Turg plussis, Norma atraktiivne - Äripäev\nTurg plussis, Norma atraktiivne\nKuigi eile oli Tallinna börsil kauplemine taas suviselt passiivne, liikusid aktsiahinnad küllalt normaalses taktis ülespoole.\nSuurt huvi tunti Norma aktsia vastu, mis lõpetas sarnaselt kolmapäevaga 49,20 kroonil, kuid mille hinnanoteeringud näitasid taas ülesminekut.\nViimase kolme-nelja päevaga on investorite huvi Norma aktsia vastu kasvanud märkimisväärselt ning hinnanoteeringud on selle aja jookusul üles nihkunud ligi 3% võrra.\nNädala algusega võrreldes on Stockholmi börsil oluliselt kerkinud ka Norma suuromaniku Autolivi aktsia, kuid seda peavad maaklerid korrektsiooniks pärast aktsia kiiret kukkumist eelmistel nädalatel.\nPositiivne võiks Norma aktsiale olla aga see, et General Motors ja Norma põhiklient AvtoVaz hakkavad tegema koostööd uut tüüpi Niva tootmiseks. Selle tulemusena võiks tööd ja mahte juurde saada ka Norma. Maailmas prognoositakse hetkel autotööstuse ettevõttele kasvu. Sellele peaks kaasa aitama järjekordne intressikärbe USAs ja maailma suurima autotootja General Motorsi loodud kliendisõbralikum liisingusüsteem.\nVälisturud, mis eile hommikul USA keskpanga veerandprotsendises intressikärpes pettusid, mõtlesid õhtuks ümber ja liikusid mõõdukalt plussi. Juba lõunaks oli protsendiga plussis Euroopa telekomisektori indeks. Umbes samavõrra liikus eile üles ka Eesti Telekomi aktsia, sulgudes 73 kroonil ehk 0,7% kolmapäevasest sulgemistasemest kõrgemal.\nKuna eile õhtuks olid välisturud juba ligi 2?3% plussis, võiks optimistlikku ja elavat kauplemist oodata täna ka Tallinna börsilt.


Laura Jaanhold: kõhutunnet ei saa petta - Linnateater\nLaura Jaanhold: kõhutunnet ei saa petta\nBlogi - 30.01.2018\n23. veebruaril, päev enne Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva jõuab Väikeses saalis lavale Laura Jaanholdi esimene lavastus Linnateatris: August Strindbergi „Preili Julie“. Kuu enne vabariigi sünnipäeva, mil lavastusproovid juba usinalt käisid, kohtusid Laura Jaanhold ja „Preili Julie“ dramaturg Paavo Piik ning arutlesid teatrinähtuste ning -kogemuste üle, ühtlasi tuli juttu ka Eestist ja eestlastest ning ühiskonnas toimuvatest protsessidest. Vestluse kirjutas üles kirjandustoimetaja Helen Männik.\nP.P.: Mis on kõige nauditavam hetk teatriloomingu juures? Just teatriloojana. Mis tekitab kõige rohkem vaimustust?\nL.J.: Igapäevaselt on see ilmselt see kaks minutit, mis välja tuleb. Minu jaoks.\nP.P.: See, mis sa proovis näed?\nL.J.: Ma arvan küll. Kui me saame proovis mingi asja tööle. See võib olla täiesti suvaline lõik, aga ma arvan, et kõik saavad sellest aru. Kuigi alati ei saa aru, sest inimeste teatrimaitse on nii erinev. Tundub, et tihti võib olla ka see tunne, et sa pead tegema midagi. See ei ole nii lihtne, et tuled lavale ja mingi asi paneb stseeni ise käima. Need hetked võivad olla väga väikesed ja tähelepandamatud, mis juhtuvad igapäevaselt.\nP.P.: Kas see kaks minutit on võimalik ainult siis, kui ollakse proovides juba püsti või on see ka siis, kui toimub veel lugemisproov?\nL.J.: Mulle tundub, et kui sa teed midagi proovis ja see tuleb ägedalt välja, siis kõigile jääb sisse see tunne sellest, mida nad jälitavad – mis see ikkagi oli ja mis õigesti läks. Et mitte kopeerida, vaid leida uuesti see koht üles. Lugemisproov on rohkem isiklikul pinnal kohtumise vorm. Ma näen, kas inimesed laua taga on üldse oma mõtetega kuskil sealkandis või on neil mingi hoopis teine teema südamel. Ma näen, kuidas inimesed suhestuvad selle materjaliga. See kaks minutit võib kesta ka kakskümmend sekundit muidugi.\nP.P.: Kas see üürike aeg võib olla selline, et see toimub ühes proovis ära ja tegelikult järgmises proovis saad aru, et see polnudki tegelikult see?\nL.J.: Muidugi võib. Teisest küljest on neid kahe minuti hetki ka kahte sorti: ühed on need, mis on igapäevased ja aitavad sul näha uuesti näha, et mingid asjad on õhus ja mingid võimalused on. Kasvõi see tunne, et midagi ei tule välja. See kaks minutit suvalist hetke, mis ei pruugi lavastusse minna ja mille sa hiljem kärbid välja, võib olla ka nii-öelda igapäevane abi. Ja teine sort on siis need kaks minutit, kus kõik saavad aru, et see on nii hea, et sellest ei saa kuidagi mööda minna. Siis saame kõik aru, et me oleme seda otsinud. Et me leidsime selle tera üles.\nP.P.: Kas see tunne, mis sinus tekib, on kuidagi lausa füüsiliselt tajutav? Kuidas sa seda kirjeldaksid?\nL.J.: Ma arvan, et see on suur rõõm ja vabanemine, mida kõik selles ruumis sel hetkel tunnevad. Kõik muutub sel hetkel korraga väga lihtsaks ja mõnusaks. See pulbitsev rõõm, mis tahab inimestest välja tulla, millest saavad kõik aru.\nP.P.: Kas see on siis pigem leidmise rõõm või avastamise rõõm?\nL.J.: Oleneb ilmselt hetkest, millal ta ilmub. Kui see on selline esimene hetk, siis on tunne, et me jõudsime kohale ja saame siit nüüd edasi minna. Aga kui see on juba järjekorras viies selline hetk, on see midagi muud. Siis lisandub see kuidagi teistmoodi.\nP.P.: Kas sul on mingite materjalide leidmisega samamoodi, et sa loed midagi ja mõtled, et seda tahaks teha? On see mingi asi, mis sind käivitab?\nL.J.: Jah, kuigi materjalide lugemise ja leidmisega on mul keeruline, kuna ma olen nii noor ja lugemust ei ole veel nii palju. Mida ma olen üritanud mitte segamini ajada: üks on see rõõm, mis mul on lugejana. Kui ma loen kirjandust, mis on hea, või näidendit, mis on hea, ja seal on mingisugused lahedad kohad, siis see on üks rõõm. Teine rõõm on see kõhutunne: kui ma tean, et see on õige, siis ma tean, et see on õige. See ei ole võib-olla nii lihtne või rõõmus tunne ja selle hetkeni jõudmiseks pean ma juba olema mingit tööd teinud. Ma ei tea, kas on olnud teksti, mille puhul ma oleks esimese lugemisega öelnud, et see on see õige. Kui ma kooliajal „Preili Julie’d“ esimest korda lugesin, siis ma mõtlesin, et see on ikka täitsa õudne lugu. Ta ei ole veetlev, aga kuna ta on nii hästi kirjutatud, siis paelub hoopis sellega. Samas, kui ma nüüd lugesin teda üle mõttega, et võiks teda teha, siis tuli mängu see kõhutunne. Praegu on õige hetk. Kõhutundega on nii, et seda ei saa petta – siin ei ole kahte võimalust. Mul on ka mingite materjalide valimisega olnud nii, et ma mõtlen: see on väga huvitav materjal – miks mitte seda teha. Ja siis sa üritad leida, kas selles tekstis on midagi, mis oleks just praegusel ajahetkel õige. Kui ma saan aru, et praegu pole see hetk, siis viskan ära. Ent võib-olla kümne aasta pärast võib olla see hetk.\nP.P.: Kellega sa „Preili Julie“ tegelastest end kõige rohkem samastad? Keda oleks laval kõige lihtsam mängida?\nL.J.: Ma arvan, et ma ei mõtle kunagi, kuidas ma seda tüüpi mängiks. Ma pigem mõtlen, et kuidas neid kõiki kaitsta. Mulle tundub, et „Preili Julie“ on selline materjal, kus tõuseb eriti üles see, mis on meil ka praegu ühiskonnas ja millest me ei suuda kuidagi üle astuda: suur moraaliküsimus. Mida me teeme, kui juhtub selline asi? Kes on selles süüdi? Kuidas me teda süüdistame ja mis me siis temaga pärast süüdimõistmist teeme? „Preili Julie’d“ saab ka teha nii, et üks tegelane on süüdi – tuleb sisse Jean, kes on paadunud naistemees, ja siis juhtuvad need asjad, mis juhtuvad. Lõpuks on see õnnetu ikka preili Julie. Või siis teine variant: tuleb preili Julie, kes on suur võrgutaja, ja kerib Jeani ümber sõrme. On ka kolmas variant, mis on minu meelest veel huvitavam: sa ei saa näppu peale panna hetkele, millal see situatsioon selliseks muutus. See lugu kuidagi kerib ja kerib, mõlemad tegelased panevad sinna omad mõjutused sisse ja lõpuks ongi katastroof. See on iseensest väga inimlik, sest me ei näe asju ette. Me ei tea, mis juhtub. See teebki meid inimesteks. Me ei suuna ise seda protsessi. Need on need väikesed protsessid, mis panevad selle loo selliseks kokku.\nP.P.: Ma siis küsin nii, et keda sul nendest kolmest kõige raskem kaitsta on?\nL.J.: Igaühel on mingid nõrgad kohad. Kristini nõrk kõht on pime usk, mis võtab temalt ära võimaluse näha asju sellisena, nagu nad võib-olla tegelikult on. See juba keerab pildi mingis suunas ära ja ta ei suuda mingeid asju enam üldse näha. Jeani puhul mängib ilmselt rolli see tema lõhestatus: ühelt poolt häbi seepärast, kes ta on, teiselt poolt see aristokraadi seisus, mida tal ei ole, aga mida ta mängib. See situatsioon tekitab võimaluse, et äkki on ikka tema see kuri mees, kes veab punaseid lõngasid seinapidi, endal plaan tehtud ja kalkuleeritud. Et ta ei muutuks selliseks – see on minu jaoks oluline. Julie puhul on nõrgaks kohaks võib-olla see hulljulgus, millega ta tuld torkima läheb. Lõppkokkuvõttes võib ju öelda, et ta ise tuli ju sinna sisse ja kutsus Jeani mitu korda tantsima. See annab talle mingisuguse süü, aga kas ta tegelikult mõtles sel õhtul ette, et see õhtu lõpeb nii? Ilmselt ei mõelnud.\nP.P.: See on hästi tihe emotsionaalne rägastik, mille tegelased omavahel läbi teevad. Kas sinu senistest lavastustest on see iseloomulik asi, et on selline tekst, mis on tiine mingitest psühholoogilistest käikudest ja seostest? On see midagi, mida sa materjali juures otsid või on see pigem selle teksti puhul eriti esil?\nL.J.: Ma arvan, et Strindberg on selles mõttes kordumatu. Ilmselt on see erinev ja väljendub eri viisidel. Strindbergil on vist see tugevus, et ta on nii läbikomponeeritud. Seda teksti ainuüksi lugedes ilmneb ka midagi, tekib mingi emotsioon. Ta oli enda ajast ikka nii ees, mulle tundub. Ma ei imesta, miks ta tol ajal ei leidnud seda menu nagu praegu. Selle tekstis on teatav šokielement, mille Strindberg on teadlikult sisse toonud. Panna need inimesed nii äärmustesse, nad hästi kaugele viia ja teha see olukord nii keeruliseks, et see ongi üks suur pundar. Ta on küll viinud kõik need äärmused lõpuni, aga samas leidnud nendele ka põhjenduse. See muudab psühholoogia eriti virvendavaks. Teiste tekstide puhul tundub, et see ikkagi erineb. Ma pole väga palju teinud selliseid klassikalisi näidendeid. Mul on päris palju materjale sellist teistsugust laadi – täitsa uusi tekste, selliseid, mis me oleme ise koostööna loonud, või romaane, mille põhjal oleme teinud dramatiseeringu. See loomisprintsiip on igaühe puhul olnud hästi erinev.\nP.P.: Sul siis ei ole kinnistunud seda üht meetodit?\nL.J.: Ma ei tea, kas on olemas üht meetodit. Ma alguses mõtlesin ka, et proovin kõik läbi ja üks asi on kindlasti see, mida ma hakkan tegema. Aga mulle tundub, et see sõltub alati teemast. Kui ma leian näidendi, mille puhul kõhutunne ütleb, et see on minu jaoks oluline materjal, siis on selleks näidend. Aga kui see teema on raamatus, siis on selleks raamat. Kui ma leian lihtsalt teema, siis on selleks teema, ja me hakkame inimestega intervjuusid tegema.\nP.P.: Mis sul nendest meetoditest veel tegemata on? Sa oled teinud nii dokumentaallavastusi, lastelavastuse, ise loonud materjali, nüüd on klassikaline näidend.\nL.J.: Ma ei ole eesti klassikat teinud. Üks oli küll eestiteemaline, aga see polnud klassika.\nP.P.: Kui sa peaksid „Preili Julie’d“ lavastama suurel laval, siis mis sa ette võtaksid?\nL.J.: Esiteks ma küsiks, et kuidas ma selleni olen üldse jõudnud. Eelotsusena ei teeks ma seda kunagi. Aga kui ma oleks selle rumala otsuse mingil põhjusel teinud, siis üritaks ma võib-olla seda video- või helivõimendusega lähemale tuua. Teine variant oleks, et võtta sinna juurde 10 tegelast ja teha midagi muud, mis poleks enam „Preili Julie“. Siis muutub ta mingisuguseks imelikuks muusikaliks. Intiimsus on põhjendatud, ka vormiliselt. See on sinna sisse kirjutatud.\nP.P.: Enne rääkisime, mis on kõige lahedam hetk lavastamise juures. Aga mis hetk on sinu jaoks lavastamisprotsessi ajal kõige raskem? Mis tekitab kõige rohkem probleeme või keerukusi?\nL.J.: Algus on ilmselt päris keeruline. Materjali otsimine pole keeruline – seal olen ma niikuinii üksi. Aga proovide algus, et saada süsteem paika. Hiljem on juba nii, et kui palju sa sinna panustad, tuleb sealt ka välja. See on väga lihtne tehe.\nP.P.: Kas sa teed proovide alguses midagi teistmoodi, oled ekstra tähelepanelik ekstra kohal? Millest see, kuidas sa selle vastu saad?\nL.J.: Ilmselt pead sa aru saama sellest, mis on kõige keerulisem: teised ei ole selle materjaliga tegelenud. See on karm, aga tavaliselt tõsi. Inimesed, kes tulevad proovi, ei tea sellest tekstist või kontseptsioonist midagi. Proove alustame alati nullpunktist. Kui nad teavad materjali, siis annab see mingi eelteadmise, võimalik, et ka negatiivse eelhäälestuse. Sa saad aru, et sul on nii vähe aega ja ometi nii palju asju, mis oled ise enda jaoks juba läbitöötanud. Minu eeltöö ei alga ju proovide esimesel päeval – intensiivne töö algab 2–4 kuud enne proovide algust. Ma olen selle materjali veel varem enda jaoks välja valinud ja seetõttu mõtlen selle peale igapäevaselt. See, kuidas sa annad teistele üle mingi asja, mis on sinu jaoks päris kaugele jõudnud, on võib-olla kõige keerulisem. Et tuua ennast tagasi üle nende mõtete ja teadmiste, mis on juba kogutud, sellesse alguse hetke ja minna sealt edasi.\nP.P.: Ja mingis mõttes, et kuidas destilleerida näitlejate jaoks see, mille sa oled ise läbi mõelnud.\nL.J.: Jah, sest meil pole proovide jaoks isegi seda aega, mis mul oli ettevalmistuse jaoks. See peab olema veel intensiivsem periood. Seal on veel teine ülesanne: sellest tekib mingi tulemus, mis jõuab lavale. Muidugi on see raske, aga teisest küljest ma leian, et sulle peab meeldima see töö, kui sa seda teed. Ma olen ka enne seda öelnud, et kui sa käid teatris tööl nii, et sa ise kannatad selle käes, siis see on õudne. Või elad näiteks ainult esietenduse nimel: ainult see üks päev on tore, tuuakse lilli ja kõik vaatavad. Minu meelest on sellest vähe. Ma pean iga päev elus suutma nautida seda protsessi. Osade tööde juures paistab see vist vähem välja. Kui sa teed kaheksast viieni tööd ja sinu töötulemused on mingi protsessi nii tihe osa, et keegi seda ei märka, siis võib-olla see, kas sul on olnud hea või halb päev, on mingisugune milligramm, mis nii suures kohas ei kajastu. Teatris viib tulemus kuhugi välja.\nP.P.: Mis aeg päevas sulle kõige parem töötegemiseks on? Kas sa oled pigem hommikul hea töötaja või lõunal või õhtul?\nL.J.: Ma olen ööinimene. See võib-olla annab mulle töös mingi lisaboonuse, aga ma olen keelanud endal otsustada, et ma olen õhtuinimene ja ootan tööga, kuni õhtu kätte jõuab. Ma tõusen ikka igal hommikul kell seitse ja kell kaheksa hakkan tööle. Teen enne proovi tööd, siis on proov, siis on lõuna ja siis on õhtul jälle proov. Ma ei saa lubada, et ma olen mingi osa päevast ebaproduktiivne. Ma saan lubada, et mul on õhtuses proovis lihtsalt mingi lisaboonus.\nP.P.: Kas on mingi osa päevast, mis on sulle raske?\nL.J.: Ärkamine. Ma ei ärkaks kunagi üles. Ma tean, et see on teatud inimtüüpidel niiviisi.\nP.P.: Kas sul on mingi rituaal, mida sa läbi teed?\nL.J.: Väga hea nipp nendele, kes ei suuda ärgata: ütle endale ärgates, et ma võin kohe magama minna. Et ma joon selle kohvi ära ja lähen kohe magama. Aga siis sa tegelikult enam ei lähe, sa juba hakkad tegema asju, mõtled, et tegelikult on päris huvitav päev ees. Aga jah, see ärkamise hetk on raske. Mina pole suutnud end kunagi sinna viia, et mõtlen hommikul: juhhuu, uus päev! Ma pole selline inimene. See ärkamise hetk on ikka selline, et seda ei juhtu. Ja ma luban endal ka nii mõelda, ei sunni ennast masinaks.\nP.P.: Minul on vist vastupidi. Ma olen täielikult hommikuinimene ja tunnen ennast erksamalt just hommikuti. Lõunaaeg on minu jaoks jällegi väga halb aeg, mul pole energiat ja siis ma põhiliselt magan.\nL.J.: Kui sa oled õhtuinimene, siis sa ei taha normaalsel ajal magama minna: elu on just alanud. Aga lõuna on seotud söömisega. See on sama, miks ma ei poolda pikki pause keset proove. Kui kõik söövad kõhud hästi täis, pärast seda toimub täiesti loomulik bioloogiline protsess: inimene hakkab magama jääma. Keha tahab seedida ja leiba luusse lasta.\nP.P.: Kuskilt on tulnud ütlus, et igas lavastuses peab olema päikesekiir. Mis sinu lavastuses peab olema?\nL.J.: Mingi põhjus, ma arvan. Dramaturgiliselt võiks muidugi üks päiksekiir, paha poiss ja õudne sündmus olla, seal on palju asju. Aga kui rääkida lavastusest, mitte tekstist, et siis peab olema põhjus.\nP.P.: Kui palju praegu pinnale tõusnud ahistamisskandaalide teemad sind mõjutavad või käivitavad?\nL.J.: Üks asi on see hukkamõist, mida on praeguseks juba tehtud. Et see ei ole normaalne, mis juhtus. Teine asi, mida ühiskond ei peaks tegema, aga millega ometi meedia tegeleb, on see „kohtuprotsess“. Me oleme juba mõistnud hukka, et sellised asjad on halvad, aga ma pole väga kindel, kas kõikide nende asjade meedias arutamine on väga hea. Ma olen üritanud enda jaoks leida vastust, et mis juhtus, aga tegelikult pole meie asi otsida süüdlast. Meie asi on öelda, et see on halb, mis juhtus. Ülejäänu jääb kindlate organite tööks. Me ei olnud seal kohal, me ei tea kõiki detaile. Lihtne on öelda, et mina ei teeks kunagi nii ning poleks kunagi selles olukorras – ükskõik, kas ohvri või toimepanijana –, aga mulle tegelikult tundub, et inimloomus on selline. Muidugi, praegu, täie mõistuse juures ja usus enda headusesse ei tahaks ma midagi sellist teha. Selle lavastuse kontekstis on see moraalne küsimus sama, mis preili Julie juures juhtub. Miks see juhtub? Kes on süüdi?\nP.P.: Tüüpilistel ahistamisskandaalidel on natuke selgem, et üks on selgelt võimupositisioonil ja teine mitte ning võib-olla antud juhul on raske öelda, et see on libe tee, võib-olla ta ise pakkus välja. „Preili Julie“ puhul on huvitav, et see võimupositsioon on kahetine: ühtpidi on üks sotsiaalselt üle, teistpidi jällegi: mees versus naine. See on võib-olla keerulisem.\nL.J.: Me saame teha moraalse otsuse, et need teod pole õiged, ja me oleme juba seda ka teinud. Aga me ei saa olla kohtuprotsess. Me ei saa ühiskonnana niiviisi toimida. Mitmed Ameerika näitlejannad ütlevad, et keegi ahistas meid. Aga miks me lähme sinna detailidesse urgitsema? Lõppkokkuvõttes ei aita see meid edasi. See ei tohiks olla meie eesmärk. „Preili Julie“ ongi seepärast huvitav, et me näeme seda arengut läbi mingite detailide ja seal on võimalik näha kõikide osapoolte vigu, mitte ainult ühe, kes selle kuhugi viib.\nP.P.: Sul on lavastajana ilmselt mingi portfell materjalidest, mis sulle sinna kogunenud on. Kui palju sa asju ette tead, mis hakkab tulema või mis sind ees ootab?\nL.J.: Ma tean vähe, ma olen selles mõttes väga ebatraditsiooniline. Ma olen väga aeglane. Kaks, võib-olla kolm ette.\nP.P.: Seda on päris palju.\nL.J.: See on juba teatriprotsessist lähtuvalt niiviisi. Sa pead eelmisel teatrihooajal teadma järgmist hooaega.\nP.P.: Niisiis, praegu, tehes „Preili Julied“, tead sa juba ette kahte saabuvat lavastust?\nL.J.: Ma tean, et ma teen sel hooajal veel ühe lavastuse. Täishooga töötades on see minu jaoks maksimum. Ma ei kanna mingit suurt portfelli kaasas. Ma olen lugenud mitmeid asju, aga ma ei saa nii palju ette mõelda. Kõhutunne ütleb mulle, kui on õige hetk – see on tundlikkus ühiskonna suhtes, et millisesse aega sa selle teksti paigutad. See mind väga ei huvita, kui juhtus mingi lugu. Igasuguseid lugusid juhtub kogu aeg. Aga miks just praegu see teema?\nP.P.: Kõhutunne peab siis ka ette aimama neid teemasid?\nL.J.: Jah, aga see pole nii pikk periood. See on veel kuidagi inimvõimete loomuses, aga eks see ole risk. Oleneb, kuida seda portfelli täpselt defineerida. Kas need on tekstid, mida ma olen lugenud ja mis äratavad huvi, või on need tekstid, mis on juba töösse planeeritud. See on erinev, aga mulle tundub, et see on paljudel ikka see portfell, kus on need materjalid, mille puhul ma tean, et ma neid kindlasti teen.\nP.P.: Aga kui palju suudad sa korraga peas kanda samal ajal, kui sa ühte lavastust teed? Kas sa suudad paralleelselt mitme lavastuse mõtet peas kanda?\nL.J.: Teatrimasin on selline, et seal toimuvad mingid kindlad protsessid. See hoiab sind selle lavastuse juures, mis tulemas on. Sa pead selle mõttega ikkagi töötama. Niikuinii pead sa nende lavastustega korraga töötama. Üldiselt püüan ma teha nii, et igal lavastusel on mingi ettevalmistusaeg, kus ma tegelen ainult selle lavastusega. Mitte et kõige aeg on kõikjal. Kuna ma olen selline, kes tahab väga palju eeltööd teha ja lugeda, viia end kurssi ka täiesti mõttetute detailidega, aga mis võivad ühel hetkel seoseid tekitada. Aga see kõik võtab aega ja sa pead ikkagi kaevuma. Mulle ei piisa sellest, et ma võtan ainult teksti ja muud asjad lülitan välja. Kui ma kaevun, siis tunnen, et mul on kuhugi toetuda, mingi suurem kontekst. Isegi siis, kui see ei ole parasjagu kasulik.\nP.P.: Kui sa mingil aastal peaksid lavastama EV sünnipäevaaktust, siis mis sa teeks?\nL.J.: Ma ei tea, kas ma seda üldse teeks. Ma ei tea, kas ma oskaks midagi teha. Ma arvan, et paljudel on suuremaid oskusi selleks. See on kindlasti suur au, aga praegu arvan ma, et ma pole selleks õige inimene. Teatris ajan ma oma liini, vabariigi sünnipäev kuulub teistele kui mulle. Lavastus on eelkõige mulle esimesena oluline. Eesti Vabariigi sünnipäev on kõigi jaoks kogu aeg oluline.\nP.P.: Mis sinu jaoks on Eesti? Mis sulle kõige rohkem sellega seostub?\nL.J.: Ma arvan, et Eesti on Eesti loodus.\nL.J.: Ma ei tea, kas raba. Ma ei ole ise nii rabainimene. Seda rabalavastust tehes oli mingi seos ikka, kõik on seal käinud… Aga ma olen võib-olla pigem mets. Mis on muidugi irooniline, aga ma arvan, et loodus on üks asi, mis on pidepunktiks. Teised asjad on sellised, mis tulevad ja lähevad. Loodus ja mets on üks asi, milles inimesed nõustuvad, et midagi seal on. „Meie väline jõud“ kõlab imelikult, aga see on mingi teistsugune koht.\nSee on mõnes mõttes tore, et me pole harjunud olema toas. Ma ei tea, palju linnainimesed seda tunnetavad. Kui ma elasin kooliajal Mustamäel korteris, siis ma sain aru, et see on täiesti loomuvastane. Tuleb kevad, sa oled seal korteris ja need ruutmeetrid on kõik, mis sinu jaoks on ette nähtud. See on vist ka Eesti tuleviku kõige suurem probleem: kuidas me oleme selles olukorras, kui kõik tulevad linna? Mõnes mõttes tahaks, et kõik läheks tagasi maale. Ma arvan, et seal on ka vahepealne variant, kus sa saad elada tulevikus maal ja olla tööl kuskil mujal. See oleks koht, kuhu võiks jõuda. See korterielu on natuke ebainimlik, mulle tundub, et vähemalt eestlaste jaoks küll. Me pole eestlastena nii pikalt linnastunud, et me ei tunnetaks seda. Me tunneme mingit korteriängistust, mis inimestel kevadel tekib. Kui sa vaatad nõukogude arhitektuuri, siis see on ka ehitatud nii, et allutada, et sa oleksid selles võimalikult minimaalselt.\nP.P.: Sealt ka see buum 90ndate lõpus, et kõik tahtsid järsku oma maja saada. See oli tohutu vabanemishetk. Praegu on inimesed jälle tulnud korteritesse tagasi, aga mingi hetk oli see tohutu vabanemine.\nL.J.: Mulle tegelikult meeldib eestlaste puhul see, mida meie kohta ka palju öeldakse: et me ei oska suhelda, üksteisega rääkida. Minu meelest on see lahe, et me ei pea omavahel rääkima, kui meil pole millestki rääkida. Minu meelest on see normaalne. See on väga lämmatav, kui sa pead endast midagi andma, olema kogu aeg mingisuguse liini peal. Ma ei näe seda väga traagiliselt. Kui vaadata, kuidas näiteks eesti talud paiknevad. Väga palju ruumi on vahel, keegi ei taha näha oma naabreid. Siit kerkib see „Tõe ja õiguse“ teema: ja ikkagi nad suudavad omavahel tülli minna! See Eesti loomus on tore, see on midagi, mida me peaksime hoidma, mitte kaasa minema teise kultuuriruumi reeglitega.


Õõvastav pööre | Persona in fieri\n27 nov. 2012 1 kommentaar\nÜleriigilised ajalehed kajastavad 27.11.2012 artiklites 21.12.2012 aset leidvat sündmust kindlustusturul, mille kohaselt meeste ja naiste kindlustusmaksed võrdsustuvad. Käesolev alternatiivfoorum on selle kohta varemgi mureliku suuga sõna võtnud, kuid siiski tundub sama asja avalikus pressis lugeda nii jube. Lisaks tekkis ka uusi isiklikke vaateid, et kogumuljet pole võimalik teisiti nimetada kui õõvastavaks. Küsimus ei ole majanduslik, vaid meid kõiki puudutavas poliitilistes valikutes. Kuskil on mingi viga tehtud ja viimase maailmasõja kogemusest pole mingeid järeldusi tehtud. Ees ootab läbini märkide näilisesse udusse mattunud maailm, mis headuse egiidi all kaugeneb reaalsusest.\nPöördeks saab toimuvaid protsesse nimetada ainult tinglikult, sest iseenese naba vahtimine on pigem seisak, mis sai alguse mõnda aega tagasi. Probleem on poliitikas ja seda toetavatest sätetest arusaamises. Sätted on olemuselt ühiskonna naba, ettekirjutus, mis peaks mingit kindlust pakkuma, kui veel olematu oht mingil hetkel realiseerub. Potensiaalselt on kogu aeg võimalik, et risk realiseerub kahjuks. Kindlustus seevastu maksab kinni juba tegelikult tekkinud kahju. Poliitilised valikud Euroopas tunduvad ekslikud, et mingi harta või muu ettekirjutust sisaldav dokument on tähtsam tegelikkusest. Kindlustus sunnitakse tegema ebanormaalseid asju, mille olemasolu on statistiliselt ja teaduslikult tõestatud, põhjendades seda ettekirjutustega, nt kokkulepetega, hartatega või ükskõik mis muus vormis ettekirjutustega. Ettekirjutus ei tohiks olla kunagi tähtsam kui inimeste tegelik elu ega sekkuda nende ellu. See oleks sama hea kui me hakkaksime elama ilmaprognoosi järgi. Head ja halba ilma pole tegelikult olemas, on ainult vilets varustus. Või nagu ütleb Gregor Kesk-Aasia raketivägedest, pole olemas inetuid naisi, on ainult vähe viina. Teiste sõnadega öeldes, omavahel suhtlevad inimesed ei saa olla ühesugused.\nEriti ühesuguseks muudetakse isikud Haagis või Strasbourgis tehtavate kohtuotsustega, sest kohtuotsused on kogu headuse impeeriumis (EL) kohaldatavad ühtemoodi. Võrdsus ongi ettekirjutuste omadus, sest kõik inimesed on võrdsed seaduse ees, mitte omavahel. Ettekirjutusena, mingi tulevikus ettenähtava eraviisilise rahulolematusena võis seni vaikimisi nõus olla, isegi kui keegi reaalselt kaebas komisjoni, et teda pole sellepärast tööle võetud, et ta on naine, sest nii meeskirjanikud kui naiskirjanikud on ekslikud. Eksimine on inimlik. Impeeriumiülene kohtulahend seab aga mitte ainult kindlustusseltsid hoopis teise olukorda. Oleme sattunud kõrgemalt poolt antavate käsulaudade õõvastavasse maailma, millesse on loogiline vastuolu sisse kirjutatud. Kõik isad ja emad teavad, et nende sugu on erinev ning mehed ongi riskialtimad ja emad alalhoidlikumad. Tähtis on see, et me teame seda. Kellelegi pole vaja öelda või õpetada seda mis niigi on selge. Oluline ei ole üldse see, et see on ka statistiliselt tõendatud ja tavadega kinnistunud, mida kindlustusseltsid seni on arvesse võtnud. Soolisus on iga inimese au ja uhkus, selle riivamine kohtuotsuse poolt kaugenemine tegelikkusest.\nÜldjuhul ei saa inimesed aru õigusnormide toimimisest, kes just ei ole õigusteadusliku haridusega. Õigusnormid on ettekirjutused. Õigust mõistetakse selle mõttes mingi tervikuna, mida on ebaõige lahutada mõisteteks, ehkki ka õigus ise on mõiste. Sarnases mõttes on mõiste ka sugu. Mõistetepõhine maailm liigub selles tähenduses vales suunas, et tegelikuses me näeme terviknähtusi, mille mõisteteks lahutamine annab pöördvõrdeliselt vale arusaamise. Just proportsionaalsus (pöördvõrdelisus) on siin oluline mõiste. Inimeste maailmas on kõik omavahel seotud, mitte nii nagu füüsikas, kus ühel esemel pole mingit kokkupuudet teise esemega: nende suhted on üksnes tõenäosuslikud. Inimeste suhted seevastu on absoluutse iseloomuga. Pöördvõrdelisust on ka Riigikohus tunnistanud meie riigi katuspõhimõttena. Pöördvõrdelisus sugude puhul tähendab nende erinevust ja erinevuse tunnistamist. Pole teada kas soolise võrdõiguslikuse volinik, käeoleva alternatiivfoorumi tühikargajate auhinna nominent, tunneb rõõmu oma tegevuse või tegevusetuse eest, et peab nüüd elukindlustuse eest rohkem maksma hakkama või paneb see teda mõtlema. Seadused peaksid olema inimeste jaoks, mitte vastupidi, kus inimesed on tühipilguline drillitud katseaine poliitiliste testijate käes, kes head teha soovides kirjutavad ettekirjutusi, mida tuleb mõistetega täitma hakata. Võib vaid loota, et ka õigusteadusliku haridusega juristid lõpevad lõpuks omaenese naba vahtimise, selgitades rahvale naba rolli ja terviku tähendust.\nPrevious Neukkurahvas läheb taevasse Next Ekvaator II\nnov. 27, 2012 @ 19:21:46\nMis sellel sooneutraalsel kindlustuslahendil siis viga on? Kui on võrdsed õigused, olgu ka võrdsed kohustused. (Loe: siis maksku kõik samapalju kindlustusmakseid.)\nNagu tuleks kehtestada, et meeste ja naiste tehtud naljade üle tuleb võrdses mahus naerda. Direktiiviga ei peaks seda olema keeruline reguleerida ja täitmist kontrollida.


Peaminister Ratas peab 6. märtsil tehnikaülikoolis külalisloengu riigireformist < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 07.03.2018 08:49\nEesti Vabariigi peaminister Jüri Ratas peab oma alma mater'is külalisloengu "Kuidas leida riigi reformimisel parim tasakaal, et meie riik oleks võimekas, aga et ta oleks meile ka jõukohane?".\nLoeng toimub teisipäeval, 6. märtsil kell 13.00-14.00 TTÜ majandusteaduskonna ruumis SOC-209 (Akadeemia tee 3, Tallinn).\nPeaminister keskendub oma loengus riigi- ning haldusreformi osas seni tehtule ning edasistele sammudele. „Suuri reforme ei tohi kunagi teha üksnes reformi enese pärast, vaid peame alati nende keskmesse seadma Eestimaa inimesed. Meie kõigi huvides on riigi võimekuse säilitamine ja arendamine, aga see peab jääma meile ka jõukohaseks pidada. Otsuste tulemusel peavad muutuma meie avalikud teenused kiiremaks ja kvaliteetsemaks ning kodukant konkurentsivõimelisemaks – nii suurtes linnades kui ka väikestes valdades,“ ütles peaminister Jüri Ratas.\nTTÜ rektor akadeemik Jaak Aaviksoo sõnul on peaministri riigi- ja haldusreformidele pühenduv ettekanne tehnikaülikoolis on igati päevakohane: „Oleme ka ülikooli ümberkorralduste peamiseks eesmärgiks seadnud Eesti heaolu kasvatamisele kaasaaitamise. See sünnib läbi tööviljakuse kasvu, mida aitavad tõsta tehnikaülikooli inseneridest ja ökonomistidest vilistlased. Ühiskonna vajadus just nende valdkondade parimate lõpetajate järele kasvab iga päevaga,“ kinnitas rektor Aaviksoo.\nJüri Ratas on tehnikaülikooli vilistlane – ta on lõpetanud bakalaureuseõppes ärikorralduse eriala ning hiljem kaitsnud magistrikraadi majandusteaduses. Ta on 2016. aasta sügisest Eesti Vabariigi peaminister ning on enne seda pidanud Riigikogu aseesimehe ja Tallinna linnapea ameteid.\nTehnikaülikooli on oodatud peaminister Ratase loengut kuulama kõik huvilised. Oma osalemine palun registreerida siin.\nOtseülekannet loengust saab vaadata SIIT.


Maailma Vaimuliku klassika pärlid. Klaaspärlimäng Sinfonietta ja solistid / VM FEST MUSTVEE - 10.08.2019 - Mustvee EELK kirik - Piletilevi.ee\nMaailma Vaimuliku klassika pärlid. Klaaspärlimäng Sinfonietta ja solistid / VM FEST MUSTVEE\nMustvee EELK kirik\nSelect other date Festivali avakontsert / VM FEST MUSTVEE / TASUTA - Ti 6.8.2019 13:00 - Mustvee kultuurikeskus PASS / VM FEST MUSTVEE - Ti 6.8.2019 13:00 - Mustvee (erinevad kohad) Patuste laulud / VM FEST MUSTVEE - Ti 6.8.2019 19:00 - Mustvee kultuurikeskus Üle ajamägede. Vaimuliku jazzi õhtu / VM FEST MUSTVEE - Ke 7.8.2019 19:00 - Mustvee Betaania Kogudus (Tähe 5, Mustvee) Gruusia kirkumuusika. Ansambel ''Sakhioba'' / VM FEST MUSTVEE - To 8.8.2019 19:00 - Mustvee Püha Nikolause Kirik (Tartu 14, Mustvee) Vene barokk / VM FEST MUSTVEE - Pe 9.8.2019 19:00 - Mustvee Püha Kolmainsuse kirik Galakontsert / VM FEST MUSTVEE - Su 11.8.2019 18:00 - Mustvee kultuurikeskus\nMaailma Vaimuliku klassika pärlid. Klaaspärlimäng Sinfonietta ja solistid / VM FEST MUSTVEE La 10.8.2019 19:00 Mustvee EELK kirik 5.50 - 10.50\nTartu tn 45 Mustvee Viro


Miks on hobusele hallitanud/halva kvaliteediga sööda söömine ohtlik eurocartv.nl\npõlva tarbijate ühistu juhatus võru pärimustantsu festival 2019 eesti poeedid eki eesti vene sõnaraamat võru piimakombinaat\nMiks on hobusele hallitanud/halva kvaliteediga sööda söömine ohtlik\nHallitusseentele sobivad tingimused Kas lõhe kõhuäärte söömine oli nali? Kalaõli, miks mitte. Vasta Tsiteeri . kala 17. september 2009, kl 20.51: Tuleb kindlasti vahet pidada hobusesalvi määrimisega, minu lähikondlasel\nLigi pooled täiskasvanud on hädas halva hingeõhuga | Tervis Aegade algusest saadik on inimestel olnud talismanid, mis on neid kaitsnud kurja eest ja head õnne ligi meelitanud. Maagiliste talismanide sarjas saame teada, miks usutakse hobeseraua õnnetoovasse\nHobusele @ Söödad - Söödalisandid - Hoolduvahendid Kolisime uude korterisse ja talve saabudes nutavad aknad liitrite kaupa (ma ei liialda) ööpäevas vett, mitu korda päevas peab aknalaudu kuivatama, muidu jookseb vesi sirinal põrandale(vahel\n7 tõhusat moodust halva hingeõhu kaotamiseks - Alkeemia miks on hobusele hallitanud/halva kvaliteediga sööda söömine ohtlik Halb hingeõhk ehk halitoos on väga sage tervisehäda. Selle all kannatab ligi 50% täiskasvanutest. Õnneks on tänapäeval võimalik halitoosist võitu saada: tuleb kasutada kloorheksidiiniga suuvett ja puhastada keelt spetsiaalse keelekaabitsaga.\nMaagilised talismanid I: hobuseraud, unenäopüüdja, viipav Halb hingeõhk on äärmiselt ebameeldiv! Paljud haaravad niisuguses olukorras nätsu või mündimaitselise dražee järele, kuna see võimaldab vähemalt hetkeks probleemi varjata. Kahjuks ei kaota komm ega näts aga halva hingeõhu põhjust, mis võib olla seotud nii tervisehäirete, toiduvalikute kui …\nSoovitusindeks: Kuidas vältida halba kasumit? « Tunne oma Halb hingeõhk on äärmiselt ebameeldiv! Paljud haaravad niisuguses olukorras nätsu või mündimaitselise dražee järele, kuna see võimaldab vähemalt hetkeks probleemi varjata. Kahjuks ei kaota\n7 tõhusat looduslikku võimalust halva hingeõhu kaotamiseks Nii et hallitanud toitu süües võid haigeks jääda. Hallitus tekib tavaliselt soojas hoitud ja vanale toidule. Peale selle rikuvad hallitusseened ka teisi asju, näiteks riiet, nahka, tekstiili, paberit, värv- ja liimaineid. Süües rohehallitusega kaetud toitu, võib see lõppeda isegi surmaga.\nhobusesalv - Naistekas miks on hobusele hallitanud/halva kvaliteediga sööda söömine ohtlik Hobusele Kvaliteetsed söödad, söödalisandid ja hooldusvahendid hobustele ja väikeloomadele. Väljastuspunktid Tallinnas: Betooni 6/1 - vajalik eelnev kokkulepe +372 505 6498\n5. korrus, aknad märjad ja hallitavad Miks hallitusplekkidega kõva juustu võib veel toiduks kasutada aga saia ja leiva peaks kindlasti ära viskama? Hallitanud toidu puhul ei tee asja halvaks ainult vastik maitse, vaid ka toksiinid, mida hallitusseened eraldavad. Kuna seeneniidistik ei pruugi\njõhvi cooptransferwise eestimahavok miks sa mind piinadpizza johviööülikool marju lepajõekuidas käituda liiklusõnnetuse korralühistransport sõiduplaanid tallinnaspohja korvemaa nature reserveestonia voruraintree estonia oü


Kohtvõrk – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt LAN)\nKohtvõrk ehk lokaalvõrk ehk LAN (ingl. Local Area Network) on arvutivõrk, mis ühendab piiratud maa-alal, hoones jne asuvaid arvuteid ja võrguseadmeid. Kohtvõrgud võivad olla näiteks kodus, kontoris ja koolis. Kohtvõrku eristab laivõrgust üldjuhul suurem andmeedastuskiirus, väiksem geograafiline ulatus ning tasuliste andmesideliinide mittevajalikkus. Samuti saavad samasse kohtvõrku ühendatud arvutid omavahel näiteks printereid ja faile jagada. Kohtvõrku eraldab üldvõrgust (internetist) tavaliselt tulemüür. Kohtvõrke eristatakse võrgu topoloogia, pöördumisviisi ja töökiiruse järgi.\nVarem kasutatud ARCNET-i ja lubaringvõrgu (token ring) standarditel põhinevad kohtvõrgud on tänapäeval üldjuhul asendatud Etherneti tehnoloogiatel põhinevate keerdpaar-kaabelvõrkudega ja WiFi-ühendustega.\n2 Kaabliga ja kaablita kohtvõrk\n3 Kohtvõrgu arhitektuur\n4 Kohtvõrgu topoloogia\n5 Pöördumisviis kohtvõrgus\nKui suured ülikoolid ja teaduslaborid hakkasid 1960. aastate lõpus üha rohkem arvuteid kasutama, tekkis vajadus kiire siseühenduse järele. Lawrence Radiation Laboratory tegi 1970 kokkuvõtte nende kasvavast võrgust Octopus.\n1974 arendas Cambridge'i ülikool välja oma Cambridge Ringi, kuid sellest ei saanud edukat müügiartiklit.\n1973–1975 arendati Xerox PARC-is välja Ethernet ja võeti sellele patent. 1976, kui süsteem oli PARC-is kasutusele võetud, kirjutasid Metcalfe ja Boggs Ethernetist kui kohalikele arvutivõrkudele mõeldud valmis andmevahetussüsteemist.\nDatapoint Corporation lõi 1976 ARCNET-i ja avalikustas selle 1977. Esimesena paigaldati see 1977. aasta detsembris Chase Manhattan Banki New Yorgis.\nKaabliga ja kaablita kohtvõrk[muuda | muuda lähteteksti]\nKaabliga ühendustel on kaks standardit: kuni 100 Mbit/s kiirust võimaldav 100BASE-T ja kuni 1000 Mbit/s (1 Gbit/s) võimaldav 1000BASE-T. Kaasaegsetel arvutitel on võrguliides sageli emaplaadile integreeritud. Etherneti kaablid võivad olla kui tahes pikad, kaotamata seejuures edastatava signaali kvaliteeti.\nTraadita kohtvõrk (Wireless LAN ehk WLAN) on üks tavalisemaid ja lihtsamaid lahendusi internetiühenduse saamiseks. Arvutite ühendamiseks traadita võrku pole tarvis kaableid, seda tehakse vastava ruuteri abil. Andmeid saab edastada läbi seinte, põrandate ja muude objektide. Enamasti eelistavad sellist ühendust sülearvutite kasutajad. Traadita võrgu kiirused on juhtmega ühendustest väiksemad ja ruuteri signaal nõrgeneb võrdeliselt ruuteri ja võrguseadme kaugusega. Traadita kohtvõrguga saavad ühenduse luua kõik võrgu levialas asuvad vastava võrguseadme kasutajad. Ligipääsu piiramiseks kasutatakse traadita võrgu puhul võrguparooli.\nKohtvõrgu arhitektuur[muuda | muuda lähteteksti]\nKohtvõrku võib ühendada mitmesuguseid seadmeid\nAktiivelementidena kasutatakse kohtvõrkudes järgmisi seadmeid:\njaotur (ingl. hub) – edastab signaali võrku ühendatud seadmete vahel;\nkommuteeriv jaotur (ingl. switching hub) – olulisim erinevus jaoturist on kaadrite aadressitundlik edastus, mis võimaldab võrke osadeks jagada (segmenteerida);\nlüüs (ingl. gateway) – ühendusseade teistsugust protokolli kasutava võrguga.\nKohtvõrgus olevad arvutid on ühendatud jaoturi või kohtvõrgu kommutaatori (kontsentraatori või kommutaatori) abil teise arvuti või muu perifeerse seadmega. Omavahelise ühenduse jaoks kasutatakse kaableid (algselt koaksiaalkaabel), mille tänapäeval on kõrvale tõrjunud CAT3, CAT4, CAT5, CAT5e, CAT6 ja CAT7 UTP-kaabeldused. Tänapäeval on spetsiaalsete seadmete abil võimalik luua ka traadita kohtvõrk.\nArvutivõrgus võivad arvutid ja seadmed olla omavahel ühenduses ka kiudoptilise kaabli kaudu, kus ribalaius ja häirekindlus on võrreldes vaskkaabeldusega kordades suurem.\nKohtvõrgu topoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nKohtvõrgu topoloogia all vaadeldakse võrgukomponentide omavahelise ühendamise füüsilist ja loogilist viisi. Füüsiline topoloogia määrab ära, kuidas seadmed on füüsiliselt omavahel ühendatud, ja loogiline topoloogia näitab, kuidas andmed võrgus läbi seadmete liiguvad. Olenemata võrkude suurusest ja keerukusest koosnevad nad kolmest põhilülitusest: kahe seadme vaheline ühendus, siinühendus ja tähtühendus. Eristatakse siin-, ring-, täht- ja puutopoloogiat või nende kombinatsioone.\nTähttopoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nKõik tööjaamad on ühendatud kaabliga ühe keskseadme külge, milleks on tavaliselt jaotur (HUB) või mõni muu sama tööpõhimõttega seade. Tähttopoloogia eelis on see, et kui ühel kaablil tekib mingi tõrge ja see lakkab töötamast, siis kõik teised kaablid jäävad sellest puutumata, ehk ühenduse kaotab ainult see seade, mille kaabel lakkas töötamast. Miinus on aga jaoturi keskseade. Kui see seade lakkab töötamast, siis lakkavad töötamast ka kõik sellega ühendatud kaablid ja seadmed.\nRingtopoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nKõik tööjaamad ringtopoloogias on niinimetatud järgurid ja moodustavad suletud ringi. Erinevalt tähttopoloogiast ei ole ringtopoloogial lõpp-punkte. Järgur on kohtvõrku ühendatud tööjaama võrgukaart. Kuna iga kohtvõrku ühendatud tööjaama võrgukaart on järgur, siis kõik jaamad kordavad sama signaali ja võimendavad seda, isegi kui see ei olnud neile suunatud. Ringtopoloogia plussid on kerge ülesseadmine, suure andmekogusega hakkama saamine ja vigade kerge ülesleidmine. Miinused on aga andmete kopeerimine, kogu võrgu katkemine, kui kusagil tekib rike, ning selle suurendamine, mis eeldab kogu võrgu mahavõtmist ja uute seadmete lisamist.\nSiintopoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nSiintopoloogia, mida vahel kutsutakse ka lineaarseks siintopoloogiaks, on lihtne viis, mis ühendab ühe kaabliga kõik tööjaamad, ehk kõik jaamad jagavad ühte ja sama kaablit. Kõik tööjaamad, mis on ühendatud selle kaabliga, näevad teiste sama kaabliga ühendatud tööjaamade liiklust. Kõige suurem miinus selle juures on just see sama ühe kaabliga ühendus. Kui see kaabel lakkab töötamast, siis kaotavad kõik ühendatud tööjaamad ühenduse.\nPuutopoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nPuutopoloogia on loogiline arendus siintopoloogiast. See kujutab endast puukujulist hierarhilise struktuuriga sõlmede ühendust. Ühe kaabli külge on kinnitatud kõik tööjaamad. See topoloogia lubab võrgul laieneda dünaamiliselt ainult ühe aktiivse andmerajaga ükskõik millise kahe võrgu lõpp-punkti vahel.\nPöördumisviis kohtvõrgus[muuda | muuda lähteteksti]\nMingil ajahetkel saab kohtvõrgus toimida saatjana (andmeallikana) vaid üks võrku ühendatud terminalidest (arvutitest). Vältimaks mitme arvuti üheaegset pöördumist keskkonna (meediumi) poole, kasutatakse juurdepääsu võimaldamiseks kaht pöördumisviisi:\njuhuslik ehk konkureeriv pöördumisviis, mille näiteks on CSMA/CD – liikluse ja põrke tuvastusega multipöördus;\ndetermineeritud pöördumisviis, mille näiteks on lubaringvõrk.\nVirtuaalne kohtvõrk VLAN\n↑ "OCTOPUS: THE LAWRENCE RADIATION LABORATORY NETWORK", Samuel F. Mendicino\n↑ "THE LAWRENCE RADIATION LABORATORY OCTOPUS", Courant symposium series on networks, 29. november 1970\n↑ A brief informal history of the Computer Laboratory\n↑ "Ethernet Prototype Circuit Board". Smithsonian National Museum of American History. Vaadatud 2.09.2007.\n↑ Ethernet: Distributed Packet-Switching For Local Computer Networks\n↑ "History", ARCNET Trade Association\n↑ "The LAN turns 30, but will it reach 40?"\n↑ "Net Consultants, Chapter 2 , LAN Topologies"\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Kohtvõrk\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kohtvõrk&oldid=5311072"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:50, 6. mai 2019.


Tea millal juristi poole pöörduda ja millal on vaja head juriidilist nõu ja mis juhul ise hakkama saada. – Seljakotiga ümber maailma\nTea millal juristi poole pöörduda ja millal on vaja head juriidilist nõu ja mis juhul ise hakkama saada.\nHome → Juriidiline abi → Tea millal juristi poole pöörduda ja millal on vaja head juriidilist nõu ja mis juhul ise hakkama saada.\nOluliste tehingute puhul võid arvestada 5 tunniselise advokaadi teenusega Kui tegu on kirjalike dokumentidega siis pole imestada kui tunnipaberile esitatakse 7 tunnine arve õigusabi eest.\nMillal saab juristita hakkama:\n• Lahutuspaberite vormistamine\n• Pisemad lepingud\n• Ametiasutuste paberid\n• Suuremahulised lepingud\nSuusõnaliselt pole tänapäeval mõtekas mitte ühtegi lepingut sõlmida\nVahet ei ole kas tegu võib olla auto, kinnisvara või isegi laenu andmisega, alati vormista kõik kirjalikult paberile (näiteid lepingutest leiad ka internetist). Lihtsad dokumendid on võimalik ka endal koostada, sellegi poolest omavad nad juriidilist jõudu. Kui tegu on vähegi suuremate tehingutega nagu eelpool nimetatud, siis on mõtekas lasta advokaadil silm üle visata.\nIlmselgelt kõige olulisem on siiski kogemustega inimene. Juristiameti puhul peab olema inimene väha kindla suunaga ning olema oma ala spetsialist.. Kui juristivalikuga on ämbrisse astutud siis võib rahakotist lihtsalt raha kaduda ning midagi kasulikku vastu ei saada.\n• Mis on nende saavutused?\n• Kas teil on olnud minuga sarnaseid juhtumeid ?\nEnne kohtumist on hea üle uurida mis oleks parimad dokumendid millest alustada ning mis asjad peaksid kaasa võtma.\nKui asjad on juba jõudnud kohtusse siis on vaja leida hea jurist või advokaat. Kuna ettevõtteid on palju ja konkurents tihe, siis ära unusta küsida allahindlust.\nKüsi fikseeritud hinnaga pakkumistleida võimalusi liigsete kulude vältimiseks.\nSõlmi kohtuväliseid kokkuleppeid. Anna esindajale võimalikult palju informatsiooni mis aitavad teda.\nOtsi erinevaid võimalusi\nTea millal juristiabi on vaja ning millal oleks võimalik ka üksi hakkama saada.\nPaljudel juhtudel ei ole vaja juristi poole pöörduda.\nProovi alati ise juristi juurde minna kuna kui tema tuleb siis hakkab tunnihinne autoga sõidust juba. Koosta dokumentide algversioonid, iga töö mida alustatakse nullist võtab tunduvalt rohkem aega.Kogu kokku tähtsad dokumendid ning ära kuluta juristi aega kogu pahna saatmisega millesse ta ära upub.\nMurepunkt, küsi fikseeritud hinnaga pakkumisi, et see oleks juba lepingus olemas. Kuna tuleks minna juristu juurde ? Kasutada siis kui tegevus on suunatud konkreetsele tulemusele. Uuri millised oleksid alternatiivsed lahendused. Kui hind väljub kontrolli alt siis tasuks alati ise uurida alternatiivseid pakkumisi, et leida endale parimad tingimused.\n• Alati uuri äkki on võimalik saada fikseeritud hind. Tihtilugu pole kõige odavam valik kõige parem nõuandja. Arvesta alati advokaadi kvalifikatsiooniga ja küsi julgelt personaalset hinda. Mõistlik investeerida vajaliku tulemuse saavutamiseks kallimasse varianti.\nSõlmi ka kohtuväliseid kokkuleppeid.\nNagu juba filmidest teame võivad kohtuvaidlused muutuda väga pikaks ja lohisevaks, mis muudab nad väga kalliks. Võimalusel tuleks proovida osapoolte vahel kohtuvälistelt küsimus lahendada. Sa pead usaldama oma juristi täieliku kindlusega. Avaldades kogu vajaliku informatsiooni, võimaldab see juristil langetada paremaid otsuseid. Kui juristil on kõik teada, siis sinu kaitsmine muutub palju lihtsamaks, kõige olulisem on see, et kohtus olles ei ilmneks nüansse millest kaitsja varem polnud teadlik.. Valel on lühikesed jalad ning pole mõtet valetada olukorda endale soosival moel. Varjatud asjaolud võivad hiljem ilmsiks tulla ja lisaprobleeme tekitada.\nOn märts 18, 2016 / Juriidiline abi


rally.ee ... > Terviseamet kehtestas Estonia ralli toimumise piirkonnas liikumispiirangu\n... > Terviseamet kehtestas Estonia ralli toimumise piirkonnas liikumispiirangu\n01. september 2020 15:17 Loe kommentaare (0)\nTerviseamet kehtestas Estonia ralli toimumise piirkonnas liikumispiirangu\nKoroonaviiruse leviku tõkestamiseks kehtestas terviseamet Estonia ralli kiiruskatsete piirkonnas 3.-6. septembrini liikumispiirangu, millest kinnipidamist kontrollib politsei- ja piirivalveamet.\nPiirangutega on iga kiiruskatse ümber määratud liikumispiirangute perimeeter, kuhu pääsevad 3.-6. septembril vaid kohalikud elanikud, nende nimeliselt eelregistreeritud külalised, riiklike ja kohalike omavalitsuste operatiiv- ja teenindussõidukid, rallipassiga pealtvaatajad ning ralli korraldusega seotud personal. Kogu perimeeter on ralli eel ja kiiruskatsete ajal politseinike järelevalve all.\nRallipasside ja lubade omanikud pääsevad piirangualasse vaid neile programmiga ette nähtud parkimis- ja pealtvaatamisalades 2,5 tundi enne vastava kiiruskatse esimese auto starti. Tsooni sisenemisel kontrollitakse rallipassi ostja vastavust isikuttõendava dokumendiga.\nIsikud, kellel on vajalik teenistus- või tööülesannete täitmiseks viibida ürituse "Rally Estonia 2020" kiiruskatsete piirkonna perimeetris, peavad liikumisvabaduse piiranguga alal viibimise eelnevalt kooskõlastama Terviseameti Lõuna regionaalosakonnaga.\n30. augusti seisuga on viimase kahe nädala kumulatiivne haigestumus Eestis 100 000 elaniku kohta 13,8. Maakonniti kinnitatud haigusjuhtude jaotuse kohaselt on enim positiivseid teste 14 päevaga lisandunud Ida-Viru maakonda, Harju maakonda ja Tartu maakonda. Terviseameti teatel on COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse SARS-CoV-2 levik tõusuteel ja on kasvanud oht viiruse riigiüleseks levikuks.\nLiikumisvabaduse piirangu kehtestamise korraldus (PDF)\nLiikumisvabaduse piirangu seletuskiri (PDF)


- Valu ulemise loualuu ulaosas\nKui lõualuu valutab pärast hambaprotseduure\nValu ulemise loualuu ulaosas\nFlegmon, mädanik või osteomüeliit. Olen aastane ja Aju pahaloomulised ja healoomulised koosseisud koos selle degeneratiivsete muutustega on seotud keskse jaotusega. Mõjutatud piirkonna tunnetamisel sarnaneb ateroom tiheda ja liikuva kuuliga. Teetanus Tetanus stick tungib keha läbi lõigatud või haava ja ulatub kolm päeva.\nKrooniline valu kasvajatega lõualuudes Lõualuude healoomulised kasvajad Mõned lõualuude healoomulised kasvajad ei avaldu kuidagi.\nNäiteks tavalise osteoomi korral valu peaaegu kunagi ei esine. Kuid on ka selliseid alalõua kasvajaid, millega kaasneb krooniline valusündroom: 1. Osteoidne osteoom - kasvaja, mille lõualuu piirkonnas on teravad valud. Reeglina esinevad need öösel. See kasvaja kasvab väga aeglaselt ja sellel ei pruugi pikka aega olla muid sümptomeid. Järk-järgult muutub see nii suureks, et see põhjustab näo asümmeetriat.\nOsteoblastoklastoom avaldub esialgu ainult lõualuu kerge valutava valu vormis. Need suurenevad järk-järgult.\nPatsiendi kehatemperatuur tõuseb. Näo nahale moodustub fistul. Suu uurimisel märkate igemete kahvaturoosa turset. Närimisel on lõualuu valu. Neoplasmi kasvuga muutub näo asümmeetria selgelt nähtavaks. Adamantinoom - kasvaja, mille esimene märk on lõualuu paksenemine. Selle suurus suureneb, mille tagajärjel närimisprotsess on häiritud. Järk-järgult kasvab ka valusündroom.\nHaiguse hilisemates staadiumides on lõualuu tugev terav valu, mis on eriti väljendunud närimise ajal. Kõiki asümptomaatiliste või valulike lõualuu kasvajaid tuleb ravida kirurgiliselt. Lõualuude pahaloomulised kasvajad Sageli on lõualuude healoomulistel ja pahaloomulistel kasvajatel sellised sarnased kliinilised ilmingud, et neid ei saa ilma eriuuringuteta üksteisest eristada.\nVähk on nahast ja limaskestadest pärit pahaloomuline kasvaja.\nMiks suu avamisel on peavalu ja lõualuu valu - Entsefaliit April\nSee kasvab väga kiiresti läbi lõualuude asuvate pehmete kudede, põhjustades lõtvumist, kaela kokkupuudet ja hammaste kaotust. Alguses ei ole patsient vaevav valu eriti intensiivne, kuid aja jooksul nad süvenevad. Sarkoom on sidekoe kasvaja. Erineb kiirest kasvust. See võib suhteliselt lühikese aja jooksul märkimisväärselt kasvada. Sellega kaasneb tulistava tegelase lõualuu tugev valu.\nAlgstaadiumis valu ei häiri, vastupidi, naha ja limaskestade tundlikkus on vähenenud. Osteosarkoom on pahaloomuline kasvaja, mis pärineb alalõua luukoest. Seda iseloomustab lõualuu pikka aega mitte eriti tugev valu.\nSakala Hambaravi tööd CAD/CAM abil\nValuaistingud intensiivistuvad palpeerimisel, levivad näole. Lõualuude pahaloomuliste kasvajate raviks kasutatakse kirurgilisi meetodeid, kiiritusravi, keemiaravi jms.\nKrooniline valu lõualuu kasvajatega Lõualuu healoomulised kasvajad Mõni lõualuu healoomuline kasvaja ei avaldu.\nMiks alumine või ülemine lõualuu valutab, mida teha lõualuu valu korral - Tuberkuloos April\nÜlemise lõualuu hammaste tuimus põhjustab - Skleroos\nHambapatoloogiad Selle päritolu valusid nimetatakse odontogeenseteks. Need on selliste haiguste sümptomid nagu: Kaaries on patoloogiline protsess, millega kaasneb hamba hävitamine, selles kaarieseõõne moodustumine, närvilõpmete ärritus.\nPulpitis - hamba pehmete kudede pulp kahjustus, see on sügavam protsess, mis on kaariese komplikatsioon. Periodontiit on hambaid ümbritsevates kudedes põletikuline protsess. Periodontaalne abstsess - mädanik, mis asub hamba kõrval.\nPõhiline Küünarnukk Kui lõualuu piirkonnas - ülemine või alumine, parem või vasak - üsna hirmutav sümptom. See võib viidata paljude elundite ja struktuuride haigustele.\nLõualuu piiratud osteomüeliit on patogeenide leviku ja põletiku tagajärg hambast luukoesse. Võib olla luu ulatuslikuma mädase protsessi algus. Hamba trauma: hamba nihestus pesast, hamba kaela murd.\nHammaste suurenenud tundlikkus mehaaniliste ärritajate, kõrge ja madala temperatuuri suhtes. Spontaansed hambavalud - võivad mõnedel inimestel ilmneda ilmse põhjuseta lühiajaliselt. Kõigil odontogeensetel lõualuu valutel on üks ühine joon - nendega kaasneb hammaste valu. Pealegi, kui uurite suuõõne, on kahjustatud hammas kergesti tuvastatav. Lõualuu valu ilmneb ja intensiivistub öösel ning on tavaliselt oma olemuselt pulseeriv. Neid kutsub esile hammaste mehaaniline koormus tahke toidu närimine, tihedalt suletavtemperatuurimuutused kuum ja külm toit.\nOdontogeensete hambavalude põhjustajate patoloogiate diagnoosimist ja ravi viib läbi hambaarst kirurgilise patoloogia korral maxillofacial kirurg. Mõnel juhul on näidustatud lõualuu operatsioon näiteks osteomüeliidi korral.\nIgemevooderduse põletik Igemevooderduse põletik igemepõletik põhjustab valu, mida süvendab töötlemata toidu närimine, igemete turse ja punetus. Samuti on teada selline seisund nagu alveoliit - alveoolide põletik pärast hamba väljatõmbamist. Sel juhul valu ulemise loualuu ulaosas valu ka lõualuu.\nNeurogeense päritoluga lõualuu valu 2. Ülemise kõri närvi neuralgia. Sellisel juhul on alalõua all, paremal või vasakul, valu ulemise loualuu ulaosas intensiivne valu. See võib levida näole ja rinnale. Iseloomustab valu ilmumine näägutamise ja närimise ajal, nina puhumine. Sageli on patsient mures samaaegselt köhimise, turse, luksumise pärast. Glossofarüngeaalse närvi neuralgia. See on üsna haruldane patoloogia. Seda iseloomustab valu, mis tekib keeles ja kiirgub seejärel alalõualuu, neelu ja kõri, näo, rindkere poole.\nValu tekkimist provotseerivad tegurid on: keele liigutused, vestlus, toidu tarbimine. Valu ei kesta tavaliselt rohkem kui kolm minutit ja sellega kaasneb tugev suu kuivus. Pärast rünnakut - vastupidi, suurenenud süljeeritus. Närvikahjustusega lõualuude valu ravi sõltub patoloogia olemusest. Tavaliselt kirjutatakse ravimid kõigepealt välja ja kui need on ebaefektiivsed, kasutavad nad närvide kirurgilist lõikamist. Veresoonkonna haigus Inimkeha kõigi kudede või elundite, sealhulgas lõualuude normaalse toimimise eeltingimus on piisav verevarustus.\nLõualuu valu - Osteoom\nNiipea kui verevool on häiritud, ilmnevad kohe valu ja muud erinevad sümptomid. Lõualuu valu täheldatakse järgmiste veresoonte patoloogiate korral: 1. Näoarteri artriidiga kaasneb lõualuude põletav valu. Sel juhul võib valu ilmneda alalõual piki alumist serva, lõua juurest nurka või ülemises lõualuus nina ja ülahuule tiibade piirkonnas. Valu lokaliseerimise kõige tüüpilisem koht on alalõua alumise serva keskosa - kus näoarter paindub sellest läbi.\nValuaistingud antakse silma siseküljele.\nMiks alumine või ülemine lõualuu valutab, mida teha lõualuu valu korral\nUnearteri lüüasaamist, mille päritolu pole täiesti selge, peetakse tänapäeval migreeni valu ulemise loualuu ulaosas. Valu ilmneb alalõual ja selle all, kaelas, hammastes, kõrvas, mõnikord ka näo vastavas pooles. Valu võib esile kutsuda unearteri piirkonna palpeerimine. Vaskulaarsete patoloogiate põhjustatud lõualuude valu korral kasutatakse spetsiaalseid ravimeid.\nValu puhkimismasinad liigeste pahkluudel alalõualuu all Alumise lõualuu all asub suur hulk anatoomilisi struktuure. Nende kahjustustega võib tekkida valu, mis kiirgab lõualuu. Kõigepealt tasub kaaluda submandibulaarsete lümfisõlmedega seotud patoloogiaid.\nNendes võib areneda põletikuline protsess lümfadeniit. Sel juhul siseneb nakkus lümfisõlmedesse vere või lümfi vooluga haigetest hammastest, vigastustega. Ägeda lümfadeniidi korral on terav valu alalõualuu all, palavik, üldine nõrkus ja halb enesetunne.\nIlma korraliku ravita võib see haigus muutuda krooniliseks. Sel valu ulemise loualuu ulaosas on laienenud lümfisõlm hästi tunda alalõualuu all. Perioodiliselt süveneb protsess, millega kaasneb ägeda valu korduv esinemine. Submandibulaarne lümfadeniit võib põhjustada selliseid mädaseid-põletikulisi protsesse nagu submandibulaarne flegmon ja abstsess.\nSubmandibulaarsete lümfisõlmede kasvajad on kõige sagedamini metastaasid, mis tungivad neisse lõualuu enda või muude elundite kaudu. Sel juhul on pikka aega lümfisõlmede suurenemine, nende haardumine naha ja liigendid liigeste ulevaadete hindadest külgnevate kudedega.\nMärgitakse mitmesuguse iseloomuga lõualuu kroonilisi valusid. Muud sümptomid: kehatemperatuuri kerge tõus pikka aega, nõrkus, halb enesetunne, kehakaalu langus. Diagnoosi vedav arst peab lõpuks vastama kahele küsimusele: 1.\nLisaks ravimteraapiale on ette nähtud füsioterapeutiliste protseduuride tsükkel.\nSamuti peate pöörama tähelepanu valu olemusele ja lokaliseerimisele.\nMis sel juhul toimub: lümfadeniit või metastaasid lümfisõlmedes? Kui need on metastaasid, siis millisest elundist nad levisid? Glosalgia on keele suurenenud tundlikkus.\nSeal on valud, mis kiirgavad alalõualuu. Glosalgia rünnakuid provotseerib pikaajaline vestlus, töötlemata toidu närimine, külma, kuuma, vürtsika, hapu toidu võtmine jne. Glossiit on keele põletikuline kahjustus, mille korral on valu ka alalõualuu all. Suuõõne uurimisel tundub keel paksenenud, sellel on erkpunane värv. Pikaajalise ravikuuri korral on glossiit võimeline muutuma submandibulaarseks flegmoniks või abstsessiks.\nMizinza liite peal on valus\nPoidlad poidlad vigastused\nCream balsam liigeste glukoosamiini kondroitiin


karp kingituste (ümbrikud) jaoks | Pulmad.ee\nkarp kingituste (ümbrikud) jaoks\n6 Märts, 2008 - 19:59\nkui noorpaaril on kingisooviks raha kaartivahel (väga paljud vist otsustavad selle kasuks), siis milliseid lahedaid ideid olete teie välja mõelnud kuhu külalised need poetada võiks? minu mees tegi augulisest plekist suure südame, värvis punaseks, 1/3 käib pealt lahti nagu postkast, jalad all et lauapeal püsiks, ilus südamekujuline nupp ka küljes, väga vahva tuli. eks valget paela aukude vahelt võiks ka läbi punuda ja mõned pisikesed südamed peale kleepida.\nloetud 15365 korda\nRe: karp kingituste (ümbrikud) jaoks\n6 Märts, 2008 - 20:20\näkki näitad pilti ka meile\naga väärt idee:)\n6 Märts, 2008 - 22:29\nhetkel veel selline, pisut vaja nokitseda\n6 Märts, 2008 - 22:58\nMulle meeldib...tublid olete :D\n7 Märts, 2008 - 09:24\nVäga armas:) mees sul ikka tubli, et sellise mõtte peale tuli:)\n6 Märts, 2008 - 20:26\nväga lahe idee tundub. ise mõtlesin, et kui midagi välja ei mõtle, siis kaubamaja kodutarvete osakonnas Tallinnas on ilusaid karpe küll ja küll, mida saaks kasutada siis ümbrikute tarvis ja hiljem saabki seal hoida kaarte ja muud pulmast jäänud nänni.\n6 Märts, 2008 - 20:28\nMeil oli ümbrikute jaoks lihtsalt ilus punutud korv ära kaunistatud südametega ja nüüd on see korv niisama kasutuses:) Kuid Teil tuli ikka väga armas idee, tore oleks tõesti pilti ka näha:)\n6 Märts, 2008 - 21:27\nMeie paneme arvenumbri, külalised ise on ka maininud, et sularahaga jändamist ei tahaks, sest nagunii 95% tulijaist askeldab e-pangas. Ja siis saaks selle toimingu varem ära teha (konsulteerisin paari sõbraga) ja ei peaks tähtsal päeval mõtlema, siis on ka külalistel sada mõtet peas, et mida selga-jalga, soeng naistel jne jne. Need, kes siis tahavad ümbriku tuua, saavad seda neile sobival ajal teha ma usun.\n7 Märts, 2008 - 11:32\nMeil läheb ka sama teed, laseme kontole kanda. Olen ise sellises pulmas osalenud ja mulle tundus see sobilik ja minu sõbranna soovitas ka, ta on kohtus tööl ja oli hiljuti olnud üks inetu lugu kus übriku sisudega veitsa jama olnud ja pärast pulmi pruutpaar kohtutee jalge alla pidanud võtma.\n6 Märts, 2008 - 23:09\nMõned kaunistused peale ja kindlasti väga ilus! Pole veel otsustanud, et kas nimetähed või midagi muud!\n7 Märts, 2008 - 09:35\nMe mõtlesime, et võtame ühe suure pappkasti, lõikame sellele ülaserva prao ja siis laseme ilusasti ära pakkida ja kaunistada, nii et lõpuks oleks meil üks suur kingitus mille sees on palju väiksemaid kingitusi (e siis ümbrikke)...\n7 Märts, 2008 - 10:48\ntegelt see oli hoopis minu mõte ja kuna mees tegeleb plekitööga siis otsustasime proovida. ka oksjoni jaoks on tal paar heda mõtet juba valmis!\n7 Märts, 2008 - 10:53\nSry, tore et sinu mõte:D tegelt naised ongi loovamad ja mehed siis teostavad ja sul vedas, et mees ka just seda tööd oskab:) Igastahes teie kahe töö on väga ilus ja omalaadne:)\n7 Märts, 2008 - 10:55\nmuska 23, väga armas ja teistsugune ümbrikukarp:) tõeline kunstiteos:) minul sai mees töö juurest jõulude ajal hästi armsa korvi, millel kõrge sang ja selle siis kaunistame minimalistlikult ära ja siis see jääbki ümbrikke ootama kaunistatud lauale koduõues:)\n7 Märts, 2008 - 11:52\nKuna meie palume külalistel panustada meie pulmareisi fondi, siis on ümbrikute kogumise anumaks meil mõeldud väike lastekohver, mille ära kaunistame (paneme nt mingi palmisaare pildi vms sinna peale). Sellega on pärast hea ümbrikke transportida kah, klõps lukud kinni ja kindlasse kohta. :)\n16 Märts, 2008 - 14:42\nja saigi lõpuks valmis... http://www.pulmad.ee/node/8384\n16 Märts, 2008 - 18:50\n16 Märts, 2008 - 22:19\nTe olete ikka väga andekad :) Ma siin murran ka pead, et kuidas ja millist karpi kingituste jaoks teha.\n8 Aprill, 2008 - 20:21\nVäga ilus ja omapärane.Kohe näha,et mees kuldsete kätega.\nLiitus: 20 Juuni 2007 - 22:59\n16 Märts, 2008 - 17:46\nLeidsin netist sellise pildi: http://s3.amazonaws.com/wedding_prod/photos/19df69715476b310618681b881a28a8e\n16 Märts, 2008 - 22:29\nväga ilus aga nagu näha pole seal suurtele ümbrikutele mõeldud:D\n16 Märts, 2008 - 19:11\nMina teen tavalisest punutud korvist aluse. Polsterdan ära ja kaunistan lilledega.\n21 Märts, 2008 - 22:33\nväga äge karp se tubli oled ikka olnud, ma pole sinnamaani veel jõudnudki..:)\n8 Aprill, 2008 - 12:10\nja isegi nimed ja kuupäeva saab peale lasta graveerida\n8 Aprill, 2008 - 14:39\nMis materjalist see on huvitav?\n8 Aprill, 2008 - 19:55\ntegemist on papiga. näeb väga ilus välja, ostsin endale Pärnust pulmamessilt selle ära - olemas on ka lumivalged.\nkaunistan selle rohelise lipsuga :).\nPS - vahe ümbrikute jaoks peab lõikama ise.\n8 Aprill, 2008 - 20:26\nMeie pere pulmadeks sai muretsetud väikene kirst.Saab ümbrikud ja kogu muu pulmast säilitamiseks mõeldud asjad sisse panna ning säilitada tulevastele põlvedele.\nVäha lahedaid ideid on pruutide peakestes tallel ja tore,kui kaasatakse ka tulevased abikaasad.\n9 Aprill, 2008 - 10:49\nmeil ka kirst plaanis, selline mille saab lukku ka panna, siis kindel et raha jalutama ei lähe.\n10 Aprill, 2008 - 19:28\nKirst on ka väga hea mõte - seda saab hiljem muuks otstarbeks kasutada.\n9 Aprill, 2008 - 08:44\nAvastasin Võrus ühes lillepoes (miski uus pood Lembitu 2 majas) ühed vägagi huvitavad karbid (kaunistatud ja kujult igasugused)- et kel vaja, tulge aga Võrru- siin on karpe. Samas poes olid ka pruudikimbud ja kaunistused...\n9 Aprill, 2008 - 10:19\nAitäh, lähen kohe täna asja uurima. :D\n9 Aprill, 2008 - 12:59\nPole tänu väärt- leiad need nö teisest või tagumisest saalist ;)\n10 Aprill, 2008 - 19:27\nSuper, lähen kohe homme asja uurima.\n10 Aprill, 2008 - 14:35\nMina Pärnus täna nägin siis ilusaid laekaid või kirste siis kingituste jaoks ja ühes poes, mis varsti nüüd uksed sulgeb , kuid need kirstud on siis praegu -30% allahindlusega ja erinevates mõõtudes ja hinnad alates 180-500.- (millest siis veel 30 % maha). Nii et kes Pärnus ja sooviks kena ümbrikute laegast, siis Arno Äri Rüütli tänaval:D


EN / FR Papyrusest\nKontaktandmed Organisatsioon Missioon ja põhiväärtused Papyrus toetab Arvud ja faktid Papyruse ajalugu Meie veebileht kasutab küpsiseid selleks, et anda teile paremaid võimalusi. Teatud küpsised võivad olla vajalikud et kõik veebilehe funktsioonid töötaksid laitmatult. Rohkem infot meie küpsiste kasutamise kohta loe Papyrus privaatsusteadet.\nPapyrus on Euroopa üks suurimaid paberi, pakenditoodete ja kulumaterjalide hulgimüüja. 2009. aastal oli käive 1817 miljonit eurot, tarniti ligikaudu 1,8 miljonit tonni paberit aastas.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nOma 2800 töötajaga ja 22 esindusega Euroopa riigis teenindab Papyrus rohkem kui 65 000 klienti, varustades neid graafilise paberi, kontoripaberi, pakenditoodete ja kulumaterjalidega. Papyruse peakontor asub Göteborgi lähedal Mölndali linnas Rootsis.Papyrusel on selgelt üks ühine eesmärk pakkuda kvaliteetseid tooteid, kõrgel tasemel teenindust ja suurepäraseid logistilisi lahendusi.


Soovitus: kodu ostes uuri, mis sisaldub hinnas - ärileht.ee\nSoovitus: kodu ostes uuri, mis sisaldub hinnas\nKorterite ja majade müügikuulutusi vaadates tuleks süveneda, mida küsitava raha eest saab, kirjutab LAAM Kinnisvara OÜ partner Mart Saa.\nAlgselt lihtsana tunduv ülesanne leida endale kodu, ei olegi nii lihtne – seda enamus kinnisvara ostu sooviga kokkupuutunud inimesed teavad. Püüan natuke olla abiks ja juhtida tähelepanu nüanssidele, mida arvesse võtta, kui interneti kinnisvara lehtedel ringi surfates tekib tunne, et enam ei oska leida endale sobivaid lahendusi ja kuidas üldse neid pakkumisi võrrelda saab.\nOtsingu alustamisel on tavapäraselt teada mõned näitajad, mis peaksid olema otsitaval objektil kindlasti olemas. Enamasti on nendeks hinnaklass, tubade arv ja maja materjal (puu või kivi). Paljuski tundub, et ka asukoht on teada, kuid tihti muutub arvamus ka selles osas. Otsimise algkriteeriumi sisestades aga selgub peagi, et nüansse on märksa enamgi ja kõiki ei saa vaid lühikesest peakirjast välja lugeda.\nTasuks kindlasti aga enam tähelepanu pöörata just kuulutuste lisainformatsiooni ridadele. Tegelikult on seal palju vajalikku infot.\nOma tööd tundvad maaklerid kirjutavad lisainfo real arusaadavalt välja paljut olulist ostja jaoks, tuues eraldi esile majaga seonduva info ja eluruumiga seonduvad nüansid ning lisaks ümbruskonnas toimuva ja korterelamute puhul ka korteriühistuga seonduva info.\nPaljutki selgub ka lisainfo lahtris selle kohta, mida sisaldab hind. Siinkohal olekski paslik öelda, et hinda vaadates tuleks süveneda ka korteri piltidesse ning lugeda lisainfo lahtrist välja see, mis sisaldub korteri hinnas. Pildid annaksid esimese ettekujutuse, kas sisse jäävad mööbli ja kodutehnika tooted on hinnastatud õigesti või pigem mitte.\nEnamus meist vaatab korteri lõpphinda ja m2 hinda ning siis otsustab selle sobivuse üle, kuid enamasti jääb tähelepanuta see, et mida muud veel müügihind sisaldab ja kui kvaliteetsed need vallasvarad ehk mööbel ja tehnika on.\nMeenutan siinkohal, et kui osta vaid tühja korterit, siis peab arvestama päris suurte lisakuludega mööbli, kodutehnika, kardinate ja muu vajaliku ostu näol. Eelnevalt kasutuses olnud elamispindadel on need kulud juba eelmine omanik ära kandnud ning korrektse inimese korral on need ka enamasti vägagi heas seisukorras, kuid nende eest küsitav hind on oluliselt soodsam, kui poes. Lisaks jääb ära mööbli tellimiseks kuluv aeg, raske töö sobivate valikute tegemisel ja muu sarnane, mis tekitab siiski ebamugavusi.\nAlati saab intiimsemad asjad, nagu näiteks voodid, välja vahetada aga suurem osas sisustusest, maitsete kattuvusel, on siiski sobilik.\nKa pankade seisukoht on juba aastaid selline, et sisse ehitatud mööbel sobib ka hindamisakti ja müügiobjekti hinna sisse, hinnatava vara juurde. Selle alla lähevad köögimööbel ja vannitoa sisustus ning osadel juhtudel ka muu, vaid selle elamispinna juurde kuuluv ja mitte teisaldatav mööbel.\nSeega tasuks süveneda lisainfos olevasse teksti ja seejärel mõelda veelkord üle, kas küsitav hind on liialt kõrge või äkki lahendaks selle hinna sees olev sisustus ka teie muud lisakulud, mida olete planeerinu kinnisvara ostu järgselt teha mööbli ja kodutehnika näol.\nKokkuvõtvalt ei ole müügikuulutuses olev hind mitte vaid kinnisvara hind, vaid selles sisaldub ka paljutki muud, mida muidu tuleks lisaks osta.


soodne - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 30. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastsoodneInfoSeotud isikud Tanel Veenre KATRIN KIVI Arvo Sarapuu Marko Pomerants peeter koppel Seotud kohad Euroopa Tallinn Plaani Välja India Prantsusmaasoodne - Viimased uudisedKuidas reisida väikese või lausa olematu eelarvega?Reisimine on lõbus, kuid kahjuks ka üsna kulukas, mistõttu tulevad kasuks kõik nõuanded, mida soodsamaks äraolemiseks järgida.\n18.04.2017, reis.postimees.ee13 viga, mis muudavad reisi kallimaksKõik reisid ja soovid sihtkohas on erinevad, kuid soodsast piletihinnast või kogupaketist ei ütle ära ilmselt ükski reisija. 21.03.2017, Johanna VahuriOsta ära: 5 väga ehedat müügisolevat Eesti taluhoonetEestil on vedanud ja ehedaid esivanemate kodusid on meil üsna palju säilinud. Kel ammustest aegadest suguvõsale kuulunud talukohta käes pole, võib selle endale soetada – täna vaatame viit sellist.\n25.02.2017, Kodu.postimees.eeEkspert selgitab, miks Eesti Pangal oma mõisa ikka veel müüa ei õnnestuEesti Panga 2015. aastal müüki pandud Maardu mõis ei kipu kuidagi endale uut omanikku leidma. Kinnisvaraekspert räägib, miks müük nii pikale veninud on.\n15.02.2017, Anna-Liisa Mets5 kiirelt ja lihtsalt valmivat õhtusööki uueks nädalaksSul napib pidevalt ideid, mida endale või perele õhtusöögiks teha – eriti argipäeviti, mil aega on vähe? Pakume välja viis õhtusööki, mida tuleval nädalal valmistada. 12.02.2017, Eva-Lotta KiviN24Laste kõrvalt õppima? Aga kuidas ometi?!Mina ei ole see ema, kes suudaks olla pühendunud üksnes kodule ja lastele. Sain sellest aimu, kui olin esimese lapsega mõned kuud kodus olnud. Olin stressis ja õnnetu. Emaroll on suurepärane, aga minule jääb ainult sellest eneseteostamiseks väheks… Sellest kirjutab portaalis Minu Pere Gätlin Roots.\n13.01.2017, Gätlin Roots2016 oli hea turismiaasta, siseturismile lausa rekordilineEesti Turismifirmade Liidu aastakokkuvõttest selgub, et 2016. aasta oli turismile soodne, stabiilselt suurenesid nii välis- kui ka siseturistide numbrid ning kasvu jätku võib prognoosida ka uueks aastaks.\n29.12.2016, Johanna VahuriTee ise: viimase hetke jõulukingitus, mis valmib vähese ajagaSul ei ole veel kallimale või isale jõulukingitust? See soodne ja kiirelt valmiv kingitus aitab sind hädast välja. 18.12.2016, Kodu.postimees.eeÜks eriti odav ja kiirelt valmiv jõulukingitusJõulukingitused ei pea tingimata olema kallid. Mõni soodne ja ise tehtud kingitus võib kingisaajale palju rohkem rõõmu teha, kui näiteks kallis ja poest ostetud.\n06.12.2016, Kodu.postimees.eePaigad, kuhu vallalised reisima peaksidKui on kindel soov endale reisilt kaaslane leida, kas siis vaid puhkuse ajaks või kogu eluks, on hea teada, kus sellised võimalused on suuremad.\n26.10.2016, Johanna VahuriN24Eksperdid soovitavad: nii hoiad ära hällisurmaAmeerika lastearstide värsked juhised sedastavad, et imikud peaksid magama oma vanematega samas toas vähemalt esimesed kuus elukuud, et vähendada magamisega seotud surma riski.\n25.10.2016, Dagmar LampKinnisvaraekspert: Tallinna korterimüüjatel õnnestus hinnatõus läbi surudaTallinna korterituru tehingute arv on kõrge ja hinnad kasvavad. Majanduslikud tegurid soosivad kinnisvaratehingute tegemist ja see hoiab korterite hinnad stabiilses tõusutrendis.\n19.10.2016, reis.postimees.eeN24Purustame müüte: kuus rahasäästmisnippi, mis alati ei töötaIlmselt mäletad sa aegu, kui söögi saamiseks pidi lugema talonge ning tead nii mõndagi head säästunippi, mida su ema või vanaema sulle edasi pärandanud on. Aeg-ajalt tasub aga vanadele headele uskumustele otsa vaadata ja küsida: kas need tõesti ka töötavad?\n19.10.2016, Dagmar LampN24Kontorijooga ehk kuidas luua inspireeriv töökeskkond?Kontor on koht, kus me viibime kolmandiku oma ööpäevast. Kui igal nädalal 40 tundi kuskil viibida, siis on oluline, et see koht mõjuks sulle hästi, toetavalt ja rahustavalt. Millised on need nõuanded, kuidas muuta töökeskkond inspireerivaks? Nõu annab Spiritjooga.\n12.10.2016, naine.postimees.eeViis asja, mida IKEAst mitte kunagi osta ei tohiIKEA on kodusisustajale kahtlemata soodne valik, kuid päris kindlasti ei tohiks sealt kõike pimesi osta.\n04.10.2016, Anna-Liisa MetsAiatööd, mis oktoobris kindlasti ära teha tulebOktoober on veel küllalt hea kuu aias toimetamiseks, sest ilmad on pigem soojapoolsed. Vaata üle, mis käesoleva kuu jooksul kindlasti tehtud peab saama. 03.10.2016, Anna-Liisa MetsE24Vene Sberbank tahab hakata Shanghai börsil kulda müümaVenemaa pank Sberbank tahab registreerida Shanghai kullabörsil tütarfirma Sberbank CIB ja hakata müüma aastas umbes 100 tonni kulda.\n23.09.2016, BNSEluUskumatu! 100 eurot korteri eest ja mitte keegi ei taha osta! (3)Praegust kinnisvarabuumi vaadates kõlab lausa uskumatult, et Tõrvas müüakse 100 euro eest kortereid ja mitte keegi ei soovi osta. Kuidas nii odavad kodud üldse müüki sattusid? Vaata videot ja saa teada!\n14.08.2016, Elu24.eeN24Soodsalt kaalust alla: Eesti kõige odavamad toiduainedKui sa arvad, et toitumiskava jälgimine on alati kallis, siis aitab selle just nüüd ümber lükata personaaltreener ja toitumisnõustaja Heikki Mägi. Kaalualandamine võib olla soodne!\n26.07.2016, Heikki MägiE24WC-paberi hange võttis tulised pöörded (2)Tavapärane majapidamispaberi- ja seebihange Tallinnas on võtnud tulised pöörded, mida saadavad konkurentide tülli pööramine, võltsimiskahtlus ja rahandusministeeriumi järelevalve.\n12.07.2016, Marge AliagaEuroopa odavaimad linnad: vaata, kus oleks soodne eladaWorld Economic Forum võrdleb oma uues videos Euroopa linnasid: kus on soodne elada?\n12.07.2016, Kodu.postimees.eeÜlilihtne ja tõhus nipp kirsikivide eemaldamiseksTänavune aasta on Eestimaa kirsipuudele olnud soodne ning aedades jagub pisikesi hõrke marju küllaga.\n11.07.2016, Kodu.postimees.ee«Aedniku aabits»: lihtne looduslik vahend, millega aiakahjureid tõrjudaUus «Aedniku aabits» räägib aiakahjurite tõrjest - tänavune kevad on olnud kahjuritele erakordselt soodne, erilist laastamistööd on nad teinud köögiviljaaias, kuid hävitatakse ka rooside ja teiste ilutaimede noori mahlakaid võrsed.\n08.07.2016, Kristel TrellNeed on maailma kõige kallimad ja kõige odavamad riigidElamiskuludele keskenduv veebileht Numbeo viis läbi uuringu, et kindlaks teha, millised riigid on kõige kallimad ja millised kõige odavamad. 15.06.2016, reis.postimees.eeVideo: mees ehitab 45 000 euroga suurepärase majaKahtled, kas ühetoalise korteri hinnaga saab endale kauni kodu ehitada? Selgub, et saab küll.\n09.06.2016, Kodu.postimees.eeNeli nippi, kuidas saada aed sääsevabaksIlusad ilmad ja sumedad suveõhtud on käes, lausa ideaalne ilm õues istumiseks, ja siis nad tulevad, need vastikud pinisevad sääsed! Kuidas neist küll lahti saada?\n25.05.2016, Kodu.postimees.eeE24Soodsad asjaolud viisid Estonian Celli kasumisseEstonian Celli müügikäive kasvas mullu 13 protsenti ning see viis ettevõtte kasumisse. Kasum ei ole aga jätkusuutlik, ent on tekkinud soodsate asjaolude toel.\n04.05.2016, Marge Tubalkain 2016. suur koduhoroskoop: vaata, mida tähed sulle ja su kodule lubavadMillal oleks kõige õigem aeg remonti teha? Kas tasub tänavu kolida ja kodu maha müüa? Elle Decor toob lugejateni Susan Milleri suure koduhoroskoobi: vaata, mida tähed su kodule alanud aastal lubavad!\n25.01.2016, Kodu.postimees.eeE24Kehv turuolukord peatas Läti metallitehase tööUkraina KVV Groupi kuuluv Läti metallurgiakombinaat KVV Liepajas Metalurgs on otsustanud peatada tootmise kolmeks nädalaks ehk kuni 10. jaanuarini, ütles Liepaja linnapea Uldis Sesks telekanalile LNT.\n16.12.2015, BNST24Mida kinkida meestele?Kinkimine on puhas rõõm. Advendiaeg on õnnis rahu. Keda me ikka nende sisutühjade fassaad-loosungitega lollitame. Reaalsuses valitseb kingiostupaanika ja aastalõpuhullumaja! Katsume mõne nutika ideega veidi stressi maha võtta.\n12.12.2015, Kristina HerodesT24Viis peidetud teenustasu, millest sul pole aimugiEsmapilgul soodne pakkumine võib hiljem kalliks maksma minna, sest ettevõtetel on komme hindadele lisaks arvestada ka teenustasusid.\n06.12.2015, Maria ReinikE24Eesti Panga uuring: iga kümnes teenib pea miinimumpalkaEsimesel poolaastal teenis 10,8 protsenti töölkäijatest alla 110 protsendi miinimumpalgast, leiab Eesti Panga värske tööjõu uuring.\n20.10.2015, Marge TubalkainLennuki kõige bakterirohkemad nurgatagusedMikrobioloogid võtsid proove nii Ameerika lennujaamadest kui ka lennukitest ning jõudis selgusele, et kõige rohkem baktereid asub lennukite klapplaudadel.\n08.09.2015, PM TarbijaT24Kurb tõsiasi soodsa jäätmeveopakkumise puhulSuvise remondiperioodi hoogustudes on ehitusjäätmete äraveo turule tulnud mitmeid tundmatuid ettevõtteid, kes vajalikku jäätmekäitlusluba ei oma ning tõenäoliselt viivad jäätmed loodusesse.\n02.07.2015, Maiken MägiRõõmusõnum kalevipoegadele: korv kaenlasse ja metsa Juunikuu jahedad ja niisked ilmad on muutnud rõõmsaks Soomes elavad seenesõbrad, sest ootamatult vara saab naaberriigi metsades korjata nii puravikke kui ka kukeseeni.\n30.06.2015, Triin ÄrmPeeter Koppel hoiduks elukondlikku kinnisvarasse investeerimisest Kuigi laenutingimused näivad head, jääb SEB privaatpanganduse strateeg Peeter Koppel kohaliku elukondliku kinnisvara kui investeeringu suhtes skeptiliseks.\n01.06.2015, Indrek KuusT24Hea uudis Finnairiga Euroopasse ja Lähis-Itta reisijateleAlates homsest laieneb Finnairi käsipagasiga reisijatele mõeldud piletitüüp lisaks Baltimaadele ja Skandinaaviale ka kõikidele lennufirma Euroopa ja Lähis-Ida sihtkohtadele.\n04.05.2015, Siiri LiivaPM+Soome firma noolib sadu Tallinna kortereidPõhjanaabrite kinnisvarafond Asuntosalkku kavatseb osta Tallinna sadu kortereid. Eesti kinnisvaraeksperdid on põhjanaabrite tegevuse hindamisel äraootavad.\n22.04.2015, Marge TubalkainE24Advokaat: jäätmeveo vabaturg on ettevõtjate huvidesUues koalitsioonileppest leiab punkti, mis lubab Eestis kehtestada jäätmeveos vabaturu, mille peamine idee on kehtestada vabaturg Tallinnas, aga mitte mujal Eestis, ütles uus keskkonnaminister ja IRL-i liige Marko Pomerants intervjuus Postimehele.\n13.04.2015, BNST24Vaata, kui palju maksab ühe Subway võileivakohviku avamineVõrreldes terve rea teiste kiirtoidukohtadega on Subway võileivakohviku avamine üpris soodne, jäädes 107 205–242 503 euro vahele, samas peavad frantsiisiostjad maksma ettevõttele soolaseid lisalõivusid.\n20.03.2015, Siiri LiivaE24Nordecon teeb esimesi samme Rootsi turule sisenemiseksEhitusfirma Nordecon AS asutas tütarfirma SweNCN, mis hakkab uurima äritegevuse laiendamise võimalusi Rootsis.\n06.02.2015, BNSE24Kehv majandusseis bussifirmadel naftahinna üle rõõmustada ei laseKehv majandusseis ja tihenenud konkurents kõigutab jalgealust bussifirmadel niivõrd, et isegi soodne kütuse hind ei suuda ettevõtete juhte rõõmustada.\n19.01.2015, Marge TubalkainT24Tasuta juukselõikusele joostakse tormiTallinnas aadressil Tartu maantee 28 tegutseb juba pikemat aega stuudio, kus usinad juuksuriõpilased lõikavad kõigil väikestel ja suurtel huvilistel juukseid täiesti tasuta.\n07.01.2015, Piret LaksonT24Mitu muna sõi Eesti elanik eelmisel aastal?Statistikaameti andmetel sõi iga Eesti elanik ühel või teisel kujul keskmiselt 214 muna.\n04.07.2014, Triin ÄrmSakNoored saavad nüüd soodsamalt bussiga linnade vahel kulgeda\nAlates esmaspäevast, 1. juulist laiendab bussiettevõte Sebe suvekuudeks Noorte Ekspresside liinivõrku, mis ühtlasi tähendab, et suve lõpuni saavad kuni 26-aastased noored soodsamalt sõita ka Viljandist Tallinna ja Valka ning Tartusse ja Pärnusse.\n30.06.2013, Aivar AotähtE24Päeva karikatuur: jälle saab soodsat kodulaenu 08.11.2009, Urmas NemvaltsPM+Kinnisvarafirmad lubavad kliendist taas kuninga teha Rahvusvahelise kinnisvarafirma Re/Max juht ja eilse kinnisvarakonverentsi peaesineja H. Charles Lemire kinnitas, et praegu on parim aeg kinnisvara osta.07.11.2009, Gert HankewitzTCTallinnas saab ülisoodsalt koeri kiibistadaKuni 20. detsembrini saavad tallinlased kampaanias osalevates loomakliinikutes ja väliaktsioonidel oma koeri kiibistada vaid 50 krooni eest. 11.11.2008, Merike Tamm Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaJust nüüd30Mai Otse: Aafrika ja Vaikse ookeni riigid uurivad Tallinnas Eesti e-arenguid>Just nüüd30Mai Konverents Melt 2017>Täna15:2030Mai Otseülekanne debatist «Euroopa tulevik: ajad muutuvad, väärtused jäävad»>Täna18:0030Mai Jalgpalli otsepilt: värske karikavõitja Infonet seisab silmitsi Nõmme Kaljuga>Viimased uudised12:14Video: Kelly Sildaru lõpetas hooaja võimsa ilutulestikuga 12:12Arco Vara maksab dividende sent aktsia kohta 12:02Pildid ja video: Briti loomaaias tappis tiiger oma hooldaja 12:01TS Laevad peab suviseid järjekordi paratamatuks 11:58United Airlinesi kokpiti uksekoodid riputati kogemata internetti 11:55Eesti-Soome suurel maavõistlusel on kirjas üle 200 võistkonna 11:55Leedu alustab tara ehitamist piirile Kaliningradiga 11:51Artur Talvik: liiga palju jamasid, Sester! Ehk astud ise tagasi? 11:50Korea mullitav näomask pani sotsiaalmeedia kihama 11:49Kiviõli linnapea ja diplomaatide vestlusest on olemas salvestis (2)11:44Haigushüvitiste muudatuse kord muutis märkimisväärselt töötajate haiguskäitumist (1)11:42Nudistid ei saa Pirital oma rannalõiku 11:42Päeva karikatuur: Vene karu võib teha kõike 11:39Toomas Tiivel sai Starmanist sule sappa 11:37Beebile suitsu andnud ema tabas pahameeletorm 11:34Kodu võib haigeks teha 11:34Laul paneb naistel hinge helisema 11:33«Spordireporter»: Kontaveit alustas kindlalt ning valusad õhulennud ring- ja rattarajal 11:31Homsest peavad kasutusel olema uued ohupiktogrammid 11:25Osta.ee: riik loobib vara müües raha tuulde Kõik viimased uudised


Ootamatu leid: Hong Kongis sai koroonaviiruse nakkuse haige mehe koer - Lõunaeestlane\nOotamatu leid: Hong Kongis sai koroonaviiruse nakkuse haige mehe koer\nAvaldatud: 7 märts, 2020\nHong Kongis tuvastati nakatumine koroonaviirusse haigestunud 60-aastase mehe koeral. Tegemist oli kääbussptsi ehk Pomeraniani tõugu koeraga.\nKoeral võeti nii suust kui ninast proovid 27. veebruaril ja need olid positiivsed. Proovid võeti uuesti 28. veebruaril ja need olid samuti positiivsed. 2. märtsil koera suust võetud proov oli negatiivne, aga nisast võetud proov positiivne.\nKoer jääb karantiini, et teda lähemalt uurida. Asjatundjate väitel on võimalik, et koer sai nakkuse oma peremehelt. Seni pole inimeste viirused loomi nakatanud, aga viirused võivad käituda ettearvamatult ja ületada piire. Mõnikord saab inimene nakkuse loomadelt ja mõnikord loomad inimeselt.\nTerviseametnikud rõhutasid, et pole teada, et haigus oleks pärinenud koeralt. Koroonaviirusega nakatunud koer tunneb end hästi. Ühtlasi rõhutatakse, et nakatunud koer ei pruugi olla haiguse kandja ehk teisi nakatada. Samas aga palutakse loomaomanikel järgida hoolikalt hügieenireegleid.\nThe dog of a Covid-19 patient in Hong Kong has tested “weak-positive” for the #coronavirus, but officials say there is no evidence pets can spread the infection https://t.co/DK8ShrWbyR pic.twitter.com/Z4yiFvEpIR


Bioloogia | Juhtiv kogukond, mis on pühendatud kõigile tehnika-, tehnoloogia- ja teadushuvilistele | May 2022\nFloridas vabastatakse 750 miljonit geneetiliselt muundatud sääset\nKeskkonna eestkõnelejate rühmad ja võtmepiirkonna kohalikud elukohad on projekti suhtes vihaselt tagasi löödud. 20. august 2020 Florida osariigi ametiasutused on saanud keskkonnakaitseagentuuri (EPA) rohelise tule pilootprojekti jaoks, mille käigus vabastatakse 750 miljonit geneetiliselt muundatud sääset Florida Keys aastatel 2021–2022.\nÄmblik annab välja suured peibutusämblikud\n2. veebruar 2013 Peruus avastati uus ämblikuliikide liik. Selle kirjutamise ajal arvasid teadlased, et see kuulub ämblikulaadsete perekonda Cyclosa. See ämblik on perekonna teiste seas siiski ainulaadne. Ämblik on väike, kuid annab oma võrgu keskel üsna suure ja anatoomiliselt õige ämbliku koopia.\nImmuunsüsteemi "täiustamise" uus perspektiiv\n18. jaanuar 2013 Jaapani teadlastel õnnestus in vitro kasvatada tohutut arvu lümfotsüüte, mida võiks kasutada vähirakkude ja HIV vastu. Invitro tähendab kasvatatud ja kasvatatud laboratoorses keskkonnas (st vastupidine in vivo, mis on kasv elusorganismis nagu looduses).\nKuldseid nanoosakesi saab kasutada vähirakkude hävitamiseks, uued õppesaated\nKuld võib vähirakkudes kasvada vaid 30 minutiga. 14. september 2020Kuld pole lihtsalt dekoratsioon. See võib tegelikult olla kasulik. Üks neist on kasvajarakkudesse sisenemine, et aidata röntgenkiirte pildistamisel ja isegi vähi tapmisel. SEOTUD: MEEMEESIDE VENOOM KUTSUB 100 RINNAVÄHKRAKKU SURMA Selle avastuse tegi UMBC keemilise, biokeemilise ja keskkonnatehnika professor Dipanjan Pan.\nOrcase laevade ründamine Hispaanias jätab teadlased hämmingusse\nTapjavaalade inimeste sihtimine on äärmiselt ebatavaline. 14. september 2020 Orkad ei sekku tavaliselt inimeste asjadesse. Nad jätavad meid lihtsalt rahule, aeg-ajalt mängides meie tehnoloogia teatud aspekte, näiteks laevade tüüride hammustamine, et neid kiiresti naerda. Kuid mõned Põhja-Hispaania orkad on otsustanud ebaõnnestunud laevade rammimist ja õõtsumist ning paadid.\nKolledžid saadavad ajusid õpilastele kodus lahkamiseks\nÜtlematagi selge, et õpilased olid nende pakettidest šokeeritud. 16. september 2020 COVID-19 pandeemia tõttu on õpetajad oma õpilaste õpetamisel üsna loovad. Enam ei saa klassidest õpetada, kuid kasvatajad on improviseerinud suumimisseansside ja muude veebipõhiste õppevahenditega.\nMaailma looduslike looduslike populatsioonide arv on alates 1970. aastast vähenenud 68%, WWF väidab\nImetajate, lindude, kalade, kahepaiksete ja roomajate populatsiooni suurus on murettekitavalt langenud. 14. september 2020. Lisaks COVID-19 pandeemiale on juhtumeid, kus loodus paraneb ise ja loomad pöörduvad tagasi, et võetud asju tagasi nõuda. inimeste poolt. Maailma Looduse Fondi (WWF) Living Planet Report'i uus aruanne on aga näidanud, et sellised sündmused ei ole viimase 50 aasta kahjude hüvitamiseks piisavad.\nHemoLinki proovivõtuseade võib vereanalüüsile nõelad lõpetada\nTasso Inc. HemoLinki proovivõtuseade võib lõpetada hüpodermiliste nõelte kasutamise vereanalüüsis. 24. aprill 2015 Ainuüksi vereanalüüsi tegemise mainimisel tunnevad mõned inimesed end nõrgana. See on tingitud asjaolust, et nad ei talu nõelte vaatevälja. Kuid see võib olla minevik USA ettevõttes Tasso Inc, kes on välja töötanud proovivõtuseadme, mis nõeltest loobub.\nTäiuslikult konserveeritud 18 000-aastane kutsikas Siberis\nTeadlased ei tea, kas see oli koer või hunt või võib-olla ristand. 28. november 2019 Paleontoloogide rõõmustamiseks piisab hämmastavalt hästi säilinud eelajalooliste looma- või inimeksemplaride avastamisest. See oli nii, kui Siberis igikeltsalt paljastati 18 000-aastase kutsika jäänused.\nMaailma esmakordselt HIV-positiivsete seemnerakkude pank võtab annetusi vastu\nPanga doonoritel on tuvastamatu viiruskoormus, mis muudab selle täiesti ohutuks. 29. november 2019 Uus-Meremaal on käivitatud maailma esimene HIV-positiivne sperma pank. Spermi positiivseks nimetatav pank kannab spermat meestelt, kellel on HIV, kuid kellel on tuvastamatu viiruskoormus. Täiuslikult ohutu Neile, kes arvavad, et see on halb või vähemalt riskantne idee, selgitatakse projekti veebisaidil, et see on täiesti ohutu.\nTeadlased astuvad esimese sammu inimtoodetud energia suunas\nTeos püüab luua elektrienergiat läbi pisikeste mootorite & 34; bakterite sees. 23. november 2019 Kas kujutate ette, et telefon töötab oma keha abil? Kuidas oleks teie sülearvutiga? Teadlased ütlevad, et ühel päeval saavad inimesed väikeste mootorite kaudu toota ise oma elektrienergiat. bakterite sees.\nEksperimentaalne HIV-vaktsiin toodab edukalt viiruse neutraliseerivaid antikehi\nKüülikutel testitud vaktsiin tootis antikehi vähemalt kahe HIV-tüve suhtes. 21. november 2019 Oleme HIV-vaktsiinile lähemal. Scripps Researchi ja mittetulundusliku vaktsiiniuuringute organisatsiooni IAVI tehtud test näitas, et antikehi, mis neutraliseerivad mitmeid HIV-viiruse tüvesid, saab edukalt esile kutsuda.\nBrasiilia naisel avastati kopsuvähk tema "sametiste peopesade" tõttu\nTripe Palmsina tuntud seisund muudab vähihaigete pinda ja tekstuuri & 39; käed, muutes need sametiseks. 20. november 2019 Brasiilia 73-aastane naine ei oodanud, et tema dermatoloogiline kontroll muutub vestluseks kopsuvähist. Kuid kahjuks täpselt nii juhtus.\nPaljud blokeeritud arterite südameoperatsioonid on põhjendamatud, leiab uue föderaalse uuringu\nUuringus hinnati kolme ja poole aasta mediaani jooksul üle 5000 inimese. 17. november 2019 Uus föderaalne uuring seab südameoperatsioonide osas väljakutse aastakümnete jooksul levinud meditsiiniteadmistele. Uuringud näitavad, et ohtlikud toimingud, nagu ümbersõit, võivad olla põhjendatud, kuna need ei pruugi aidata südameatakkide riski vähendada.\nUudised loovad lootust, et ravi saab ühel päeval rakendada ka inimestele. 17. november 2019 California San Francisco ülikooli ja Baylori meditsiinikolledži teadlased suutsid hiirte Downi sündroomiga seotud õppimis- ja mälupuudujäägid edukalt ümber pöörata. Uudised toovad lootust, et ühel päeval saab protsessi rakendada ka inimeste suhtes.\nDeemonid, kõrgelt kukkumine, unistus unes: 5 asja, mis juhtuvad magades\nSa saaksid aru, millest ma räägin, kui ütlen, et see on päeva lõõgastavaim aeg. Pole paremat tunnet kui panna pea kohevale padjale, pisut puhata silmi, kontrollida telefoni, vaadata Netflixist midagi ja leevendada väsimust. Uni on tõepoolest üks elamise ilusamaid osi ja söömine oleks teine koht.\nTeadlased töötavad välja vähese energiaga võitleva suure energiaga valguse\nSeda tüüpi valgus võib moodustada vabu radikaale, millel on ainulaadne võime vähktõbe rünnata. 03. detsember 2019 Vähi vastu võitlemisel ei saa ühtegi tööriista tähelepanuta jätta. Teadlased on katsetanud kõike, alates nahaplaastritest kuni nanoosakesteni. SEOTUD: Teadlased kasutavad vähiosakesi, et saata vähktõvega võitleja rakkudele vähiga võitlev valgus. Nüüd näib, et valgusel võib olla ka vähi vastu võitlevaid omadusi.\nVene jääkaru värviti pihustiga, nüüd kardavad eksperdid, et see ei pruugi jahti pidada\nKaru suur ja tume graffiti kiri ei luba tal jahipidamisel oma kamuflaaži kasutada. 5. detsember 2019 Vene jääkaru valgele mantlile on värvitud suured ja paksud graffitinumbrid ja tähed. Kuni värv aja jooksul lahustub, kardavad eksperdid, et jääkaru kannatab jahipidamisel.\nSirprakulise aneemiaga patsient saab USA-s esimeseks isikuks, kelle geenid on CRISPR-iga redigeeritud\nProtseduur pakub palju lootust 90 sirprakulise aneemiaga patsiendile, kes ei reageeri hästi doonori siirdamise protseduuridele. 07. detsember 2019 Eelmisel nädalal sai naisest Victoria Gray esimene inimene USA-s, kelle rakke redigeeriti CRISPR-iga . 41-aastane patsient põdes sirprakulist aneemiat.\nUued uuringud näitavad koerte protsesside loendamist samas ajupiirkonnas nagu seda teevad inimesed\nUuringus kasutati koerte skaneerimiseks funktsionaalset magnetresonantstomograafiat (fMRI). ajud. 24. detsember 2019 Uus uuring toob välja mõned muljetavaldavad uued faktid koerte kohta. Selgub, et meie koerte kaaslased töötlevad loendamist samas ajupiirkonnas nagu meiegi. SEOTUD: KOERAD PEEGELID MEIE EMOTSIOONID, KUIDAS ME SMELLAME instinktiivset protsessi Parem on see, et neid ei pea selleks koolitama, mis tähendab, et see protsess on instinktiivne .\nSavannah monitori sisalikel on imetajate ja lindude hübriidsüsteem hingamiseks\nBioloogid uurisid sisalike CT-uuringuid & 39; mis võib olla selle nädala kõige kummalisem uudis, on bioloogid avastanud, et Savannahi monitor-sisalikel on hingamiseks imetajate ja lindude hübriidsüsteem. Veelgi kummalisem on see, et selle kummalise hingamisaparaadi põhjus pole siiani teada.\nNeed HiFi juhtmeta kõrvaklapid on täna 20% soodsamad\nMahu mõõtmise tehnoloogia\nFotograaf Snuck Nõukogude Ekranoplani sees, vaadake, kuidas see seest välja näeb\nSomerseti arendusamet muutma Bell Labsi linnakeskusteks\nMaailma pikim väljas eskalaatorite süsteem\nCopyright 2022 \_ Bioloogia...


Rakenduselitsentside haldamine - SharePoint\nKui teil on vaja määrata teatud kasutajatele rakenduse litsentsid, osta mõne rakenduse litsentse, lisada litsents või eemaldada või taastada rakenduse litsents, saate seda teha kõigis rakenduse litsentside haldamise lehel.\nRakenduse litsentside haldamiseks peate olema rakenduse litsentsi või administraatori (SharePoint administraatori või serveripargi administraator) määratud License Manager.\nMärkus.: Office’i ja SharePointi rakenduste poed on valikulised teenused, mida Microsoft Corporation või tema sidusettevõte pakub mis tahes Microsofti esinduses üle maailma. Poes saadaolevad rakendused pärinevad mitmesugustelt väljaandjatelt ning nende kohta kehtivad rakenduse väljaandja tingimused ja privaatsusavaldus. Nende rakenduste kasutamise tulemusel võidakse teie andmeid edastada mis tahes riiki, kus rakenduse pakkujal, tema sidusettevõtetel või teenusepakkujatel on esindus, ning andmeid võidakse seal töödelda või talletada. Konkreetsete rakenduste ja makseviiside kättesaadavus sõltub teie regioonist ja kasutatavast teenusest. Enne rakenduste allalaadimist ja kasutamist saate tutvuda rakenduse väljaandja tingimuste ja privaatsusavaldusega.\nAvage sätted > rakenduse lisamine.\nKlõpsake vasakpoolsel navigeerimispaanil nuppu Halda litsentse.\nKlõpsake rakendust, mille litsentsi teavet soovite hallata. Või otsige üles soovitud rakendus.\nTehke lehel rakenduse litsentside haldus ühte järgmistest.\nLitsentside määramine kindlatele kasutajatele saidil\nKlõpsake nuppu Määra litsentsid, tippige nende inimeste nimed, kelle soovite lisada, ja seejärel klõpsake nuppu Lisa kasutaja.\nKlõpsake nuppu ostaja seejärel järgige juhiseid, et logida sisse oma Microsofti kontoga , et osta täiendavaid litsentse.\nKlõpsake nuppu Lisa haldur, tippige nende inimeste nimed, kelle soovite lisada, ja seejärel klõpsake tekstivälja all nuppu Lisa haldur .\nLitsentsi taastamine tähendab sisuliselt selle uuesti hankimist SharePointi poest. See võib osutuda vajalikuks, kui litsents pole Office.com-iga sünkroonis või teisaldate litsentsi uude juurutusse (näiteks avariijärgse taaste stsenaarium).\nKlõpsake jaotises ostu kuvaminenupu toimingudkõrval olevat noolt ja seejärel käsku Taasta litsents.\nKlõpsake SharePointi poes rakenduse üksikasjade lehel nuppu Veel toiminguidja seejärel uuesti nuppu Taasta litsents .\nKui vaja, logige sisse oma Microsofti kontoga.\nKlõpsake jaotises ostu kuvaminenupu toimingud kõrval olevat noolt ja seejärel käsku Eemalda see litsents.\nMinirakenduse eemaldamine saidilt


Kevin Saar tahab rohkem mänguaega - Saaremaa Spordisõber\nKevin Saar rõõmustamas. Gregory Portelette\nKevin Saar tahab rohkem mänguaega\nMullu Šveitsi võrkpalli kõrgliigaklubis Luzern Volley pallinud ja sügisel Prantsusmaa esiliigas mängiva Saint-Quentini meeskonnaga liitunud Kevin Saar pole rahul oma kokku kuivanud mänguajaga ja tulevikus lähtub nurgaründaja oma valikutes võimalusest kuuluda väljakul esikuuikusse.\n„Sain oluliselt vähem mänguaega, kui ma lootsin, sest nägime peatreeneriga asju erinevas vaatevinklis,“ rääkis Kevin Saar. „Sellele vaatamata sain oma eesmärgid poole võrra täidetud. Kuuldavasti jäin ka teistele meeskondadele silma ja ka meie klubi president ütles, et tahaks mind tagasi. Soovin kindlasti edasi minna ja vaatame, mis elu toob.“\nMeeskonnas pidi Kevin Saar oma positsioonil mänguaega jagama Marin Dukici ja Eldin Demiroviciga. „Minu arust tegi treener mängijatel vahet ja kõik polnud võrdses seisus,“ märkis saarlane.\n„Mõni mees sai mängus teha viis viga ja probleemi ei olnud, minule sellist krediiti ei antud ja ühe-kahe eksimuse pealt vahetati kiirelt pingile. See tekitas pingeid, sest puudus usaldus. Kui üks mees oli vigastatud sain pingevabalt mängida, olin meeskonna resultatiivseim ja kasutegur oli korralik. Kindlalt tegutsedes tuli ka mäng paremini välja. Surve tegi minu jaoks asja raskeks.“\nKuigi liiga pandi seoses koroona viiruse levikuga ametlikult kaheks nädalaks pausile, on hooaeg suure tõenäosusega siiski läbi. Saint-Quentin lõpetas põhiturniiri neljanda kohaga ja sellega on klubi juhtkond väga rahul. Tasapisi hakati rääkima ka liiga finaalturniirist ja poodiumikohast.\nSaint-Quentini meeskonna trennis oli töö Kevin Saare hinnangul väga professionaalne ja intensiivne ning kui keegi tööeetikas veidigi järgi andis saadeti ta saalist minema. Kuna treeningud olid kõrge kvaliteediga, siis on ka Saar oma mängus sammu edasi teinud. „Kui Šveitsis sai mõne trenni ka lõdvemalt võtta, siis Prantsusmaal seda võimalust ei olnud,“ selgitas nurgaründaja, lisades, et kogu tema üldmäng on paremaks saanud.\n„Serv on stabiilsem ja blokiga on treener vaeva näinud. Juurde on vaja kindlasti panna vastuvõtul ja just eriti planeeriva palliga. Kuigi vend Alari on libero, siis mulle ei ole seda vastuvõtu soolikat kahjuks antud.“\nKõige rohkem õppis Kevin Saar seda, kuidas igas trennis maksimaalselt pingutada ka isegi siis, kui ei ole kõige parem päev. Ta tunnistas, et mentaalselt oli raske hooaeg, sest ta lootis palju mängida, kuigi kokkuvõttes muutis see kõik siiski tugevamaks.\n„Tuleviku jaoks olen seepärast muidugi enesekindlam, kuid samas ka enesekriitilisem nägemaks oma vigu, et neid tunnistada. Pingutada tuleb alati rohkem, kui hetkel tunned,“ leidis nurgaründaja.\nOma lähituleviku ja järgmise klubihooaja kohta ei osanud Kevin Saar veel midagi konkreetset öelda, küll on ta aga kindel, et Eestisse naasmine ja Saaremaa Võrkpalliklubi ei ole esialgu variandid.\n„Mulle meeldib Keith Puparti muster, kui nooremana mängid välismaal ja õigeks ajaks ehk 33.-34. aastaselt tuled koju tagasi karjääri lõpetama. Kui Saaremaa klubi on selleks ajaks veel alles, siis tahan ka kodusaare võrkpallile midagi tagasi anda. Seni tahaks kogeda erinevaid liigasid, klubisid ja näha taset kuhu püüelda,“ selgitas mängumees.\nPrantsusmaa kõrgliiga poole Kevin Saar esialgu siiski veel ei vaata. „Pean endale aru andma, millisel tasemel ma olen,“ märkis ta. „Madalamas liigas saan mänguaega rohkem ja see on minu jaoks tähtis. Ei ole mõtet minna meeskonda, kus oled neljas nurgamees ja väljakule ei saa.“\nSeepärast vaatab Kevin Saar lisaks Prantsusmaa esiliigale veel Saksamaa poole, välistatud pole ka Itaalia esiliiga või mõni Poola liiga tagumine meeskond. Ta tahab mõõda Euroopat ringi käia ja kogeda erinevat võrkpallikultuuri. Oluline on kuuluda meeskonnas põhikuuikusse.\nSamas on jätkuvalt ka sihikul Eesti koondis, kus mängijaid on palju ja konkurents tihe. „Loodan, et saan ennast ikkagi uuele peatreenerile näidata ja olen väljakutseks valmis,“ väljendas Kevin Saar enesekindlust.\n← Thierry Neuville kiitis Ott Tänakut\nPortugali ja Sardiinia ralli jäävad ära →