„Maksukäsiraamat” ilmub Äripäeva ja KPMG koostööna.\nMaksuseadused on kiiresti arenev valdkond. Kuna seadusi sageli täiendatakse ja muudetakse ning võetakse vastu nende rakendusakte, ei ole maksustamisprobleemistikus orienteerumine sugugi hõlbus. Soovides abiks olla Eesti maksuseadustes orienteerumisel, on KPMG maksuspetsialistid...\n3.1. Ettevõtluse vormid\nfüüsiline isik, kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kaupade müük või teenuste osutamine on tema püsiv tegevus\n; seaduses sätestatud äriühing.\nFüüsilisest isikust ettevõtjaks võib olla iga füüsiline isik. Füüsilisest isikust ettevõtja peab enne tegevuse alustamist esitama...\n3.2. Äriühingu registreerimine\nAktsiaseltsi või osaühingu asutamiseks sõlmivad asutajad asutamislepingu, ühe asutaja puhul võetakse vastu asutamisotsus. Asutamisleping või -otsus peab olema notariaalselt tõestatud ning selle lisana kinnitatakse ka äriühingu põhikiri.\nAktsiaseltsi või osaühingu äriregistrisse kandmiseks esitab juhatus avalduse, milles näidatakse aktsiaseltsi puhul ÄS §-s 251 ja...\nPärast majandusaasta lõppu koostab äriühingu juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande raamatupidamise seaduses sätestatud korras.\nRaamatupidamise aastaaruanne koosneb • põhiaruannetest (bilansist, kasumiaruandest, rahavoogude aruandest ja...\n3.4. Arvete ja maksete muudatused 2014. aastal\nÜhtse euromaksete piirkonna (ingl single euro payments area, lühend SEPA) määruse jõustumisega 1) muudeti kontonumbreid ja 2) otsekorralduste asemel võeti kasutusele e-arvetel põhinev makseteenus.\nRiigisisestes arveldustes võeti kasutusele rahvusvahelise kontonumbri standard IBAN. Kuna SEPA-määrus muutis traditsioonilise otsekorraldusmudeli kasutamise kulukaks nii tarbijale kui ka pangale, asendati otsekorraldusmudel süsteemiga, mis lubab e-arveid tasuda ka püsimaksekorraldusena.\n4. Maksukorraldus: maksumaksja õigused ja kohustused uus\n4.1. Eesti maksusüsteem\nEesti maksusüsteem koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning kohalikest maksudest, mida oma haldusterritooriumil kehtestab valla- või linnavolikogu kohalike maksude seaduse alusel.\n4.1.1. Maksukorralduse seaduse tähtsamad muudatused 2016. aastal\nPeatükis on esitatud maksukorralduse seaduse tähtsamad muudatused. Soovitame lugejatel tutvuda ka seaduse endaga, sest tegemist ei ole kõikehõlmava ülevaatega.\n2015. ja 2016. aasta muudatused\nSeadust täiendati sättega, mille kohaselt peab maksuseaduse, samuti selle muudatuse, vastuvõtmise...\n4.2. Maksukorralduse üldpõhimõtted uus\n4.2.1. Maksuhaldur ja tema põhikohustused\nMaksuhalduri ülesanded on: 1) kontrollida maksude arvestamise ja tasumise õigsust ning jälgida, et makse tasutakse ja maksusoodustusi kohaldatakse seadusega sätestatud suuruses ja korras; 2) arvestada ja määrata seadusega sätestatud juhtudel tasumisele kuuluv maksusumma ja intress ning tagastada enammakstud või hüvitatavad summad; 3) nõuda sisse maksuvõlad; 4) kohaldada maksuseaduste rikkujate suhtes seadusega lubatud sunnivahendeid ja karistusi. Maksuhaldur viib menetluse läbi võimalikult lihtsalt, kiirelt ja efektiivselt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebamugavusi, järgides sealjuures haldusmenetluse üldpõhimõtteid ja tagades menetlusosaliste õiguste kaitse. Ta on maksude tasumise õigsuse kontrollimisel ja maksusumma määramisel kohustatud arvestama kõiki asjas tähendust omavaid, sh nii maksukohustust suurendavaid kui ka vähendavaid asjaolusid.\n4.2.2. Maksukohustuslaste register uus\nMaksukohustuslaste registris on andmed 1) maksukohustuslaste, 2) sotsiaalmaksuseaduse alusel kindlustatud isikute, 3) töötuskindlustuse seaduse alusel kindlustatute, 4) töötuskindlustusmaksu tasujate ja kinnipidajate, 5) kogumispensioni seaduse tähenduses kohustatud isikute kohta. Lisaks peetakse registris arvestust ka maksuseadustest tulenevate maksukohustuslase rahaliste õiguste ja kohustuste ning nende täitmise kohta.\n4.2.3. Maksusaladus uus\nMaksumenetluses kehtib harilikult keeld andmeid avaldada (vrdl haldusmenetluses üldiselt kehtiv põhimõte, mille kohaselt on haldusmenetlus avalik). Maksusaladus on igasugune maksumaksjat käsitlev teave, sh äri- ja pangasaladus, mis 1) maksuhalduri ametnikele ja teistele teenistujatele töökohustuste täitmisel on teatavaks saanud ning 2) mida nad seaduse kohaselt ei tohi avaldada ka pärast teenistussuhte lõppemist. Seaduses on määratud aga ka juhud, mil teabe avaldamine on lubatud.\n4.3. Maksudeklaratsioon ja maksu määramine\n4.3.1. Maksudeklaratsioon ja selle parandamine\nKolme aasta jooksul võib maksumaksja oma maksudeklaratsiooni parandada – see võimalus on nii inimestel kui äriühingutel. Maksudeklaratsioon on tulu-, käibe-, aktsiisi-, tolli-, sotsiaalmaksu- ja hasartmängumaksudeklaratsioon, maksuaruanne või muu maksuhaldurile esitatav maksu arvutamise dokument. Maksudeklaratsiooni info peab deklaratsiooni esitajale teadaolevalt olema õige ja kinnitatud maksukohustuslase, tema seadusliku esindaja, volitatud esindaja või eestkostja allkirjaga.\n4.3.2. Maksusumma määramine maksuhalduri nõudel\nTeatud juhtudel määrab maksuhaldur tasumisele kuuluva maksusumm, mille määramisel võtab maksuhaldur arvesse kõiki konkreetse maksuasjaga seotud asjaolusid, mida ta peab usaldusväärseks. Kui konkreetses maksuasjas ei ole korraldatud revisjoni, võib maksuhaldur määrata maksusumma tingimusega, et täiendavate tõendusmaterjalide ilmnemisel vaadatakse maksuotsus uuesti läbi.\n4.3.3. Maksuotsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\nTeatud tingimustel on lubatud maksuotsust muuta või kehtetuks tunnistada.\n4.4. Maksunõuded ja -kohustused\nMaksuseadustest või maksukorralduse seadusest tulenevad rahalised kohustused ja nõuded on:\n; maksu kinnipidamise kohustus (kinnipidamiskohustus)\n; õigus enammakse tagasisaamisele (tagastusnõue)\n; kolmanda isiku kohustus tasuda...\n4.4.1. Rahalise kohustuse tasumine, tagastamine ja tasaarvestamine\nMaksukorralduse seaduse kohaselt on maksukohustuslane kohustatud maksusumma ja maksu kõrvalkohustustest tulenevad summad tasuma ...\n4.4.2. Tagastusnõude tasaarvestamine\nMaksumaksjal on õigus saada tagasi maksuhaldurile seaduses või haldusaktis ettenähtust suuremas summas tehtud makse ja rahalise kohustuse tasumisel või tasaarvestamisel tekkinud enammakse, sh makse, mis on tehtud enne kohustuse tasumise tähtpäeva.\n4.4.3. Maksuvõla tasumise ajatamine, mahakandmine ja kustutamine\nMaksuhalduril on õigus makseraskustes maksukohustuslase, v.a maksu kinnipidaja, põhjendatud taotluse alusel ajatada tema maksuvõla tasumine, mis aga ei vabasta maksukohustuslast jooksvate maksukohustuste täitmisest. Maksuvõlg tasutakse selleks kehtestatud graafiku alusel, mille esitab maksukohustuslane ning mida maksuhaldur võib muuta.\nKui maksuvõla tasumise ajatamine...\nKui maksukohustuslane ei ole tasunud maksu (sh avansilised maksed) seadusega sätestatud tähtpäevaks, on ta kohustatud intressi arvestama ja maksma tähtpäevaks tasumata maksusummalt. Intressi arvestatakse alates päevast, mis järgneb päevale, kui maks tuli seaduse järgi tasuda, kuni tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud.\nRahvusvahelise ametiabi osutamisel...\nMaksuhaldurile on seadusega pandud kohustus sisse nõuda maksukohustuslase tasumata maksuvõlad. Sundtäitmist reguleerivad peale maksukorralduse seaduse ka teised täitemenetlust reguleerivad õigusaktid.\nPeatükis on nimetatud tingimused, mille korral on maksuvõla sundtäitmine lubatud. Maksukorralduse seaduse järgi nõuab maksuhaldur esmajärjekorras sisse maksusumma, seejärel intressi.\n4.5. Maksumenetlus uus\nÜldreegelina kohaldatakse maksumenetluses haldusmenetluse seaduse sätteid, kui maksukorralduse seadus, muud maksuseadused või tolliseadustik ei sätesta teisiti.\nMaksumenetlus toimub eesti keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud. Võõrkeelt kasutatakse maksumenetluses keeleseaduse alusel. Seejuures võib menetlusse alati kaasata tõlgi. Tõlgi kaasamise...\n4.5.1. Dokumentide kättetoimetamine\nMaksukohustuslane peab arvestust pidama ja maksuhaldurile teatama kõik asjaolud, mis on maksustamisel tähtsad, lisaks tuleb anda maksuhaldurile seletusi ja esitada deklaratsioone.\nMaksukohustuslane ei tohi maksuhaldurit takistada menetlustoimingute sooritamisel.\n4.5.3. Tõendid uus\nTõendeid kogub maksuhaldur kas üksikjuhtumite kontrolli või revisjoni ehk üldkontrolli käigus.\nTõendid maksumenetluses on kõik asjas kogutud andmed, teave, dokumendid, asjad, vaatluse teel...\nRevisjoni korraldab konkreetse maksuasja menetlemiseks pädev maksuhaldur või -haldurid, et välja selgitada maksukohustust suurendavad ja vähendavad asjaolud. Revisjon võib korraga hõlmata mitut maksu või maksustamisperioodi.\nRevisjoni ulatuse määramine Maksuhaldur peab määrama revisjoni ulatuse...\n4.6. Karistused maksuõigusrikkumiste eest\nMaksukorralduse seaduses (MKS) on esile toodud järgmised maksuõigusrikkumiste tüübid, neist kaks esimest võivad kaasa tuua vastutuse karistusseadustiku (KarS) alusel.\n4.7. Vaidemenetlus uus\nMaksukohustuslane või muu menetlusosaline võib esitada vaide, kui ta leiab, et maksuteate, maksuotsuse, vastutusotsuse, korralduse või maksuhalduri muu haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi. Ta võib nõuda haldusakti kehtetuks tunnistamist, muutmist või uue haldusakti väljaandmist.\nVaide läbivaatamisel kontrollitakse haldusakti andmise õiguspärasust ja otstarbekust. Vaideotsuseid teeb üksnes maksu- ja tolliamet.\n4.8. Siduv eelotsus\nMaksukohustuslasel on võimalik taotleda maksu- ja tolliametilt siduvat eelotsust. Sellega antakse maksukohustuslasele siduv hinnang tulevikus sooritatava toimingu või toimingukogumi maksustamise kohta. Teatud tingimustel on maksuhalduril võimalik siduva eelotsuse tegemisest keelduda. Eelotsuse taotluse läbivaatamise eest tasub taotleja riigilõivu. Üldist tähendust omavate eelotsuste kokkuvõtted avalikustab maksuhaldur oma veebilehel, juhindudes kohustusest hoida maksusaladust. Eelotsuse taotleja võib juba taotluse esitamisel ära märkida teabe, mille avalikustamist ta ei soovi.\n4.9. Töötamise register uus\nAlates 1. juulist 2014 peavad kõik tööd pakkuvad füüsilised ja juriidilised isikud enne töötaja tegelikku tööle asumist isiku töötamise registreerima maksu- ja tolliameti töötamise registris.\nTööd pakkuv isik ehk tööandja töötamise registreerimise tähenduses on\n5. Tulu maksustamine uus\n5.1. Maksustatav tulu ja kulu\n1. jaanuarist 2000. a kehtiva tulumaksuseaduse (TuMS) kohaselt maksavad Eestis registreeritud juriidilised isikud, filiaalid või muud Eestis püsiva tegevuskoha kaudu tegutsevad mitteresidendid tulumaksu jaotatud kasumilt. Enne 1. jaanuari 2000. a kehtinud seaduse alusel maksustati tulumaksuga üldjuhul ettevõtjate majandusaasta kasum....\n5.1.1. Maksustamise alused\nMaksumaksja on isik, kellel tekib maksukohustus staatuse, tegevuse või tehingu alusel. Tulumaksuseaduse alusel peavad üldjuhul kõik tulusaajad tasuma tulumaksu. Erandiks on dividendid, mida saaja tasandil Eestis üldjuhul enam ei maksustata.\nMaailmatulu põhimõte ja tuluallika põhimõte Levinud...\n5.2. Dividendide maksustamine\nTuMS-i järgi peetakse dividendiks väljamakset, mis tehakse\njuriidilise isiku pädeva organi otsuse alusel jaotamisele kuuluvast puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist, ning...\n5.2.2. Maksustamine dividendide väljamaksmisel\nResidendist äriühing, sh ka täisühing (TÜ) ja usaldusühing (UÜ), peab maksma tulumaksu kõigilt dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt. Alates 2009. aasta 1. augustist rakendatakse dividendide maksustamise sätteid ka riigitulundusasutustele. Dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt makstava tulumaksu määr on 20/80. Tulumaksusumma arvutamise aluseks on dividendi või muu kasumieraldise n-ö...\n5.2.3. Residendist füüsilise isiku maksustamine dividendide saamisel\nDividend on defineeritud väljamaksena, mis tehakse juriidilise isiku pädeva organi otsuse alusel\njaotamisele kuuluvast puhaskasumist või eelmiste majandusaastate jaotamata kasumist ...\n5.2.4. Varjatud kasumieraldiste maksustamine\nLisaksdividendidele tehakse aktsionäridele või osanikele sageli mitmesuguseid väljamakseid kasumist või muid soodustusi dividende ametlikult välja kuulutamata. Selliseid soodustusi ja varjatud kasumi jaotamist (nt siirdehinnad) maksustatakse sarnaselt dividendidega, kui väljamakse majanduslik sisu on pigem dividend kui mõni muu väljamakse.\nKui residendist juriidilise isiku ja temaga...\n5.2.5. Muude omakapitalist tehtud väljamaksete maksustamine\nTuMS-i § 50 lg2 järgi maksab residendist äriühing tulumaksu aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.\n5.3. Erisoodustuste maksustamine\nErisoodustus on igasugune kaup, teenus, loonustasu või rahaliselt hinnatav soodustus, mida antakse erisoodustuse saajale seoses töö- või teenistussuhtega, juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmeks olekuga või pikaajalise lepingulise suhtega...\nTöölepingu seaduse (TLS) § 21 kohaselt on töölähetus töötaja lähetamine tööülesande täitmiseks kindlaks määratud ajavahemikuks väljapoole töölepinguga määratud töötegemise asukohta. Tööandjal on õigus töötajat lähetada kuni 30 päevaks, kokkuleppel töötajaga ka kauemaks.\n5.3.2. Isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise kulude hüvitamine\nTulumaksuseaduse (TuMS) § 13 lg 3 p 2 alusel ei maksustata tulumaksuga füüsilisele isikule makstud hüvitist tema kasutatava sõiduauto kasutamise eest tööülesannete täitmiseks.\nMaksuvabastus laieneb TuMS-i § 31 lg 1 p 8 alusel ka mitteresidendile....\nSagedased on olukorrad, kus tööandja tasub töötajate eest mitmesuguste õpingute ja koolitustega seotud kulud, nt täiendus-, ümber-, diplomiõppe ja ka magistriõppe kulud. Kui tööandja tasub oma töötaja koolituse eest, kas sel juhul tekib tööandjal maksukohustus?\nTuMS sätestab, et üldjuhul on töötaja koolituskulude...\nEttevõtluse edendamiseks ja sellest tulenevate riskide maandamiseks kindlustavad ettevõtjad\nnii ettevõtluses kasutatavat vara kui ka töötajaid. Üldjuhul kindlustatakse töötajad õnnetusjuhtumi vastu, kuid tihti kannab...\n5.3.5. Töötervishoiu kulud\nTöötervishoiu ja tööohutuse seadus (TTOS) sätestab töökeskkonna kohta esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded, mille täitmine on tööandjale kohustuslik. Näiteks peab tööandja\n5.3.5.1. Kuvariga töötamine\nTöötervishoiu ja tööohutuse seaduse alusel on kehtestatud kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (valitsuse 15. novembri 2000. a määrus nr 362). Nõuete täitmisega seotud kulusid (töökoha hindamine, tervisekontroll ja selle tulemusel rakendatavad abinõud) käsitatakse maksustamisel ettevõtlusega seotud kuludena, mida ei...\n5.3.6. Tööandja sõiduauto erisoodustusena\nKui tööandja annab töötajale sõiduvahendi vara tasuta või soodushinnaga kasutada tegevuseks, mis ei ole seotud töö-, ameti-, teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega, siis TuMS mõttes on tegemist erisoodustusega. Töötaja saab hüve, mis kuulub maksustamisele tulu- ja sotsiaalmaksuga.\nErisoodustushinna ülempiir tulumaksuseaduse järgi või...\n5.3.7. Töötajate transport tööle ja koju\nÜldjuhul maksustatakse tööandja kulutused töötajate tööle ja koju sõidutamiseks kui erisoodustus ehk tasuda tuleb tulu- ja sotsiaalmaks. TuMS-i § 48 lg 51 sätestab aga erandi. Selle järgi ei peeta erisoodustuseks kulutusi töötajate sõidutamiseks elu- ja töökoha vahel, kui ühissõidukeid kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga.\n5.4. Kingitused, annetused ja vastuvõtukulud\nEttevõttel palutakse rahastada mõnd projekti, teha annetusi või tekib vajadus koostööpartneritele midagi kinkida. Kes on külaline ja keda nimetada koostööpartneriks? Mis kvalifitseerub kingituseks ja mis on annetus? Peatükis käsitletakse residendist äriühingu tehtud kingituste ja annetuste maksustamist. Samad põhimõtted kehtivad ka püsiva tegevuskoha tehtud kingituste, annetuste ja vastuvõtukulude maksustamisel.\n5.4.1. Reklaamikulude maksustamine\nPaljude ettevõtete majandustegevuse huvides on vaja kaupu tasuta võõrandada – olgu need meenetena jagatavad logodega pastapliiatsid, kruusid, T-särgid, lipsunõelad, oma toodangu või vahendatava kauba näidised.\nEesti maksuseaduste kohaselt toob kaupade või teenuste tasuta võõrandamine sageli kaasa lisakulu maksukohustuse näol. Maksuhalduril on tülikas...\n5.5. Ettevõtlusega mitteseotud kulud\nResidendist äriühing maksab tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud kuludelt. Kui need kulud on varem juba maksustatud erisoodustuse, kingituse, annetuse või vastuvõtukuluna, dividendide või muu kasumieraldisena, siis ei tule täiendavalt tulumaksu maksta.\nTulumaksuseadus (TuMS) ei defineeri mõistet „...\n5.5.1. Nõudest loobumise maksustamine\nÄritegevuses juhtub sageli, et nõuded ei laeku: ostjad ei tasu arveid, võlgnikud ei täida kohustusi. Lootusetute nõuete lõpmatu raamatupidamises hoidmine ei ole otstarbekas ja moonutab äriühingu finantstulemusi. Seetõttu kantakse lootusetud nõuded tavaliselt bilansist välja ja loobutakse nende sissenõudmisest.\nPeale finantskahju võib nõudest loobumisega teatud juhtudel kaasneda...\n5.6. Muud ettevõtlusega mitteseotud väljamaksed\nTulumaksuseaduse (TuMS) § 52 alusel maksab residendist äriühing tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud väljamaksetelt. Kui neid väljamakseid on mõne teise paragrahvi alusel käsitatud erisoodustuse, kingituse, annetuse, vastuvõtukulu, dividendide, muu kasumieraldise või ettevõtlusega mitteseotud kuluna ja tulumaks on juba tasutud või kinni peetud (vt...\nResidendist juriidiline isik on kohustatud esitama maksu- ja tolliameti maksudeklaratsiooni vormil TSD maksustamisperioodil, s.o kalendrikuul antud erisoodustuste ja muude tehtud tulumaksuga maksustatavate väljamaksete kohta. TSD deklaratsiooni esitamise tähtaeg on maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäev.\n5.7.1. Maksudeklaratsiooni TSD lisad ja muud deklaratsioonid\nVorm TSD on tulu- ja sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse deklaratsioon. Sellel on olemas järgmised lisad:\nlisa 1 – residendist füüsilistele isikutele tehtud väljamaksed, kinnipeetud tulumaks, kohustusliku kogumispensioni makse ja...\n5.7.2. Raieõiguse ning metsamaterjali ostu- ja müügitehingute teatis\nMetsaseaduse ning keskkonnaministri määruse nr 84 kohaselt tuleb alates 1. jaanuarist 2007 raieõiguse ja metsamaterjali ostjatel ning müüjatel (nii juriidilistel kui ka füüsilistel isikutel) esitada maksu- ja tolliametile andmed müüdud või ostetud raieõiguse või metsamaterjali kohta....\n5.8. Maksusummade ümberarvestus maksustamise aluse muutumisel\nMaksusumma on võimalik ümber arvestada järgmiste maksuobjektide puhul:\nannetused ja vastuvõtukulud (TuMS § 49, vt ptk 5.4); väljamaksed, mille...\n5.9. Mitteresidendi maksustamine uus\n5.9.1. Välismaa äriühingu filiaal\nVälismaa äriühing peab oma filiaali kandma äriregistrisse, kui ta tahab enda nimel püsivalt pakkuda kaupu või teenuseid Eestis. Filiaal ei ole eraldiseisev juriidiline isik, seega vastutab filiaali tegevusest tulenevate kohustuste eest välismaa äriühing. Seaduses sätestatud juhtudel peab äriühing saama Eestis filiaali asutamise loa.\n5.9.2. Püsiv tegevuskoht uus\nPeatükis vaatleme püsiva tegevuskohaga seotud kulude maksustamist. Püsiv tegevuskoht hõlmab ka filiaali (vt ka ptk 5.1.1).\nPüsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi...\n5.10. Juhatuse ja nõukogu tasude maksustamine uus\nTulumaksuseaduse (TuMS) kohaselt on nii residendist kui ka mitteresidendist füüsilise isiku makstavad juhtimis- või kontrollorgani liikme tasud üks maksustatav tululiik. Juhtimis- või kontrollorgan on ka juhatus ja nõukogu. Järelikult on äriühing, kes maksab oma juhatuse või nõukogu liikmele tasusid, kohustatud tasu maksmisel kinni pidama 20% tulumaksu.\n5.11. Kulude mahaarvamisega seotud kohtulahendid\nEesti maksuõigus lubab maksumaksjal ettevõtlusega seotud kuludest tulenevalt teha kahesuguseid mahaarvamisi:\ntulumaksuseaduse (TuMS) § 32 lg 1 lubab maksumaksjal arvata ettevõtlustulust maha kõik maksustamisperioodi jooksul tehtud...\n6.1. Tulumaksu kinnipidamine väljamaksete tegemisel\nSeaduse alusel on tulumaksu kinnipidaja:\nresidendist juriidiline isik; riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutus; füüsilisest isikust ettevõtja või tööandja;...\n6.1.1. Välistöötajate maksustamine Eestis\nPärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga kehtivad Eestis Euroopa Liidu asutamislepingust tulenevad tööjõu vaba liikumise põhimõtted. Selle tulemusena on Eesti töötajate töötamine teistes liikmesriikides suurenenud. Paratamatult tekib küsimus, kus riigis ja mis ulatuses tuleb nende töötajate töötasusid maksustada. Äriühingud on suhteid välistöötajatega mitut moodi reguleerinud. Levinuim on...\nSotsiaalmaks on maksumaksjale pandud rahaline kohustis, saamaks tulu, et osutada riiklikku pensioni- ja ravikindlustusteenust.\nEestis maksab sotsiaalmaksu juriidiline isik, füüsiline isik või Eestis püsivat tegevuskohta omav mitteresident, sh välismaa äriühingu filiaal. Samuti maksab sotsiaalmaksu riik ja kohalik omavalitsus oma...\n6.2.1. Sotsiaalmaksuarvestus põhikohaga töötaja eest\nSotsiaalmaksuseaduse § 2 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud sotsiaalmaksu arvestamise põhimõtted põhikohaga töötaja eest. See tähendab, et iga töötaja (kindlustatava) kohta on kehtestatud iga kuu eest makstav minimaalne sotsiaalmaksukohustus. Arvestatud sotsiaalmaksu kohta täidab maksumaksja tulu- ja sotsiaalmaksu maksudeklaratsiooni (vormi TSD lisa 1 või 2). Sotsiaalmaksu arvestatakse tööandja...\nEesti on oma kodanike sotsiaalkindlustuse õiguste koordineerimiseks sõlminud sotsiaalkindlustuslepingud järgmiste riikidega:\nSoome (1997); Ukraina (1998, uus leping 2012); Kanada (2006);...\n6.2.2.1. Sotsiaalmaksu maksmise erijuhud\nSotsiaalmaksuseaduse § 6 on ette nähtud olukorrad, kus isiku eest maksab sotsiaalmaksu riik, kohalik omavalitsus või avalik-õiguslik juriidiline isik. Sotsiaalmaksu maksmise korda nimetatud erijuhtudel reguleerib rahandusministri 31. jaanuari 2003. a määrus nr 113 „Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel”.\n6.2.3. Euroopa Nõukogu sotsiaalkindlustuse määrused\nEuroopa Liiduga ühinemise ja tööjõuturu avanemise järel on märkimisväärselt hoogustunud nii Eesti kodanike liikumine teistesse liikmesriikidesse kui ka teiste liikmesriikide töötajate liikumine Eestisse töötamise eesmärgil. Seetõttu on kerkinud ka maksustamise küsimused, eelkõige kus ja mis riigi seaduse alusel tuleb tasuda sotsiaalmaksu ja millele tuleks tugineda maksukohuste tekkimise riigi...\n6.3. Keskmise töötasu arvutamine\n6.3.1. Ajutise töövõimetuse hüvitise arvutamine ja maksmine\nTööandja hakkab kindlustatule haigushüvitist maksma haigestumise või vigastuse neljandast päevast alates kuni kaheksanda päevani 70% ulatuses töötaja keskmisest töötasust. Alates 1. jaanuarist 2017 on tööandjal võimalus haiguslehe alusel töötajale maksta sotsiaalmaksuvaba hüvitist ka teise ja kolmanda haiguspäeva eest kuni 100% töötaja keskmisest töötasust. Haigestumise või vigastuse 4....\n6.3.2. Keskmise töötasu arvestamine\nTöölepingu seaduse, keskmise töötasu maksmise tingimuste ja korra ning avaliku teenistuse seaduse kohaselt tekib keskmise töötasu arvutamise vajadus keskmise töötasu säilitamise, tagamise ja maksmise juhtudel ning ka puhkusetasu arvutamisel. Kohakaaslusega töötavale inimesele arvutatakse keskmist töötasu sama korra alusel kui põhikohaga töötajale. Asjakohane arvutamise kord kehtestati...\n6.3.3. Puhkusetasu arvutamine\nPuhkusetasu arvutamist reguleerib valitsuse 11. juuni 2009. a määrus nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord”. Määrust kohaldatakse töötaja keskmise töötasu arvutamisel ja maksmisel, sh puhkusetasu arvutamisel. Kehtib põhimõte, et kollektiiv- ja töölepingus võivad pooled kokku leppida puhkusetasu arvestamises töötajale...\n1. jaanuarist 2002 kehtiva töötuskindlustuse seaduse (TKindlS) järgi on töötuskindlustus kehtestatud sundkindlustusena, mis tähendab, et selle tasumine on kohustuslik. Töötuskindlustuse eesmärk on maksta hüvitisi töötajatele ja ametnikele töötuks jäämise, koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral. Töötuskindlustusmakset peavad tasuma nii kindlustatud isikud kui ka tööandjad, kuid maksete...\nKogumispensionide seadus (KoPS) jõustus 1. oktoobril 2001 ning sellega reguleeritakse pensionisüsteemi teist ja kolmandat sammast.\nRiigilõiv ei ole olemuselt maks, vaid selle eesmärk on, et huvitatud isik hüvitab riigi tehtava toimingu kulutused. Kui lõiv muutub riigi tegelike kulutustega võrreldes ebaproportsionaalselt suureks, võib öelda, et tegemist on varjatud maksustamisega. Lõivustatud toimingud, riigilõivu arvestamise ja tasumise korra alused, riigilõivu määrad ja kontroll riigilõivu võtmise üle on reguleeritud...\n7. Kaudne maksustamine\nNii nagu teisteski Euroopa Liidu riikides, rakendatakse ka Eestis käibemaksu lisandunud väärtuse maksuna. Euroopa Liiduga ühinemisel tehti Eesti käibemaksuseaduses (KMS) muudatused, et viia meie käibemaksuseadus kooskõlla EL-i käibemaksudirektiiviga.\nKäibemaksukohustuslane on käibemaksuseaduse (KMS) § 3 kohaselt ettevõtlusega tegelev isik, kes on registreeritud või kes on kohustatud ennast registreerima maksukohustuslasena.\nKäibemaksukohustuslane võib teatud tingimustel olla ka\n7.1.1.1. Ettevõtluse mõiste käibemaksuseaduses\nKäibemaksukohustuslasena registreerimisel peab isik registreerimiseks tõendama, et ta tegeleb ettevõtlusega või alustab ettevõtlust.\nKui isiku ettevõtlusega tegelemine või ettevõtluse alustamine ei ole piisavalt tõendatud, on maksuhalduril õigus nõuda isikult lisatõendeid või koguda neid oma algatusel.\nMaksuhaldur otsustab registreerimise viie tööpäeva jooksul pärast...\n7.1.1.2. Käibemaksukohustuslaseks registreerimine\nKäibemaksuseaduse (KMS) § 19 lõike 1 kohaselt tuleb käibemaksukohustuslaseks registreerida päevast, kui maksustatav käive (20%, 9% või 0% maksumääraga), v.a põhivara võõrandamine, ületab kalendriaasta algusest arvates 16 000 eurot. Nimetatud piirmäär...\n7.1.1.3. Riigi-, valla- ja linnaasutuste ning avalik-õiguslike isikute tegevuse maksustamine\nRiigi-, valla- ja linnaasutuse ning avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevust käsitatakse maksustamisele kuuluva ettevõtlusena üksnes juhul, kui see kujutab endast majandustegevust, mis on nimetatud Euroopa Liidu käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ lisas 1. Lisaks võivad nimetatud isikud olla käibemaksu maksjad...\n7.1.1.4. Käibemaksukohustuslase õigused ja kohustused\nKäibemaksukohustuslane (ka Eestis käibemaksukohustuslasena registreeritud välisriigi isik), kelle käive tekib Eestis, peab registreerimise päevast alates lisama võõrandatava kauba või osutatava teenuse maksustatavale väärtusele käibemaksu, arvutama tasumisele kuuluva käibemaksu summa, tasuma käibemaksu, säilitama dokumente ja pidama arvestust (vt...\n7.1.1.5. Piiratud maksukohustuslane\nKohustus tasuda käibemaks võib tekkida ka isikutel, kelle igapäevategevus ei ole ettevõtlus, millest tekib maksustatav käive (nt avalik-õiguslik juriidiline isik, riigi-, valla- või linnaasutus või mittetulundusühing).\nKäibemaksuseaduse (KMS) alusel tekib maksukohustuslasena registreerimise...\nEuroopa Nõukogu direktiivi 112/2006/EÜ art 11 annab liikmesriikidele võimaluse mitte maksustada seotud ettevõtete grupisiseseid tehinguid, kui isikud tegutsevad käibemaksugrupina (ingl VAT group). Käibemaksugrupina registreerimist võimaldatakse tavaliselt samas...\n7.1.1.7. Käibemaksukohustuslase registrist kustutamine\nKäibemaksuregistrist võidakse kustutada maksukohustuslase avalduse alusel või maksuhalduri algatusel.\nMaksu- ja tolliameti aktiivsem kontrollitegevus käibemaksuregistrisse kantud isikute ettevõtlusega tegelemise üle on seotud pettuste kasvuga käibemaksuvallas (näiteks fiktiivsete arvete kajastamisega maksuarvestuses). Riigikohus on korduvalt juhtinud...\nEesti käibemaksu rakendatakse käibele, mille tekkekoht on Eesti, samuti impordile ja kauba ühendusesisesele soetamisele. Ekspordi ja kauba ühendusesisese käibe, samuti teenuste, mille käibe tekkekoht ei ole Eesti, maksumäär on Eestis null (s.t maksukohustuslane käibemaksu ei maksa, kuid tal on õigus sisendkäibemaks maha arvata). Käibemaksu peab maksma...\n7.1.2.1. Kaupade ja teenuste maksustamine\nKäibemaksuseaduse (KMS) § 1 kohaselt maksustatakse käibemaksuga järgmised tehingud ja toimingud:\nkäive, v.a maksuvaba käive, mille tekkekoht on Eesti; kauba import Eestisse, v.a maksuvaba import; teenuse osutamine, mille käibe tekkekoht ei ole Eesti;...\n7.1.2.2. Mittemaksustatavad tehingud\nKäibemaksuseaduse (KMS) § 4 lg 2 on loetud tehingud, mida ei peeta käibemaksustamisel käibeks. Selliste tehingute puhul asja üleandmisel maksukohustust ei teki, kuid sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus üleantud varade soetamisel säilib (vt KMS § 29 lg 1).\nKMS-i § 4 lg 2...\n7.1.2.3. Maksuvaba käive ja maksuvaba soetus\nVahet tuleb teha null maksumääraga maksustatava käibe, käibe hulka mittekuuluvate tehingute (vt ptk 7.1.2.2) ja maksuvaba käibe vahel, sest viimase puhul ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata.\nPeatükis 7.1.2. „Maksustatavad tehingud ja maksuvaba käive” kirjeldasime tehinguid kaupade ja teenustega, mis kuuluvad KMS-i alusel maksustamisele. Siinses alapeatükis vaatame, kus tuleb tehingud maksustada.\nMaksustamise koha määramine on oluline juhtudel, kui...\nKauba käibe tekkimise kohta reguleerib käibemaksuseaduse (KMS) § 9. Kauba käibe tekkimise koht on Eesti, kui:\nkaup toimetatakse saajale või tehakse talle muul viisil kättesaadavaks Eestis, eksporditakse Eestist või teostatakse kauba ühendusesisest käivet või tehakse Eestist kaugmüüki teise liikmesriigi mittemaksukohustuslasele (v.a juhul...\nTeenuse maksustamise kohana mõistetakse riiki, kus teenuselt arvestatakse käibemaks, mis tuleb tasuda. Maksukohustuse täitja selles riigis võib olla müüja, kes märgib käibemaksusumma arvele, või ostja, kellel tekib maksukohustus välisriigi isikult teenuse saamisel (maksustamine pöördmaksustamise kaudu). Käibemaksuseaduses (KMS) reguleerib teenuste maksustamist § 10.\nKäibemaksu kohustuse tekkimise aja määrab käibe toimumise aeg.\nKäibe toimumise aeg on maksustamisperiood, mil:\nkäive tuleb deklareerida käibedeklaratsioonis; maksta riigile arvestatud...\n7.1.5.1. Käibe, ühendusesisese kauba soetamise ja saadava teenuse maksustatava väärtuse määramine\nKäibe maksustatava väärtuse ja saadava teenuse maksustatava väärtuse moodustavad kauba või teenuse müügihind (millest on maha arvatud käibemaks) ning kõik muud summad, mis kauba ostja, teenuse saaja või kolmas isik tasub kauba soetamise või teenuse saamise eest kauba müüjale või teenuse osutajale.\nSamamoodi arvestatakse maksustatav väärtus kauba ühendusesisesel soetamisel. ...\nKui kaup antakse tasuta üle või toimetatakse teise liikmesriiki tasuta, võetakse käibemaksusumma arvutamisel aluseks sama kauba\nsoetusmaksumus või omahind\ntoimingute tegemise ajal. Kui kaubal puudub soetusmaksumus või omahind, lähtutakse muu sarnase kauba maksumusest...\n7.1.5.3. Maksustatav väärtus omatarbe korral\n• maksukohustuslase kauba võõrandamine tasuta ja teenuse osutamine ettevõtlusega mitteseotud eesmärgil\n; • maksukohustuslase, tema töötaja, teenistuja või juhtimis- või kontrollorgani liikme poolt ettevõtluses kasutatava vara hulka kuuluva kauba kasutamine isiklikuks tarbeks või muul ettevõtlusega mitteseotud...\n7.1.5.4. Maksustatava väärtuse vähendamine\nKäibemaksuseaduse (KMS) § 12 lõike 8 kohaselt ei sisalda maksustatav väärtus ostjale võimaldatavat hinnasoodustust, kui soodustust kohaldatakse kauba müümise või teenuse osutamise ajal ning ärieesmärgil. EL-i õigusaktid sätestavad, et maksustatav väärtus ei sisalda ka kaupade või teenuste eest varasema maksmise tõttu tehtavaid hinnaalandusi, kuid seda võimalust meie KMS ei sätesta, kuigi...\n7.1.5.5. Imporditava ja eksporditava kauba maksustatav väärtus\nÜldiselt moodustavad imporditava kauba maksustatava väärtuse kuni esimese sihtkohani Eesti territooriumil:\nühenduse tolliseadustiku kohane kauba tolliväärtus;\nkõik importimisel tasuda tulevad...\n7.1.5.6. Tagatisraha maksustatav väärtus\nTagatisraha ehk pant on pakendile määratud müügiühiku hinnale lisatud ja pakendit väärtustav tasu ühe pakendi eest. Tagatisraha suurus peab olema märgitud pakendatud kauba pakendile või etiketile ja müügiarvel tuuakse see eraldi välja. Kui tarbija tagastab pakendi, millele on kehtestatud tagatisraha, saab ta pakendatud kauba ostmisel tasutud tagatisraha tagasi. Sisuliselt liigub pakend...\n7.1.5.7. Seotud isikute omavaheliste tehingute maksustatav väärtus\nSeotud isikute omavaheliste tehingute maksustamine turuhinna alusel on seadusega reguleeritud, et tõkestada maksudest kõrvalehoidumist ja maksude tasumise vältimist.\nSeotud isikute omavahelistes tehingutes tuleb võtta maksustamisel aluseks turuhind, kui täidetud on järgmised tingimused:\nTeiselt käibemaksukohustuslaselt kauba soetamisel või teenuse ostmisel saab käibemaksukohustuslane maha arvata käibemaksu, kui ta kasutab kaupu või teenuseid oma maksustatava käibe, ettevõtlusega seotud tehingute (vt ka KMS § 4 lg 2) või välisriigis toimuva ettevõtluse tarbeks või omatarbeks. Sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamiseks tuleb isikul registreerida end...\n7.1.6.1. Ostja hoolsuskohustus\nSisendkäibemaksu mahaarvamisel peab maksukohustuslane järgima teatud hoolsusnõudeid. Hoolsusnõuded on seotud heas usus käitumise ning äris nõutava ja tavapärase hoolsusega tegutsemisega. Hoolsusnõuded erinevad tehingu eriliikides ning seega tuleb korrektselt järgida asjaomases valdkonnas kohaldatavatest seadustest või konkreetses tegevusvaldkonnas tavapärastest tingimustest tulenevaid...\n7.1.7.1. Käibemaksu tasumine ja tagastamine Eesti käibemaksukohustuslasele\nMaksumaksja arvestatud tasumisele kuuluv käibemaksu summa kajastatakse käibedeklaratsiooni 12. lahtris ning tasutakse maksu- ja tolliametile maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Makse on tähtajaks tasutud ainult siis, kui maksusumma laekub maksu- ja tolliameti pangakontole hiljemalt 20. kuupäeval (kui 20. kuupäev on puhkepäev, siis sellele järgnev esimene tööpäev). Hilisemal...\n7.1.7.2. Käibemaksu tagastamine mitteresidentidele\nKäibemaksu tagastamist välisriigi isikutele, kes ei ole Eestis registreeritud käibemaksukohustuslasteks reguleerib käibemaksuseaduse (KMS) § 35.\nVälisriigi isikutele käibemaksu tagastamise põhimõtted tuginevad kogu EL-is samadele direktiividele, seepärast on need kõikides liikmesriikides suhteliselt sarnased. Käibemaksu...\n7.1.8. Maksustamise erijuhud\nReisiteenuse maksustamise erikord põhineb EL-i käibemaksudirektiivi artiklitel 306–310. Erikorra eesmärk on võimaldada reisiteenuse osutajatel maksustada nende osutatavaid teenuseid lihtsustatud põhimõtte kohaselt. Reisiteenuse osutajad pakuvad sageli oma nimel teenuseid ka teistes riikides ja teevad seejuures teises riigis käibemaksuga kulusid, seetõttu tekib küsimus, kas sellist välisriigis...\nKasutatud kauba, originaalkunstiteose, kollektsiooni- või antiikeseme edasimüügi korral on võimalik rakendada erikorda, kui asjakohased kaubad on soetatud mittemaksukohustuslaselt või teistelt isikutelt, kellel pole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. Erikorra kohaselt on käibe maksustatav väärtus kauba müügi- ja ostuhinna vahe. Erikorra rakendamine on vabatahtlik ja selle eesmärk on vältida...\nKMS § 42 sätestab erandi eelmises allpeatükis käsitletud erikorda (vt 7.1.8.2. “Kasutatud kauba ja kunstiteose maksustamise erikord”). Kui kasutatud kaup, originaalkunstiteos, kollektsiooni- või antiikese müüakse avalikul enampakkumisel, on enampakkumise korraldaja käibe maksustatav väärtus kauba müügihinna ja komitendile makstava hinna vahe, mida on vähendatud selles sisalduva...\n7.1.8.4. Kinnisasjade, metallijäätmete ja, väärismetalli ja metalltoodete maksustamise erikord\nKMS-i § 411 kehtestab käibemaksustamise erikorra, mille kohaselt pöördmaksustatakse Eesti käibemaksukohustuslaste omavahelised tehingud kinnisasjade, metallijäätmete, väärismetalli ja metalltoodetega. Selle erikorra rakendamine on kohustuslik.\nSeetõttu on kinnisasja(de...\nSageli liigub kaubatehingutes arve tootjalt ostjale ühe või mitme edasimüüja või agendi kaudu, kuid kaup liigub otse tootjalt ostjale. Seega liigub kaup tavaliselt ühest liikmesriigist teise, kuid arved liiguvad eri edasimüüjate või agentide kaudu, kes asuvad eri riikides.\nSellise aheltehingu kohta, kus osalevad kolme liikmesriigi ettevõtjad, on seadusega kehtestatud ...\nEesti käibemaksuseadus kehtestab maksuladude põhimõtted, mille kohaldamine tuleneb EL-i käibemaksudirektiivist (ingl VAT warehouses). Direktiiv lubab liikmesriikidel kohaldada maksuvabastust ühenduse päritoluga kaupadele, mida ladustatakse määratud tingimustel. Varem on Eestis kohaldatud lihtsustatud maksustamise põhimõtteid tolli- ja aktsiisiladudes (vt ptk 7.2...\nAlates 2011. aastast võivad kassapõhist käibemaksuga maksustamise korda kasutada kõik käibemaksukohustuslased, kui maksukohustuslase aastakäive ei ületa 200 000 eurot. Senini said kassapõhist käibemaksuga maksustamise erikorda rakendada vaid füüsilisest isikust ettevõtjad.\nErikorra rakendamine on vabatahtlik, seetõttu tuleb erikorra kasutuselevõtust kirjalikult teavitada kohe...\n7.1.9. Digiteenuste maksustamine\nAlates 2015. aastast kehtib telekommunikatsiooni, ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste maksustamisel põhimõte, et kõik need teenused maksustatakse kliendi asukohariigis. See põhimõte on erinev enamiku muude teenuste maksustamisest, sest tavaliselt maksustatakse B2C-olukorras (st olukorras, kus ostja ei ole käibemaksukohustuslane ega ühendusevälise riigi ettevõtja)...\n7.1.10. Aruandlus ja nõuded arvetele\nPärast käibemaksukohustuslasena registreerimist tuleb iga kuu esitada käibedeklaratsioon ja selle lisa (KMD INF).\nKäibedeklaratsiooni peavad peale registreeritud käibemaksukohustuslase esitama ja järgmised isikud:\nEesti käibemaksu standardmäär on 20% maksustatavast väärtusest. Lisaks kehtib alandatud käibemaksumäär 9% ning teatud tehingute maksumäär on 0%.\n9% käibemaksumäär rakendub järgmistele kaupadele ja teenustele: raamat ja õppevahendina kasutatav...\n7.1.11.1. Käibemaksumäära muutus 1. juulist 2009 ja sellega seotud muudatused\nAlates 1. juulist 2009 tõsteti käibemaksu standardmäär 18%-lt 20%-le. Seaduse muudatus võeti vastu lühikese etteteatamistähtajaga, mis tekitas palju segadust ning pahameelt. Õiguskantsler leidis, et sellisel viisil seaduse muutmine ei ole kooskõlas põhiseaduse sätetega ja lubas teha ettepaneku riigikohtule seadusemuudatuse kehtetuks tunnistamiseks. Leevendamaks praktikas esile kerkinud...\n7.1.12. Igapäevase arvestuse pidamise kord\nIgapäevase arvestuse pidamine...\n7.1.13. Käibemaksu nullmäära tõendamine\nKäibemaksuseaduses (KMS) kehtivad erinevad nõuded kauba ja teenusega seotud tehingutele nullmäära rakendamise tõendamisel. Järgnevas peatükis käsitleme neid lähemalt erinevate tehingute lõikes.\nKauba ühendusesisene käive on tõendatud, kui on täidetud kaks tingimust:\nostja on teise liikmesriigi käibemaksukohustuslane...\nAktsiisiga maksustavate toodete üldist korraldust, valdamist, liikumist ning järelevalvet liikmesriikides reguleerib Euroopa Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ.\nEestis kehtestab aktsiisimaksu alkoholi-,...\n7.2.1. Aktsiisi maksjad\nAlkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadus sätestab isikud, kellel tekib aktsiisikauba tootmisel või riiki toimetamisel aktsiisi maksmise kohustus. Aktsiisi maksmise kohustuse tekkimise aluseid käsitletakse peatükis 7.2.3.\n7.2.2. Aktsiisivabastused (sh ajutine aktsiisivabastus)\nAjutine aktsiisivabastus on maksukohustuse peatamine väljaspool peatamismenetlusega tolliprotseduuri oleva aktsiisikauba tootmisel, ladustamisel, lähetamisel ja veol. Ajutist aktsiisivabastust on õigus rakendada aktsiisilaopidajal. Peatamismenetlusega tolliprotseduuril olevat kaupa ei peeta ajutises aktsiisivabastuses olevaks. Kaup muutub aktsiisiobjektiks tollijärelevalvest vabanemisel, s.o...\n7.2.3. Aktsiisi maksmise kohustuse tekkimine ja täitmine\nAlkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadus sätestab eri isikutele erinevad aktsiisi maksukohustuste tekkimise alused ja kohustuste täitmise tähtajad.\n7.2.4. Pakendiettevõtja kohustused ja pakendiaktsiis\nPakendi ja pakendijäätmehoolduse põhimõtted ning eesmärgid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 94/62/EÜ pakendi ja pakendijäätmete kohta. Direktiivi eesmärk on ühtlustada pakendi- ja pakendijäätmekorraldust liikmesriikides, vältida ja vähendada...\n2003. aasta 1. jaanuarist jõustunud raskeveokimaksu seadus (RTI 2000, 81, 515) kehtestas riikliku maksuna raskeveokimaksu, millega maksustatakse veoste vedamiseks ette nähtud 12-tonnise või suurema registri- või täismassiga veoautod ja autorongid (raskeveokid). Raskeveokimaksu hakati rakendama alates 1. jaanuarist 2004.\nRaskeveokimaksu peavad maksma Eestis ajutiselt või alaliselt...\n7.2.6. Tubakaaktsiisi objektid ja määrad\nTubakaaktsiisiga maksustatakse järgmised tubakatooted: sigar, sigarillo, sigaret ja suitsetamistubakas.\nSigarettide aktsiisimäär koosneb kahest komponendist:\n7.2.7. Alkoholiaktsiisi objektid ja määrad\nAlkoholiaktsiisiga maksustatakse Eestis toodetud, Eestisse teisest liikmesriigist toimetatud ja Eestisse kolmandatest riikidest vabasse ringlusse imporditud alkohol. Aktsiisiga maksustatakse õlu, vein, kääritatud jook, vahetoode (nt 18% etanoolisisaldusega portvein) ja muu alkohol (nt piiritusjook). Alkoholi eri liikidesse määramine tugineb kombineeritud nomenklatuuri ehk KN-kaubakoodidel (...\n7.2.8. Kütuse- ja elektriaktsiisi objektid ja määrad\nKütuse- ja elektriaktsiisiga maksustatakse teatud energia tooted, mille määratlus tugineb KN-kaubakoodidele, mis on sätestatud alkoholi-, tubaka-, kütuseja elektriaktsiisi seaduse §-s 19.\nAktsiisiga maksustatav kütus on pliivaba, plii- ja lennukibensiin, petrooleum, diislikütus,...\n7.3. Tollimaks ja kauba deklareerimine\nEuroopa Liiduga ühinemine 1. mail 2004 tõi kaasa muudatusi tollisuhtlemises nii ühenduse riikide kui ka kolmandate riikidega. Tuli hakata tegutsema uues õigusruumis, mida reguleerivad Euroopa Liidu õigusaktid.\nEuroopa Liidu üks põhimõte on kaupade vaba liikumine. See vabadus tugineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele, millega luuakse ühtne tolliliit ning keelatakse...\nImporditud kauba tolliväärtus on tehinguväärtus ehk ekspordiks Euroopa Liidu tolliterritooriumile müüdud kauba eest tegelikult makstud või makstav hind, millele lisanduvad:\nkonteinerite ja pakendite maksumus autori- ja litsentsitasud...\n7.3.2. Kauba lubamine vabasse ringlusesse\nVabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamist reguleerivad EL-i tolliseadustik ja tolliseadustiku rakendusaktid ning Eesti tolliseadus. Vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamise täiendavad juhised kehtestab vabariigi valitsus määrusega.\nVabasse ringlusse lubamine annab ühendusevälisele (välisriigi) kaubale ühenduse kauba tollistaatuse.\nTransiit on tolliprotseduur, mis võimaldab tollijärelevalve all (maksud tasumata) vedada ühenduseväliseid ja ühenduse kaupu Euroopa Ühenduse tolliterritooriumil lähtetolliasutusest sihttolliasutusse. Transiiti on kerge korraldada ning sellega hoiab kulusi kokku kaupade vedamisel mitme tolliterritooriumi kaudu.\nVälistransiidi protseduur T1 võimaldab ühendusevälist kaupa vedada EL-i...\nTolliladustamisega seonduvaid sätteid reguleerib\nliidu tolliseadustik ja tolliseadustiku rakendusaktid ...\nSeestöötlemise tolliprotseduur võimaldab tolliterritooriumil ühe või mitme töötlemistoimingu käigus kasutada:\nmitteühenduse kaupa, millelt juhul, kui see kompensatsioonitoote kujul taas välja veetakse, ei tasuta impordimakse, ning mille suhtes sel juhul ei rakendata kaubanduspoliitilisi meetmeid (peatamissüsteem)vabasse ringlusse lubatud kaupa, millelt tasutud impordimaksud...\n7.3.6. Töötlemine tollikontrolli all\nTollikontrolli all töötlemise protseduur võimaldab kasutada ühendusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil toimingutes, mis muudavad kauba laadi või kuju, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimakse või kaubanduspoliitilisi meetmeid, samuti lubada niisuguste toimingute käigus saadud tooteid vabasse ringlusse asjakohase imporditollimaksu summa tasumisel. Selliseid tooteid nimetatakse...\n7.3.7. Ajutine importimine\nAjutise impordi protseduur võimaldab ühenduse tolliterritooriumil kasutada reekspordiks mõeldud ühendusevälist kaupa, mis on täielikult või osaliselt vabastatud imporditollimaksudest, mille suhtes ei ole kohaldatud kaubanduspoliitilisi meetmeid ja mis ei ole läbi teinud mingeid muutusi, välja arvatud kasutamisest tingitud tavaline amortisatsioon. Reekspordi periood on 24 kuud.\nVälistöötlemise protseduur võimaldab ühenduse kaupa ühenduse tolliterritooriumilt ajutise töötlemise eesmärgil eksportida ja töötlemisel saadud tooteid täielikult või osalise imporditollimaksust vabastamisega lubada vabasse ringlusse.\nVälistöötlemise protseduurile ei või suunata\nmille eksport toob kaasa imporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise...\n7.3.9. Ekspordi tolliprotseduur\nEkspordi tolliprotseduuri rakendatakse kaubale, mis toimetatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt välja.\n7.3.10. Vabatsoonid ja vabalaod\nVabatsoonid ja -laod on ühenduse tolliterritooriumi osad või tolliterritooriumi rajatised, mis on ülejäänud tolliterritooriumist eraldatud ja kus:\nühenduseväline kaup on imporditollimaksude ja kaubanduspoliitiliste impordimeetmete kohaldamise korral väljaspool ühenduse tolliterritooriumi, kui see kaup ei ole lubatud vabasse ringlusse, suunatud mõnele muule tolliprotseduurile ega...\nKui toll nõuab kooskõlas tollieeskirjadega (EL-i tolliseadustik, EL-i tolliseadustiku rakendussätted, Eesti tolliseadus) tollivõla tasumise kindlustamiseks tagatise esitamist, esitab tagatise isik, kellel tekib või võib tekkida tollivõlg. Ühe tollivõla puhul nõuab toll ainult ühe tagatise esitamist. Toll võib lubada, et selle isiku eest, kellelt tagatise esitamist nõutakse, esitab taga...\n7.3.12. Tollieeskirjade rikkumine\nTollieeskirjade rikkumine on tollieeskirjade nõuete eiramine ja kauba ebaseaduslik üle tollipiiri toimetamine või toimetamata jätmine või tollijärelevalve all oleva kaubaga toimingute ja tehingute tegemine tolli loata. Tollieeskirjade rikkumisega seotud sätteid reguleerib Eesti tolliseadustik.\nEesti tolliseadustiku kohaselt on tollieeskirjade rikkumine:\n7.3.13. Kvoodid, litsentsid ja eksporditoetused\nMittetariifsete (koguseliste) kvootidega on määratud aastane impordimaht, kui palju saab importida Euroopa Liidu territooriumile vabasse ringlusesse. Kvoodid on kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ühised.\nKoguselisi kvoote rakendatakse terasetoodetele, rõivastele ja tekstiiltootele, jalatsitele ning portselantoodetele.\nKvootide haldamiseks kasutatakse kaht...\n7.3.14. Tollis esindamine\nTollis esindamist reguleerivad EL-i tolliseadustik, tolliseadustiku rakendusaktid ja Eesti tolliseadus.\nIsik võib kooskõlas EL-i tolliseadustiku artikli 5 lõikega 1 määrata tolliga suhtlemiseks esindaja. Esindaja teeb tollieeskirjades ette nähtud toiminguid ja täidab tollieeskirjades ette nähtud formaalsusi. Esindaja peab olema Eesti isik, välja arvatud transiidideklaratsioonide või...\nTagatise valdkonda reguleerib EL-i tolliseadustik (artiklid 89–98) koos mõningate erisätetega. Tagatis jaguneb üld- ja üksiktagatiseks. Tagatise esitamiseks peab isik esitama maksu- ja tolliametile taotluse.\n7.3.16. Euroopa Liidu ajakohastatud tolliseadustik\nEuroopa Parlament ja Nõukogu võtsid 23. aprillil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik). Tolliseadustiku muutmise tingis asjaolu, et kehtiv tolliseadustik ei ole kooskõlas tähtsate muudatustega rahvusvahelises kaubanduskeskkonnas, eelkõige infotehnoloogia kasutamise kiire ja pöördumatu kasvuga ning elektroonilise...\n7.3.17. Maksu- ja tolliameti elektroonilised süsteemid\nMaksuamet on rakendusse võtnud IT-süsteeme, et tagada tolliformaalsuste täitmise kiirus ning täita Euroopa Liidu nõue minna üle paberivabale tollivormistusele.\nComplex on andmetöötlussüsteem, kus töödeldakse ja hallatakse tollideklaratsioone.\nComplexi süsteemi kaudu saab isik esitada:\nlihtsustatud tolli- ja lisadeklaratsioone\n7.3.18. Reisija tolliformaalsused\nReisija on ühendusevälisest riigist Eestisse või Eestist ühendusevälisesse riiki liikuv füüsiline isik, sõltumata tema siirdumise eesmärgist. Reisijatega seonduvaid tolliformaalsusi reguleerivad Euroopa Liidu (EL) tolliseadustik, EL-i tolliseadustiku rakendusaktid, Eesti tolliseadus ja muud õigusaktid.\nReisija ühendusevälisest riigist\nKõik EL-i sisenevad...\n7.3.19. Volitatud ettevõtja staatus\nVolitatud ettevõtja staatusega ettevõtet peetakse turvaliseks ja usaldusväärseks partneriks. Ühenduse territooriumil asutatud ettevõtetel on võimalik taotleda volitatud ettevõtja (ingl AEO – authorized economic operator) staatust. Volitatud ettevõtjale kehtib tollivormistustel mitu lihtsustust.\nIntrastat (Intra EC Trade Statistics) on andmete kogumise süsteem Euroopa Liidu riikide omavahelise kaubanduse kohta. Eestis kogub ja töötleb Intrastati andmeid statistikaamet. Intrastati aruanded asendavad varem Euroopa Liidu riikidega kaubavahetusel kehtinud tollideklaratsioone väliskaubandusstatistika hankimisel.\nIntrastati aruande esitamise kord\n8.1. Maksustamine ettevõtete ühinemisel\nÄriühingute ühinemine on sätestatud äriseadustiku 31. peatükis.\nÜhineda võivad vaid Eesti äriregistrisse kantud sama või eri liiki äriühingud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Samuti võib Eesti äriühing (aktsiaselts või osaühing) ühineda teise Euroopa Majanduspiirkonna...\n8.2. Ettevõtte jagunemine ja maksustamine\nÄriühingu jagunemine toimub äriseadustiku 32. peatükis sätestatud korras. Selle alusel on äriühingu jagunemine võimalik likvideerimismenetluseta\n8.3. Ettevõtte likvideerimine\nEttevõtte likvideerimine ehk lõpetamine on sätestatud äriseadustikus.\nKui äriühingu osanikuks või aktsionäriks on füüsiline isik, maksustatakse juriidilise isiku likvideerimisel makstav likvideerimisjaotis inimese tuluna osas, mis ületab\n9. Rahvusvahelised maksustamise aspektid uus\n9.1. Maksustamise alused uus\nPeatükis käsitleme maksustamise erisusi olukorras, kus välisfirmad saavad tulu Eestis toimuvast äritegevusest. Tavaliselt on Eesti ettevõttel kohustus mitteresidendile makstavalt tasult tulumaks kinni pidada, kuid kehtivad ka erandid, kus mitteresident on kohustatud iseseisvalt Eestis tulumaksu arvestama ja tasuma. Samuti käsitleme põgusalt asjaolusid, millega peab arvestama välisriigist...\n9.1.1. Rahvusvahelised maksumäärad uus\nKPMG International Tax Center on uurinud ettevõtete tulumaksumäärasid alates 2006. aastast. Esitame KPMG International Tax Centeri 2016. a avaldatud uuringu andmetel valiku ettevõtete tulumaksumääradest eri riikides.\n9.2. Mitteresidendi maksustamine tulumaksuseaduse alusel\nMitteresidendi Eestis maksustatava tulu lõplik loetelu on sätestatud tulumaksuseaduse (TuMS) §-s 29 ning talle tehtavatelt väljamaksetelt tulumaksu kinnipidamise tingimused ja määrad §-des 41 ja 43. Järelikult peab Eestis registreeritud äriühing arvestama, et välismaa äripartneriga (kes võib olla ka emaettevõte) tehingute tegemisel tuleb teatud liiki tasudelt Eestis tulumaks kinni pidada ning...\n9.3. Maksulepingud uus\nEt maksumaksja tulu rahvusvaheliste tehingute korral ei muutuks kahekordse maksustamise objektiks või ei jääks teatud tingimustel koguni maksustamata, on laialdaselt levinud riikidevaheliste maksulepingute sõlmimine. Nagu ka maksulepingu täielik nimetus ütleb, taotlevad nimetatud lepingud riikidevahelise tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimist ning määravad...\n9.3.1. Kehtivate maksulepingute nimekiri\nEestil on sõlmitud ning jõustunud tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingud tabelis nimetatud riikidega.\nTabel. Eestiga t...\n9.3.2. Lepingutes sätestatud tingimuste rakendamine\nSelgitame, kuidas toimida, et rakendada maksulepingu soodustingimusi.\nMaksulepinguga ei kehtestata mitteresidendile täiendavat maksukoormust, vaid lepingu tingimused kehtivad ainult juhul, kui asjaomase tulu maksustamine on ette nähtud ka Eesti tulumaksuseaduse (TuMS-i) alusel. Kui välisriigiga sõlmitud lepingus või muus rahvusvahelises lepingus, millega Eesti on ühinenud, on tulu...\n9.3.3. Ärikasumite maksustamine\nMaksulepingute artikkel 7 kehtestab põhimõtted, kuidas Eesti võib maksustada nende riikide ettevõtete kasumit, millega on sõlmitud maksulepingud. Nimetatud artikli esimene paragrahv sätestab, et nende riikide ettevõtete ärikasumit maksustatakse Eestis vaid siis, kui mitteresidendi äritegevus toimub Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu. Kui mitteresidendil Eestis...\n9.3.4. Dividendi maksustamine uus\nDividendi väljamaksmisel tekib kohustus tasuda tulumaks tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lg 1 alusel. Erandid selle kohta on sätestatud TuMS-i § 50 lõikes 11.\nVäljamaksed maksustatud dividendide arvel\n9.3.5. Intresside maksustamine\nMaksulepingutes käsitatakse intressidena tulu iga liiki võlanõuetest ja eriti tulu valitsuse väärtpaberitest, võlakohustustest ja obligatsioonidest, sh selliste väärtpaberite, võlakohustuste ja obligatsioonidega kaasnevatest preemiatest ning auhindadest.\nVõlanõuded võivad olla tagatud hüpoteegiga, aga see ei ole siin määrav. Maksulepingus ei käsitata intressidena viivist hilinenud...\n9.3.6. Kasutustasude maksustamine maksulepingutes\nMaksulepingutes esitatud maksustamise põhimõtteid rakendatakse ainult juhul, kui makstakse selliseid kasutustasusid, millele ei laiene tulumaksuvabastus TuMS-i § 31 lõike 4 alusel (vt lähemalt ptk 9.2 „Sidusettevõtete litsentsitasud”).\n9.3.7. Kinnisvaratulu ja kapitali juurdekasvu maksustamine\nKinnisvarast saadud tulu maksustatakse selles riigis, kus kinnisvara asub. Kinnisvara määratlemisel lähtutakse tähendusest, mis sel on lepinguosalise riigi seaduste alusel, kus vara tegelikult asub. Igal juhul hõlmab see aga kinnisvara päraldisi, põllumajanduses ja metsanduses kasutatavaid seadmeid ning eluskarja, maaomandit käsitleva üldise seadusega sätestatud õigusi, ehitisi, optsioone ja...\n9.3.8. Topeltmaksustamise vältimine\nKui maksuleping võimaldab piiratud või piiramatu maksustamisõiguse riigile, kus tulu tekkis, siis võib juhtuda, et sama tulu maksustatakse kaks korda. Seda on võimalik vältida, kui juba maksustatud tuludele antakse maksuvabastus. Maksuvabastuse tingimused võivad olla sätestatud riigisiseses seaduses (ühepoolne maksuvabastus) või maksulepingus (kahepoolne maksuvabastus).\n9.4. Mõningad maksustamise aspektid investeerimisel Läti ja Leedu Vabariiki\n9.4.1. Tulude maksustamise põhimõtted Leedus\nKasutatavamad ettevõtluse vormid Leedus on osaühing ja aktsiaselts. Asutada saab ka filiaale. Samuti võivad välisfirmad avada Leedu esinduse, kuid see ei või äriga tegeleda.\nEttevõtete üldine tulumaksumäär Leedus on alates 2010. aastast 15%. Ettevõtetele, mille keskmine töötajate arv on kuni 10 ja mille maksustatav...\n9.5. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine uus\nTuMS-i kohaselt peetakse füüsilist isikut Eesti residendiks, kui\ntema elukoht on Eestis; kui ta viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul...\n9.5.1. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine tulumaksuseaduse alusel uus\nEestis maksustatavate tulude ja maksuvabastuste nimekiri on tulumaksuseaduses (TuMS) toodud ammendava loeteluna.\nMitteresidendist füüsiline isik maksab Eestis tulumaksu ainult Eestis asuvatest tuluallikatest saadud tulult. ...\n9.5.2. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine, kui Eestil on tema päritoluriigiga maksuleping uus\nKui Eestil on sõlmitud välisriigiga maksuleping ja Eesti tuluallikast saadud väljamakse saaja on teise lepinguosalise riigi resident, piirab maksuleping mitmel juhul Eesti maksustamisõigust välisriigi kasuks.\nMaksulepingute eesmärk ja nende rakendamine\n9.5.3. Mitteresidendist füüsilisele isikule tehtud väljamaksete maksustamine sotsiaalmaksuga\nMitteresidendist füüsilisele isikule tehtud väljamaksete maksustamist sotsiaalmaksuga mõjutab töö tegemise koht. Mitteresidendile tehtud väljamaksed maksustatakse sotsiaalmaksuga Eestis, kui mitteresidendi töö tegemise koht on Eesti.\nÜldiselt maksustatakse töö riigis, kus seda tehakse...\n9.6. Mitteresidendist ettevõtte tegutsemisvõimalused Eestis\nMitteresidendist ettevõtte võimalused tegutseda Eestis leiavad käsiraamatu siinses osas käsitlemist maksustamise seisukohalt. Välismaised ettevõtted, kelle tegevus Eestis on piiratud, võiksid võrreldes filiaali või tütarettevõtte asutamisega kaaluda vähemkulukaid esindatuse viise. Käsitleme nelja võimalust, kuidas mitteresident saab olla Eestis esindatud, olles sealjuures äriregistris registreerimata. Vaatleme nende variantide maksustamise asjaolusid tulu-, sotsiaal- ja käibemaksu seisukohast.\n9.6.1. Püsiva tegevuskoha registreerimine maksuametis\nTulumaksuseaduse (TuMS) § 7 kohaselt on püsiv tegevuskoht majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis. Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena.\nMitteresidendil võib Eestis tekkida...\n9.6.2. Töötaja palkamine Eestis\nKui mitteresidendil ei teki püsivat tegevuskohta, sest tema töötajad tegelevad siin näiteks abistava iseloomuga valdkondades või neil ei ole õigust sõlmida lepinguid, võib mitteresident registreerida end Eestis tööandjana.\nEestis tegutsevaks tööandjaks võib pidada mitteresidenti, kes on palganud töötajaid, kelle alaline töökoht on Eesti. Seega ei saa Eesti tegutsevaks tööandjaks pidada...\n9.6.3. Tegevus sõltuva agendi kaudu\nMitteresidendi agendina võib Eestis tegutseda\nmitteresidendi Eestisse palgatud töötaja, siin registreeritud füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik.\nVälismaisel ettevõttel on kõige vähem kohustusi, kui ta müüb kaupu ja teenuseid sõltumatu või sõltuva agendi kaudu. Kliendi...\n9.6.4. Müük Eestis sõltumatu agendi kaudu\nSõltumatu ja sõltuva agendi maksustamist võib käsitleda erinevalt ainult siis, kui Eestil on mitteresidendi asukohariigiga sõlmitud maksuleping.\nMaksuleping sätestab, et mitteresidendist ettevõttel ei loeta olevat Eestis püsivat tegevuskohta, kui tema äritegevus toimub siin ainult maakleri, komisjonäri või mõne teise sõltumatu esindaja kaudu eeldusel, et sellised isikud...\n9.6.5. Mitteresidendi maksuesindaja\nMitteresident võib kasutada maksuseadustest tulenevate kohustuste täitmiseks maksuesindaja teenuseid. Maksuesindaja kasutamine on maksukorralduse seaduse § 8 tulenev võimalus, mille kasutamine Eestis on vabatahtlik. Paljudes riikides on maksuesindaja kasutamine sätestatud kohustusena.\nMaksuesindaja teenuseid võib kasutada kõigi maksuseadustest tulenevate kohustuste...\n10.1. Siirdehindade maksuregulatsioon 2007. aastast\nKuni 2006. aasta lõpuni olid Eestis siirdehindade maksustamise põhimõtted sätestatud väga üldiselt. Kehtinud tulumaksuseaduse (TuMS) kohaselt peab seotud isikute vahel tehtava tehingu väärtus olema samaväärne omavahel mitteseotud isikute sarnaste tehingute väärtusega ehk turuväärtusega (TuMS § 50 lg 4). Kui seotud isikud sooritavad omavahel tehingu, mille väärtus ei ole turuhinna kohane, on...\n10.2. Siirdehinna turuväärtuse määramise meetodid\nKuni 2006. aasta lõpuni võis maksuhaldur kasutada siirdehindade turuväärtuse määramiseks kolme meetodit. Uue siirdehinna määruse alusel on lisandunud veel kaks meetodit. Seega on edaspidi võimalik siirdehinna turuväärtuse määramiseks kasutada viit meetodit.\nVõrreldava hinna meetod Võrreldava hinna meetodit kasutatakse...\n11.1. Füüsilise isiku maksustamine\n11.1.1. Residendist füüsilise isiku tulu\nIgale inimesele on tema heaolu tähtis. Heaolu ühe komponendina soovivad inimesed enamasti näha ka võimalust oma maksukoormust vähendada või makse üldse mitte maksta.\nKäsitleme füüsilise isiku maksustamise asjaolusid, sh:\nmillist tulu maksustatakse; missuguseid tululiike ei peeta maksustatavaks tuluks; mis...\n11.1.2. Mahaarvamised füüsilisest isikust maksumaksja tulust\nFüüsilised isikud, sh ettevõtjana registreerinud füüsilised isikud, võivad oma tulust maha arvata mitmed maksustamisperioodil makstud kulud. Alates 2010. aastast ei saa füüsilised isikud enam oma maksustatavast tulust maha arvata õppelaenuintresse, ametiühingu sisseastumis- ja liikmemaksusid ning erakonnale tehtud kingitusi ja annetusi. 2011. aastast ei saa maksustatavast tulust maha arvata...\n11.1.3. Residendist füüsilise isiku tulu deklareerimine ja tulumaksu tasumine\nEeltäidetud tuludeklaratsioon Alates 2003. aastast tulid ametlikult kasutusele eeltäidetud tuludeklaratsioonid. See tähendab, et e-maksuameti kaudu ja maksu- ja tolliameti piirkondlikus maksukeskuses tuludeklaratsiooni (vorm A koos asjakohaste abivormidega) esitava ...\n11.1.4. Mitteresidendist füüsilise isiku maksustamine\nTuMS määratleb residendist maksumaksja mõiste.\nResidendiks nimetatakse füüsilist isikut, kelle elukoht on Eestis või kes viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul.\nNäiteks kui isik saabub Eestisse 1. oktoobril ja lahkub siit järgmise aasta mais, on ta maksustamisel Eesti resident...\n11.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste maksustamine\nMittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste (edaspidi „ühing“) maksustamisel peab eraldi käsitlema ühinguid, kes on kantud või kandmata maksu- ja tolliameti otsusega kinnitatud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi „ nimekiri “).\n11.2.1. Tulumaksusoodustusega nimekirja kandmise tingimused\nTulumaksuseaduse (TuMS) § 11 kohaselt kinnitab alates 1. jaanuarist 2015 maksu- ja tolliamet pärast asjatundjate komisjonilt soovituse küsimist oma otsusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja.\n11.2.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste tulumaksustamine\nMittetulundusühingutele (MTÜ) ja sihtasutustele (SA) kehtivad tulumaksuseaduse sätted sarnaselt teiste juriidiliste isikutega. Seaduses on kehtestatud mõned maksustamise erisused.\nErisoodustuste maksustamisel ei ole MTÜ-dele ega SA-dele sätestatud soodsamaid tingimusi....\n11.2.3. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste käibemaksukohustus\nTeatud tingimuste korral võib ka mittetulundusühingutel ja sihtasutustel tekkida käibemaksukohustus (vt ptk 7.1.1).\nÜhing tegeleb ka ettevõtlusega\nKui ühing tegeleb lisaks mittetulunduslikule tegevusele ka ettevõtlusega (ettevõtluse mõiste kohta vt ptk 7.1.1.1), tekib tal käibemaksukohustus...\nKäibemaksuseaduse (KMS) § 16 lg 1 punkti 3 kohaselt on käibemaksust vabastatud teenused, mida mittetulundusühingud osutavad oma liikmetele tasuta või liikmemaksu eest.\nKäibemaksust on vabastatud spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida mittetulundusühing või sihtasutus osutab füüsilisele isikule....\n11.3. Füüsilisest isikust ettevõtja tulude maksustamine\nFüüsilisest isikust ettevõtja (FIE) puhul maksustatakse tulu- ja sotsiaalmaksuga tema ettevõtlusest saadud tulu, millest on tehtud tulumaksuseadusega (TuMS) lubatud mahaarvamised.\nEttevõtlus on isiku iseseisev majandus- või kutsetegevus (sh ka notari,...\nLisa 1. Lähetusotsus (ainult veebis)\nLisa 2. Lähetuskulude aruanne (ainult veebis)\nLisa 1. Avalduste ja deklaratsioonide lingid maksu- ja tolliameti kodulehel 2017 (ainult veebis)\nLisa 1. Avalduste ja tõendite lingid maksu- ja tolliameti kodulehel_2015 (ainult veebis)\nLisa 1. Taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kandmiseks


Vooremaa Nädalavahetusel Virtuses suur jalgpalliturniir\nNädalavahetusel Virtuses suur jalgpalliturniir\nSellel nädalavahetusel toimub Jõgeval Virtuse spordihoones saalijalgpalliturniir Wolves Winter Cup 2016. Laupäeval on võistlustules neljanda liiga ja rahvaliiga meeskonnad, pühapäeval mängivad teise ja kolmanda liiga klubid.\n“Turniiri mõlemast päevast on ka internetis täispikkuses otseülekanne,” lausus peakorraldaja Kervin Kull. “Turniiridelt jalgpalliülekannete tegemine on Eestis siiani olnud pelgalt tippklubide ja -liigade pärusmaa.”\nFC Jõgeva Wolves saadab laupäeval platsile kaks meeskonda, nende konkurentideks on FC Tapiku, Suure-Jaani United, FC TransferWise, VVP-II, Rumori Calcio ja JK Küsimärk. “Eriline on kindlasti seegi, et esimesel päeval osaleb turniiril kaks üdini rahvusvahelist meeskonda ning näha saab ligi kahekümnest välisriigist pärit pallimängijaid,” ütles Kull.\nPühapäevasel turniiril esindab maakonnakeskuse jalgpalli Jõgeva SK Noorus-96, kellele pakuvad konkurentsi FC Pjarnu, Tartu Barca, VVP-I, FC Castovanni Eagles, JK Loo, FC Sahiseb ja FC Loomaaed.\nMõlemal võistluspäeval algavad alagrupimängud kell 10, kohamängudega tehakse algust kell 14 ning finaalkohtumise algusajaks on planeeritud 16.20.\nFC Jõgeva Wolves tegi detsembrikuus kaasa Eesti saalijalgpalli karikavõistlustel, kus kaotas 1/16-finaalis tasavägise mängu järel 7:8 Rapla Lokomotiivile. “Huntidest” oli resultatiivseim neli väravat löönud Mart Päll. Kahe tabamuse autoriks märgiti Evert Einroos, ühe värava lõi Kenneth Tomingas.\nJõgeva meeskonna värvid olid esindatud ka Triobeti aastalõputurniiril, Wolves’i toetajatest koosnenud Jõgeva Hundid tegi kaasa fänniturniiril. Kervin Kulli sõnul pälvisid jõgevalased korraldajatelt ohtralt kiidusõnu. “Jõgeva Hunte tembeldati lausa ürituse kõige meeldejäävamaks ning erilisemaks toetajaskonnaks,” lausus ta. “Ligi 50 fänni tribüünile saanud Hundid tekitasid kogu ürituse ajal tohutult möllu, luues saalis õhkkonna, mida isegi Eesti tippklubide fännid ei suutnud üle lüüa.”


ELU24 LIVE/ Külas käis Jazzkaarel esinev talent Kadri Voorand - Muusika ja live - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nKadri Voorandit hinnatakse Eesti üheks omanäolisemaks nooreks jazzlauljaks ja heliloojaks.\nKadri Voorand on eriline jazzitalent, kelle karismaatiline hääl, esitus ja isikupärane looming vaimustavad nii kodupublikut kui ka jazzisõpru mitmel pool Euroopas, USA-s ja Kanadas. Esimeste seas pälvis ta noore jazzitalendi väärika auhinna.\nTunnustust ja auhindu on pärast seda lisandunud nii kodus kui võõrsil. Voorand on õppinud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ja Stockholmi Kuninglikus Muusikaakadeemias.\nNüüd juba kolmandat aastat, õpetab ta samas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias jazzvokaali, olles osakonna noorim õppejõud.\nLauljatarilt on ilmunud kaks autorialbumit, neist viimane – «Kosmogooniline etüüd» – jõudis Euroopa jazziajakirjanike edetabeli top 10-sse.\nKadri on oma hääle andnud mitmetele heliplaatidele.\n2011. aastal moodustas ta vokaalansambli Estonian Voices. Samuti osaleb Kadri mitmete teiste muusikute bändides ja CD-plaatidel, nagu näiteks Tanel Ruben Quintet, Stupid F & Hash, Urmas Lattikase bänd, Toomas Rull «Eesti hääled 2» (2011), Anthony Branker & Ascent USA-s.\nPõnev on olnud ka koostöö Eesti, Soome ja Rootsi muusikutega, muuhulgas ka norralanna Hanna Paulsbergiga, kellega koos on juba antud hulk kontserte ja ees on ootamas veel hulk põnevaid esinemisi.\nKadri muusikat on Postimehe artiklis väga tabavalt iseloomustanud Hedvig Hanson: «Muusikas end vabaks lastes ei püüa ta publikule meeldida, tähtis on vaid avanemine ja täielik ausus iseenese, muusika, teiste muusikute suhtes. Ainult nii saab olla aus ka publiku suhtes. Tema tehnilised oskused koos elektrooniliste abivahenditega annavad võimaluse teostada kõige meeletumaid ideid. Tulemus on täiesti omalaadne, enneolematu muusika.»\nKadrit saadab Mihkel Mälgand bassil ja Virgo Sillamaa kitarril.\nKadri Voorandi trio ootab teie küsimusi! Postitage need kindlasti kommentaariumisse!\nLülituge live'i jazzilainele neljapäeval kell 14:30 Elu24 lehel!


Teisenda Inch per minute per second (ipm/s) (Kiirendus)\nTeisenda Inch per minute per second (ipm/s)\nTeisenda Inch per minute per second (ipm/s):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '96 Inch per minute per second'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Inch per minute per second' või 'ipm/s'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Kiirendus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(46 * 51) ipm/s'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '96 Inch per minute per second + 288 Inch per minute per second' või '15mm x 31cm x 83dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on üks Inch per minute per second?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Inch per minute per second teisendamiseks.\nMeie kohta - Privaatsuspoliitika - Sitemap - © 2005-2020 by Thomas Hainke (v200926)


Soomes on koristajatest suur puudus ja see annab juba tunda - eestinen\nSoomes on koristajatest suur puudus ja see annab juba tunda\nSoomes on suur puudus koristajatest ja see annab endast tunda – koristajad ise tunnistavad, et kõike ei jõua. Näiteks koolides on probleeme koristamisega.\nHelsingi Taivallahti koolis oli lapsevanemate koosolekul arutusel kooli puhtuse teema. Õpetaja rääkis, et on hea, kui kord nädalas uste käepidemed üle tõmmatakse. Lapsed peaks iga päev sokke vahetama, kuna need saavad koolis mustaks, vahendab MTV.\nLigi 800 õpilasega koolis oli varem päev läbi ametis kümmekond koristajat. Nüüd aga koristatakse kooli ruume ainult õhtuti.\nInimesed on tähele pannud, et ka muud Helsingi avalikud kohad on koristamata. See võib aga anda tagasilöögi inimeste ja eriti laste tervises.\nProbleemid tulevad sellest, et kulusid tõmmatakse igal pool koomale ja koristajaid enam igale poole ei jätku. Lisaks on koristajatest puudus ja üks inimene peab tegema mitme inimese tööd. Koristusfirmades töötajatest eriti ei hoolita ja kui mõni ära väsib, siis võetakse asemele uus.\n19. jaanuar 2022, 19:55


Fujifilm XF1 kompaktkaamera :: Digitest\nAvaldatud 29. märts 2013\nFujifilm XF1 on kahtlemata üks huvitavamatest kaameratest, mis viimasel ajal poelettidele jõudnud on. Minimalistliku disainiga korpuses peidab end veidi suurem sensor kui tavaliselt kompaktkaamerates, seega pildikvaliteet on hea. Eriliseks teeb selle fotoka asjaolu, et sisselülitamiseks ei ole vaja on/off nuppu vajutada, vaid kaamera läheb tööle hoopis objektiivi keerates.\nVälimuselt jätab pisike Fuji samuti hea mulje, nahkset korpust on ühtlasi tunduvalt mugavam käes hoida kui läikivast plassmassist kaameraid.\nSensor: 2.3’’ EXR CMOS, 12 Mpix\nObjektiiv: 25 – 100 mm, ava f/1.8 – f/11\nOptiline suum: 4×\nTeravustamine: kontrastituvastusega TTL AF\nTeravustamisrežiimid: ühekordne AF, jälgiv AF, manuaalfookus\nISO tundlikkus: 100 – 3200 (laiendatav 12800 S pildimõõduga)\nTeravustamiskaugus: 0,5/0,8 m kuni lõpmatus (lainurk/tele), makrovõttel 3/50 cm kuni 3 m (lainurk/tele)\nVärvustasakaal: automaatne, peenhäälestus, varjus, päevavalguslamp, hõõglamp, vee all, eriseadistus, värvustemperatuuri valik\nSärimõõtmise režiimid: TTL 256 tsooniga mõõtmine, multi, keskmestatud, punkt\nSäriajad: 8 – 1/2000 sek\nSarivõtte kiirus: umbes 10 kaadrit/sek M ja S pildimõõdus kuni 8/16 kaadrit, umbes 7 kaadrit/sek kuni 8 kaadrit\nPildistamise režiimid: automaatrežiim, stseeniprogrammid, P, A, S, M\nStseeniprogrammide arv: 16\nVälklamp: integreeritud automaatne välklamp\nVälklambi režiimid: automaatika, sundvälk, välgukeeld, sünk. pika säriajaga, punaste silmade vähendus\nLCD ekraan: kriimukindel karastatud klaasiga 3-tolline TFT LCD, 460 000 punkti\nSalvestusmeedium: SD/SDHC/SDXC mälukaart\nLiides: USB 2.0, mini HDMI, AV väljund (NTSC/PAL)\nMõõtmed: 107,9 × 61,5 × 33 mm\nKaal: 225 g koos aku ja mälukaardiga\nEsimest korda kätte võttes ei saagi aru, kuidas fotokale pildi ette saab. Kaamera töölepanemine on esialgu veidi hirmutav, sest objektiivirõngast peab keerama ja pöörama ja tõmbama. Õnneks on kaamera küljes õpetusega kleeps, samuti on kasutusjuhendis lihtsalt näidatud, kuidas see käib. Mõne aja pärast harjub sellega ära ja ei otsi enam on/off nuppu\nKui tavaliselt on kompaktkaameratel elektrooniline suum, mis toimib päästiku ümber olevat rõngast vasakule-paremale liigutades, siis siin saab suumida objektiivi suumirõnga abil. Mehhaaniline suum on ülimugav. Samuti on suumimine palju täpsem.\nMenüü on selge ja seal on mugav liikuda. Pildiprogrammide ja eriefektide valik on hea. Valikuratastega on mugav parameetreid muuta. E-Fn nupuga saab tagaküljel olevate nuppude funktsioone muuta.\nFujifilm XF1 pildikvaliteet\nHeade valgustingimustega teevad kõik fotokad korralikke pilte. Pisikesed taskukaamerad kipuvad aga hämaras hätta jääma. Siis tuleb appi kaameras olev stabilisaator, mis XF1 puhul on väga hea. Kuigi päris korraliku peeglkaamera kvaliteediga XF1 pilte võrrelda ei anna, võlub see fotokas hämaras üsna häid pilte välja. Müra on vähe, iseenesest võiks ju pilt olla detailsem, aga samas see ei häiri.\nF/4.9 1/30sek ISO 640\nMulle meeldivad fotoaparaadid, mis teevad kaamera-siseseid panoraampilte. See on nii mugav ainult ühe nupuvajutusega. Tihti saab muidu igavana tunduvast kohast palju huvitavama pildi kui see teha panoraamina. Fuji XF1-ga saab teha 360kraadiseid panoraampilte.\nMõlemad hämaras tehtud näidisfotod on pildistatud käest ilma statiivita.\nf/2.1 1/120sek ISO 800\nTausta udustamise funktsiooni põhimõte on hea. Vahepeal kaamera jonnib ja ei oska pildistatavat taustast eraldada, aga enamusel juhtudes saab hakkama.\nXF1 võimaldab pildistada raw formaadis. See on suur pluss, mida õnneks üha rohkem uued kompaktkaamerad võimaldavad. See on selline parajalt hea kaamera, et endaga kaasa võtta kuhugi, kus suurt fotokat oleks ebamugav kaasas kanda. Enamus ootusi, mis kompaktkaamerale olla saab, täidab ta ära.\nTeravustamine on üsna kiire. Jooksvad lapsed saab kenasti teravalt pildile jäädvustada. Linde või ralliautosid pildistades peab küll veidi kannatust varuma, aga korraliku pildi saab küll.\nf/4.9 1/105sek ISO 100\nVarem olen kasutanud palju kaameraid, millel on suumi ülearu palju, sellel mudelil on aga vastupidiselt vähe. Vahel ei saa pildistatavale nii lähedale minna kui soovid ja siis oleks suurem suumivõimalus kasulik. Ent pikalt väljasuumitud objektiiviga tehtud foto on alati kehvema kvaliteediga kui vähe suumitud. Kuigi mõnekümne meetri kaugusel hüplevat rohutirtsu sellega ei pildista, on 4x suurendus tavaolukorras täiesti piisav.\nMakrovõtet saab teha 3cm kauguselt. Kompaktidel enamasti on see 1-5 cm vahemikus, niiet lähivõtet saab täitsa hästi teha. Vahel oleks tore kui saaks veel lähemale, aga enamasti on 3cm küllalt. Makrovõte võiks olla detailsem. Tulbiõiest tehtud fotodes on see teravaim, mis kaamera suutis teha.\nf/11 1/15sek ISO 400\niso 100 iso 320\n+ Võimaldab teha 2:3 külgedesuhtega fotosid\n+ Hea stabilisaator\n+ RAW pildistamise võimalus\n– Suumi võiks olla rohkem\n– Objektiivi rõngast keerates võib kogemata suumimise asemel kaamera välja lülitada\nFuji XF1 on hea kaamera, mis sobib fotohuvilisele, kes suurt peegelkaamerat igale poole kaasa võtta ei taha. See näeb kena välja, on mugav käes hoida ja teeb ilusaid pilte. Temas on natuke kõike, mida võib tahta ühelt pisikeselt kaameralt. Valgusjõulise objektiiviga on hea pildistada siseruumides, kus on alati natuke hämar. Ta on mõõtmetelt piisavalt pisike, et kanda taskus või käekotis. Ja muidugi kõige tähtsam – pildikvaliteet on tal väga hea.\nFujifilm XF1 kompaktkaamera Photopointis: 399€\nFujifilm kompaktkaamerad Fujifilm XF1 Kompaktkaamerad


Eesti tööjõu tootlikkus on madal - Pluss\nEuroopa Komisjoni hinnangul on tööjõu tootlikkus Eestis suhteliselt madal, selle põhjuseks on vähesed investeeringud kõrge lisandväärtusega sektoritesse ning nõrk uurimis-, arendus- ja innovatsioonisüsteem.\nVäljaspool tõmbekeskusi Tallinna ja Tartut on tööpuudus jätkuvalt suhteliselt kõrge, 2013. aastal oli näitaja 9,3% sealsest tööjõust.\nSelle põhjus on tootmise osaline iganemine, märgib Euroopa Komisjon EL-i kasvustrateegia raames koostatud vahearuandes Eesti kohta.\n2013. aastal langes Eesti teadus- ja arendustegevuse osa SKP-st alla Euroopa Liidu keskmise 2% taseme. Eriti teravalt kukkus ärisektori teadus- ja arendusinvesteeringute maht, kus langus võrreldes 2012. aastaga oli 0,4 protsendipunkti, 0,8%-le; eelnevatel aastatel oli põhiline teadus-arenduskulu ühekordsed investeeringud põlevkiviuuringutesse ja -tehnoloogiasse. See näitab, et ärisektoris tegelevad teadus-arendustegevusega vähesed ettevõtted, mis kajastub ka asjaolus, et Eesti innovatsioonitase jääb alla EL-i keskmise, märgib Euroopa Komisjon.\nVäikese ja keskmise suurusega ettevõtete ligipääs rahastusele on Euroopa Komisjoni hinnangul jätkuvalt hea ning edukaimad meetmed on Kredexi ärilaenugarantiid ja krediidikindlustus. Samuti on riik teinud mõningaid edusamme varase faasi rahastuse kättesaadavaks tegemisel, laiendades finantsinstrumentide kättesaadavust ning toetades riskikapitalistide tegevust.\nIntellektuaalse omandi turundamisega on jätkuvalt probleeme, märgib Euroopa Komisjon. Ehkki muuhulgas on Eesti ülikoolide osas edukalt käivitatud süsteem, kus baasrahastuse arvestamisel võrdsustatakse patenditaotlus kahe baasrahastusühikuga ning registreeritud patent kolme ühikuga, on intellektuaalse omandi turustamisest saadud tulu suhteliselt marginaalne. Eestis on jätkuvalt keerukas ühenduda suurte rahvusvaheliste intellektuaalse omandi turundamise võrgustikega ja turustamise eesmärgil kõrge tasemega tööjõu leidmine.\nKoostöö erasektori ja ülikoolide vahel on aeglaselt paranemas, selgub aruandest. Siiski jääb koostöö väheseks; teadusasutuste kompetentsi ja erasektori vajaduste dissonantsi illustreerib Euroopa Komisjoni hinnangul hästi asjaolu, et 2013. aastal moodustas erasektorist tulnud rahastus vähem kui 5% ülikoolide kogurahastusest. Samas on innovatsiooniosakute süsteem suurendanud väikese ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd ülikoolide ning kompetentsikeskusega, märgib Euroopa Komisjon.


4 parimat ööbimiskohta, külastades imelist Uus-Meremaad 2019 | lifeforaforest\n4 parimat ööbimiskohta, külastades imelist Uus-Meremaad\nÜkskõik, kas ametlik või mitte, on kõigil kopploend, mis sisaldab kõiki tegevusi, mis on ette nähtud enne ära teha ...\nEnamik koppide nimekirju sisaldab reisisihtkohti kogu maailmas ja ilma igasuguse kahtluseta on Uus-Meremaa üks neist riikidest, mis on kantud paljudes koppide loendites oma vinge maastiku, suurejooneliste liustike, maaliliste kuude, karmide mägede, kuumaveeallikate ja palju muu tõttu!\nAlustame selle ajaveebi jagamist teiega parimatest ööbimiskohtadest, külastades suurepäraseid Uus-Meremaad, nii Põhja- kui ka Lõuna-saari.\nWhakapapa küla - Chateau Tongariro hotell\nKui matkamine on teie nimekirja tipus, siis on hädavajalik 19,4 km (ühesuunaline) Tongariro Alpide ületamine kohustuslik, kuna see on üks Uus-Meremaa kümnest jalutuskäigust. Pärast seda vulkaanilist mägimaastikku, sealhulgas aurutavaid tuulutusavasid, jäämägesid, iidseid laavavoolu, alpi taimestikku ja erksaid kraatri järvi, liikudes imelistest vaadetest, peate ennast ravima hea vanni, suurepärase toidu ja puhata luksuslikult ja hämmastav Chateau Tongariro hotell, mis asub majesteetliku ja püha mäe jalamil Mt. Ruapehu.\nChateau ülbed sisekujundused ja sisustus, taevane köök ja kõrgemad teenindusstandardid, mis on loodud tõeliselt tähelepanuväärsete maastike taustal, on loonud selle pärandi maagia, rafineerituse ja romantika kohana, mis on kogu riigis võrreldamatu. See Chateau on esimese kategooria pärandkultuuri hoone.\nMeie, Luxury Life, pakume kõigile oma jälgijatele 15% allahindlust. Mida sa siis ootad? Ööbimise broneerimiseks klõpsake siin!\nFi Analandi rahvuspargi värav Te Anau asub Queenstownist 2 tundi lõunas. Te Anaus on 1 250 000 asustamata hektarit uimastatavat kõrbe ning see meelitab suuresti turiste Milfordi ja Kahtlusi tekitavaid helisid külastama, kuulutades silmapaistvate geoloogiliste iseärasuste ja erakordse ilu tõttu maailmapärandi piirkonda, krooniks on ehteks Mitre Peak Milford Soundis. Te Anau linnas leitakse Te Anau Lodge, butiikhotell, mis asub vanas kloostris.\nSee Lodge pakub igal hommikul hõrgutavat kodust hommikusööki värskelt küpsetatud kookide või omatehtud muffinitega! Hiljuti tutvustasid nad ka puidust rongvagunit, mis ehitati 1912. aastal ja kus saate privaatses ja vaikses vagunis nautida luksusteenuseid.\nVeel üks hämmastav ja rahulik linn, mida Uus-Meremaal külastada saab, on Whitianga; turvaline sadam, mis on täis Aucklandersi soositud puhkemaju. Kesklinnas asub The Lost Pool, kus saate lõõgastuda uimastatavates termilise basseinides ja rahustavates jugades. Maa pinnast 644 meetri sügavusest kaevust voolab mitu kristallselge veega basseini, mis kõik on seatud erinevale temperatuurile, et see kõigile sobiks.\nKui soovite jätkata paradiisi kogemist rahu ja vaikuse käes, pole paremat kohta kui Helen ja Edwini Ohuka Place Homestay Whitiangas. See B & B pakub rahulikku keskkonda, muutes selle Coromandeli poolsaarel käimise ajal ideaalseks asukohaks, mis on tähelepanuväärne majesteetlike vaadetega Shakespeare'i kaljudele. Eluruumis lõõgastudes saate kuulata kodulinde.\n4. Wellington - Copthorne hotell Wellington Oriental Bay\nUus-Meremaa pealinn on mõlema saare suuruselt teine asustusala ja asub kahe saare keskmes. Lisaks küngaste imetlemisele, karmile rannajoonele ja uimastatavale sadamale saab Wellingtonis olles nautida öist ringreisi Zealandia Wildlife Sanctuary'is, et kuulata öist väikest täpilist kiivi.\nCopthorne Hotel Wellington Oriental Bay on vaatega uimastatavale Wellingtoni sadamale ja asub Wellingtoni idamaisel idamaisel paraadil. See on ideaalne koht linnaga tutvumiseks.\nAinult 10-minutilise kaugusel sellest hotellist asuvad linna ostu-, äri- ja meelelahutuskeskus. Meie Oriental Parade hotelli lähedal asuvad ka Te Papa muuseum, Courtney Place'is elav teater ning paljud linna parimad restoranid ja baarid.\nLoodame, et teile meeldis meie esimene blogipostitus! Jälgige meid veelgi ja andke teada, mida arvate. Kui soovite siin esineda, saatke meile lahkelt e-kiri aadressil luxurylifefb@gmail.com\nTavalise inimese juhend uusaasta otsuste vastuvõtmiseks: reisige sagedaminiKas te ei saa lõpetada raha kulutamist?Vein 101: kuidas teeselda, nagu teaksite veini - näpunäited ja asjad, mida tuleks vältida5 NIPPI LONDONIS ringi liikumiseksÜle mäe, kuues osa: hiirte ja rändurite parimad lavakavad


Ideed laste õpetamiseks ilma hüvede või karistusteta - haridus - 2021\nPõhiline - haridus - Ideed laste õpetamiseks ilma hüvede või karistusteta\nKui me tahame õnnelikke lapsi, peame lapsi harima vabaduses ja vastutustundes. See tähendab, et vanemad ei tohiks karistada, ja et me peame selgitama tegude tagajärgi lastele; hea ja halb. Nad peavad oma vabadusega valima; seega on lapsed ise karistada või mitte, või pigem vabalt otsustada teha häid või halbu tegusid. See on üks võtmetest lastele, et nad saaksid lapsepõlvest elada oma elu. Vanemad kaasnevad elu ülesannetega.\nKui me oleme juba alustanud oma laste haridust auhinnad ja karistused, meil on veel aega iseendale ja harida vastutusel. See on aja, kvaliteedi ja kvantiteedi, suhtlemisaja. Õnn koos lastega töötatakse, see ei ole loterii; olla või mitte olla oluline ja palju.\nÜldiselt seadsime reeglid ja piirangud ette, kuid mida me teeme, kui keegi on ületanud normi, mida me pole tõstnud? Näiteks, mida me teeme, kui laps tõstatab isa käe? Piirid on igas vanuses erinevad, iga lapsega, meie elu igas olukorras.\nKuigi on olemas reeglid, mida lastele ei ole veel tõstatatud, ei tähenda see, et neid ei tohiks austada. Kui nad ei ole eelnevalt teavitanud, siis esimest korda selgitatakse, et neid julgustatakse vabandama ja selle akti tagajärgi teavitatakse hilisematest aegadest. Kui see kordub, oleme kindlad tagajärgedes, ilma et neid häiritaks, lihtsalt olles antud sõnaga ustav selle teo kordamise tagajärgedega.\nThe Enesekontroll on hariduse õnnestumiseks hädavajalik, on soovitav lastele ja ka nende vanematele; isegi kui see ei ole lihtsalt kivide viskamine meie enda katusele, siis laske meie hambad enne selliste ohtude teket, võtta sügav hingamine ja tegutseda vastavalt.\nVõtmed vastutuse harimiseks\n1. Kehtestada normid: Käitumise juhised on loodud algusest peale. Nad peavad olema igas vanuses ja väga spetsiifilised. Näiteks on väikelapsel raske omada midagi nii üldist kui "tellitud", kuid ta saab aru, et mänguasjad peavad olema paigas ja riided jäävad kokkulepitud kohale. Teismeliseist ei saa paluda "olla hea õpilane", kuid ta saab täita kõik oma ülesanded, enne kui lahkuvad pargis koos sõpradega.\n2. Määrake piirid: need on normide järgi ja need on piirid, mida ei tohiks ületada.\n3. Õpi otsima tagajärgi: Kui limiit on möödunud ja reegel on rikutud, siis peame eelnevalt kindlaks määrama, milline on selle tagajärg. Selle tagajärjeks ei saa olla karistus, vaid kohustus, mis hõlmab jõupingutusi ja mis on otseselt suunatud rikkunud reegli järgimise parandamisele. Kui noor inimene on koju jõudnud hiljem, siis võib see olla tulemuseks enne teise päeva, et teada saada täpsuse, vastutuse ja pühendumuse väärtust. Kui nad on väikesed, on tagajärgi raske pidada, kuid kui nad on vanemad, on mugav, et nad hakkavad neid üksi käsitsema eeldusel, et need aitavad parandada.\nHarida ilma auhindade ja karistusteta: kui kõik läheb valesti ...\n- Kui me oleme juba karistamise mudeli järgi harinud või vastupidi, ilma eeskirjadeta: igal hetkel on hea meid parandada, vabandada oma lapsi ja alustada.\n- Kui laps rikub reeglit või ületab sellise tõsise piiri mida me varem ei olnud kindlaks teinud: me tegutseme kohe ja selgitame, et käitumine on väga tõsine. Aga kui me leiame, et meie reaktsioon on ajendatud kirg, on hea märkida, et oleme vihased, kuid lükkavad tagajärgede tekkimise edasi kuni hetkeni, mil me oleme lõdvestunud.\n- pidevate vigade korral: Seal on vanuses, näiteks noorukieas, kus mõningatel konkreetsetel puhkudel on soovitatav piirata piirangute rikkumisi, et vältida suhete ülemäärast halvenemist. Me olime kõik teismelised.\n- silmitsi selge vastutuse puudumisega: Soovitav on alati minna spetsialisti juurde. Koolidel on tavaliselt head orientatsioonimeeskonnad. Võite kasutada ka pere nõustamiskeskust kõigi leibkonnaliikmete probleemide lahendamiseks ja sidevahendite taastamiseks.\nUued tehnoloogiad mõjutavad une kvaliteeti ja ka tundide arvu, mida inimene suudab magada.


REISIAEG Archives - gegokids\nMarcus & Marcus rahustav tekike on eriti pehme ning kaissu võetav. Loomakese kujuga tekike pakub beebile sensoorset stimulatsiooni. Tekk rahustab last ja pakub turvatunnet, kui ta on emast eemal. Aitab kaasa lapse arengule, pakkudes emotsionaalset tuge ajal mil beebi arendab iseseisvust. Teki küljes oleva kinnituse külge on võimalik panna nii lutt, kui ka närimismänguasi. Tekk on vaba BPA-st, ftalaatidest ja kahjulikest kemikaalidest.


Laiendatud Shmisheki küsimustik - Unes kõndimine\nPakume teile teha märkide rõhutamise test või Shmisheki küsimustik ja teada saada, millised rõhuasetused on teie puhul kõige rohkem väljendunud.\n88 küsimust on otseselt seotud rõhuasetustega ja veel 9 määravad teie antud vastuste aususe (usaldusväärsuse). See indikaator on näidatud veerus "Vale". Kui see on piisavalt kõrge, viitab see sellele, et te ei olnud ilmselt enda vastu täiesti aus..\nErinevalt temperamendist, kus üks tüüp reeglina valitseb ülejäänud üle, võib inimese rõhutusi väljendada palju, mitu, üks - või pole üldse midagi hääldada. Vaatleme üksikasjalikumalt erinevaid võimalusi.\nÜhtki aktsenti ei hääldata (kõik või enamus aktsentidest näitavad tulemust alla 7) - see võib viidata sellele, et inimene üritas anda oma arvamuses „õigeid” vastuseid, et järgida ühiskonnas aktsepteeritud standardeid ja kaanoneid. Sellised tulemused võivad olla neile, kes püüavad mitte milleski silma paista, ei kaitse oma seisukohta ja püüavad käituda vaikselt kui muru all olev vesi. Sarnaseid tulemusi võib täheldada ka neil, kes vastupidi kipuvad ennast ülendama, demonstreerima oma paremust, pannes omamoodi ideaalse inimese maski..\nVäljendatakse 2-3 rõhuasetust ja ülejäänud on keskmised või nõrgad. Sellisel juhul on oluline pöörata tähelepanu mõne rõhuasetuse kombinatsioonile. Nii et Shmisheki küsimustiku tõlgenduse kohaselt näitab see, et kui inimesel on demonstratiivsuse, hüperütmilisuse ja tsüklotüümsuse skaalal madalad tulemused, viitab see energiapuudusele (sealhulgas probleemide lahendamiseks, jõuliseks tegevuseks jne). Vastupidi, nende skaalade kõrged tulemused näitavad aktiivset isiksust, alati energiat täis..\nTeine huvitav kombinatsioon on tunnete valdkonnaga seotud rõhumärkide kombinatsioon: kinni jäänud, erutuvad, ärevad-hirmulised, ülendatud ja emotsioonidega tüübid. Kõigi nende skaalade madala skooriga subjekt ei näita enamikus olukordades tavaliselt erksaid tundeid. Vastavalt on rekordite omanike jaoks olukord vastupidine - erinevate tunnete plahvatus erinevate, isegi mitte eriti märkimisväärsete sündmuste vastu. Huvitav on see, et mõlema rühma esindajatel võivad olla suhtlemisprobleemid: esimesed tunduvad teistele külmad, liiga endasse sukeldunud ja teised - liiga impulsiivsed ega reageeri toimuvale alati piisavalt.\nHinnatava täielik nimi _________________________________________\nTeile pakutakse avaldusi teie tegelase kohta. Vastake, võite kõhklemata valida ühe kahest vastusest: "jah" või "ei", muid vastuseid pole. Peate oma vastuse vastusevormi märkima, asetades ruudu kasti „jah” või „ei” küsimuse numbrile vastava numbri vastas.\n12. Kas unustate kiiresti, kui keegi teid solvab??\n26. Kas häirib kaldus kardin või ebaühtlaselt laudlina, nii et soovite need puudused kohe kõrvaldada?\n52. Kas saate endast välja minna ja anda vabad käed, kui keegi teid tahtlikult ebaviisakalt vihaseks teeb?\n70. Kas teil on kombeks enne magamaminekut või enne lahkumist kontrollida, kas gaas ja valgus on välja lülitatud, kui uks on suletud??\n83. Kas olete mõelnud end vastu tahtmist aknast välja läheneva rongi alla visata?\nEi Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Ei Jah Ei Summa Skoor\n4 viisteist 26 37 48 59 70 81\nkaheksa üheksateist kolmkümmend 41 52 63 74. 85\nShmisheki ja Leonhardi testküsimustik on loodud isiksuse rõhuasetuse diagnoosimiseks, mille avaldas hr Shmishek 1970. aastal ja see on modifikatsioon "K. Leonhardi isiksuse rõhutuste uurimise metoodikale". Tehnika on loodud iseloomu ja temperamendi rõhuasetuste diagnoosimiseks. K. Leonhardi sõnul on rõhutamine igale inimesele omaste mõnede individuaalsete omaduste "teritamine".\nIga skaala jaoks arvutatakse plussid (positiivsed vastused märgitud küsimustele) ja miinused (negatiivsed vastused skaalale vastavatele küsimustele). Seejärel summeeritakse skaalal saadud hinded (plussid ja miinused) ning tulemus korrutatakse koefitsiendiga - igal rõhutüübil on oma. Testitulemuste töötlemise tulemusena saadakse 10 näitajat, mis vastavad Leonhardi sõnul ühe või teise isiksuse rõhuasetuse raskusastmele.\n1. Demonstratiivsus, hüsteroidism × 2 (saadud skaala väärtus korrutatakse 2-ga) 7, 19, 22, 29, 41, 44, 63, 66, 73, 85, 88 51\n4. tasakaalutus, erutuvus × 3 8, 20, 30, 42, 52, 64, 74, 86 Ei\n5. Hüperaeg × 3 1, 11, 23, 33, 45, 55, 67, 77 Ei\n7. Ärevus, pelgus × 3 16, 27, 38, 49, 60, 71, 82 viis\n8. Tsüklotüümiline × 3 6, 18, 28, 40, 50, 62, 72, 84 Ei\n9. Afektiivsus, ülendamine × 6 10, 32, 54, 76 Ei\n1. Näitlik tüüp. Seda iseloomustab suurenenud represseerimisvõime, demonstratiivne käitumine, elavus, liikuvus, kontaktide loomise lihtsus. Ta kaldub fantaasiatesse, pettustesse ja teesklusesse, mille eesmärk on oma isiku kaunistamine, avantürism, kunstilisus ja poos. Teda juhib soov juhtida, vajadus tunnustuse järele, janu oma isiku pideva tähelepanu järele, janu janu võimu järele, kiitus; väljavaade jääda märkamatuks kaalub teda. Ta demonstreerib kõrget kohanemisvõimet inimeste suhtes, emotsionaalset labiilsust (kerge meeleolu muutus) tõeliselt sügavate tunnete puudumisel, kalduvust intrigeerida (suhtlemisviisi välise pehmusega). Märgitakse lõpmatu egotsentrism, imetlusjanu, kaastunne, aukartus, üllatus. Tavaliselt teeb teiste kiitmine tema juuresolekul eriti ebameeldivaks, ta ei talu seda. Ettevõtte poole püüdlemine on tavaliselt seotud vajadusega tunda end juhina, võtta erakordne positsioon. Enesehinnang pole kaugeltki objektiivne. Ta võib ärritada oma enesekindluse ja kõrgete pretensioonidega, ta ise tekitab süsteemselt konflikte, kuid kaitseb end samal ajal aktiivselt. Patoloogilise represseerimisvõimega võib ta täielikult unustada selle, millest ta teada ei taha. See vallandab ta vales. Tavaliselt valetab ta süütu näoga, sest see, millest ta parasjagu räägib, vastab talle tõele; ilmselt pole ta sisemiselt oma valest teadlik või on väga madal, ilma märgatava kahetsuseta. On võimeline teisi mõtlema ja tegutsema ekstsentriliselt.\n2. Stuck tüüp. Teda iseloomustab mõõdukas seltskondlikkus, igavus, kalduvus moraliseerida, vaikimine. Sageli kannatab väidetav ebaõiglus tema suhtes. Sellega seoses on ta inimeste suhtes ettevaatlik ja umbusaldav, pahameele ja leina suhtes tundlik, haavatav, kahtlustav, kättemaksuhimuline, elab juhtunu üle pikka aega üle, ei ole võimeline õigusrikkumistest „hõlpsalt minema minema”. Teda iseloomustab arrogantsus, sageli algatatakse konflikte. Ülbus, hoiakute ja vaadete jäikus, kõrgelt arenenud ambitsioon viivad sageli tema huvide nõudmiseni, mida ta erilise energiaga kaitseb. Püüab saavutada kõrgeid tulemusi igas ettevõttes, mille ta ette võtab, ja näitab üles suurt visadust oma eesmärkide saavutamisel. Põhijooneks on kalduvus mõjutada (tõearmastus, puudutus, armukadedus, kahtlus), inerts afektide avaldumises, mõtlemises, motoorikas.\n8. Tsüklotüümiline tüüp. Seda iseloomustab hüpertüümiliste ja düstüümiliste seisundite muutus. Neid iseloomustavad sagedased perioodilised meeleolumuutused, samuti sõltuvus välistest sündmustest. Rõõmsad sündmused põhjustavad neis hüpertüümia pilte: aktiivsusejanu, suurenenud jutukus, ideede hüpe; kurb - sageli muutub ka depressioon, reaktsioonide ja mõtlemise aeglus, nende suhtlemisviis ümbritsevate inimestega. Noorukieas võib leida kaks tsüklotüümilise rõhuasetuse varianti: tüüpilised ja labiilsed tsükloidid. Lapsepõlves tüüpilised tsükloidid jätavad tavaliselt mulje hüpertüümilisest, kuid siis vajab letargia, lagunemine - see, mida varem hõlpsalt anti - nüüd ülikalleid pingutusi. Varem lärmakas ja elav, muutuvad nad loidaks diivanikartuliteks, on söögiisu langus, unetus või vastupidi unisus. Nad reageerivad kommentaaridele ärrituse, isegi ebaviisakuse ja vihaga, sügaval südames, kuid pole välistatud meeleheidesse langemine, sügav depressioon, enesetapukatsed. Nad õpivad ebaühtlaselt, juhtunud tegematajätmised korvatakse raskustega, tekitavad klassides vastumeelsust. Labiilse tsükloidi korral on meeleolu kõikumine tavaliselt lühem kui tüüpilises tsükloidis. "Halbu" päevi iseloomustab tugevam halb tuju kui letargia. Taastumise perioodil väljendatakse soovi omada sõpru, olla seltskonnas. Meeleolu mõjutab enesehinnangut.\n10. Emotsioonitüüp. See tüüp on seotud ülendatuga, kuid selle ilmingud pole nii vägivaldsed. Neid iseloomustab emotsionaalsus, tundlikkus, ärevus, jutukus, hirm, sügavad reaktsioonid peene tunde vallas. Kõige ilmekam omadus on inimlikkus, empaatia teiste inimeste või loomade suhtes, reageerimisvõime, lahkus, kaastunne teiste õnnestumiste suhtes. Nad on muljetavaldavad, pisarad, võtavad kõiki elusündmusi tõsisemalt kui teised inimesed. Teismelised reageerivad filmide stseenidele, kus keegi on ohus, teravalt, sellised stseenid võivad põhjustada neile tugeva šoki, mis ei unune pikka aega ja võib häirida und. Harva satuvad konfliktidesse, kannavad endas pahameelt, ärge "välja pritsige". Neid iseloomustab kõrgendatud kohusetunne, töökus. Nad austavad loodust, neile meeldib taimi kasvatada, loomade eest hoolitseda.\nMa olen juba ammu tahtnud siin ühendust võtta, kuid kardan, et nad ei saa minust aru või mu aju ei talu kogu negatiivsust ja infovoogu,\nnii et kirjutan lühidalt ja pole eriti selge, sest ma jõin.


Kaitseingel minu õlal\nAutor: Stephen Levi (USA) / tlk. Vello Janson\nEsietendus 28. novembril 2014 Salme Kultuurikeskuses\nKunstnik Jaak Vaus, osades Marika Koroleva, Tõnu Kilgas ja Venno Loosaar.\nKaunis ja väga tundliku loomuga vallaline noor raamatuillustraator Donna on langenud oma meesideaali tõttu nii sügavasse depressiooni, et otsustab ennast põhjalikult täis juua ja sillalt jõkke hüpata. Ta teebki omalt poolt kõik, et see otsus täide viia, kuid just siis algab müstika, mis kestab peaaegu komöödia viimaste stseenideni. Pärast lühiajalist teadvusekaotust avastab Donna ennast ühe noormehe käte vahelt, kes ta elusalt ja tervelt koju toimetab. Ning kui Donna kurdab oma rasket saatust ja arvab, et tal oleks vaja kaitseinglit, kes teda kõige halva eest hoiaks, siis teatab noormees, et tema võiks küll Donnale kaitseingliks olla. Ja tõepoolest – noormehe edasine käitumine, tema teadmised ja sõnad tõestavad üha enam, et ta sobib tõesti sellesse ametisse... ja mine tea, äkki ongi... Igatahes viitab kõik sellele ja Donnal ei olegi hetkekski põhjust kahelda. Muidugi on see alles komöödia algus, aga kaugeme me oma tutvustusega minna ei saa, kuna siis poleks vaatajal enam huvitav.\n„Kaitseingel minu õlal“ (Angel on My Shoulder) on USA näitleja, lavastaja, teatripedagoogi ja näitekirjaniku Stephen Levi (1941–2007) menukamaid komöödiaid, mida on nimetatud ka müstiliseks komöödiaks. Seda üllatusterohket, vaimukat ja sugugi mitte moraalita lavatükki on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde ja mängitud paljudel lavadel Ameerikas, Euroopas ja ka Austraalias.