2011. aasta suuremad ülevõtmised ja liitumised - Arhiiv - Majandus\n2011. aasta suuremad ülevõtmised ja liitumised\n2. märts 2012, 22:00\n2011. aasta lõpp oli väga aktiivne ettevõtete ülevõtmiste turul, Eestis andis mullu tooni energiasektor. Ka tänavu tõotab selles vallas tulla aktiivne aasta.\nEesti ettevõtjate pilgud on taas suunatud kasvule. Ettevõtted on buumiajaga võrreldes rohkem «trimmis», sama suure müügi ja kasumi teenimiseks kulutatakse praegu palju vähem. Ka ettevõtete laenukoormus on üldiselt vähenenud. Laene amortiseeritakse rohkem, kui uusi peale antakse. Kas ettevõtjad ei taha või ei saa laenu võtta?\nAlternatiivne finantseerimine on jätkuvalt keeruline. Tallinna börsi käive oli oma ajaloo madalseisus ja uusi börsile tulijaid polnud. Erakapital oli saadaval peamiselt paarilt kohalikult fondilt, kuid erakapitalifondid on praegu investeeringute tegemisel väga valivad. Eesti suuremad pensionifondid investeerivad peamiselt välisriikide aktivatesse ega vaata eriti kohalikku turgu.\nMillised on Eesti ettevõtete omanike ja juhtide praegused valikud finantseerimisel või strateegilisel laienemisel? Kas jätkata ettevõttega kokkuhoiurežiimil? Või hoopis investeerida ja kasvada suuremaks, minna uutele turgudele? See aga tähendab kapitali kaasamist. Või hoopis müüa oma äri maha. Milline oli 2011. aasta ettevõtte müükide ja ülevõtmiste vallas?\nMergermarketi andmeil kasvas ettevõtetega ostu- ja müügitehingute arv 2011. aastal vähe, maailmas kokku vaid 2,5 protsenti, ulatudes veidi üle 2,4 triljoni miljardi dollari. Euroopa tehingute maht kasvas pisut enam, ligi 5 protsenti, ulatudes 700 miljardi dollarini.\nTehingute väärtuse kasv näitab positiivse trendi jätkumist pärast 2009. aasta madalseisu. Kui vaadata tehingute aktiivsust kvartalite kaupa, siis hakkab välja joonistuma W-kuju. Võrreldes 2007. aasta tipuga rauges ülevõtmiste hoog 2009. aasta keskpaigaks tugevalt üle kahe korra. Seejärel kosus veidi 2011. aasta esimese pooleni. Tehingute aktiivsus on alates 2011. aasta teisest poolest jälle alla vajuma hakanud maailmamajanduse väljavaadete üldise negatiivse fooni taustal.\nPeamisteks mootoriteks ülevõtmiste turul on traditsiooniliselt USA ja Euroopa, kuid viimase paari aastaga on ettevõtete ostude ja müükide globaalsel turul tähtsuselt teiseks-kolmandaks riigiks tõusnud Hiina. Suurimad sektorid tehingute vallas on endiselt energeetika ja maavarad, finantssektor ning tööstus- ja keemiaettevõtted.\nKes on peamised osalejad tehingute turul?\nAina tähtsamad ostjad-müüjad on finantsinvestorid, peamiselt erakapitalifondid, kes oma aktiivse hoiakuga turul loovad rohkem võimalusi ettevõtjatele hankida omakapitali. Erakapitali poolt juhitud tehingute arv näitas 2011. aastal jõudsat kasvutrendi, ulatudes globaalselt umbes 278 miljardi dollarini, kasv 15 protsenti (Mergermarket).\nNagu üldiselt sellel turul, näitas teine poolaasta pigem aktiivsuse vähenemist ning peamise osa erakapitali tehingutest andsid Aasia tehingud.\nTähelepanuväärne on see, et erakapitali omatud ettevõtte müügipreemiad (müügil saadav raha vs ostu eest makstud hind) olid Mergermarketi andmetel 2011. aastal suurimad alates 2001. aastast.\nPõhjuseid on raske välja tuua, kuid üheks võib olla see, et varasematel aastatel oli erakapitali fondidel raskem investeeringuist väljuda ning erakapitalil oli aega tegeleda ettevõtete väärtuse kasvatamisega. Maailma kõige aktiivsem erakapitali fond eelmisel aastal oli Carlyle grupp, mis juhtis kokku 148 miljardi dollari eest varasid.\nKokkuvõtteks oli maailma üldine pilt ettevõtete ostude-müükide vallas päris hea, arvestades vähenenud kindlustunnet 2011. aasta teisel poolel. Kuid tehingute arvu ja aktiivsuse poolest maailmas oleme veel kaugel maas 2007. ja 2008. aasta tippudest, kus tehinguid ettevõtete ostu ja müügi vallas tehti kordades rohkem.\nEesti ja teised Balti riigid\nEesti 2011. aasta tehingute usaldusväärne statistika puudub. Kuid juba praegu võib öelda, et mullu püsis välis- ja kodumaiste strateegiliste ja finantsinvestorite huvi Eesti vastu ning kokkuvõttes olid teostatud tehingud suuremad kui 2010. aastal. Mergermarketi esialgse info kohaselt tehti kogu Baltikumis 53 suuremat tehingut kokku 675 miljoni dollari eest, mis on 23 protsenti enam 2010. aastast, kui tehingute arvuks oli 22.\nEesti on tavapäraselt olnud üks aktiivsemaid Balti riike selles vallas. 2011. aastal tehti Balti tehingute väärtusest kolmandik Eestis. Tuleb muidugi lisada, et üksik suur tehing määrab riikidevahelise kaalujaotuse. Kui Eesti Energia oleks müünud uusi aktsiaid börsi kaudu välisinvestoritele, oleks see Eesti osakaalu hüppeliselt tõstnud.\n2011. aasta oli kahtlemata väga huvitav ülevõtmiste seisukohalt. Millised on peamised tähelepanekud? Tehinguid iseloomustab investorite geograafiline kaugus. 2011. aprillis soetas USA taustaga Molycorp grupi ettevõtte 80 protsenti Silmeti aktsiatest hinnaga 62 miljonit dollarit.\nJätkuvalt väisavad meie riiki investorid Hiinast, Jaapanist, Singapurist ning teistest suurtest tööstusriikidest. Probleem on pigem meie ettevõtete väiksus, sellepärast on ka vähe tehinguid.\nEestlased laienevad välisturgudele\nAprillis teatas Webmedia ülevõtmisest Soomes, kus omandati kohalik tarkvaralahendusi pakkuv ettevõte CCC. See on oluline juba sellepärast, et näitab erakapitali omanikega Eesti ettevõtte võimekust laieneda julgelt välisturgudele.\nEestlased on olnud ka varem Soomes ettevõtete ostjad (nt BLRT ostis Turu laevatehase) ning tublid ehitajad, kuid suurema lisandväärtusega IT-sektoris toimus seda tüüpi piiriülene tehing esimest korda.\nEesti Energia ostis USAs Utah’ osariigis põlevkivikaevanduse, et rajada sinna põlevkiviõlitööstus.\nMiks tehakse piiriüleseid tehinguid vähe? Kas Eesti ettevõtjas lööb välja vähene ambitsioonikus või alalhoidlikkus? Tihti on vaja end eksporditurgudel näidata kohaliku ettevõtjana, et läbi murda odavama, allhankija ettevõtja staatusest.\nEttevõtete ostud aitavad sellist murrangut läbi viia.\nEnergeetikavaldkond on juba kaua aega olnud kuum. Suured tegijad on Dalkia gruppi kuuluvad ettevõtted ja Eesti Energia. Ida-Virumaal tehti suur hulk tehinguid.\nDetsembri viimastel päevadel kuulutas Dalkia, et sõlmis lepingu 85-protsendilise osaluse müügiks ettevõttes Tallinna Elektrijaam OÜ, mis on Eesti üks suuremaid koostootmisjaamu, ettevõtte juhtkonnale. Tehingu kogumaksumus oli 90 miljonit eurot.\nEnne seda detsembris kuulutas Põhjamaade suurkontsern Fortum, et on otsustanud müüa oma Eesti ja Soome elektri- ja soojatootjate Fortum Termest ASi ja Fortum Energiaratkaisut Oy kõik aktsiad finantsinvestorile EQT Infrastructure Fund. Tehingu väärtus kokku on ligi 200 miljonit eurot.\nEesti ettevõtte osa tehingust oli siiski väiksem. Eriti tähtis siinjuures on see, et Põhjamaade suuremaid erakapitalifonde EQT on tulnud omanikuks äridesse Eestis, mis näitab usaldust ja huvi piirkonna vastu.\nDetsembris kuulsime Alexela Energia plaanidest osta 50 protsenti Ida-Virumaa tööstusettevõttest Kiviõli Keemiatööstus, mis on osa pikaajalisest strateegiast konsolideerida oma kütuse ja õli tootmisettevõtted Eestis. 2011. aasta märtsis sai Kohtla-Järve Soojus AS ametlikult VKG kontserni tütarettevõtteks, kui Eesti Energia ja VKG Soojus allkirjastasid 60 protsenti aktsiate ostu-müügilepingu detsembris 2010.\nPangalitsents on Euroopas kuum kaup. Väiksemad pangad lähevad samuti kaubaks. Seda näitasid ka Eestis aasta lõpus välja kuulutatud tehingud finantssektoris. Küproselt pärit Marfin Popular teatas Marfin Eesti enamusosaluse müügist Ukrainast pärit tööstus- ja finantsgrupile Ukrshelhosprom PCF LLC 7 miljoni euro eest.\nŠveitsi päritolu RLS Finance soetas 44-protsendise osaluse Krediidipangas. Oleme kuulnud Eesti finantsettevõtete suurest huvist välisturgude vastu. Kokkuvõttes pakub finantssektor jälle huvi investoritele, nagu juhtus 90ndate keskel, seda näitas ka LHV pangalitsentsi hankimine ja pangandusteenustega turule tulemine. Ootame sellest sektorist aktiivsust ka tulevastel aastatel.\nKommerts- ja kaubanduskinnisvara sektor oli mullu loid. Kinnisvarasektori päästis Kristiine kaubanduskeskuse müük, mille tehingu väärtus ulatus üle 100 miljoni euro. Ilma selleta oleksid suuremateks tehinguteks jäänud Pärnu mnt äärsed ärimajad või Radisson BLU hotelli müük Event Hotel Group’ile.\nKui tehinguid ärimajade, logistika- ja kaubanduspindadega veel tehti, siis arendustegevus oli väga loid. Selles osas tuleb ilmselt olulisi muutusi lähiajal, arvestades mitme kohaliku arendaja ambitsioone kaubanduskeskuste vallas (ELL – Panorama City, Preatoni – kaubanduskeskus lihakombinaadi platsile, Süda Maja Ameerikanurga projekt jne) ning kommertskinnisvaras (Mainor Ülemiste, Technopolis Ülemiste – maksu- ja tolliameti uus hoone, kontorimajad ja vaba aja keskused Ülemiste piirkonnas).\nMärgilised tehingud toimusid ka automüügi ettevõtetega. Suured muutuvad suuremateks ning välisketid murravad sisse. Baltcap müüs oma osaluse Läti firmas Adam Auto Amservile. Eestis tugevdas positsioone Norra suurimale automüügifirmale MøllerGruppen kuuluv Møller Auto Baltic AS, kes ostis 100% Saksa Auto aktsiatest. Selged märgid turu konsolideerumisest tugevamate kätte.\nKokkuvõttes oli 2011. aasta aktiivne nii välisettevõtete müükide (nt Dalkia, Fortum) kui ka ostude osas (nt Molycorp, Møller auto). Rõõmu teeb see, et Eesti ettevõtjad on ise aktiivsemaks muutunud. Näiteks Webmedia laienemine Soome. Peamiseks kapitali hankimise viisiks oli strateegilise investori kaasamine, erakapitali tehinguid tehti vähem ning börsi kaudu kapitali hankimist eelmisel aastal praktiliselt ei toimunud, kui välja jätta Baltika täiendavad aktsiaemissioonid.\nMida oodata 2012. aastalt?\nKindlasti ootame aktiivset tehingute aastat. Usun, et näeme mitmeid välismaiste strateegiliste ettevõtete väljumisi, mis pakub võimalusi kohalikele investeerimisgruppidele ja juhtkondadele osta oma ettevõtted strateegilistelt omanikelt välja.\nEnnustame, et tehingute arvult ja mahult tuleb aktiivseim buumijärgne aasta. Jätkuvad turu konsolideerimised mitmes sektoris ning kohalike ettevõtete aktiivne laienemine Eestist välja. Ootaksime rohkem tehinguid toiduainete sektorist, mis jätkuvalt konsolideerumise faasis ning tehinguid finantssektoris.\nKinnisvara sektoris tuleb tagasi suurem erasektori arendustegevus, seda nii kaubanduse kui ka kontorimajade vallas.\nEnamikul Eestis tegutsevatel erakapitali fondidel – Baltcapil, Askemblal, Amber Trustil on portfellettevõtteid, kus on pikalt investorina sees oldud ning kust soovitakse lähiajal väljuda. Samas otsivad jätkuvalt uusi investeerimisvõimalusi kasvuettevõtetesse mitmed investeerimisgrupid ja erakapitali fondid – Baltcap, Ambient Sounds Investments, NG Investeeringud, Redgate private equity jt. Seega avaneb mitmeid võimalusi uutele ostjatele.\nTuleb aktiivne aasta. Kaasatakse rohkem kasvukapitali, luuakse uusi töökohti, lisatakse väärtust.


Majandusalased teadmised tuleb viia noorteni varakult - Maaleht\nArhiiv 1. jaanuar 2014\nMajandusalased teadmised tuleb viia noorteni varakult\nVärska kooli üheks eesmärgiks on anda noortele majandusalaseid teadmisi ja luua võimalusi õpilasfirmades tegutsemiseks. Erinevate Setomaa Valdade Liidu poolt ellu kutsutud projektide toel on soetatud vahendid ja loodud noortele igakülgsed tingimused osalemiseks õppekäikudel ja laatadel.\nIngrit Kala, Setomaa Valdade Liidu majandusõpetuse projektijuht\nÕpilasfirma Pärnu laadal. Foto Luxvalgus erakogust Foto: Värska Valla Sõnumid\nTänu EST- LAT- RUS projektile said sel õppeaastal kõik koolis tegutsevad firmad enda kasutusse tahvelarvutid. Loodetavasti aitavad tehnilised vahendid noortel ,,ettevõtjatel'' äritegevust paremini korraldada.\nVärska Gümnaasiumis õpetavad majandusõpetust ja juhendavad firmasid: Elle Tikkop (1. ja 5.klass), Pille Kruustik (8.kl ja minifirmade juhendamine), Heini Siilik (minifirma juhendamine) ja Helena Kudre (õpilasfirmade juhendamine ja uuest õppeaastast 12. klassi majandusõpetus).\n28. novembril toimus Missos Ettevõtluspäev, kus osalesid 4 Setomaa kooli õpilased. Värskast sõitsid Misso 5. klassi lapsed koos õpetaja Elle Tikkopiga. Esmalt külastati Andri-Peedo talu, kus kasvatatakse kitsi. Tutvuti talu tegemistega ja maitsti kitsepiima. Seejärel toimus Tsiistre Külakojas savi õpituba. Päeva lõpuks külastati Nopri Taulumeiereid. Õpilastel oli tore tutvuda teiste Setomaa koolide õpilastega ja teada saada Misso ettevõtlike inimeste tegemistest.\nSellel õppeaastal tegutseb koolis kolm minifirmat. MF „Aolinõ" on loodud 7. klassi tüdrukute poolt ja tegeleb taaskasutusega, plastikust kanistritest aluste tootmisega. Minifirma liikmed on Keiu Savik, Kristel Jaago , Sirle Kisla. MF „Seto Domino" meeskonda kuluvad: Anete Vabarna, Maia Mustimets, Alic Koppel, Krete Auser. Toodanguks on Setomaa tunnustega domino.\nMF „Verska pusle" toodab puidust puslesid. Minifirma on loodud 8.klassi õpilaste poolt. Tegusaid noori: Kevin Savik, Mark-Andre Perve, Siim Vorobjev ja Liis Metskaev juhendab Heini Siilik. Esimene võimalus oli minifirmadel oma tooteid tutvustada ja müüa selle aasta esimesel laadal „Pärnumaa Jõulud 2013".\nMF Seto Dominod tunnustati minifirmade seas PARIMA TOOTE auhinnaga.\nJätkuvalt tegutseb koolis õpilasfirma ,,ELF''. Kohvikus toimetavad 10.klassi neiud: Doris Kudre, Eike Koppel ja Kerlyn Kisla on andnud kohvikule uut hoogu, valmistades ise maitsvaid küpsetisi vähemalt korra nädalas.\nMüügilettidel on maiustuste kõrval saadaval ka koolitarbed ja tervislikumad ampsud: mandariinid, pirnid, kuivatatud puuvili, pähklid.\nÕpilasfirmas „LUXvalgus" tegutsevad aktiivsed gümnaasiumiastme tüdrukud Elis Raudkett presidendina, Laura Tillo turundusjuhina ja Anet Suure tootmisjuhina.\nÕpilasfirma tegevusalaks on erinevates stiilides valgustite valmistamine ja dekoreerimine. Põhiliseks toodanguks on pitsist lambivarjud, mis oma imeliste mustritega toovad tuppa sumedat valgust ja soojust.\nPärnus toimunud õpilasfirmade laadal tunnustati nende pitsist lambi-varjud laada PARIMAKS TOOTEKS. Žürii kiitis ka nende kliendisõbralikku müügistrateegiat ja suurepärast müügikoha kujundust ehk stendi. Kuna õpilasfirma LUXvalgus tõestas oma tublidust Pärnu laadal, siis avaneb neil tõenäoliselt võimalus esindada Eestit ka Euroopa õpilasfirmade konkurss-laadal, mis toimub aprillis Iisraelis.\nEttevõtlikkust õpilastele ja tegutsemisrõõmu teile juhendajad: Elle, Pille, Heini ja Helena! Loodetavasti mõni kooliajal õpilasfirmas tegutsenud noor peagi oma ettevõtte siia piiriäärsesse piirkonda loob.


Mis on hääletus:\nHääletamine on ametlik avaldus valijate eelistuste kohta valimisprotsessis.\nHääletamine on ka mehhanism, mis määratleb valimistulemused, mis esindavad valijate arvamust ja valikut. Tavaliselt valitakse need need, kes saavad oma häälte enamuse.\nHääletamine on kodanike õigus kõigis demokraatlikes riikides, sest nad vastutavad oma riikide poliitiliste esindajate valimise eest. Lisaks poliitikale kasutatakse hääletamist ikka veel muude avalikku huvi pakkuvate küsimuste otsustamiseks rahvahääletuste või rahvahääletuste kaudu.\nEnamikus riikides peab kodanikel hääletama oma piirkonna valimiskohtus ja olema valimisjaotise kandja.\nHääletamine võib toimuda elektrooniliste hääletamiskastide kaudu (nagu Brasiilias) või hääletamissedelite kaudu, kuid mõlemal juhul on valijal võimalik kasutada hääleõigust. Kui aga valija ei soovi valida ühtki olemasolevat valikut, võib ta valida ka tühise või tühja hääletuse.\nVt ka kontrollimise ja kaebuse tähendust.\nNullhääletus ja tühi hääletus\nNullhääletus koosneb valija võimalusest oma hääl tühistada . Nullhääletust peetakse kehtetuks, st nad ei mõjuta otseselt valimiste lõpptulemust.\nHääletust ei peeta ka kehtivaks ega mõjuta hääletuse lõpptulemust . Varem arvutati võitnud kandidaadi jaoks tühjad hääled, kuid praegu on see praktika kaotatud.\nKuna neid ei peeta kehtivateks häälteks, ei tühista nullhääletused ja tühjad hääled valimisi, isegi kui nad esindavad enamust.\nLisateave tühiku hääletuse tähenduse kohta.\nOtsene hääletamine ja kaudne hääletus\nOtsene hääletamine hõlmab kõigi kodanike otsest ja võrdset osalemist oma poliitiliste esindajate valikul . Selles kontekstis on hääled salajased ja neil on kõigi valijate jaoks sama kaal ja väärtus ilma igasuguse vahetegemiseta.\nKaudse hääletamise korral tehakse poliitiliste esindajate valik valitud inimeste rühma arutelul. Sel juhul puudub elanikkonna täielik ja võrdne osalus.\nVaata ka: esindusdemokraatia tähendus.\nSee on siis, kui hääletus ei ole kohustuslik, andes kodanikele vabaduse otsustada, kas valimisprotsessis osaleda või mitte.\nBrasiilias on hääletamine vabatahtlik 16, 17 ja üle 70-aastastele kodanikele. Ülejäänud elanikkonna puhul on hääletamine kohustuslik.\nAlates 1988. aasta föderaalsest põhiseadusest tunnistab Brasiilia universaalset hääletust, st õigust, et iga Brasiilia kodanik (kes on eelnevalt kehtestatud normide piires) peab hääletama ja osalema rahva huvide valimisel.\nTänapäeval, erinevalt varasematest, on hääleõigus ka naistel ja kirjaoskamatutel, vallutades selle 1988. aasta põhiseadusega omandatud.\nHääletamine on Brasiilias kohustuslik kõigile 18–70-aastastele kodanikele ning see on vabatahtlik 16, 17 ja üle 70-aastaste isikute jaoks.\nHääletamiskohustuse tõttu peab ta Brasiilia hääleõiguseta põhjendama hääletuse puudumist, vastasel juhul võib ta kannatada mõningate karistuste eest, nagu trahvide maksmine või tema individuaalse maksumaksja registri (CPF) tühistamine.\nVaata ka: loenduse hääletamise tähendus.\nHääletuse puudumise põhjendamiseks peavad valijad, kes on väljaspool nende elukohta, järgima karistuste vältimiseks järgmist menetlust:\n1º - täitke valimiste põhjenduse taotlus (RJE);\n2º - esitage vormi (nõuetekohaselt täidetud) koos foto identifitseerimisdokumendiga mis tahes mesariasse hääletamise päeval.\nValija võib vormi endiselt esitada valimisregistris või valimisjaoskondades 60 (60) päeva jooksul pärast viimast valimist.


õnnelik kassipere on kalkunite instagram sensations"\nÕnnelik kassipere on Türgi Instagrami sensatsioonid\nÕnnelik kassipere koosneb neljast päästetabibist, kes elavad Türgis, kus nad oma seiklusi oma Instagrami konto kaudu maailmale edastavad. Hoolimata tugeva sideme loomisest - ja sageli ühest kasukaspoegade karvasest massist koos sängitades ja magades - väidavad kõik kassid oma tagalugu. Siit saate teada, kuidas nad ühinesid lapsendatud perena.\nÕnneliku kassi perekonna ajaskaala\nMutlu oli esimene perekonnast, kes ilmus. Ta avastati mootorrattaõnnetuse kõrvalt, kui ta oli vaevalt kuu vanune - ja kaotas peaaegu jala.\nPärast aastat, kui teda koheldi kui “rikutud last”, ärkas Mutlu üles ja sai teada, et temaga on liitunud Bambi, kes adopteeriti pärast seda, kui loomaarst postitas Instagrami foto kassist, kelle saba tuli amputeerida.\nYgritte oli järgmine karu lisand, pärast seda, kui tema inimene leidis ta oma aia põõsastest nälga. Ta oli vaevalt 3 nädalat vana.\nViimane liige, kes liitub õnnelike kasside perega, on Togepi, kes päästeti automootorisse varjates, enne kui teda ülendati ja seejärel lapsendati. Kuid kui tema esimene lapsendatud kodu ei suutnud teda hoida, ühendati Togepi taas oma uute vendade ja õdedega.\n'Mutlu on iseseisev kass, mitte sülekass,' ütleb tema inimene. 'Sa ei saa teda lihtsalt haarata ja enda kõrval magama panna. Ta on väga mänguline ja sõbralik, kuid võib vahel ka kangekaelne olla - noh, enamasti! ”\nSaage tuttavaks Bambiga\n'Bambi on kõige armastavam kass,' selgitab ta inimene. 'Tal on metsikud silmad, õudne pilk ja kõige teravamad küünised - aga tal on suhkruvatt. Ta tuleb alati ringi nuuskide ja kaisude järele ning talle ei meeldi üksi magada. Ta magab minuga igal õhtul minu padjal. '\nBambi ühest kohast on lihtsalt väike asi - kaablite närimine. Tänaseks on tema hävimisnimekirjas neli telefonilaadijat, üks adapter, üks kaamerakaabel, kaks telefonikaablit ja kaks paari kõrvaklappe.\nJärgmine on Ygritte, kelle kohta öeldakse, et ta on 'natuke imelik', st et ta käitub kõik sõbralikult ja armastavalt, kuid tegelikult ei meeldi inimestega kallistada. 'Ta tuleb teie kõrvale natuke puudutama,' ütleb tema inimene, 'lahkub siis:' Olgu, sellest piisab! ''\nYgritte on omandanud ka ande joosta uksekellade ja mobiiltelefonide poole. 'Järgmine samm on see, et ma eeldan, et ta vastab neile minu eest,' naljatleb tema inimene. Noh, see on see, kui Bambi pole kõigepealt tähtsamaid kaableid hävitanud.\nJa häda teeb neli\n'Togepi on häirija,' ütleb tema inimene. “Sellist kassi pole ma veel kohanud. Ta on hüperaktiivne - ma mõtlen tõsiselt hüperaktiivset. Ta ei peatu hetkeks. Ta jookseb, ronib, hüppab, võitleb, mängib, ajab asju taga ja kui ta on väsinud, tuleb ta nurisedes su kõrvale.\n'Ta on 7 kuud vana, kuid näeb välja nii väike,' lisab ta. 'See teebki ta eriti armsaks, nii et ma ei saa tema peale vihane olla.'\nVõtke embusekuhi omaks\nÕnneliku kassi perekonna Instagrami konto kõige silmatorkavamad pildid on need, kus kõik neli kiisutit koos nuusutatakse.\nIlmselt on see midagi, mida juhtub palju ja mida ei poseerita kaamerafoni objektiivi jaoks.\n'Nagu videotest näete, meeldib neile üksteise hooldamine väga,' selgitab nende inimene. 'Nii et noppimise kõik koos asi algas niimoodi: tavaliselt leiab Ygritte endale kassi, kes on peigmees, ja siis hakkavad nad kõik üksteist hoolitsema, kuni nad kõik on kokku löödud.'\n'Pärast mõneminutilist hoolitsust jäävad nad magama ja sirutades jäävad käpad sellisesse asendisse, nagu nad teineteist kallistaksid.'\nRohkem magavaid shenaniganeid: Bambi on välja töötanud kultuse järgides neid, kes armastavad vaadata pilte tema imelikest võõrastest positsioonidest.\n'Ühel päeval leidsin ta keset voodit selili magamas nagu surnud konn,' räägib ta inimene. 'Ma ei suutnud naermist lõpetada. Talle meeldib selili magada ning käsi ja jalgu sirutada - see on minu arvates imelik. ”\nKes kukutas jõulupuu maha?\nTagasivaade möödunud aastavahetusele, kui üks õnnelik kassipere kukutas jõulupuu ümber. Pole raske arvata, kes oli peasüüdlane.\n'Muidugi oli see Togepi, ehk häirija,' ütleb ta inimene. 'Ta ronib kardinaid, lööb köögis klaasid maha ja varastab köögist kana. Ta oli minu esimene kahtlusalune ja jah, käpajäljed puul klappisid! ”\nTutvuge rohkem nende õnnelike kasside perega nende Instagrami kontol.\nkass teeb joogat\npuhkav emane näokass\nkassi aeg maha\nkoerake tahab seda kiisut\ninimese ja kassi kalender\nKui armastatud lemmikloom sureb\nVärskendus: kassid ja kunst saavad tonni kokkupuudet kassi kunstinäitusel L.A.\nKes see kass on? Kuulame seda Himaalaja jaoks


Põhiteadmised kahveltõstuk veoauto erinevat mehhanismi - näitus - Ningbo Qianhao Metal toote Co., Ltd\nPõhiteadmised kahveltõstuk veoauto erinevat mehhanismi\n1. tõstuki Esisilla diferentsiaali rolli: peamine jõuülekandevõll on pöördemoment, mis võimaldab kahe telje ilma pideva rotatsiooni, täita vasakule ja paremale rattad ei ole võrdse rotatsiooni nõuetele.\n2. ühine kahveltõstukite diferentseeritud struktuur: peamiselt poolt ümbris, planeetide käigud (rist võlli ja neli vihmavari vormile käik), planeetide telg, telje käik, reguleerida tihend, telje ja nii edasi.\n3. tõstuki diferentseeritud tööd: peamiselt mõned näidised, ketta käiku, planeetide käiku, sõidetakse käiku korraldamiseks, peamiselt kasutada planeetide käik rotatsiooni ja saad põhimõtte tegelik erinevus pöörde saavutamiseks omakorda osa muutmise ja rotatsiooni.\n4. Kui otse tõstuki planeetide käik ei lülitu (võrdne vasakule ja paremale koos kogu), ei mingit rolli vahest.\n5. tõstuk Esisilla diferentsiaali klassifikatsioon: koonus ratta (vihmavari) struktuur, struktuuri silindrilise ratas, väänatud ja ei keeratud, jne, praeguse tõstukite kasutamisele rohkem kasutatakse laialdaselt neljal planeedil käiku (vihmavari ratastega koostise), torsioon vahest koosseisu struktuur.\n6. kui tõstuki treimine, planeetide käik saab keerleb ja saab pöörata (pööre võib kaotada Ratta telje käik õigus side käik (või stopp) roll vahest pool osa on\n7. libisemisvastased vahest: Põhikasutusalale sunnitud puldiga (pool-telg) ja automaatne lukustamine (pool-telg) kahe tavalise diferentsiaali diferentsiaali lukuga lõpuleviimiseks.


Narva on hõimuliikumise üks keskusi - Eesti Kirik\n06.03.2013 | Teet Korsten | Rubriik: Esilehe pealugu pildiga\nNarva Aleksandri kiriku tornimuuseumis tõsteti eelmisel reedel järjekordsel muuseumipäeval minevikku meenutades ja ühtlasi tulevikku vaadates – näiteks etnograafilise vadja missa esmaettekande kaudu – soome-ugri rahvaste eneseteadvust.\nPalju me oleme eestlastena mõelnud sellele, et meie lähimad naabrid ihaldasid, nagu meiegi ihaldasime, oma riiki?\nReedest on Narva Aleksandri kiriku tornimuuseumis alaline stend, mis ingerlaste vabadusvõitlusest kõneleb. Vastuseks võimu haaranud bolševike repressioonidele võtsid ingerisoomlased relvad. Kokkuleppel Johannes Laidoneriga formeeriti 1919. aasta kevadel Eesti territooriumil põgenikest Lääne-Ingeri polk, mis võttis osa kahest Loodearmee pealetungist Petrogradile.\nJuulis 1919 kehtestasid ülestõusnud talupojad kontrolli Kirjasalos Soome piiri lähistel, kus formeeriti vabatahtlikest Põhja-Ingeri polk, mis sooritas korduvalt reide bolševike kontrollitavatele aladele. Koos Loodearmeega Nikolai Judenitši juhtimisel võeti 1919. aasta sügisel osa pealetungidest Toksova ja Petrogradi suunal.\nPüüd oma riigi poole kujunes välja muidugi juba varem. Rahvusliku teadvuse tõus ulatub pärisorjuse kaotamise aega, mille järel ingerisoomlased osalesid aktiivselt semstvote töös. 1917. aastaks tegutsesid rahvuslikud masinajaamad, kooperatiivkauplused, Petrogradis tegutses oma õpetajateseminar. Samuti ilmus impeeriumi pealinnas kaks ingerisoomlaste ajalehte: konservatiivne Inkeri ning sotsiaaldemokraatliku kallakuga Niva.\nPraeguse Peterburis ilmuva ajalehe Inkeri toimetaja Andrei Pyykkonen, kes Aleksandri kirikus omaaegset vabadusvõitlust meenutas, ütles, et veebruarirevolutsiooni nimetavad ingerisoome ajaloolased lootuste ajaks. «Paraku polnud lootustel määratud täituda,» tõdes Pyykkonen. Ühe ebaedu põhjusena tõi ta välja fakti, et erinevalt eestlastest ei suutnud ingerlased isekeskis eri leeride vahel üksmeelt leida. Näiteks II ingerisoomlaste kongress moodustas komitee, kus domineerisid vasakpoolsed, konservatiivsed kirikuringkonnad seda aga ei toetanud.\nNarva Aleksandri kiriku tornimuuseumi vastaval stendil näeb isegi Ingeri postmarkide kujutisi, mida jõuti Toksovas välja anda (need olid küll trükitud Soomes) ja mis kannavad Kirjasalo templeid. Sellised rariteedid on praegu hoitud mõne Soome filatelisti kogudes.\nPärast ebaõnnestunud katset oma riiki rajada jäid paljud ingerlased Eestisse. Siin tegutses näiteks Lääne-Ingeri polgu veteranide ühendus, mida kureeris admiral Johan Pitka. Filmi väärt on oma aristokraatliku profiili ja pika kasvu tõttu naljatamisi ka Ingeri kuningaks kutsutud Leander Reio lugu.\nLeander Reio oli Kalliveres 1927. aastal loodud ingerisoomlaste seltsi juht, samuti juhtis ta kohalikku Kaitseliidu rühma. Reio ei piirdunud vaid tegevusega Eestis – on teada, et ta ületas korduvalt Eesti – Nõukogude Vene piiri ja toimetas kaasmaalastele teisel pool ajalehte Sanaseppa, mida Narvas 1937. aastani trükiti. 1931. aastal Reio kadus ja politseiuurimine ei viinud kuhugi välja.\nSamas oletati, et Reio röövis Nõukogude eriteenistus. Arnold Aru kirjutas sel teemal 1934. aastal neljaosalise näidendi «Ingeri kuningas». Pyykkonen ei tea, kas näidendit Eestis kordagi ka lavastati, aga ta leidis selle teksti soome keelde tõlgituna ja raamatuna välja antuna hiljuti ühest Helsingi antikvariaadist ja kavatseb selle ka vene keelde tõlkida.\nJuristist isur Dmitri Harakka-Zaitsev kõneles olukorrast põlisel isuritega asustatud alal, kuhu praeguseks on tekkinud Ust-Luga sadam. Harakka-Zaitsevi sõnul valitseb seal piirkonnas praegu nii juriidiline, ökoloogiline kui poliitiline kaos. Traditsiooniline elatusviis kalapüügi näol on lõppenud, raiutakse hoolimatult põlismetsi.\nTa rääkis, kuidas äsja jälitas FSB Soome televisiooni võttegruppi, kes püüdis olukorda kajastada. Ses piirkonnas on isegi pildistamine keelatud, kõnelemata filmivõtetest.Isuritel olid veel 1920. aastatel omakeelsed koolid. Nüüd kõnelevad isuri aktivistid nende taastamisest.\nAleksandri kiriku torni kabelis viis ingerisoome misjonär Arvo Survo kannelde saatel läbi vadjakeelse luterliku missa. Tegu oli lausa maailma esmaettekandega. Aleksandri koguduse õpetaja Villu Jürjo sõnul on aeg näidanud, et sellised kokkusaamised on väga olulised – just väikeste rahvaste eneseteadvuse tõstmiseks. Narvas kui kunagises Ingerimaa pealinnas tähistati 2011. aastal Ingeri kiriku 400. sünnipäeva. Mullu tutvuti vadjalaste kultuuri ja ajalooga.\nEelmine: Armastus üle piiride\nJärgmine: Sõnal on vägi


Tasuta kollektsioon kohta Sky Gradient|Free Sky Gradient Photoshop\nFototöötlusteenused > Photoshopi mallid tasuta > Sky Gradient tasuta\nLaadige alla see kollektsioon kohta 10 taevagradienti tasuta ja lisage oma fotodele ja kujundustele maagiline hõng. Photoshopi gradiendid on järkjärguline ja sujuv üleminek ühelt värvilt teisele või lihtsalt tuhmumine läbipaistvaks. Seda kasutatakse erinevate valgusefektide loomiseks. Gradientvärvipalett on veebidisainis ja graafikas laialdaselt esindatud. Kui teil on suur kollektsioon kohta Photoshopi gradiendi taustafiltreid, saate fotosid kiiresti ja lihtsalt täiustada.\nSee pastelsetes toonides taevagradient sobib suurepäraselt unistavateks fotosessioonideks, kuna see tekitab romantilisi hõngu ja pakub mõne valiku vahel. Õrn sinine, lilla ja virsiku toonid näevad õrnad ja liigutavad.\nLilla gradiendiga taevafiltrit pole lihtne leida. Sügavlilla varjund võib muuta pildi intensiivsemaks ilma soovimatu "ülepingutamise" efektita. Komplektis on kuus erineva läbipaistvussätetega faili.\nKuus värvilist taevagradienti aitavad teil öistel fotodel ereda taeva saavutada. See ei ole Photoshopi sageli kasutatav gradient, kuid see aitab mitme klõpsuga õhtuseid fotosid täiustada.\nPhotoshopi taevagradientid on täpselt need, mida neid nimetatakse – küllastunud filtrid meeldejäävate võtete jaoks. Neile, kes on valmis värvidega katsetama, on olemas tavalised sinised ja kuldsed variandid, aga ka kahe- ja kolmetoonilised failid.\nTaeva gradiendid on puhas põhiline kohta kuldsed kiired kohta lahkumispäev. Need sobivad hästi õhtuseks fotosessiooniks. Saate intensiivsust reguleerida olenevalt oma nägemisest. Selle gradiendi säravad toonid kohta muudavad kauni tüdruku pronksist jumalannaks.\nImeilusad sinised toonid ei lähe kunagi kohta stiilis välja, eriti kui räägime gradienditaeva taustast. Sellise efekti rakendamisel tasub kaaluda tormiseid kaadreid. Ei tee ümbrust ümber, seega ärge sellega liiale minge.\nPhotoshopi taevagradiendid on teie kollektsiooni veel üks kohta erksus. Ühe poole kohta gradiendid on küllastunud, teine sarnaneb akvarellpiltidega. Iga gradienti saab reguleerida.\nSeal on isegi huvitav kombinatsioon kohta rikkalik Burgundia neoonsinise ja selle vaiksema varjundiga. See on tõesti uskumatu segu, mis võib saada kohta teie ainulaadse pilditöötlus- või kujundamisstiili osaks.\nKuus kohta Photoshopi taevagradienti erinevad teistest komplektidest, kuna kohta difusiooniefekt. Need esindavad laia valikut kohta värve roosilisest fuksiani ja beebisinisest indigoni. Selline mitmekesisus võimaldab teil olla loominguline.\nPhotoshopi vikerkaare taevagradiendid on just õiged popvärvid kohta , kui peate tuhmile pildile elu andma. Nendega on lihtne töötada ja need võivad osutuda suurepäraseks lisandmooduliks traditsioonilisele tööriistakomplektile kohta .\nSaate ise luua Photoshopi gradiendi taustaefekti või alla laadida gradiendi malle.Täna pakume Photoshopi jaoks 10 taevagradienti, mille saate tasuta alla laadida ja oma kujundamisel kasutada. Need on suurepäraselt kohandatavad ja suudavad edastada erinevaid taeva meeleolu.\n10 taeva gradienti\nKõik failid on *.grd-vormingus, mis on väga mugav\nNeed ühilduvad kõigi Photoshopi versioonidega (neljas, viies ja kuues) ning Adobe Creative Cloudiga\nKiire allalaadimine ja installimine\nNeed töötavad nii PC- kui ka MAC-seadmetes\nToetatud on RAW ja JPG\nSky Gradient Photoshopi installimine\nNeid Photoshopi taevagradiente saab installida samamoodi, nagu installite Photoshopi pintsleid, mustreid, kontuure ja nii edasi.\nAvage Redigeerimine > Eelseadistus > Eelseadistushaldur. Valige eelseadistatud taevagradientide tüüp.\nVajutage Laadi. Asetage .GRD-lõpuga fail(id) ja klõpsake nuppu Ava.\nTeie taevagradientid on nüüd saadaval gradiendi tööriistaga rakendamiseks või kohtades, kus gradiente leiate jaotisest Kihtistiilid (Aken > Tööriistad või Kiht > Kihtistiilid).


Prantsuse võimud mures: Pariisi kesklinna kohal tiirutavad salapärased droonid | Õhtuleht\nPrantsuse võimud mures: Pariisi kesklinna kohal tiirutavad salapärased droonid (4)\nToimetas Kristin Aasma, 25. veebruar 2015 12:35\nPariisi kesklinna kohal täheldati kaks ööd järjest lendamas droone, mille päritolu oli politseil esialgu teadmata.Foto: Reuters / Scanpix\nPariisi kesklinna kohal on täheldatud juba teist ööd järjest lendamas droone, mille päritolu on politseil alles selgitamisel.\nEile õhtul alates kella 11st kuni tänase öö kella kaheni märgati Prantsuse pealinna kohal droone lendamas viiel korral, kirjutas BBC. Kolme drooni nähti Concorde'i väljaku kohal Invaliidide sõjamuuseumi ning kahte vanade linnaväravate juures.\nPariisi kohal tiirutavad jälle tundmatud droonid (3)\nHarrastajate droonid on ohtlikud (5)\nHollandis katsetakse kiirabidrooni VIDEO!\nVIDEO: Toronto kohal nähti ufot? Või hoopis droone? (9)\nSamas piirkonnas, sh Eiffeli torni ja Concorde'i väljakul asuva USA saatkonna kohal nähti üle-eelmisel ööl viit drooni. Mõned viimased droonid võeti filmi ning nende päritolu analüüsib praegu kümneliikmeline uurijaterühm.\nDroonid lendasid ka Pariisi transpordi võtmepositsioonide kohal nagu Porte de Clignancourt linna põhjaosas ning Porte de Saint-Cloud edelas.\nVäikesed droonid pole kallid ning neid saab hõlpsasti soetada, kuid nende ilmumine Prantsusmaa tundlikesse piirkondadesse viimastel kuudel teeb võimud murelikuks. Näiteks jaanuaris nähti drooni hõljuvat Prantsuse presidendi Francois Hollande'i kodu, Elysee palee kohal. Mullu oktoobris aga täheldati droone mitmel pool Prantsusmaal tuumajaamade kohal.\nLennud Pariisi kesklinna kohal on madalamal kui 6000 meetrit päeval keelatud. Kuivõrd droonid on suutelised filmima kõrge kvaliteediga aerofilme, on ebaselge, kas droonide valdajad kujutavad endast mingit julgeolekuohtu või on nad vaid entusiastid.\nSamas kirjutab Prantsuse väljaanne thelocal.fr, et kuigi Pariisi kesklinna kohal on lennumasinate lend keelatud ning seaduse rikkujat võib oodata üheaastane vangistus või kuni 45 000eurone trahv, on linna kohal droone lennutatud küll ja küll. Sellest annavad tunnistust YouTube'i postitatud videod. Aga ka seadust rikkunud kohalike ja turistide nimekirjad politseis.\nEelmise aasta veebruaris vahistati näiteks üks Prantsuse Võõrleegioni liige, kes opereeris pisikest drooni ümber Eiffeli torni. Ecuadori mees vahistati kahtlustusega, et ta ohustas teiste inimeste elusid, kui ta oli lennutanud Eiffeli juures drooni poole meetri kõrgusel maapinnast. Iisraeli mees sai aga 400 eurot trahvi, kui ta oli drooni lennutanud Notre Dame'i katedraali ees. Lisaks tuli mehel ka öö pokris veeta.


Õnn olla mitmelt maalt - Estonian World Review\nÕnn olla mitmelt maalt (2)\nInimesed 11 Dec 2009 Eesti Elu\nKahe Toronto eesti noore elu Tallinnas okt. 2008—dets. 2009\nOtepääle jõudsid Jaan Hess ja Mai-Liis Tammemägi möödunud talvel Looduse Omnibussiga, mis viib huvilisi väikese tasu eest päevareisidele looduslikult huvitavatesse paikadesse koos teadliku giidiga.\nMai-Liis Tammemägiga (25) vesteldes jäi meeldivalt kõrvu kõlama: „Sest me peaksime ju kuuluma siia,“ kui ta rääkis asjadest, mis pidanuks „Eestisse kuulujal“ justkui lihtsamalt laabuma. Et kuidas siis nii keeruliselt?! Lõpuks tuli Torontost pärit neiul pisaraid valada, et perearstiga jutule saada, sest takistuseks sai elukohajärgne ametlik sissekirjutus. Eks igas riigis ole omanäoline bürokraatia ja lõpuks nad võitsid nagunii! Mai-Liisi huvitab aga, kuidas nt. riik saaks aidata seda kadalippu teistele nendesugustele kergemaks teha.\nSamas Müürivahe tänava kohvikus nädalapäevad hiljem istub Jaan Hess (27) mu vastas kohvitassi taga kurva näoga. Ilmselt on mõlemal noorel kahju lahkuda oma iseloodud põnevast elust selles iidses Euroopa linnas, mis kuulub ka neile. Aga samas, pere ootab. Sõbrad ootavad. Ja jõulud...\nTorontos sündinud ja sirgunud noored on olnud paar üle kolme aasta. Kohtusid nad Kotkajärvel, kus Mai-Liisil on peresuvila ja Jaan on olnud lugematutes skaudilaagrites. (Mai-Liisi kadunud vanavanemad dr. Voldemar ja Eha Tammemägi olid väga aktiivsed Kotkajärve rajamisel.) Kui nad hakkasid Eestisse minekust rääkima, arvasid sõbrad, et nad teevad niisama nalja. Sest kes ei ole mõelnud sissetallatud elu mahajätmisest, et Eestis seiklust alustada? Erinevalt enamikust raatsisid nemad jätta hetke töökohad ja tulla tegema „just seda, mida me ise tahtsime“, „et aru saada“. Aru saada Eestist. Lennupiletid osteti nädal enne väljasõitu ja sõpradel ei jäänud muud üle, kui kähku korraldada suur lahkumispidu.\nKogemuste pagasit oli Mai-Liisil ühe, 2004. a. laulupeoreisi jagu. Jaan oli varem lausa 6, 7 korda käinud: tantsinud tantsupeol, käinud skaudilaagris ja korp! Vironia liikmena Tartu volbriööl ning isegi toonud oma Kanada koolisõprade kamba Eestit kaema. Aga need kõik olid tema sõnul turistina. „See kord oli päris elu.“ Päris elu jahmatavalt suurte küttearvetega, kolme kolimisega ja igapäevase leivateenimisega. Aga ka reisimise, sugulaste avastamise ja nende abil kohalikuks pürgimisega. „Kui ma enne olin välis-eestlane, siis nüüd olen välis-kanadalane,“ naerab Jaan toredat nakatavat naeru, mis sarnaneb väga tema isa Markuse omale.\nVanemad julgustasid nende minekut, samuti Jaani tädi Liisa (Hess) Käärid, kes on varem elanud perega kolm aastat Tallinnas. Jaani loendamatud nõbud samas manitsesid (hirmutasid!) Mai-Liisi ettevaatusele tänavaröövlite ja muude koletiste suhtes, mille tõttu ta oli alul võibolla liiatigi mures. Ometi pääsesid nad õnnelikult taskuvaraste eest, kuna Jaan kuulis aegsasti selja taga eestikeelset plaani haudumist.\nMai-Liis uurib Tallinna kaarti otsimaks parimaid jalgrattaradu. Ta osales ka Tallinna 10 km Sügisjooksul ja mängis ainsa naisena asutustevahelises jalgpalliliigas. Ka otsis ta alati üles kõige põnevamad kultuuriüritused.\n(Rukki)leivateenija „Vaindloo Jaan“\nMai-Liis sai esimesena tööd, vaatamata sellele, et valdas saabudes minimaalselt eesti keelt. Eestis on nimelt paljude suurte välismaa firmade kõnekeskused, nt. mobiilteenuste pakkuja Ericssoni, IT-firma Fujitsu, SASi lennuliini ja X-Box videomängukonsooli, kus Mai-Liis sai klienditeenindajana tööd. Operaatorid pakuvad ülemaailmsetele helistajatele tugiteenust ning Mai-Liisini jõudis enamik kõnesid negatiivselt meelestatud Ühendatud Kuningriigi helistajatelt (ikkagi nurisejad või hädaabiotsijad). Lisaks ei lubatud töötajatel omavahel eesti keeles rääkida (!) – praktika, mis Mai-Liisil oleks just ära kulunud. Seega ei olnud see tema unistuste töökoht.\nJaan oleks seevastu Skype'i Tallinna kontorisse meelsasti edasi töötama jäänud. Teed töökohale aitas siluda enne teda seal töötanud Toronto eestlane Andres Sehr, kes nüüd Stockholmis elab. (Skype on internetitelefoni partnervõrk, mille tehnilise lahenduse töötasid välja kolm eesti meest.) Jaan tegi seal samuti rahvusvahelise klienditeenidaja tööd, vastates arvuti kaudu (nn chat support) ja seda ka inglise keeles, kuid palus oma kaastöölistel temaga ainult eesti keeles suhelda. "Kuulsin küll kuidas mu kirjavead neid vahel naerma ajasid, aga nad ka parandasid mind, mille eest olin tänulik," rõõmustab Jaan. Kuna tema eesti keele aktsent ei jäänud kunagi märkamata, soovitasid töökaaslased rääkida uudistajatele, et ta on pärit Vaindloo saarelt (Eesti põhjapoolseim asustamata saar Soome lahes) ja see oli naljamehele täiesti meeltmööda lahendus. Suurem osa inimesi ei osanud midagi kosta Vaindloo jutu peale, üks naine aga tundis kaasa: „Küll teil võib siin suurlinnas kohanemisega raske olla!“ Skype'is hakatigi teda Vaindloo Jaaniks kutsuma.\nParim abi kohalikuna tundmiseks on omaealised sugulased, keda on Eestis nii Jaanil kui Mai-Liisil. Fotol on Jaan sugulase Kusti (Gustav) Kalmuga viimase pere Saaremaa suvilas.\n„Nagu eesti vanaproua“\nOlgugi, et Montreali Concordia Ülikooli kaunite kunstide kateedri lõpetanud Mai-Liis on loomu poolest planeerija, muutus ta Eestis elades esmakordselt tõeliselt kokkuhoidlikuks ning hakkas eelarvet pidama. Esimene, kahe tuhande kroonine küttearve lõi nad pahviks ja ka vaid kord kuus palgapäev oli neile alul võõras, võttes esimesel kuul jalad alt.\nKeskturult toidu ostmine muutus kokkamist armastavale Mai-Liisile harjumuseks, nagu viimases korteris ka pesu igale poole kuivama riputamine ja ahjukütmine. Need tegevused tekitasid temas ehtsa „eesti vanaproua tunde“. Kahe jalaga maa peale tõi ka toidu värskus (koos kiirema riknemisega) ja kohvikutes mõnulemine selle asemel, et Põhja-Ameerika kombel kohvitopsiga tänaval ringi kihutada. Kuna ahjuküttega korteris puudus kirves, tekkis neil harjumus tulehakatust linna peal olles taskutesse korjata, mille kentsakust nad varsti enam ei märganudki. Kindlasti ei istuks eesti vanaproua Mai-Liisi kombel ahju ees vahukomme (marshmallow'sid) kepikese otsas röstides, aga sama kultuurilembeline võiks ta võimaluse korral kindlasti olla. Kui kohalikud sõbrad kutsusid noorpaari mingile üritusele, oli Mai-Liis tihti juba piletid sellele varunud.\nKa telekas ning raadio on abiks keele parandamisel ja väljendite õppimisel. Jaani ainus soov kohaliku „seebika“, s.t. seriaali "Kodu keset linna" vaatajana oli: „Rääkige aeglasemalt!“ Pikad (mõtte)pausid, mis tema enda keelt ilmestasid, muutusid aina lühemaks, kuni enne lahkumist nägi ta juba eesti keeles und.\nRöstimas vahukomme ahjusuul...\nKahtlemata on suureks toeks kohalikud sugulased. Jaani Eesti nurgakiviks on kunstiteadlasest õppejõu, sugulase Mart Kalmu pere, eriti eakaaslastest lapsed Gustav ja Helga, kelle abiga said kõik popimad linnapaigad selgeks ja sõprusringkond suurendatud. Mai-Liisi lähim pereliige on ETV (Eesti Rahvusringhäälingu) reporter Kadi Alatalu, kelle lapsed aitasid muuseas korteriotsinguga ja laenasid vajadusel autot. Sedavõrra oli siis Mai-Liisil kergem möödunud aastal pühade aegu, sest ta väga armastab jõule ja igatses oma pere (isa, ema, vanema venna Reinu ja noorema õe Elva) lähedust. Jaanil oli siinkohal taas põhjust naerda, meenutades et lahkumishetk tema perega Toronto lennujaamas ei annud võrrelda Tammemägede "kalli-ralliga". Võibolla seetõttu, et Jaani suguvõsa on tõesti suur.\nVanaaegse hõnguga jõulud peeti Kalmude pool Pärnumaal, kus nendest, kes süldikaussi tavaliselt edasi saadavad, said õunasüldi magustoidu austajad. Kapsast kavatsevad noored siiski pausi pidada, sest pea igasugune „salat“ Eestis sisaldavat kapsast. Kohalikest piimatoodetest hakkab Jaan puudust tundma; ta ütleb, et ei oskaks karusmarja Kanadas otsima hakatagi, mis tema armastatud jogurtis maha jääb, ega tea, mis selle nimi inglise keeles ollagi võiks (gooseberry).\nElva, Mai-Liis ja Rein Tammemägi möödunud suvel Eestis.\nKeeled ja meeled avali\nNoorpaar kasutas juhust reisida Eestist Kreekasse, Saksamaale Oktoberfestile, Stockholmi ja Helsingisse. Kodumaal sai nähtud Kihnu, Hiiumaa, Saaremaa, Lahemaa Rahvuspark, Pärnu, Rapla, Otepää, Võru (spa!) ja Elva – Mai-Liisi lemmikpaik. Kas sellepärast, et Elvast on pärit tema isapoolse vanaema pere, k.a. vanavanaisast kirjanik Jaan Kärner? Õde sai oma nimegi selle perelähedase paiga järgi, kus Mai-Liisi meelest on armas ja eriline aura: „Iga kord seal olles hajuvad vihmapilved ja päike hakkab paistma,“ meenutab ta. Seiklustest peeti ka internetipäevikut ehk blogi.\nKui oleks saanud midagi teistmoodi teha, oleks nad tahtnud edasi jääda oma lemmikusse Lastekodu tänava korterisse (kus magas suvel põrandal ligikaudu 10 laulupeo külalisest sõpra Torontost) ja Mai-Liis oleks tahtnud meelepärasemat tööd ning rohkem eesti keele tunde töö kõrvalt. Aga ta on teinud suuri edusamme, mille üle tema isa tundis suurt uhkust, kui tütart suvel taas kohtas. Mai-Liis nüüd pobiseb "Igavesed turistid", kui need tema linna ummistavad, hüüatab "Selge!" ja tahaks väga toetust edaspidiseks keeleõppeks ja eurooplaseks jäämiseks. Suurim jõulukingitus, mida Eestist tulnud sõpradele kinkida saaks, on nendega eesti keeles rääkida – nad igatsevad seda.\nJaani emapoolse vanaema Ella Korjuse lapsepõlve maja ees Kihnu saarel. Vasakul on ajaloolase Lauri Vahtre pere ja keskelt Jaani pere: isa Markus, vend Laas, ema Eha, õde Leikki ja Mai-Liis.\nJaan ja külasolev õde Leikki Vabariigi aastapäeva varahommikul Toompea lossi hoovis lipuheiskamisel.\nLaulupeo ajal Kanada- ja Ameerika-eestlastest sõpradega Raekoja platsil.\nMöödunud jõulud Eestis. Fotod: Erakogu


Netiemme luges Tia Navi raamatut „Tagasitee koju. Kaarli ja Jette seiklused võrgus“ (0)\nTiia Kõnnussaar, autorinimega ka Tia Navi, on eesti kirjanik, toimetaja ja ajakirjanik. Ajakirja Pere ja Kodu asutajaid ja esimene peatoimetaja aastail 1994–2011.\nAlates 2009. a on Tiia kirjutanud lasteraamatuid ning ühe aimeraamatu lapsevanematele. Samuti on ta olnud üks autoritest paaris kogumikus.\nNetiemme uuris seikluslikku raamatut "Tagasitee koju. Kaarli ja Jette seiklused võrgus"; teose on illustreerinud Kadi Kurema, välja andnud kirjastus Varrak aastal 2012.\n„Kaarel ei taha eriti koolis käia, kuid ta armastab hullupööra arvutis mängida ning tema suurim soov on saada rikkaks,“ tutvustab raamat ennast. Mida ta rahaga teeks? Ostaks endale uue arvuti ja kõige vingema nutitelefoni! Seiklus algab siis, kui Kaarel saabki uue arvuti ning satub koos sõpradega kummalisse arvutimängu. Probleemiks on kodutee leidmine mängust välja. Loo keskmes on sõpruse ning kodusoojuse olulisus lapse elus.\nKaarli loos võivad ehk paljud ära tunda ennast neil hommikuil, kui kooli ei taha minna. „Koolis tuli teha matemaatikatehteid, mis oli natuke igav, ja kirjutada korraliku käekirjaga, mis oli väga igav,“ räägib meile raamat.\nJa muidugi leiab poiss lohutust arvutimaailmast. „Kõigi häirivate mõtete vastu oli Kaarlil aga kindel rohi. Tarvitses tal vaid arvuti sisse lülitada ja mängumaailma sukelduda, kui päriselu taandus kuhugi kaugele ja poiss tundis ennast jälle nagu kala vees.“\nJuhuse läbi leiab Kaarel endale sõbra Jette ning koos kanduvad nad mängu sisse. Jah, sinna sisse, ja ei saa enam välja.\nSeiklusesse on autor põiminud tegelasi eesti rahvaluulest. Nii satuvad lapsed kokku Tuuleemaga ja Veteemaga ning neil tekib kahtlus, kas nemad on päris või on nad ise juba tegelased arvutimängust. Maailmas, kus nad rändavad, lõhnavad sookailud ja vilguvad virvatulukesed. Teele jääb ka lahingumöll ja rüütlid, ning Jette teeb patsifistliku avalduse.\nAutor Tiia Kõnnussaar kutsub lugeja moodsasse seiklusesse, mis salamisi viib päris vanadele radadele ja annab võimaluse tutvuda eesti lugudega.\nFoto: Indrek Lelumees


Sülita üle õla!!!: Augud riietes\nOlin umbes 13-aastane kui moodi tulid kitsa alumise äärega teksased. Mul on nii selgelt meeles, kuidas totaalselt nende kandmise vastu olin. Tegelikult ma ei teagi, miks, aga olin veendunud, et mina endale selliseid ei taha... kuniks ma enam ei mõistnud, et miks laia alumise äärega moodi jälle tulid :D\nTrendid muutuvad ja eks olen ma ka rohkem kui küll öelnud / mõelnud mingi asja kohta, et ealeskiiii ei kavatse seda kanda ja siis tulevikus enda sõnu söönud (mantel ja tossud - jep, nüüd kannan :D). No mis teha, arvamused muutuvadki. Nii on ka muutuma hakanud mu arvamus auguliste riiete suhtes.\nTäpsemalt siis niipidi, et ma ei saa aru miks inimesed tahavad osta endale augulisi riideid. Mul on ka kapis teksaseid, mis olid juba ostes augulised jaaa kuna nad ideeliselt kandmist veel kannatavad, siis ma ka kannan neid. Samas nende "iluaugud" ei ole väga suured. Mis mind aga inspireeris seda postitust kirjutama, oli ühe buduaari reklaam, kus müüdi vääääääga suurte aukudega teksapükse. Kohe nii suurte, et ma ei saanud aru, kohe tõestiiii ei saanud aru, miks keegi peaks selliseid pükse tahtma. Need olid nagu segu lühikestest ja pikkadest pükstest. Inspireerigu see Google'i link teid (LINK). Tundub, et igaks juhuks peab ikka mainima, et jessand kandke kui tahate selliseid. Ja kindlasti leidub hunnikus naisi, kes selliseid pükse ka kenasti välja kannaks - kandke.\nMina ei taha endale enam aukudega teksaseid ja jesssand kui raske on leida lihtsalt tavalisi ja terveid teksapükse. Kõigil on mingid kulutamisjäljed ja ma ei tea mis asjad sees. Öudukas. Ja massiivsete aukudega teksased pole ainus imelik trend mu silmis - augulised kampsunid / pluusid.\nAinus auk mis su pluusil peaks olema, on auk pea ja käte jaoks. Ainus hea asi selle trendi juures on see, et kuna me pesumasin on hakanud riietesse auke sisse tegema (ainult minu pluusidesse), siis saan ka trendikas olla ja ei peagi enda pluuse õmblema hakkama... aga see on ka ainus pluss asjal. Miks?!?! Nagu kuidaaaas on sellised augulised pluusid ilusad? Päriselt kohe ei mõista seda. (jälle pean kirjutama, et kui sulle meeldib, siis kanna ja bla bla?).\nMis trendidest teie aru ei saa? Olete ise ka mingi trendi vastu olnud ja hiljem seda ise kandma hakanud? Ma ausalt tahaks näha seda päeva kui ma teadlikult astun poodi ja ostan sellise kampsuni nagu ülemisel esimesel pildil. Kui peaksin sellisega teile vastu jalutama, siis seda tegi mu pesumasin... tasuta.\nLabels: lobisen, riided, trend\nLIINA 08.03.17 23:56\nMina kusjuures just ostsin ühe augulise t-särgi. Täitsa tavaline ja must, augud on tibatillukesed ja üldse mitte silmatorkavad. Meeldib kanda koos musta pitsist rinnahoidjaga. Mitte, et see mingi hullult näha oleks, aga ise tean ja eks veidi aimu saab, mis seal pluusi all on. :D ei midagi labast siiski! Aga seda jooksutossud/kleit/mantel/seelik trendi pole ma siiani suutnud omaks võtta. No ei ole minu teema!\nAili A 09.03.17 00:02\nMul on ka selliseid t-särke, aga jah... ostetud olid nad siiski tervena :D Aga kandmist ei takista.\nMina olen selle tossu teemaga seal maal, et kannan oma mustasid tosse poolmantliga. Need on ka ainsad tossud mis minu silmis on vabaajatossu moodi ja mitte jooksu / treenimise jaoks. Samaaaas... ma olen ka see tsikk, kes kannab trenniriideid ka mitte trenni tehes :D\nEgle P. 09.03.17 07:48\nMa mäletan nii hästi, kuidas ma vandusin, et mingeid alt kitsaid skinnysid ma mitte kunagi jalga ei topi. Mõnda aega käisingi edasi oma üüberlaiade pükstega (ikka nii laiad olid alt, et 2 jalalaba mahtunuks sinna alla peitu :D ). Ja kui ma siis ühel õnnetul päeval neid alt kitsaid pükse proovisin, siis olin kohe müüdud. :D\nAuklikud riided ei meeldi mullegi. Ükskord olen ostnud kulutatud ja aukudega teksad, aga ma väga ei kandnudki neid. Ei tundnud üldse mugavalt end nendega. :D\nJa alles hiljuti sõin oma sõnu, kui ajasin selga ühe eest nõks lühema ja hästi lohvaka pluusi (ilma igasuguse kehasse hoidvusega). Noh, saad aru küll vast, millised hõlstid praegu moes on. Ja ma arrrrmusin neisse. Järsku on ühest sellisest kapis saanud kolm ja otsin juurdegi. :D\nAili A 10.03.17 08:46\nMa olin vist ka kohe müüdud kui jalga proovisin :D Ega tegelikult ma rõhutangi pigem seda, et ok väikesed "iluaugud" las olla, aga just mingid massiivsed augud teksades kus sa ei saa aru kas on nüüd pikad või lühikesed püksid :D segadusse ajab selline asi.\nRääkides lohvakatest pluusidest - mul on niiiii raske endale pluuse leida just nimelt selle pärast, et kõik on lohvakad, aga mina eelistan, et pluusid hoiaks kõik keha ümber.\nKK 09.03.17 08:58\nOi, mina olen see tshikk, kes hakkab trendikaid asju kandma siis, kui need peaaegu juba moest lähevad... mitu aastat hiljem siis. Näiteid on raske tuua, sest kõik, mis mul praegu riidekapis, tundub juba nii tavaline. No see kitsaste teksade ja skinny-de trend näiteks. Ma ei suuda mõista, miks ma nende vastu nii sõdisin. :-D Kleit/mantel ja tossud-stiil võttis ka omajagu aega, et ma nõnda välja julgenuks minna. Ja siis need madalad sääreta sokid, mis jätab mulje, nagu sokke polekski - imelik tundus alguses, nüüd eelistan ise ka neid. Ja kõik meed oversized kampsunid ja mantlid - leidsin just endale ühe ideaalse. :)\nMeestemood... Kui tulid need kitsad ülikonnapüksid, pisut kukekad, siis pintsak ja tossud... ja sinna juurde madalad sokid / paljad pahkluud või hoopis värvilised sokid - mul oli alguses, et öäkk, kuidas saab sellist kombot avalikult kanda?! Praegu suunan oma poegi ka niimoodi riidesse, äge on.\nAga praegune mood võimaldab vähem mutilikult riietuda, kasutan seda täiega ära. Aukudega teksaseid pole veel omaks võtnud, aga plaanis on ühed hästiistuvad leida suveks, mis sest, et see tundub juba so yesterday, sest kõigil on...\nAili A 10.03.17 08:52\nNii tore on lugeda, et ma polnud ainus skinny teksade... vihkaja on palju öeldud, aga kellele need ei meeldinud :D\nSamas see mantli-tossu teema pole mu arust veel Eestis üldse popiks saanudki. Pigem on see jah mujal maailmas nii tavaline ja Eestis jõuabki kõik hiljem alles massidesse. Mulle vähemalt tundub. Samas ma elan Elvas ka, ei tea kuidas pealinnas elu :D\nMa ausalt ei kujutaks A.d ette sellises meestestiilis, millest kirjutasid :D Mitte, et see ei meeldiks, aga raske jah kuidagi näha seda sellisena. Lõpuks aga on see tema enda asi, kuidas riides käib. Nagu ma ka ei eelda, et tema dikteeriks, mida mina kandma peaks ja ei pea :D\nAaaa hea, et ütlesid. Veel vähem mõistan, miks osad käivad suurte aukudega teksastes TALVEL. Eesti talves. Lumega. Paljad sääred. Prrrrr! Fäshön.\nUnknown 09.03.17 15:27\nÜldiselt kannan kõike, mis mu kehakujule liiga ei tee, enamiktrende saab läbi proovitud. Üks asi, mida ma tükk aega ei mõistnud oli boyfriend jeans või mom jeans - teksad olgu mu jaoks ikka nii kitsad, et läheb kahte meest vaja jalga tõmbamiseks :D Aga proovisin Zaras ühtesid ja.. väga head nägid jalas välja, nüüd ootavad suve. Kõigele lisaks veel lõhkised boyfriendikad ka :D\nAili A 10.03.17 08:55\nPidin guugeldama :D Nüüd vaatan, et ühed oma ülaosa kohta tunduvad isegi mom jeanside moodi välja. Alt on aga tavaliste teksade moodi. Terved :D Noh üleüldiselt ma näen, et mingi 80'date boom on naasmas, vähemalt nende teksade põhjal. Meenuvad mingid ema nooruspõlve pildid kohe.\nBoyfriend jeansid tunduvad megamõnnad, eriti suveks. Jaaa ma nüüd söön oma sõnu, aga nendele vist sobivad augud isegi... muudavad selle kuidagi naiselikumaks :D Appiii sõnade söödik :D\nminajamuud. ee 10.03.17 00:35\nMul pole vist ühtegi aukudega teksapaari olnud... Ei mäleta, et isegi teismelisena oleks kapis midagi sellist olnud.\nMa arvan, et kui inimesele selline stiil sobib, siis kandku, mida tahavad. Suht ükskõik :D\nAili A 10.03.17 08:56\nSelles osas nõustun jah, et kandku igaüks, mida tahab. Mul on ka suva, mida teised kannavad. Lihtsalt blogimise mõttes ma siiski vahel avaldan enda arvamust, et kui ükskõik mul on, mida teised kannavad, aga mida ise ei kannaks :D\nminajamuud. ee 10.03.17 12:06\nMa ise ka vahel kirjutan hilpudest, mida ma ise ei kannaks :D\nEneli 17.03.17 22:17\nLiitun ka nendega, kes saab trendist aru siis kui trend hakkab vahetuma :P.\nAga eile "Meie aasta Austraalias" saates kuulsin head nippi. Ma poleks selle peale tulnudki. Aga. Kui riideid pesta, tuleks lukud alati kinni panna. Ka teksadel jne. Nii ei pidavat riideid lõhkuma. Polnud varem selle peale tulnud, aga kuidagi nii loogiline tundub :D. Olen ise juba pikalt mõelnud, et miks pluusidel väikesed augud järsku tekkinud on ning korduvalt olen ka masina trumli läbi katsunud, et kas seal miskit lõhub. Aga eile sai kõik niiiii selgeks :D.\nAili A 20.03.17 09:18\nSaad aru, lugesin seda kui kommentaar tuli, aga arvad, et mul oli meeles seda nippi kasutada kui pesu pesin?! :D Loomulikult läks meelest.\nEneli 20.03.17 14:17\nMa üleeile panin nii ilusti teksapükstel luku kinni ja nööbi ka. Ma olen pea 100% kindel, et järgmisel korral on juba ununenud see :D :D.


Menetlusse võeti eelnõu, mis annaks tähtajalise elamisloa välismaalastest vaimulikele, munkadele ja nunnadele - DELFI\nMenetlusse võeti eelnõu, mis annaks tähtajalise elamisloa välismaalastest vaimulikele, munkadele ja nunnadele\nReomäe nunnakloostri nunnadFoto: Argo Ingver\nMenetlusse võeti riigikogu liikmete Oudekki Loone, Kersti Sarapuu, Olga Ivanova, Jaanus Karilaiu, Mart Nuti, Artur Talviku ja Dmitri Dmitrijevi 23. jaanuaril algatatud välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu.\nEelnõu näeb ette erandi tegemist püsivalt Eestisse elama asumiseks antava tähtajalise elamisloa andmise eesmärgi ja tingimuste kohta.\nErand näeb ette anda tähtajaline elamisluba püsivalt Eestisse elama asumiseks välismaalasele, kes on vaimulik, munk või nunn, keda kutsub Eestisse usuline ühendus ning see kutse on kooskõlastatud siseministeeriumiga.\nUsulisel ühendusel on vastavalt eelnõule kutsuja kohustused. Kooskõlastatult siseministeeriumiga Eestisse kutsutud vaimulike, munkade ja nunnade puhul ei rakendata seaduses sätestatud piisava legaalse sissetuleku nõuet. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.


Tallinn saab isesõitvad bussid, aga vaid korraks | Õhtuleht\nTallinn saab isesõitvad bussid, aga vaid korraks (6)\nMattias Tammet, 29. november 2016 12:48\nVälja kuulutatud pilootprojekti kohaselt peaks Tallinnas hakkama sõitma isesõitvad bussid. Esialgu ainult tuleva aasta juuliks.\nNii selgub riigihankest, mille kuulutas välja riigikantselei. Juuli on nimelt esimene kuu, kui Eesti on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik.\nEelkõige peaksid seega uute bussidega sõita saama kõiksugu väliskülalised, keda oodatakse Eestisse kuue kuu jooksul 20 000. Samas peavad bussid olema avatud kõigile soovijatele (ja neid ka vedama).\nNII NUNNU! Soomes on isesõitvatel bussidel juba möödunud suvest kasutust olnud. Või täpsemalt oli, sest neilgi kestis pilootprojekt selliste kummalise välimusega isesõitvate bussihakatsitega vaid kuu aega. Foto: MADIS VELTMAN/EKSPRESS MEEDIA\nRiigikantselei rõhutab, et busse ei osteta vaid renditakse. Pilootprojekti maksumus on umbes 50 000 eurot, ütleb eesistumise digilahenduste nõunik Valdek Laur. "See sisaldab trassiehitust, väikebusside transporti Eestisse ja renti," lisab Laur. Tegelikult renditakse kogu pakett – nimelt peab hanke võitja korraldama koostöös Tallinna transpordi- ja kommunaalametiga ka selle, kus bussid tegelikult sõitma hakkavad. Riigikantselei paneb ette, et tõenäoliselt peaks marsruut välja jõudma kuhugile Kultuurikatla lähedusse, kus toimub suur osa suurematest üritustest. Samuti peab hanke võitja siiski korraldama, et igas bussis oleks alati olema ka "juht," kes oskaks sõitjaid eesti, vene ja inglise keeles juhendada – aga ka vajadusel sõiduki juhtimise üle võtma.\nOn veel ebaselge, kas bussid hakkavad osalema tavaliikluses koos autode ja teiste sõidukitega, või kas neile luuakse ajutised ülejäänud liiklusest eraldatud tee. Seega on tõenäoliselt veel ka see selgusetu, kas sõiduki "juhil" peab olema tagavaraks rool ja pedaalid või piisab suurest punasest stopp-nupust.\n"Eesistumine annab hea võimaluse tutvustada Eestit uuendustele orienteeritud riigina, mis on esirinnas ühiskonnas suurt mõju omavate lahenduste rakendamisel," põhjendatakse uut projekti hankedokumentides. "Isejuhtivate transpordivahendite valdkonnas toimuvad kiired arengud ning sel tehnoloogial on potentsiaalselt väga suur mõju nii liiklusohutuse tõstmisel, regionaalse mobiilsuse kasvatamisel ning loodussäästlikkuse suurendamisel. Isejuhtivate transpordivahendite kasutusvaldkondadeks on tulevikus näiteks hajaasustuse transpordiküsimuste leevendamine liikumisvaegustega inimeste jaoks, aga ka loodussõbraliku ning hajutatud ühistranspordimudeli loomine linnakeskkonnas."


USA president pöördus kõnega rahva poole seoses piirimüüri tüliga - news\n"See on kasvav kriis. Ebaseaduslik sisseränne teeb kahju miljonitele ameeriklastele," rääkis USA president Donald Trump televisioonis.\nUSA president pöördus kõnega rahva poole seoses piirimüüri tüliga\nUSA president Donald Trump pöördus teisipäeval televisioonis otseedastatud kõnega rahva poole seoses niinimetatud piirimüüri tüliga, vahendas BNS.\nPresidendi kõne teemaks oli olukord USA lõunapiiril, mida ta nimetas humanitaar- ja julgeolekukriisiks.\n"See on kasvav kriis. Ebaseaduslik sisseränne teeb kahju miljonitele ameeriklastele," alustas Trump.\nPresident tõi muu hulgas välja ebaseadusliku sisserändega kaasneva narko- ja tavakuritegevuse ning kahju majandusele.\nTrump rõhutas kõnes korduvalt, et piiritara on julgeoleku tagamiseks "absoluutselt kriitilise tähtsusega".\n"See ei ole moraaliküsimus, vaid küsimus on poliitikutes, kes ei taha mitte midagi ette võtta probleemide lahendamiseks. Kogu selle küsimuse saks lahendada kolmveerandtunnise kohtumise käigus," tõdes president.\nKongressi esindajatekojas enamuses olevate demokraatide sõnul on "kriis" Trumpi poolt ülepaisutatud ning et piirimüür on poliitiline trikk, mis ei ole väärt maksumaksjate raha.\nTrump nõuab miljardeid oma piirimüürile ja kongresmenid ei taha talle seda anda. Vaidluse tõttu on USA riigiametite töö osaliselt seiskunud.\nPöördumine leidis aset kaks päeva enne seda, kui Trump külastab Mehhiko piiri.\nPärnu maanteel on alates homsest liikluskorralduse muudatused


Hiina Meesoost Seksuaalse Parandamise Pillide Tootjad - Hulgimüügi Suurte Meeste Seksuaalse Parandamise Pill Stock - Forily Limited\nNende meeste jaoks, kes soovivad oma seksuaalset jõudu suurendada, samuti nende vastupidavust ja vastupidavust, on paljud pöördunud nime Stiff Nights poole. Nagu üks tõenäoliselt võib järeldada nime, jäigad ööd on võetud toidulisandina, et aidata abi rokk kõvade erektsioonide ja anda teile ...\nNende meeste jaoks, kes soovivad oma seksuaalset jõudu suurendada, samuti nende vastupidavust ja vastupidavust, on paljud pöördunud nime Stiff Nights poole. Nagu võib nimelt tuletada, on karmide erektsioonide abistamiseks mõeldud toidulisandina tegemist jäikade öödtega ja annab teile magamistoas üldiselt tõhustatud kogemuse.\nKuid kas see täiendus on ohutu? Hiljuti leidsime mõned FDA hoiatused selle toote kohta, millest peaksite teadma.\nLugege meie täiendava sõltumatu ülevaate sellest, enne kui otsustate selle proovida.\nMis on Stiff Nights?\nStiff Nights on meeste seksuaalset stimuleeriv aine, mis on toodetud, et saaksite "äkki taastada", nagu nad oma müügikogus ütlevad.\nSee toimib, et loomulikult suurendab teie peenist verevoolu, kasutades erinevaid koostisosi, sealhulgas ürte, seeni ja rohelisi.\nSee on kiirelt toimiv meeste täiustus, mis tähendab, et see töötab umbes 30-45 minutit ja jõuab päris tugevasse.\nKui see oli regulaarselt saadaval, lubasid jäigad ööd pikendada seksuaalelu taastumisaega, võimaldades teil seksida sagedamini ja pikemas perspektiivis.\nSaate võtta 1 tablett umbes 1 tund enne seksi, et saavutada parimaid tulemusi, ja see lubas erektsiooni, mis kestavad kuni 48 tundi.\nStiff Nights toimib täpselt nagu zyrexin, teine kiiresti toimiv lisand, mis sisaldab koostisosa nimega yohimbe, samuti meeste võimendajatena leitud üsna ohtlikku ainet.\nStiff Nights on vahetu meessoost täiustamiskomplekti pill, mis pakub vähemalt 24 tundi seksuaalset rahulolu.\nSee võib suurendada meeste vastupidavust ja aidata vältida meeste düsfunktsiooni. Stiff Nights aitab teil vastata väljakutsele, kuidas voodis kauem jääda ja pakkuda talle rohkem.\nNautige paremaid erektsioone, et saada paremat seksuaalset jõudlust ja rahulolu. Stiff Nights toob tagasi erektsioonid, mida olete tundnud nooruses, taaskehtestama põnevust, naudingut ja kiiret taastumisaega\n100% Original Stiff Nights taimne toode\nStiff Nights on kõik looduslikud toidulisandid, mis on välja töötatud seksuaalse libiido, soovi, võimsuse, püstitusaja ja erektsiooni jäikuse suurendamiseks.\nTugevate Ööde koostamisel on kasutatud ainult parimaid koostisosi. See töötab kasutades veresoonte stimuleerimiseks looduslikke koostisosi,\nsuurendada genitaalide verevoolu ja spetsiaalseid taimseid ekstrakte, mis aitavad organismil seksuaalset ärritust ja põnevust tekitada.\nStiff Nights on välja töötatud seksuaalse kogemuse kõigi aspektide parandamiseks. See hõlmab paremat seksuaalset erutust, raskemaks ja pikemaajalist erektsiooni.\nStiff Nights on loodud selleks, et tõhustada inimese seksuaalset kogemust, ükskõik kui suur see juba on! Kõik, mida selleks vaja on proovida.\nInimesed teavad, et Stiff Nights hakkab kehtima umbes 1-2 tundi. Võtke maksimaalselt 1 kapsel päevas.\nEnamik inimesi vajab teatavat liiki füüsilist stimuleerimist, et näha, et Keha Nights on kehas aktiivne.\nMis siis, kui ma ei tunne midagi?\nVeenduge, et teil on teatud tüüpi seksuaalne stimulatsioon enne, kui eeldate, et Stiff Nights ei tööta.\nStiff Nights kujundati AINULT, kui teie peenis on füüsiliselt stimuleeritud.\nÜle 90% osalejatest väitis, et nende erektsioonid olid märkimisväärselt raskemad, kui tekkis ükskõik milline füüsiline stimulatsioon.\nAbsoluutselt! Stiff Nights on kõrge kvaliteediga ürtide ja roheliste võimas koostis. Vaadake komponentide lehte, et näha kõiki Stiff Nightsi eeliseid.\nKuidas Stiff Nights toimib?\nSelle valmistamisel on kasutatud ainult parimaid maitsetaimi ja rohelisi. Selle eesmärk oli saada verevool, mis voolab suguelundite piirkonda ja suurendab erektsiooni jäikus, seksuaalse vastupidavuse ja vähendab taastumisaega pärast seksi. Töötasime selle valemiga juba seitse aastat enne valemit, mis tegelikult töötab.\nKuidas ma võin võtta Stiff Nights?\nStiff Nights on kujundatud kapslite kergeks neelamiseks. Võtke ainult 1 kapsel 24 tunni jooksul. Parimate tulemuste saamiseks võtke teine kapsel 24 tundi pärast esimest kapslit.\nTeie tervis on teile ja meile oluline. Pidage lisades või vahetada alati tervishoiutöötajaga.\nKindlasti avaldage kõik toidulisandid ja ravimid. Ravimi ja täiendada koostoimeid on keerulised.\nAinult teie tervishoiutöötaja saab kindlaks teha võimalikud negatiivsed mõjud.\nVõime "soovitada" konkreetseid tooteid, mis põhinevad teie esitatud teabel ja teiste kogemustel.\nNeed soovitused ei ole soovitused ega ettekirjutused.\nTeie ja teie tervishoiutöötaja peavad otsustama, millised tooted on teie jaoks kõige paremini ohutud.\nHot Tags: meeste seksuaalse suurendamise pill, Hiina, tootjad, hulgimüük, lahtiselt, laos, valmistatud Hiinas


Tšiiliga MM-i ukse taha jäänud treener läheb Venemaale Saudi Araabiaga - Sport\nJuan Antonio PizziFoto: AFP/SCANPIX\n208. aasta jalgpalli MM-ile pääsenud Saudi Araabia koondis vahetas juba kolmandat korda viimase kolme kuu jooksul peatreenerit, pannes meeskonna tüüri ette Argentinas sündinud endise Tšiili koondise lootsi Juan Antonio Pizzi.\nAastatel 1994-1998 Hispaania koondises 22 mängu pidanud Pizzi esindab Saudi Araabiat ka reedel Moskvas toimuval MM-i alagruppide loosimisel, vahendab Reuters.\nKlubikarjääri peamiselt Tenerifes, Valencias ja Barcelonas veetnud Pizzil endal on suurvõistluste kogemus olemas mängijana nii MM-ilt kui ka EM-ilt. Treenerina on ta Tšiili koondise viinud Copa America Centenario võiduni ja tänavuse Maailmajagude Karikasarja finaali.\nPizzi astus Tšiili koondise treeneriametist tagasi pärast lõppenud MM-valikturniiri, mis kahel viimasel suurturniiril mänginud meeskonnal ebaõnnestus.\nPizzi võtab Saudi Araabia juhendamise üle argntiinlaselt Edgardo Bauzalt, kes omakorda toodi asendama hollandlast Bert van Marwijki.


Retseptid – Lehekülg 3 – Vero's kitchen\nNisu- ja suhkruvaba bataadibrownieAlternatiiv rammusale ja kaloririkkale browniele.\nKukeseene quicheNisuvaba quiche mahlaste ja maitsekate kukeseentega.\nLihtne sõstra-purukookMarjaselt mahlane kohupiima plaadikook kaerahelvestega.\nMahlane punasesõstra-kohupiimakookAhvatlevalt värviline, mahlane ja hapukas kohupiimakook krõbedal kaerajahu põhjal.\nBaileys juustukook iiristegaIirise kommid ja kreemjas Baileys liköör kohtuvad ühes rammusas juustukoogis.\nImelihtne suvine küpsisekookLapsepõlve klassika. Lihtne, kiire ja sellegipoolest tõeliselt maitsev!\nŠokolaadi fondant ehk laavakook konjaki ja jäätisegaKuum, šokolaadine laavakook koos jäätisega on lausa luksus!\nRabarberi-apelsinikookÜheaegselt nii kohev ja õhuline kui ka mahlane ja kreemjas. Hapukat rabarberit täiendab erk apelsin ning kirsiks tordil on krõbe pähkli-marja kate. Kõlab kui täiuslikkus ühes lihtsas koogis.\nVanakooli klassika – kirju koerKirju koer on seda sorti maiustus, millega saavadki hakkama ka lapsed ning veelgi parem on seda koos nendega teha. Kellel on peres lapsed, laske neil midagi koos endaga valmis meisterdada ja nende isetegemisrõõm ja vaimustus on tagatud!\nKodune küpsisejäätis “Cookies ‘n cream”Suvel on hea varuda sügavkülmikusse parajas koguses jäätist, et seda sooja ilmaga lihtne haarata oleks. Isetehtud jäätise suur eelis on see, et saad selle valmistada just enda maitse-eelistuste järgi.\nDomino toorjuustukookDomino küpsistest saab ühe vastupandamatu juustukoogi, mis valmib kiirelt ja lihtsalt. Samuti ei nõua see kook palju koostisosi ning tegemist on niiöelda "no-bake" ehk küpsetamata koogiga.\nMõrkjas cappuccino tortSelles koogis on kombinatsioon kange kohviga immutatud rammusast šokolaadibiskviidist, mahlasest kohupiimast ja magusast šokolaadikreemist.\nLaimi-juustukook šokolaadises kattesÜks erksalt hapukas laimi-juustukook sobib hästi kevadesse. Olin juba unustanud, kui suurepäraselt maitseb magusa ja hapu kooslus ühes koogis.\nKonjaki-šokolaadikookKui koos on juba konjak, tume šokolaad ja vahukoor, ei ole võimalik koogiga väga kergesti liiale minna. Rammusa suutäiega saab päris kiiresti magusaisu leevendatud.\nHennessy brownieVahelduseks tavalisele browniele midagi ergemat. Konjaki asemel võib kasutada ka pehmema maitsega likööri või midagi muud.\nMini pavlovad sidrunikreemigaPavlova minikoogid on efektseks kaunistuseks laual. Neid saab kaunistada erinevat sorti kreemide ja marjadega, samuti saab neid valmistada erineva kuju ja kõrgusega.\nŠarlott marjadegaŠarlott on üks mõnusalt värske kook, mis sobiks lisaks klassikalisele pashale (tuntud lihavõtte magustoit) väga hästi munadepühade lauale. Šarloti sees saab kasutada kõiksugu marju või tükeldatud puuvilju.\nKodused suhkruvabad müslibatoonidTervislik vahepala on kõige kindlam ise valmis teha. Antud retsepti saab kohandada vastavalt maitsele ja vastavalt sellele, milliseid pähkleid ja seemneid kodus parasjagu olemas on.\nSoolakaramelli kastmega vaarika-toorjuustukookRammus juustukook soolakas-magusa karamelli kattega ja värskete vaarikatega. Ülimalt hea kooslus!\nKräsupea kook vaarikategaKräsupea kook on olnud juba pikka üks mu lemmikutest. Siiski nagu mul kombeks, kujundan retsepte veidi ümber, algse retsepti sain Nami-Nami lehelt, siit tuleb minu poolt kohandatud variant.\nKohevad apelsini-kardemoni muffinidNeed muffinid on maailma parimad just ahjusoojalt - maitsekad, kohevad ja piisavalt mahlased samal ajal.\nMustika-toorjuustukook brownie põhjalKoogi teeb huvitavaks kogu maitsekooslus - rammusalt šokolaadine brownie, kreemjas kooslus mustikast ja toorjuustust ning õhuline vahukoor on kui kirss tordil.\nSpinatipirukadMahlased lehttaigna pirukad, mille sisuks on spinat ja ürtidega toorjuust.\nKerge ja vähemagus mangokookMa isegi ei liialda, kui ütlen, et peale selle koogi söömist oli tunne sama kerge kui peale smuuti joomist. Figuurisõbralikum alternatiiv rammusatele kookidele. Saab valmistada ka suhkruvabalt!\nApelsinimaitselised vastlakuklidKlassikalised vastlakuklid põneva apelsini maitsenüansiga.\nTuuletaskudUniversaalsed saiakesed, mida saab valmistada lõpmata paljude erinevate täidistega vastavalt igaühe maitsele - soolased, magusad, erksalt hapukad. Variante leidub igaühele!\nSuhkru- ja nisuvaba banaanileibBanaanileib mandlikattega, vaba nii suhkrust kui ka nisujahust. Seetõttu on antud banaanileib pigem vähemagus ja mitte nii kohev, kui nisujahu kasutades, kuid see-eest ka kehasõbralikum.\nRammusalt magus šokolaadikookSelles koogis on koos kõik mu lemmik koostisosad, millest kooki valmistada - šokolaadiküpsised, rammus toorjuust, magus kondenspiim, mõrkjas tume šokolaad ja vahukoor.\nSuhkruvaba brownieKerge ja tervislik brownie, mis on vaba suhkrust, nisust ja laktoosist. Rasvainena kasutasin avokaadot, magustajana mett ja datleid. Seetõttu tuleb arvestada, et antud brownie on pigem vähemagus ja neile, kes otsivad kehasõbralikumaid retsepte.\nVastupandamatu kahe šokolaadi kookToorjuust ja šokolaad muudavad koogi rammusaks ja vahukoor annab tekstuurile õhulisust ja muudab selle kreemjaks. Kokkuvõttes saabki sellest ühe rammusa ahvatluse.


Kommentaarid - Sven Sester: tekkinud on võimalus taastuvenergeetika arendamiseks teiste EL-i riikide toetuste abil. Kui muudame elektrituruseadust, saame rohkem ja odavamat taastuvenergiat - Eesti Päevaleht\nSven Sester: tekkinud on võimalus taastuvenergeetika arendamiseks teiste EL-i riikide toetuste abil. Kui muudame elektrituruseadust, saame rohkem ja odavamat taastuvenergiat - kommentaare 1-13\n500 miljonit sinna ja 500 miljonit tänna, biomass, tuulepark ning fossiilkütus. Kuidagi tavainimesest käib see äri mööda ja üle pea. Elektri hind mulle ikka sama. Räägitakse riigist ja majandusest - inimest selles ei ole olemas.\nElektri hind ei ole sama, see tõuseb kogu aeg. Nagu ka muud hinnad.\n"Saame rohkem ja odavamalt" … tõlge - "ja müüme teile vähem ja veel kallimalt".\n"Odavamalt" jutt ajab südame pahaks. Kui keegi midagi odavamalt saab, siis see pole kindlasti tavatarbija. Ma arvasin, et saan odavamalt vähemalt siis, kui üldse ei tarbi, aga kus sa sellega, siis mõeldakse uued maksud välja; trahv (nimetagu Elektrilevi seda kuitahes ilusa sõnaga) selle eest, et ei tarbi.\nSester meenutagu üks asi, mis meil on läinud odavamaks.\nOn ikka edulugu - toetage, annetage, andke!\nHuvitav oleks teada, kuidas on nii madala IQ -ga (peaaegu olematu) olend roninud ühelt kõrgelt kohalt teisele? Ise arvan, et on pandud tanki ja lükatud marionetina eesliinile. Ullike ei saa ise arugi, mis ümberringi toimub. Ühes RK infotunnis jättis täiliku lamba mulje, kui esimesele registreeritud küsimusele olid abilised vastuse paberile pannud, kuid edasi....oli kataroof. Täiendavatele küsimustele ei olnud olend võimeline vastama ja luges ikka ja jälle sama esimese küsimuse vastust (mitu korda). Niivõrd haige inimese peale ei pahanda ka arst.\nRohkem ja odavam taastuvenergia? Nagu seni meile räägitud oli ja Enefit kasseerib rohelise eest rohkem kui mittetaastuva eest. Usu korra ja saad petta usud teist korda oled juba loll ise.\nTegelikkuses kogu kodanikkonnalt kokkutöövitud taastuvenergia makse\ntuleks inimestele tagasi maksta aga Sven Sester on selleks mitteadekvaatne.\nIlmselgelt on oodata järjekordset matsu tavatarbija rahakotile. Vägagi hästi on meeles sm. Plartsu ajaloolised sõnad- kodukulud alla... Ja läksidki ränga varjatud maksu alla.\nDelfi. Kas teil seal istub EE nõukogu, et täiesti korrektsed kommid kaovad enne, kui jõuad näpu enter klahvilt võtta?\nNäe, välja ilmus, sorry, delfi!\nkas on veel keegi, kes teab kedagi, kes usub Sesteri juttu??? teist nii ebaprofessionaalset ametnikku annab ikka otsida...libe veel pealekauba...\nJärjekordne muinasjutt seebiooperist EV 100, sest kuigi elektri hind võib väidetavalt teoreetiliselt mõne sendi võrra odavam tulla, siis tarbija jaoks ei muutu sisuliselt midagi - võrgu- jm.tasud elektriarves moodustavad ca kolmveerandi ehk siis puust ja punaselt: tarbija jaoks pole praktilist vahet, kas ta maksab "elektri" eest 100 euri kuus või siis "odava elektri" eest 99 euri kuus... pealegi leiutatakse varsti veel nii mõnigi täiendusmaks elektri eest arvele juurde...\nKuigi S.Sester lubab elektrituruseaduse muutmisega saada rohkem ja odavamat taastuvenergiat, seda ei saa võtta tõsiselt, sest H.Sutter, kes Eesti Energia nimel ostis Norra ärimeestelt poole miljardi euro eest 17 tuuleparki, millega väidetavalt suureneb elektritoodang üks teravatt-tundi aastas, ta selle ostuga suurendas Eesti Energia laene (üks miljard eurot) uue laenuga 150 miljonit eurot; arvatavasti elektri tarbijad ei saa odavamat taastuvenergiat enne Eesti Energia laenude tasumist. On vaja tagandada ametist, ametiseisundi kuritarvitamise ja ametialase lohakuse tõttu, rahandusminister Tõniste ja majandusminister Simson; loodetavasti uued ministrid keelavad Eesti Energial uute laenude võtmise ja mõttetud investeeringud, ning laenude kiireks maksmiseks nad käsivad Eesti Energial müüa kõik tütarfirmad ja lõpetada kõik kahjulikud projektid sh Utah`i projekti.\nKuidas see taastuvenergia odavam tuleb, kui elektri hind tuleb Nordpoolist (mida Eesti taastuvenergia osakaal sisuliselt ei mõjuta), kuid taastuvenergia osakaalu suurenemine kasvatab otseselt ja arvestatavalt taastuvenergia tasu rea suurust meie elektriarvetel?\nJuhan Parts võibolla tõesti tahtis midagi odavamaks või odavamalt, aga Taavi Veskimäe tahtis lihtsalt hästi elada ja väänas eesti rahvale topelt.


PAF Korvpalli E-spordiliiga alustab - Kalev Cramo\nEriolukord lõpetas tänavuse saalikorvpalli hooaja küll ootamatult, kuid päris pika ninaga meistriliiga klubid siiski ei jää – 25. aprillil alustab PAF Korvpalli E-spordiliiga.\nPärnu Sadam on lisaks möödunud hooajal meeskonnas mänginud Siim Markus Postile, Sten Saaremäele, Märt Rosenthalile ja Jeremiah Daniel Paige`le pultide taha toonud korvpallisõpradele tuntud Saimon Suti ja legendaarse Reinar Halliku. Saab näha, kas Reinari viskekäsi on ka videomängus sama kuum kui korvpalliväljakul.\nAVIS UTILITAS Rapla on kokku saanud kaheksa mängumeest, kelle hulka kuuluvad tegevmängijad Indrek Kajupank, Markus Ruubel, Marek Ruut, Jan Märten Ratas, Rait-Riivo Laane ja Viktors Ilijns. Lisaks on kaasatud veel endine mängija Martin Limberg ja Rapla üks armastatumaid korvpallureid Janar Soo, kes tänasel päeval täidab klubi meedia- ja turundusjuhi kohuseid.\nLiigal on ka oma ametlik kodulehekülg, kust näeb osalevaid mängijaid, ajakava ning tulemusi: http://www.basket.ee/et/e-liiga/218/


Vooremaa Koroonakriisist läbi ajakirjaniku silmade\nKoroonakriisist läbi ajakirjaniku silmade\nTänaseks on kaks kuud eriolukorda läbi saanud ning aeg on möödunule tagasi vaadata. On olnud raske, aga õpetlik aeg.\nKui sündmustele ajas tagasi vaadata, võtab kõhedaks küll. Vaid kaks päeva enne 13. märtsi, mil eriolukord kehtestati, elasin tavalist ajakirjanikuelu. 11. märtsil kohtusin Arukate Akadeemias Mai Treialiga, kellega pahaaimamatult kätt surusime. Mäletan, kuidas ta muigas ja mõtiskles, kas seda teha tohiks. Nüüd, kaks kuud igasugustest kontaktidest hoidununa tekitab see justkui võõristust. Kusjuures, pärast seda ma enam kellegagi ei kätelnudki.\nReklaamiturg kuivas kokku\nSamal päeval kohtusin külalistega Soomest, kes tulid rääkima, kuidas suvel võiks Jõgevamaa turismi arendada ja seda Soome ajakirjaski kajastada…\nPäev varem olin vestelnud Jõgevamaa gümnaasiumi õpetajatega eesootavast eesti keele riigieksamist ja päev pärast Mai Treialiga käesurumist läinud külla Mustvees elavale kassikasvatajale. Praegu tunduvad kõik need sündmused nii kauge ja võõrana.\n13. märtsil, mil kogu Eesti ärkas uues olukorras, muutus tegelikult kõik. Päevapealt kuivas kokku reklaamiturg. Ära jäid sündmused ja Keskuse poe teadetetahvel asendus punases kirjas tekstiga, mis andis märku, et ühtegi üritust lähiajal ei toimu. Tol päeval külastas toimetust Eesti 200 esinaine Kristina Kallas, kes oli käinud ka põhikoolis ja gümnaasiumis.\nJällegi tundub see kauge ja võõra mõttena, sest järgnevaks kaheks kuuks kadusid igasugused silmast silma intervjuud.\nSel reedesel päeval ei teadnud keegi, milliseks uus aeg kujuneb. Ja mis veelgi hullem, kui kaua see kestab. Nii mõnigi töötaja otsustas jääda kodukontorisse.\nTagantjärele mõeldes olen õnnelik, et kaks kuud toimetuses käisin, sest kodus seda kõike taluda olnuks märkimisväärselt raskem. Pikapeale oleks niimoodi viimsegi arunatukese kaotanud.\nToimetuses oli veel ärev aeg, sest puhkuselt naasev peatoimetaja oli Poola piiril. Seda, kuidas ja kas ta üldse koju saab, ei teadnud keegi. Aga läks õnneks. Kaks nädalat kohustuslikku karantiini tähendas, et lehte tuli teha veebikoosolekute, telefoni ja meili vahendusel. Uus aeg nõuab uusi kombeid ja just neid hakkasime toimetuses omaks võtma.\nElu tänaval vajus unne\nHakkasin igal nädalal Jõgeva linnas jalutama. Tund-tunnilt ja päev-päevalt muutuv olukord andis linnapildis hästi tunda. Esimestel päevadel osteti mingil põhjusel kokku WC-paberit. Samamoodi kuivaineid ja kõike, mis kiiresti ei rikne. Ostukorvides ja -kärudes kasvasid kaubakuhjad. Minagi otsustasin käia poes korra nädalas.\nKui algul oli linnatänavatel sagimist üksjagu, siis aja möödudes kuivas seegi kokku. Niigi vaikne väikelinn vajus täiesti unne. Tooni andsid üksnes eakad, kellel kuni eriolukorra lõpuni oli rohkem tahtmist naabriga vestelda ja endiselt poes käia. Mida aeg edasi, seda enam hakkasid tänavatel liikuma ka noortekambad, kellel ilmselgelt kodus olemisest küllalt sai. Nii polnud harv juhus, kui politseil tuli neid laiali käia ajamas.\nPood võinuks avamata jääda\nÜks keerulisemaid olukordi oli minu jaoks märtsis toimunud Grossi toidupoe avamine, mille tagantjärele mõeldes oleks võinud edasi lükata. Olgugi et kõik läks hästi, tekitas hirmu näha kõiki neid inimesi ühes tihedas pundis koos, ootamas, millal uued liuguksed esimest korda nende ees lahti libisevad.\nLäksin toona toimetusse tagasi ja kartsin kõige hullemat. Mis siis, kui just sellest võis alguse saada nakkuskolle? Mis siis, kui nüüd ongi esimene haigestunu Jõgevamaal käes?\nJutukesi, kes ja kas on haige, hakkas levima esimestest päevadest peale. Mäletan, et oli laupäev, kui sotsiaalmeedias kirjutati, et Jõgeval on esimene haige. Helistasin kriisikomisjoni toonasele esimehele Mati Kepile ja küsisin, kas ta midagi teab. Seejärel saime haiglast kinnitust, et kuulujutud ei vasta tõele.\nVõisime jälle kergemalt hingata. Arvan, et peale minu sai rahulikumalt magada ka valla kriisikomisjon. Olime endiselt pääsenud.\nJõgevamaa pääses haigetest väga pikaks ajaks. Kui viimaks esimesest positiivse proovi andnud haigest teada anti, läksid muidugi spekuleerimiseks, kellel viirus olla võib. Kiirelt sai selgeks, et nõiajahiga kriisi ei võida. Reeglite järgimise ja kaine mõistusega aga küll.\nVolikogu kolis internetti\nMinu jaoks oli märts raske aeg mitmel põhjusel. Märtsi keskpaigas tähistas mu vanaisa sünnipäeva. Teadsin, et mingit pidu ei toimu, kuid õnnitlemata ka ei saanud jätta. Hingevärinal panin maski ette ja läksin õnne soovima. Panime siis vaid küünarnukid kokku.\nNädal hiljem pidas juubelit mu ema. Taas õnne soovima minnes palusin sisimas, et ei minul ega neil viirust poleks. Peamiselt minul, sest mina käin ju endiselt tööl. Siiani oleme kõik terved.\nOotamatu ja keeruline aeg nõudis vallavalitsustelt kiiret reageerimist. Volikogude istungid, mis muidu olid avalikud, muutusid kinniseks ja kolisid pärast pikki arutelusid veebi. Imestasin viimase hetkeni, miks tiigrihüpe ei ole jõudnud kohalike omavalitsusteni, kellel lihtsalt polnud oskust ja võimekust korraldada koosolekuid veebi vahendusel. Rääkimata sellest, et hiljem järelvaadatavad klipikesed on pooliku lahendusega: hakkiva heli, kohutava kaja või lihtsalt fragmentidena.\nKriitiliseks muutis kogu veebi kolimise ka asjaolu, et just nendel koosolekutel hakkasid tagantjärele vaadates sündima suured asjad: avaldati umbusaldust, otsustati teatada oma lahkumisest, teatati asutuste kolimistest ja nii edasi. Kõik see, mida avalikkus väga teada tahaks, jäid demokraatlikule korrale mitteomaselt väikese ringi teada. Rääkimata tõsiasjast, et kohaliku kogukonna kaasamine jäi puudulikuks lihtsalt seetõttu, et kaasata polnudki võimalik.\nMida aeg edasi, seda rohkem hakati rääkima inimeste vaimsest tervisest koroonakriisi ajal. Olgugi et valdavalt püüti olukorda võtta huumoriga, jõudis kriisisituatsioon mingil määral viimaks igaüheni. Mäletan, et minu pisike kriis jõudis kohale üsna varakult, eriolukorra kehtestamisest kaks nädalat hiljem. Olin väsinud pidevast helistamisest.\nMa ei tahtnud enam vestelda telefoniga, vaid inimesega, näha tema näoilmet ja teda ennast, mitte teha eeldusi hääletooni põhjal. Tahtsin päriselt sõpru kallistada või õues käia, nii et muretsema ei peaks.\nPean enda jaoks märgiliseks hetke, mil kirjutasin lugu perevägivallast kriisiajal. Jõgevamaa ohvriabispetsialist Rita Kaasik ütles, et inimesed pole kunagi olnud nii ausad. Ning nii valusalt, kui see toona ka ei kõlanud, tundsin, et võib-olla lõi kriis õhu puhtamaks ka meie endi sees. Sest muud varianti, kui üdini aus olla, enam lihtsalt pole.\nMulle meeldis, et viimaks hakati rääkima raskustest. Olgugi et üks ettevõtja, kes töötukassast saadud toetuse peale ütles mulle, et ajakirjandus ei peaks tegema halba reklaami, nendin endiselt, et viimaks ometi hakkas niigi kinnine eestlane rääkima päriselt sellest, mis südamel.\nVaimne tervis pole kunagi varem olnud nii esiplaanil ja muredest rääkimine pole nõrkus, vaid tugevus. Ja kui osata ajakirjandust enda jaoks ära kasutada, võib mõista, et nii võib tegelikult paljugi võita.\nMinult on korduvalt küsitud, miks ajakirjandus paanikat külvab. Olen kahe kuu jooksul kohtunud uskmatutega, kes viirust millekski ei pidanud. Ma ei saa olla nõus iga arvamusavaldusega, mis kahe kuu jooksul ajakirjanduses ilmus, kuid ühes olen ma kindel.\nEesti ajakirjanikud said hakkama millegi suurega ning lugusid tehti parimal võimalikul moel.\nPean oluliseks üht internetist loetud mõtet. Kui aasta lõpus on taas aeg tänada aktiivseid ja tublisid inimesi enda ümber, siis tänada ei tuleks mitte tühje loosungeid loopivaid poliitikuid või ametnikke.\nMedaleid, tänukirju ja preemiaid tuleb jagada neile, kes päriselt midagi ära tegid. Seekord tahan ma selles rivis näha sotsiaaltöötajaid, klienditeenindajaid, haiglapersonali, kiirabi, politseinikke, päästjaid ja kõiki neid, kes ennastunustavalt meie heaks tööd tegid. Aitäh teile kõigile.


Nutikus & seadmed – Väike Väänik\nadmin, veebruar 9, 2019\nNutiseadmed (nutitelefonid ja tahvelarvutid) on kodudes sage ja populaarne nähtus, kusjuures uuringud näitavad, et kõige väiksemadki saavad üha sagedamini helendava ekraani kätte (0–3aastased). Enamasti täidab nutivahend väikelapse jaoks meelelahutuslikku eesmärki: peamiselt vaatavad nad näiteks YouTube’ist videoid ja multikaid, mängivad lihtsamaid mänge, peavad videokõnesid pereliikmetega (nt vanavanematega) või toksivad-kerivad juhuslikku sisu. Rahvusvahelistest uuringutest selgub, et väikelapsed on juba esimeseks eluaastaks regulaarsed meediatarbijad – kontakt äppidega ja puuteliigutuste jäljendamine algab väga varakult. Aga kas alla 2aastane laps peaks üldse nutivahendit kasutama? Kas see on tema arengule hea või halb? Kuhu tõmmata piir?\nAmeerika lastearstide ühendus on välja toonud hulga suuniseid, mis puudutab lapsi ja tehnoloogiat. Üks soovitus on see, et alla 1,5aastane laps ei peaks üldse ekraanimeediat tarbima (ei puutetundlikku ekraani ega televiisorit). Miks? Väikelapse võime õppida on seotud eelkõige reaalse elu olukordadega, kus maailma tundmaõppimine käib kõiki oma meeli kasutades. Lapse jaoks on tähtis asju katsuda, nuusutada, suhu pista, loksutada, visata jne. Ekraan seda ei võimalda.\nSelleks et toimuks õppimine, on oluline täiskasvanu eeskuju ja juhendamine. Tähtis on just koostegemine ja kordused. Õppimine leiab lapse jaoks aset siis, kui tegevused ekraanil on täiskasvanu poolt juhendatud ning lapse ja vanema vahel toimub aktiivne suhtlus.\nNutivahendi kasutamine nõuab nutikat lähenemist. Hoolimata soovitusest mitte anda või näidata alla 1,5aastasele ekraani, on hulk vanemaid, kes on selle otsuse ikkagi teinud. Põhjuseks asjaolu, et nutivahendit nähakse lapse arengu toetajana, mis lihtsustab tähtede ning numbrite õppimist, soodustab fantaasiat ning loovust. Kas see ikka on nii?\nTegelikult ei ole ükski rakendus ega nutivahend oma olemuselt paha. Küsimus on seadme kasutamise eesmärgis: mis sisu laps seal tarbib ja milliseid tegevusi teeb. Kui nutivahend täidab lapsehoidja rolli ja laps vaatab tundide viisi ilma vanema sekkumise ja juhendamiseta suvalisi videoid või kui nutivahendit võimaldatakse lapsele seetõttu, et saada kontrolli alla tema paha tuju või vihahoog, siis kindlasti ei toeta see ekraaniaeg lapse arengut.\nSamuti on küsitava väärtusega see, kui vanemate enda tähelepanu on nutitelefonil, samal ajal kui nad lapsega räägivad, nendega koos söövad või neid magama panevad. Just vanema käitumine nutivahendiga on see, mida laps jäljendab ja omaks võtab. Lapsevanemad ja teised pereliikmed (õed-vennad, sugulased) on väikelapsele oma nutiseadme kasutamisega eeskujuks.\nNutivahend ei ole halb, kui seda eesmärgipäraselt kasutada. Vanemad, kes oma väikelapsele juba varakult nutiseadet võimaldavad, ei pea ennast kindlasti süüdi tundma, sest ekraaniaeg võib olla väga erineva kvaliteediga. Seda enam, kui vanem ei jälgi ainult aega, kaua laps seadet kasutab, vaid ka last ennast ja tema tegevust seal.\nOluline on hinnata lapse tujusid, seda, kas ta magab piisavalt; kas tema sotsiaalses käitumises on muutusi; kas ta tunneb huvi muude tegevuste vastu jne.\nLaps õpib nutivahendi abil ja kaudu juhul, kui vanem toetab lapse tegevust, tundes huvi, mida laps seadmega teeb, esitades talle küsimusi, paludes lapsel endal millelegi ekraanil osutada, julgustades-tunnustades last ning olles talle abiks, kui ta jääb hätta või ei koge eduelamust.\nÜheks võtmetegevuseks, et nutivahend toetaks lapse arengut, on täiskasvanu juhendamine, kus vanem on teadlik sellest, mis rakendused ta on lapsele seadmesse alla laadinud ja milliseid videoid laps vaatab, ja kus toimub lapse ja vanema vaheline suhtlus, kui laps nutivahendit kasutab. Kui nutiseadme kasutamine on vanema juhendatud, soos stimuleerib ekraaniaeg last positiivselt nagu ka traditsioonilised raamatud või mänguasjad.\nKokkuleppeid lastega nutiseadme kasutamise kohta on kõige parem teha juba siis, kui neile antakse luba üldse tehnoloogiat kasutada. Probleemide ilmnemisel tuleks kaasata laps lahenduste leidmisse. Laste ja noorte endi sõnul tekitab seadme keelamine pigem trotsi.\n• Väikelaps (0-3aastane) ei vaja õppimiseks ekraani, vaid ta õpib päriselu olukordades.\n• «Vähem on rohkem» – kui vanem võimaldab oma väikelapsele nutiseadet, siis mitte rohkem kui 30 minutit päevas.\n• Väikelast tuleb nutiseadme kasutamisel juhendada: vanem arutleb koos lapsega ekraanil toimuva üle ning jälgib ja hindab lapse käitumist sel ajal ja ka pärast – sel juhul toetab ekraaniaeg lapse arengut.\n• Nutivahend ei tohiks olla premeerimise või karistamise vahend.\n• 2–5aastane laps ei peaks rohkem kui tund aega päevas kasutama nutivahendeid jm ekraane.\n• Söögi- ja magamamineku aeg võiks olla meediavaba, kus keegi pereliikmetest ei kasuta nutitelefoni või tahvelarvutit ega vaata televiisorit.\n• Lapsevanemad ja teised pereliikmed on oma nutiseadme kasutamisega väikelapsele eeskujuks – laps jäljendab seda, mida näeb\n• Äppide puhul peaks vanem lugema nende sisukirjeldust ning mängu enne ise läbi mängima, et selle eesmärgist ja eakohasusest aru saada.\nveebruar 9, 2019 admin Ajaloo arhiiv ajaviide, laps, Nutiseade\nRõõm & Õnn💕\nTõrjutus & tunne


Depend O2 Stop Bite (11mL)\nO2 Stop Bite (11mL)\nsoodus -67.23% hinnavõit 4.00 €\nVäga hea toode. Varasemad proovitud tooted on pestes maha tulnud, aga see tõesti kestab ka peale mitut pesu.\nMulle tõesti meeldib see ja tõesti suurepärane toode.Soovitan ka teistele seda ja see on mind aidanud.\nLuksusliku SPA-hoolduse 1. samm. Mineraalidel põhinev kätekoorija, mis puhastab ja eemaldab surnud naharakud õrnalt, kuid tõhusalt. Rikastatud Aloe Vera, päevalilleõli, sheavõi, heinputke ja E-vitamiiniga. Pehmendab ja niisutab nahka. Kasutamine: niisuta käed veega ja masseeri koorimiskreem kätele. Oota umbes 5 minutit. Seejärel masseeri ettevaatlikult käed igalt poolt üle, et saavutada kooriv efek...\nSaavuta ekstreemsusteni ulatuv volüüm Estee Lauder Sumptuous ripsmetušiga, mis muudab sinu ripsmekaare täidlasemaks ja volüümikamaks ning tõeliselt magneetiliseks kuni 10 tunniks. Kolme erinevat volüümikust loovad koostisosad aitavad ripsmetušil luua kauni võlts-ripsme efekti toites ja hooldades samaaegselt ning supersuur BrushComber Extreme™ ...\nEstee LauderSumptuous Bold Volume Lifting Mascara (6mL) 01 Black


Tavapärane õhkmadrats ajab muidugi asja ära, kuid kellele meeldib pisut rohkem mugavust ja pehme küljealune, neile on Kanada firma the Shrunks disaininud mõnusa pehme pealismadratsi -ja fliiskattega lastevoodi Stepaire Nap Pad. Sellel mõnusal madratsil on mitu praktilist omadust- voodi sisse käiva õhkmadratsi saab komplektist eemaldada (näiteks kui on vaja katet puhastada), madratsi peaosa on kõrgendatud ja pehmendatud just väikesele peale sobivaks, madratsi täitmiseks mõeldud jalgpump on integreeritud madratsi sisse, nii et laps saab edukalt ise oma voodit õhuga täita, ei pea voolikud ühendama ega midagi. Madratsi külge on õmmeldud tõeliselt mugav pehme fliistekk, mis ei libise pealt ära ega kao magamise ajal ära.\nVoodi saab tühjaks lastuna mõõduka suurusega rulliks kokku keerata ja transpordikotti ära paigutada, kaaludes vaid 1,2 kg. Lihtne kaasas kanda, auto pagasiruumi ära paigutada või kasvõi reisikotti - kohvrisse mahutada. Kasutusmugavuse ja väiksuse tõttu saab Stepaire´I lahti rullida ka vanaema juures külas käies või kui sõpru külastades väsimus peale tuleb.\nVaata lähemalt: www.reisipisik.ee/kategooriad/uneaeg\n9 nippi, kuidas õpetada lapsele pildistamist\nSuvine aeg annab ideaalse võimaluse koos lapsega ette võtta toredaid pildistamise sessioone. Fotoaparaadi võib välja võtta kõikjal - maal, metsas, koduaias, toas, mere ääres või hoopis loomaaias.


IHUPIIM MOLINARD NIRMALA NAISTELE 150 ML HIND | kaup24.ee\nAlgus / ... / Molinard lõhnastatud kosmeetika naistele\nAlgus / Kosmeetika, parfüümid / Parfüümid ja lõhnad / Lõhnastatud kosmeetika naistele / Molinard lõhnastatud kosmeetika naistele\n€ 2159 € 23 49 *\n5€ soodustus alates 59€ 1t 58min.\nToote kirjeldus: Ihupiim Molinard Nirmala naistele 150 ml\nVastupandamatu Molinard Nirmala parfüümi aroom.\nSuurepärane nahka niisutav ning toitev toime.\nMuudab naha võrratult pehmeks.\nEksootiline valik igapäevaseks kasutamiseks.\nPõhinoodid: mandariin, greip, roos, puuviljad\n1849. aastal oli Molinard algselt üks Prantsusmaa pereettevõte, mis nüüdseks on saavutanud tuntuse üle terve maailma. Molinardi esindab siiani klassikaline disain ning sügavad traditsioonid.\nÜldine informatsioon tootest: Ihupiim Molinard Nirmala naistele 150 ml\nSoovitame osta koos: Ihupiim Molinard Nirmala naistele 150 ml\nSoovitame osta koos Ihupiim Molinard Nirmala naistele 150 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Ihupiim Molinard Nirmala naistele 150 ml


Rohelise jõe kihistu taime fossiilid - Fossiilid\nKivistunud leht: Fossiiljärve leiukohtadest on teada kakssada seitsekümmend kuus lehte, seemet ja õit. Fossiilsed taimed on võtmeks varasema keskkonna kliima määramisel. Rahvuspargi teenuse foto. Suurenda pilti\nRohked taimed kasvasid laiadel soistel aladel, mis arenesid Rohelise jõe kihistu vahelduvate järvede ääres. Neid taimi konserveeriti sageli järvede peeneteralistes lubjakivides, marlides ja põlevkivides või soodega seotud klastilistes kivimites. Rahvuspargi teenistuse fotod - Fossil Butte rahvusmonument.\nKivistunud leht: Fossiiljärve leiukohtadest on avastatud üle 300 fossiilse taime. Suurenda pilti\nKivistunud lill: Kivistunud taimi on keerulisem tuvastada kui elavaid taimi, sest nende osad eraldatakse enne säilimist sageli eraldi. Seda lille tootnud taime võib olla võimatu tuvastada, kuna see pole ülejäänud taime külge kinnitatud. Rahvuspargi teenuse foto. Suurenda pilti\nVeel fossiile! Loomad, putukad, kalad\nKivistunud lill: Selle lille üksikasjalik säilimine on osaliselt tingitud lubjakivimaatriksi peeneteralisest olemusest, milles see asub. Suurenda pilti.\nKivistunud taim: Kivistunud taimi on keeruline tuvastada, kui nende osad, vars, juured, lehed ja viljakonstruktsioonid pole kinnitatud. Rahvuspargi teenuse foto. Suurenda pilti\nKivistunud leht: Taimed on võtmeks varasema kliima mõistmisel. Kui paikkonnast kogutakse 25 või enama erineva kujuga lehti, kasutavad paleontoloogid temperatuuri ja sademete määramiseks meetodit, mida nimetatakse lehtede veerise analüüsiks. Suurenda pilti\nKivistunud peopesa: Palmi fossiilide olemasolu viitab 50 miljoni aasta tagusele palju soojemale ja märjemale kliimale, mis on tõenäoliselt sarnane Florida tänase kliimaga. Suurenda pilti\nRohelise jõe kihistu taime fossiilid...


JUHTKIRI ⟩ Riik olgu õhuke õige koha pealt - Tänane leht\nJuhtkiri ⟩ Riik olgu õhuke õige koha pealt\nEesti majandusel on läinud paremini kui oodati, aga see pole vaid hea\nMärke majanduse ülekuumenemisohust on mitu, eesotsas hinnatõusuga\nInimesi mõjutab inflatsiooniootus, mis paneb otsima võimalusi raha paigutada\nEesti majandusel on läinud paremini, kui oodati. See on küll hea uudis, kuid valitsusel tuleb mõelda, mida teha, et kasv liiga kiireks kätte ei läheks.\nPostimehe tänastel majanduskülgedel on ülevaade majandustulemustest ja tööturu olukorrast. Märke ülekuumenemisohust on mitu. Näiteks on tekkinud märgatav ehitusmaterjalide hinnatõus. Osalt võib see olla põhjustatud pandeemia tekitatud tarneraskustest ja seega ajutine. Kuid ka tarbijate julgus hakkab taastuma, mis kasvatab nõudlust kaupade järele.\nLisaks mõjutab inimeste käitumist inflatsiooniootus. Euroopa rahatrükk on olnud massiline ja sügisel võetakse pensionifondidest välja suured summad. Kõigel sellel on mõju hinnatõusule ja selle ootuses on hakatud otsima võimalusi vabade vahendite paigutamiseks.\nSuurenenud on ka keskmine palk, mis on viis protsenti kõrgem kui eelmisel aastal. Kuigi teenindus- ja majutussektoris on olukord veel halb, on nii mõneski valdkonnas hakanud tekkima tööjõupuudus, mis omakorda avaldab survet palgatõusuks.\nKõige krooniks hakkavad Euroopa taasterahastust tulema miljardid rohepöördeks, samuti euroraha Rail Balticu väljaehitamiseks. Kokkuvõttes tähendab oodatust kiirem majanduskasv, et pigem peab valitsus olema valmis majandust pidurdama ülekuumenemise vältimiseks kui lisama raha, et hoogu anda.\nInimvara on valdkond, millesse valitsus ei saa jätta investeerimata. Meil ei ole vaja ühtlaselt õhukest riiki, meil on vaja riiki, mis oleks õhuke õige koha pealt.\nEeskätt tähendab see, et vajadus täiendavate laenude järele on küsitav, isegi kui võimalused selle saamiseks ja intressimäärad on soodsad. Aga kui kiire kasv jätkub, siis on vaja tõenäoliselt leida meetmeid, et vähendada kasvu tagant piitsutavat nõudlust.\nSelleks on valitsusel kaks põhilist hooba: kärpida avaliku sektori kulusid ja/või tõsta makse. Niimoodi ringlusest ära tõmmatud vahendid aitaksid vähendada riigieelarve puudujääki. Iseenesest hea plaani teeb keerukaks asjaolu, et kiire inflatsiooni ja palgatõusu tingimustes ei saa jätta unarusse avalikke teenuseid, eeskätt puudutab see arste-õdesid, õpetajaid, teadlasi ja päästetöötajaid – kvalifitseeritud töötajaskonnaga valdkondi, kus konkurentsivõimetud palgad kahjustavad teenuste taset ja kättesaadavust.\nKindlasti on vaja avaliku sektori kulusid kontrollida, kuid viisid, kust ja kuidas seda teha, peavad olema hästi läbi mõeldud. Fookus peab olema administratiiv-bürokraatliku haldusaparaadi optimeerimisel, millega vabaneb kvalifitseeritud tööjõudu. Sellise tööjõu järele on turul juba praegu nõudlus ja riigi optimeerimine siin aitaks pidurdada survet palgatõusule.\nMaksude tõstmine ei ole küll kunagi olnud populaarne otsus, kuid praeguses olukorras võib olla see vajalik, et tagada konkurentsivõimelist palka avalike teenuste pakkumiseks. Igal juhul peab selline maksutõus olema valitud nii, et see ei halvendaks veelgi madalama sissetulekuga inimeste toimetulekut kiireneva inflatsiooni tingimustes.\nInimvara on valdkond, millesse valitsus peab investeerima ka siis, kui majandus kipub üle kuumenema, sest avalike teenuste kõrge tase on see, mis mõjutab kogu ühiskonna elukvaliteeti. Meil ei ole vaja ühtlaselt õhukest riiki, meil on vaja riiki, mis oleks õhuke õige koha pealt.