kulges tõrgeteta 23:59Eerik-Niiles Kross: globaalne Eesti rahvusriik 23:59Venezuela poliitvange sunnitakse rooja sööma 23:59Raul Järg: Tallinna linnasüdame elustamine 23:59Välismaa lühiuudised 27.06. 23:59Venezuela rikkuritel käib pidu katku ajal 23:59Postimees 1938. aastal: maailm relvastub 23:59Laulukaare alt dirigendipulti 23:59Ametnikud ihkavad poliitikuilt stabiilsust 23:59Eestile terendab kolmas vähemusvalitsus 23:59ISIS annab Mosulis viimaseid lahinguid 23:59IT-firmad lähevad Hollywoodi 23:59Millal võiks vaimse tervise probleemide pärast töölt koju jääda? Kõik viimased uudised