Kas krüptorahad on tulevik? 💰\nMobiili Casino / Sissemakseviisid / Bitcoin / Krüptorahaga on käes tulevik\nKuid kas teate, miks peate krüptopanuste kasuks kasuks tüüpilised fiati valuutad? Selles informatiivses juhendis on mõned kindlad põhjused, miks peate mobiilseid kasiinosid mängima hakkama bitcoin või mõni muu krüptoraha.\nAnonüümsed ja turvalised maksed\nPaljud mängurid arvavad, et krüptoraha maksed on anonüümsed, mis on levinud eksiarvamus. Seda seetõttu, et iga krüptoraha tehing peab minema läbi kaevurite ja jäädavalt plokiahelale trükitud. Ja nagu te juba teate, on plokiahela teabega karastamine praktiliselt võimatu.\nNiisiis, kuidas see kasiinomängijale kasuks tuleb? Noh, krüptorahad on detsentraliseeritud, see tähendab, et konkreetne jurisdiktsioon või riik neid ei reguleeri. Teisisõnu, krüptoraha võrgus olevad mobiilikasiino rakendused ei vii teid läbi arvukate ja väsitavate isikut tõendavate protsesside läbiviimise. Lihtsalt registreeruge oma rahakoti aadressi abil ja saate pragusid!\nNagu ma alguses ütlesin, on krüptoraha maksed sõltumatud, mistõttu puudub vajadus kasutaja kontrolliprotsesside järele. Seetõttu ei vasta krüptovahetused tüütutele panga protseduuridele ja nõuetele. See muudab vastutasuks teie väljamaksed ja sissemaksed üsna kiireks.\nTehingute kiirus sõltub aga oluliselt teie kasutatava mündi tüübist. Kiiruse määravad sellised tegurid nagu kaevurite arv ja kaevandamise aeg. Pika jutu lühendamiseks kulub krüptofondide töötlemiseks umbes 30 minutit. Nüüd, mis ületab mitu ootepäeva, saate ka muude mobiilse kasiino valuutadega.\nKui kasiinod ei teeniks kasumit, oleks hasartmängutööstus praeguseks surnud. Kuid erinevalt sellest, mida mõned kasiinomängijad arvavad, pole veebikasiinod tavalised petud. Selle asemel on neil iga mängija tehtud panuse jaoks sisseehitatud kasumimarginaal. Seda nimetatakse Casino Advantage'iks või House Edge'iks. Trikk on siin tagada, et maja võidab alati tööpäeva lõpus.\nSeda silmas pidades jääb House Edge'i suhe vahemikku 1% kuni 15%, sõltuvalt mobiilse kasiino mängust. Tavaliselt pakuvad Bitcoini kasiinod madalaimat House Edge'i määra, varieerudes vahemikus 0,5% kuni 3%. Mõned veebikasiinod lähevad isegi kaugemale, pakkudes 0% House Edge'i. Niisiis, tundke kasiino eelist, et teada saada, millised on teie võiduvõimalused.\nKrüptoboonused ja mängud\nÜldiselt pakuvad krüptoraha kasiinod heldeid registreerimisboonuseid tasuta keerutused, boonusraha, raha tagasi, ja veel. Samuti on mängude arendajatel lihtsam integreerida mängude pealkirjad krüptokasiinodesse. Lihtsamalt öeldes saate krüptorahapõhises kasiinos ulatuslikuma boonuse ja mängude mitmekesisuse.\nKuid nagu tavaliselt, peaksite enne krüptoboonuse taotlemist külastama mobiilse kasiino reklaamikampaaniat. Tutvuge boonuse tingimustega, täpsemalt läbimängimisnõudega. Ja kui vajate rohkem selgitusi, võtke viivitamatult ühendust tugitiimiga.\nMobiilsete krüptokasiinode abil saate mängida piiranguteta kõikjal ja igal ajal. Kuigi mobiilsed kasiinod võimaldavad seda juba teha, ei ole mõned makseviisid kindlatel territooriumidel saadaval. Õnneks töötab krüptoraha enamikus riikides, kuigi valitsused on üritanud seda reguleerida. Niisiis võimaldab krüptopangaga mobiilse kasiino pangandus mängijatel igal pool oma äranägemisel raha välja võtta ja hoiustada.\nKrüptorahade kasutamise üldised eelised on see, mis teeb neist suurepärased võimalused mobiilse kasiino interneti kihlvedude jaoks. Tehinguprotsess on kiirem, anonüümsem ja turvalisem. Samuti võib krüptoraha müntide väärtus teenida märkimisväärset kasumit. Ja rääkimata pankade viivitustest, mis võivad teile selle suupärase progressiivse jackpoti maksma minna.


Töötan talvel õues, millised tööriided peab tööandja mulle andma? - Tööelu.ee\nTeen pidevalt hooldustöid õues ja tunnen talvel miinuskraadidega, et kehal on külm. Olen juba saanud ka natuke külmetada. Kas mul on õigus nõuda tööandjalt paremaid tingimusi õues töötamiseks?\nVastab Mari-Liis Ivask, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Õues töötamisel on oluline, et töötajat kaitseksid ilmastikumõjude eest korralikud tööriided ning ta saaks töö vahepeal puhata ja ennast soojendada. Universaalselt sobivat tööriietust iga töö jaoks pole paraku olemas. Tööriietuse peab tööandja valima vastavalt konkreetsele tööle (on see füüsiliselt aktiivne töö, füüsiliselt passiivne töö või tegevused vahelduvad). Lisaks sooja hoidmisele tuleb mõelda ka sellele, et riided oleksid lume- ja vihmakindlad. Sooja aitab tagada ja riietust välitemperatuurile vastavaks kohandada kihiline riietus – alates soojast pesust kuni ilmastikukindla õuejopeni. Õigesti valitud soe pesu aitab sooja hoidmisele väga palju kaasa.\nKülmas töötades on tähtsad ka puhkepausid, mil töötaja saab end soojendada ja soovituslikult juua sooja jooki. Puhkepauside rohkus sõltub töökoormusest ja välistemperatuurist. Kui väljas on tugevad miinuskraadid, jahtub keha kiiremini ja seetõttu tuleb võimaldada rohkem pause sooja saamiseks.\nKui välitingimustes töötamisel on tööriietega külm ja/või pole piisavat võimalust ennast soojendada, siis tuleb sellest teavitada tööandjat ja otsida üheskoos lahendusi, kuidas tööriietust ja puhketingimusi täiustada. Töötajal on õigus nõuda välitingimustes töötamiseks sobivaid töötingimusi, st piisavalt sooja tööriietust ja pause. Tööandjale soovitame enne tööriiete soetamist müüjaga läbi arutada, millise töö tegemiseks riideid ostetakse ja millised võiksid olla erinevad riietuse kihtide variandid.\nVaata lisaks ajakirja Tööelu 2017 aasta neljandas numbris ilmunud lugu "Talvel on tööriiete valik eriti tähtis".


Maaligalerii - Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum\nTeksti otsing maali kirjeldusest:\nEesti Teatri- ja Muusikamuuseumi maaligalerii\nA.J.B / A.J. 13\n(1898, Pärnu – 1989, Cupertino, California, USA)\nIda-Emilie Adamson oli peamiselt vabagraafikat viljelenud eesti graafik, kes lahkus II maailmasõja ajal Eestist ja asus elama USA-sse. Kunstihariduse omandas Adamson Pallase kunstikoolis Ado Vabbe käe all.\n(1902, Tartu – 1964, Tallinn)\nAdamson-Eric oli eesti kunstnik, kes on peamiselt tuntud hilis-impressionistliku maalilaadi poolest. Oma loometee alguses 1920. aasatel viljeles ta põhiliselt uusasjalikus stiilis natüürmorti ja portreemaali, millele on omane teatav irooniline hoiak. 1930. aastatel lisandusid maastiku- ja lillemaalid ning nais- ja meesaktid – kujunes välja hilis-impressionistlik käekiri ning kadus iroonia. II maailmasõja aegsetesse maalidesse sugenes kasinus ja karmus. Uus loominguline tõus oli Adamson-Ericul oma elu viimasel aastakümnel, mil tema teosed muutusid intiimseteks ja ekspressiivseteks, eriti armastas kunstnik maalida lillemaale, natüürmorte, väikeses formaadis maastikumaale ning uue suunana ka dekoratiivmaali. Kunstihariduse omandas Adamson-Eric tarbekunsti alal Berlin-Charlottenburgi Tarbekunsti- ja Käsitöökoolis, pärast mida lihvis ta oma joonistamis- ja maalimisoskust mitmetes Pariisi eraateljeedes. II maailmasõja lõpust kuni 1950. aastani, mil Adamson-Ericu isik ja looming põlu alla sattus, töötas ta Eesti kunstielu juhtivatel kohtadel, olles nii Eesti NSV Kunstnike Liidu esimees kui ka Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi direktor.\n(1901, Valguta – 1944, Tartu lähistel)\nEesti maalikunstnik ja kunstiajaloolane Eduard Ahas on loonud kergelt stiliseerivas laadis maheda koloriidiga õli-, tempera- ja pastelltehnikas maastiku- ja olustikumaale ning vormikindlaid portreid. Alustas kunstiõpinguid 1917. aastal Rudolf Lepiku ateljees, 1919. aastast jätkas Pallase kunstikoolis Nikolai Triigi käe all ning omandas joonistusõpetaja kutse. 1923 – 1927 õppis Tartu Ülikoolis kunstiajalugu. Oli alates 1939. aastast Pallase kunstiühingu liige.\n(1946, Aruküla – 2003, Tallinn?)\nAllik on loonud figuraalsete elementidga vabas ekspressiivses laadis õli- ja akrüülmaale, 1990. aastatel liikus kunstniku käsitluslaad abstraktsionistliku ekspressionismi poole. Põhiväljendusvahendiks jõuline koloriit – sinakad, rohekad, erepunased, violetsed ja mustjad toonid. Kunstihariduse omandas Allik 1961 – 1966. aastatel Tartu Kunstikoolis, pärast mida töötas vabakunstnikuna. Aastal 1989 astus Eesti Kunstnike Liitu ja oli aastatel 1994 – 1995 Eesti Kunstnike Liidu asepresident. Aastatel 1993 – 1994 oli ta Eesti Maalikunstnike Liidu esimees, aastatel 1994 – 1996 International Assotiation of Art Eesti osakonna president.\n(1893, Peterburi – 1984, Tallinn)\nAnnuk oli eesti viiuldaja, kes on mänginud erinevates Helsingi sümfooniaorkestrites ning pikemalt Vanemuise teatri orkestris. Loonud taidlusheliloojana viiulipalu, samuti soolo- ja koorilaule ning tegutsenud Tartu keskkoolides viiuliõpetajana.\n(1923, Tartu – 2013)\nArrak on loonud lillemaale, portreid, natüürmorte, maastikke ja kompositsioone, mille tugevateks külgedeks koloriidivaist ja maaliline üldistusvõime. Kunsti õppis Arrak Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis aastail 1945 – 1950 ja ERKI-s 1951 – 1953. On aastast 1969 Kunstnike Liidu ja aastast 2000 Tartu Kunstnike Liidu liige.\nBRŽESKA (BRŽESKAJA), Irina\n(1909, Kiiev – 1990, Kuremäe)\nBržeska on loonud hea psühholoogilise ilmestusega portreid, iseloomulikud on tumedapoolne koloriit ja veidi rahutu pintslikäsitsus. Jäädvustanud rohkesti kunstnikke, heliloojaid, kirjanikke ja näitlejaid. Maalilaadis märgata tugevaid vene realismi mõjutusi. Kunstihariduse omandas Bržeska 1927 – 1930. aastatel Moskva AHR-i kursustel, alates 1933. aastast kuulus Moskva Kunstnike Liitu, alates 1952. aastast Eesti Kunstnike Liitu. Elas vabakunstnikuna Tallinnas ja Kuremäel.\n(1978, Viljandi – 2010, Tartumaa)\nEesti lava- ja maalikunstnik Ehala looming paistab silma värskete ja omanäoliste lahenduste poolest. Stsenograafina tegi ta oma silmatorkavamad lavakujundused koostöös lavastajate Taago Tubina, Priit Võigemasti ja Urmas Lennukiga. Maalikunstnikuna jäi ta pigem varju ning avalikkuse ette ei kippunud. Tema maale iseloomustab gootika, grotesksus ja teatav karikatuursus, samuti põnevate alusmaterjalide kasutamine. Kunstihariduse omandas Ehala Eesti Kunstiakadeemias stsenograafia erialal.\n(1913, Kullamaa – 1982, Tallinn)\nEinmanni looming on jagatav perioodideks. 1950. aastatel lõi ta natuuritruid tööliste, talupoegade, teadlaste ja kunstiinimeste portreejoonistusi, 1960. aastate töödes on märgatav stiliseeriv joon, 1970. aastatel pöördus kunstnik tagasi realistlikku portree- ja maastikumaali juurde. Kunsti õppis Einmann Riigi Kunsttööstuskoolis ja Riigi Kõrgemas Kunstikoolis, kus lõpetas dekoratsioonimaali eriala. II mailmasõja ajal kuulus ta Jaroslavi eesti kunstnike kollektiivi.\n(1906, Palivere – 2004, Tallinn)\nMaalikunstnik ja kunstiajaloolane Eller on loonud linna- ja maastikuvaateid, portreid, vaikelusid, akte ning lillepilte. Kunstiajaloolasena on avaldanud kunstiartikleid, retsensioone ning Valter Jõeste lühimonograafia. Eller õppis neli aastat Ants Laikmaa Ateljeekoolis ning pärast seda Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas keeli, kirjandust ja kunstiajalugu, hiljem ka õigusteadust. Aastatel 1950 – 1955 oli ta Tallinna Linnamuuseumi direktor, 1960. aastate teisel poolel Kunstifondi teadlane, rändnäituste direktor ja lektor.\n(1908, Tallinn – 1989, Tallinn)\nAnts Eskola, kes on laiemale üldsusele tuntud peamiselt teatri- ja filminäitlejana, tegeles aktiivselt ka maalimisega ning oli tehniliselt silmapaistev kunstnik. Enne seda, kui Eskola 1925. aastal Estonia õpperühma astus, õppis ta aasta Günther Reindorffi graafikaklassis Riigi Kunsttööstuskoolis. Näitlejana töötas Eskola 1925 – 1941 Estonias, 1947 Rakvere teatris, 1949 – 1965 Eesti Draamateatris ning 1966 – 1983 Noorsooteatris. Maalides kasutas ta pea samu väljendusvahendeid kui lavalgi – nii tema rollid kui maalid on tulvil peenetest ning sügavatest psühholoogilistest varjunditest.\n(1904, Culan – 2001, Culan)\nEstève oli prantsuse maalikunstnik, peamiselt tuntud oma lüürilis-abstraktsete maalide poolest, millel värv ja vorm omandavad poeetilise tähenduse. Kunstnik oli peamiselt iseõppija, kuid täiendas end Colarossi akadeemia vabastuudios, kus maalis Braques’i ja Légers’ eeskujul ning kaldus seeläbi nii-öelda kubistlikusse fovismi. Estève’i teosed kuuluvad mitmete kuulsate muuseumite ja kollektsionääride valdustesse.\n(1914, Pihkva – 2003, Toronto)\nFalkenberg oli (välis)eesti maalikunstnik ja kujur, kes on loonud peamiselt portreesid eesti ühiskondlikult aktiivsetest inimestest ja näitlejatest. Tema tööd kuuluvad ka Lundi Ülikooli, Salt Lake City mormoonide muuseumi, San Fransisco ning Tokyo vahakujude muuseumi kollektsioonidesse. Kunstihariduse omandas Falkenberg Pallase kunstikoolis, Riigi Kõrgemas Kunstikoolis August Janseni maaliklassis ning Ado Vabbe maali meistriklassis. 1943. aastal põgenes kunstnik Soome, sealt edasi Rootsi ning jäi elu lõpuni elama Kanadasse.\n(1887, Mäo – 1951, Kose lähistel)\nGreenberg oli eesti maalikunstnik, kelle ajastu kunstisuundi järgiv looming läbis pika stiililise arengu. 1920. aastate lõpul valminud maalid on ekspressiivsed, väljenduslikkust lisava krobelise tekstuuriga. 1930. aastatel oli Greenberg mõjutatud art deco’st, milles värvikäsitlus rõhutab vormide plastilisust. Sama aastakümne keskpaigas helenes Greenbergi koloriit impressionismi mõjutusel ning teda hakkas köitma teatrimaailm – näitlejate omapärane võlu ja naiste poeetilise nukrusega tepitud sarm. II maailmasõja ajal lisandusid tema loomingusse mure, leina ja traagika, mille väljendamiseks kasutas kunstnik klassikalisi lahendusi. Kunstihariduse omandas Greenberg Tallinnas Ants Laikmaa ateljeekoolis, Berliinis kunsttööstuskooli õhtukursustel, Münchenis A. Ažbe kunstikoolis, H. Groeberi ateljees ning Müncheni Kunstiakadeemias. Hiljem töötas õppejõuna Jaan Koorti nimelises Riigi Rakenduskunsti Koolis ja Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis.\n(1898, Tori – 1982, Tallinn)\nHaas oli eesti teatrikunstnik ja pedagoog, kes on eesti lavakujundust rikastanud paljude tehniliste uuendustega (ringhorisont, projektsiooni- ja pilveaparaadid). Oli 1920. aastatel viljakas maastiku- ja 1970. aastatel linnavaatemaalija. Kunstihariduse omandas Haas Ado Vabbe ja Konrad Mägi juures Pallase kunstikoolis ning Tartu Ülikoolis joonistusõpetaja erialal.\n(1900, Kohila – 1973, Tallinn)\nHalliste oli eesti kujur, kes alustas oma loometeed maalimisega ning jätkas sellega ka hiljem. Peaasjalikult on ta tuntud siiski skulptorina. Kunstialase hariduse omandas Halliste Ants Laikmaa ateljeekoolis ning Pallase kunstikoolis Anton Starkopfi ja Voldemar Melliku juures, kujunemisaastatel töötas Halliste ka Jaan Koorti ateljees.\n(1908, Gatšina – 1980, Tallinn)\nMaalikunstnik Hallop viljeles pastell- ja õlimaali, kriidi- ja söejoonistust ning monotüüpiat\n(1903, Tallinn – 1950, teadmata kadunud)\nHerman oli eesti maalikunstnik, kes on tuntud eelkõige esindus- ja naisportreede maalijana. Kunstihariduse omandas Herman Riigi Kunsttööstuskooli dekoratsioonimaali erialal, täiendas end Reimsis ja Pariisis ning viibis hiljemgi mitmel korral Prantsusmaal. Kuulus Prantsuse ühingu Société Nationale des Beaux-Arts maalisektsiooni.\n(1881, Allikukivi – 1957, Tallinn)\nJansen viljeles portree-, maastiku- ja olustikumaali ning natüürmorti, lõi ehispannoosid ning katsetas mosaiigi, monotüüpia, keraamika ja skulptuuri alal. Portreid lõi peamiselt 1920. – 1930. aastatel, kuid ka hiljem. Kunstiõpinguid alustas Jansen A. Stieglitzi kunsttööstuskooli Narva filiaali õhtustel joonistamiskursustel, 1899.a suundus Peterburi, kus õppis Kunstide Edendamise Seltsi koolis ning oli vabakuulajaks Peterburi KA kõrgemas kunstikoolis. Oli 1938. aastast Riigi Kunsttööstus Kooli ja 1947. aastast ERKI dekoratiivmaali professor.\n(1878, Aruküla – 1954, Tallinn)\nJegorov lähtus loomingus eelkõige vene realistlikust kunstisuunast. Sai tuntuks linnavaadete (peamiselt Tallinna) ja maastikumaalidega (eelkõige päikeseliste talvepiltidega). Kunsti õppis Peterburis Kunstide Edendamise Seltsi koolis ja vabakuulajana Peterburi KA kõrgemas kunstikoolis Ilja Repini ja Dmitri Kardovski ateljees. Oli kurttumm.\nJUNGBERG (NOORMÄGI), Osvald\n(1881, Tartu – 1937, Tallinn)\nJungbergi maalilooming on akadeemiline, enim hinnatakse tema portreid. Joonistustes on tihti märgata juugendlikke suundumusi. Kunstnik õppis Tartus R. J. von zur Mühleni joonistuskoolis, oli Peterburis A. Stieglitzi kunsttööstuskoolis vabakuulaja, täiendas end K. Manovski juures ja Pariisis Académie Julian’is ning omandas Peterburi KA juures joonistusõpetaja kutse. Kirjutanud raamatud „Kunstnik ja modell” (1920) ja „Itaalia renaissance” (1920).\n(1882, Paide – 1942, Tallinn)\nKalmus on portreteerinud riigitegelasi ja kultuuriinimesi, paremiku moodustavad uusasjalikud lähivaates portreed. Värviga modelleeritud vorm on Vassili Šuhhajevi laadist lähtuvalt selge, isegi kalk. Kunstihariduse omandas Kalmus Peterburis J. Goldblatti ateljees, Kunstide Edendamise Seltsi koolis, Peterburi kunstiakadeemias ning Pariisis Filippo Colarossi ning Vassili Šuhhajevi eraakadeemiates.\n(1889, Tartu lähistel – 1943, Tšeljabinsk)\nKangro-Pool viljeles tuši-, pliiatsi- ja söejoonistust, puulõiget ja õlimaali. 1919 – 1921 lõi juugendlik-ekspressionistlikke erootilise kallakuga tušijoonistusi, 1920ndatel peamiselt sümbolistlik-ekspressionistlikke puulõikeid, 1930ndate looming on valdavalt natuurilähedane. Õlimaalidest on hinnatuimad kultuuritegelaste portreed. Kunstiõpinguid alustas Kristjan Raua stuudios ja jätkas Münchenis Anton Azbé kunstikoolis, Pariisis École des Beaux-Arts’is ja vabaakadeemiates, Pallase kunstikoolis ja puulõike alal Hamburgi kunsttööstuskoolis. Oli Pallase kunstiühingu asutajaliige. 1913 – 1914 kuulus futuristlikusse kirjandus- ja kunstirühmitusse „Moment”.\n(1920, Petrograd – 2011, Tallinn?)\nKimm on viljelenud pea kõiki maaližanreid, enim ajaloo- ja tööteemalist figuraalkompositsiooni ning portreed. Portreedes avaldub püüd tuua esile kujutatava hingelaadi. Kunstihariduse omandas Ülevenemaalise Kunstiakadeemia kunstikeskkoolis ja hiljem Ülevenemaalises Kunstiakadeemias. Jätkas kunstiõpinguid ka pärast II maailmasõda ja lõpetas Ilja Repini nimelise kunstiinstituudi. Alates 1965. aastast oli Kimm ERKI professor ning aastatel 1963 – 1983 samas maalikateedri juhataja.\nKink on Eesti portretist, kes omandas kunstihariduse Tallinna Kujutava- ja Tarbekunstikooli erikursuse maali erialal Johannes Greenbergi maaliklassis.\n(1913, Tartu – 1972, Tartu)\nKits oli silmapaistvamaid „Pallase” maalikoolkonna esindajaid, kes viljeles kõiki tahvelmaaližanre, monumentaalmaali ja raamatuillustratsiooni. Alustas impressionistlikult valgusküllaste ja koloriidilt varjundirikaste maalidega ja maalis dünaamilisi lüürilise alatooniga figuurikompositsioone ning suure vormiüldistusega linnapilte. Tänu oma oskusele ka realistlikus žanris maalida, kohanes Kits pärast II maailmasõda üsna kergesti ka uue võimu nõudmistega kunstile. 1950. aastate lõpus ilmusid kunstniku loomingusse vormiuuenduslikud kubistlikud ja abstraktsionistlikud noodid. Eestis esimesena rakendas ta stilisatsiooni ning abstraheeritud kujundeid ka monumentaalmaalis. Kunstihariduse omandas Kits Pallase kunstikoolis, kus lõpetas Aleksander Vardi, Kaarel Liimandi, Villem Ormissoni ja Ado Vabbe käe all väga tugevaks peetava 1939. aasta lennu. 1947 – 1949 töötas Kits Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis monumentaalmaali kateedri juhatajana, hiljem Tartus vabakunstnikuna.\n(1921, Pärnu – 1986, Tallinn)\nKokamägi alustas lüürilise kallakuga realistlike portreedega, milles jätkas eesti portreemaali tavasid. Kujutas vahetult noori naisi, sh näitlejaid (noore naise kuju kui romantiline sümbol) ja lapsi. Tema loomingu kõrgajaks olid 1970. – 1980. aastad, mil kujunes välja kunstnikule omane impressionistlik maalilaad. Kunstihariduse omandas Kokamägi Tallinnas Riigi Kõrgemas Kunstikoolis, Tartus Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel ning pärast II maailmasõda Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja ERKI-s.\n(1912, Tartu – 1983, Örebro)\nEesti maalikunstnik ja graafik Kõks oli oma kunstnikukarjääri alguses huvitatud peamiselt prantsuse maalikunstist, eriti foovidest, hiljem oli ta mõjutatud paljudest eri kunstisuundadest, sh ka saksa ekspressionismist, kubismist ning abstraktsionismist. Kuna Kõks oli II maailmasõja ajal Eestist lahkunud, siis kajastuvad tema figuraalmaalides ka pagulasmeeleolud. 1967. aastal viibis Kõks USA-s pärast mida muutus tema laad selgemaks ja suurejoonelisemaks, lisandusid popkunsti mõjud ning oluliseks sai indiaani ainestik. Paguluses olles tegeles Kõks intensiivselt ka eesti kunsti populariseerimise ja tutvustamisega avaldades ajakirjanduses rohkesti näitusetutvustusi. Kunstihariduse omandas Kõks Pallase kunstikoolis Ado Vabbe käe all.\n(1889, Moskva – 1980)\nKulkoff on loonud vene juugendliku sümbolismi laadis maastikumaale, maalinud ka seltskonnategelaste ja kunstnike portreesid ning teatraalseid usuteemalisi maale. Kunstihariduse omandas Kulkoff Moskvas Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis (ning pälvis I järgu kunstniku nimetuse).\n(1894, Tallinn – 1945, Tallinn)\nKull on peamiselt jäädvustanud uusrealistlikus laadis, hallika koloriidiga maalidel Tallinna vanalinna ja sadama motiive. Sai kunstihariduse Tallinnas K. Hartmanni ja Ants Laikmaa juures ning Nikolai Triigi ateljees Pallase kunstikoolis.\n(1866, Vigala – 1942, Taebla)\nLaikmaa alustas oma kunstnikuteed akadeemilise maalihariduse pinnalt, kuid tema loomingus on tuntavad nii impressionismi kui ka postimpressionismi mõjud. Tema lemmikžanreiks kujunesid aja jooksul portree-, maastiku- ja lillemaal, maalitehniliselt eelistas ta peamiselt pastelli, kuna see võimaldas kiiresti ja hoogsalt töötada. Portreedel kujutas Laikmaa nii talupoegi kui ka intelligentsi esindajaid, erilist tõmmet tundis ta eksootiliste tüüpide (näiteks mustlaste) vastu. Erilist tähtsust omasid tema jaoks ka autoportreed. Kunstihariduse omandas Laikmaa Peterburis professor Julius Kleveri juures ning Düsseldorfi Kunstiakadeemias professor Eduard von Gebhardti käe all. Eestisse naasnuna avas Laikmaa 1903. aastal Tallinnas omanimelise ateljeekooli. Lisaks pedagoogi tööle avaldas ta hulganisti reisikirju, kunstiteoreetilisi ning -ajaloolisi artikleid, kunstinäituste arvustusi, kunstnike tähtpäevadele pühendatud monograafilisi ülevaateid ning kunstielu päevakajalisi probleeme lahkavaid artikleid.\n(1911, Tartu – 1989, Lakewood, USA)\nLepik oli eesti näitleja ja lavastaja, kes mängis 1941 – 1942 Estonias ja 1942 – 1944 Vanemuises, 1944. aastal põgenes Saksamaale ning oli seal Schwarzenbeki Eesti Rahvusteatri asutajaid. Hiljem USA-s New Yorgi Eesti Teatri näitleja ja lavastaja ning Lakewoodi Eesti Teatri kunstiline juht. Kunstihariduse omandas Lepik Riigi Kunsttööstuskoolis ning teatrihariduse Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikoolis.\n(1901, Tallinn – 1965, Chicago)\n( 1928, Tallinn)\nEesti maalikunstnik Liivat-Makarova on viljelenud peamiselt maastiku-, lille- ja portreemaali, 1950. aastate lõpust ka nonfiguratiivset laadi. Talle on omane jõuline särav koloriit, eelistatud värvideks ultramariin, punane ja sidrunkollane. Kunstihariduse sai Liivat-Makarova Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ning ERKI-s.\n(1904, Tallinn – 1986, Tallinn)\nLoik on eesti kunstnik, kes viljeles figuurikompositsiooni, akti-, interjööri- ja vaatemaali ning natüürmorti, samuti on tema loomingus tähtsal kohal portreemaal. Alustas jutustava käsitluslaadiga, kuid muutus hiljem üldistavamaks ja jõulisemaks, lisas oma loomingusse intensiivsed värvid. Kunstihariduse omandas Loik N. Rothi erastuudios ning Pallase kunstikoolis Ado Vabbe õpilasena. Aastatel 1950 – 1976 tegutses ta ERKI-s õppejõuna.\nLuik-Püüman oli eesti maalikunstnik, kelle elust on vähe andmeid ning tööd väga harvad. Peamiselt keskendus portreemaalile. Kunstihariduse omandas Luik-Püüman baltisakslanna J. von Tobieseni juures ning siis omasõnutsi Peter Jansseni juures Düsseldorfis, hiljem Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi Koolis. Alates 1905. aastast tegutses tema kunstkäsitöökool.\n(1884, Tallinn – 1968, Rio de Janeiro)\nMaksolly oli (eesti) maalikunstnik, kes omandas kunstihariduse Peterburis A. Stieglitzi kunsttööstuskoolis, reisis palju ringi, Venemaal elades restaureeris seinamaalinguid ning maalis portreesid. 1923. aastal tuli Poola kaudu Eestisse, 1929. aastal suundus Prahasse, edasi tegutses peamiselt portretistina Karlstadis, Kopenhaagenis, Berliinis, Pariisis jm., pärast II maailmasõda peamiselt Brasiilias. Eestis sai Maksolly tuntuks Vabadussõja-aineliste lahingumaalide ja sõjaväelaste portreedega, kuid enamus tema siinseid töid on hävinud.\n(1924, Tartu – 1994, Tallinn)\nMalini loomingus on vahetunud mitu laadi, kuid peamiselt on ta tuntud sürrealistina, kelle eeskujudeks olid eeskätt Max Ernst ja Oyvind Fahlström. 1960. aastate alguses keskendus Malin portreemaalidele, mille eripäraks on see, et tehtud portreedel on kujutatavad vabas ja loomulikus poosis. 1960ndate II pooles avaldusid sürrealismiilmingud. Paljude Malini maalide aineseks on mikro- ja makromaailm, samuti alateadvuse pinged ja hirmud. Kujundileidude aluseks on olnud automatism ning ta on kasutanud korduvaid kombinatsioone inimkeha elundite fragmentidest. Ka hilisemas portreeloomingus tõusevad esile sürrealismi mõjutused. Kokkuvõtteks kunstniku sürrealistlikust loomingust kujunes mulaažide ja Malini loodud kujudega spiraalne objekt, mis kujutas liikumist läbi elu olematusse. Oma paljudes kirjutistes on Malin huvitavalt kirjeldanud ja käsitlenud kunstniku loomeprotsessi. Kunstihariduse omandas Malin Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis ja hiljem ERKI-s.\n(1911, Aruküla, Tuhalaane vald – 1978, Tallinn)\nMikko loomelaadi kujunemist mõjutasid oluliselt Nikolai Triigi ning prantsuse kunstnike looming. Ta viljeles pea kõiki maaližanreid, enim figuurikompositsiooni ja natüürmorti. Algul lõi peamiselt rahva elu kujutavaid kompositsioone ning linna- ja maastikuvaateid, milles väljendusid Pallase mõjud. 1950ndate II pooles muutus Mikko käsitluslaad ekspressiivsemaks ja üldistavamaks ning avaldus teravnenud vormitaju. Sellele perioodile on omaseks kindla rütmiga vormiliigendus ja teoste suurenenud dekoratiivsus. Natüürmortides ja figuurimaalides sai valdavaks jõulise kontuuri ja geometriseeritud pindadega kubistlik stilisatsioon. Elu lõpukümnendil lõi Mikko ka mitmeid sümbolistlikke kompositsioone, milles ilmneb monumentaalsusetaotlus. Kunstihariduse omandas Mikko dekoratsioonimaalierialal Riigi Kunsttööstuskoolis A. Janseni ja R. Nymani käe all ning Nikolai Triigi ateljees Pallase kunstikoolis. Alates 1944. aastast töötas Mikko ERKIs maaliõppejõuna.\n(1922, Maima küla. Altai krai, Venemaa)\nLeili Muuga on maalikunstnik, kes alustas eesti kunstis teemalahenduselt ja väljenduslaadilt uudsete paljufiguuriliste kompositsioonidega. Tema maalides on näha lüüriline elu- ja inimesenägemus. Loomeinimeste portreedes on intiimsust, karakter on esitatud selgelt. Viljelenud ka lille-, maastiku- ja meremaali, hiljem abstraktsiooni. Palett on enamasti tonaalne, mõne teose aktsendiks on valgust kiirgavad värvilaigud. Kunstihariduse omandas Muuga Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja ERKI-s, kus töötas hiljem ka õppejõuna.\n(1902, Narva – 1991, Tallinn),Möldroo oli peamiselt tuntud eesti teatrikunstniku ja graafikuna, kuid viljeles aeg-ajalt ka õlimaali (maastiku- ja linnavaated), akvarelli ja graafikat. Lavakujundajana alustas ekspressiivsete kujundustega Hommikteatrile, töötas Kaunase Riigiteatris, Pärnus Endla teatris, Tallinna Draamastuudio teatris, Belgradi Riigiteatris ning Viljandis Ugala teatris. Kunstihariduse omandas Möldroo Pallase kunstikoolis ning dekoratsioonimaali erialal Tallinna Kunsttööstuskoolis.\n(1882, Tver – surmaaeg teadmata)\nKostüümikunstnik, kes töötas oma karjääri jooksul Draamateatris, Tallinna vene teatris ning Estonias. Portreede, miniatuuride ja joonistustega esines ta nii eesti- kui ka välismaistel näitustel. Kunstihariduse omandas Oboljaninova-Krümmer Peterburi Kunstiakadeemia kõrgemas kunstikoolis. Enne II maailmasõda lahkus kunstnik ilmselt Eestist, tema saatus pole teada.\n(1925, Tallinn – 1998, Tallinn)\nEesti maalikunstnik Ohakas alustas 1940. aastate lõpus impressionistlike maastikumaalidega, 1950. aastate lõpus sai temast nn karmi stiili viljelejana üks eesti kunsti uuendajaid, 1960. aastatel muutus tema lakooniline väljenduslaad romantilisemaks ning 1970. aastatel rahulikumaks ja eepilisemaks. Ohaka loomingus on ka sürrealismi ja abstraktsionismi sugemeid. Kunstihariduse omandas ta Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis ja Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. On tegutsenud ka Tallinnas Draamateatri kunstnikuna.\n(1910, Simititsa, Peterburi kubermang – 1989, Tallinn)\n(28.11.1915, Tallinn – 30.04.2011, Haapsalu?)\nEvald Okas oli äärmiselt mitmekülgne kunstnik, kes osales Eesti kunstielus rohkem kui kuuekümne aasta vältel. Tema varajane looming koosneb peaasjalikult aktidest ja portreedest, kuid pärast II maailmasõda said märkimisväärseteks tema suured figuraalkompositsioonid ning industriaalvaated, millega ta esindas 1950. aastatel nõukogude kaasaegse kunsti ehk karmi stiili Tallinna koolkonda (koolkonda kuuluvateks loetakse ka Nikolai Kormašovi, Enn Põldroosi, Olev Subbit jt). 1970. aastatel tõi Okas eesti maalikunsti meelelis-erootilise käsitluse, luues arvukalt erksakoloriidilisi teatraalseid kompositsioone ning akte. Vitaalsete ning värvikirevate aktimaalide ning kompositsioonide loojana tegutses Okas oma surmani. Kunstihariduse omandas Okas esmalt Voldemar Melliku ja August Janseni õpilasena Riigi Kunsttööstuskoolis, hiljem Johannes Greenbergi juhendusel Riigi Kõrgemas Kunstikoolis, kus omandas süvendatud teadmised maali alal. Okas töötas alates 1944. aastast Eesti Riikliku Tarbekunsti Instituudi dekaanina, 1954. aastast Eesti Riikliku Kunstiinstituudi professorina ning sai 1993. aastal Tallinna Kunstiülikooli emeriitprofessoriks. Alates 1975. aastast oli Okas NSVL Kunstide Akadeemia akadeemik, mis võimaldas tal ette võtta arvukaid silmaringi laiendavaid reise välisriikidesse (sh Jaapanisse, Ameerika Ühendriikidesse, Indiasse jne).\nKunstnik Anke Oksa lemmikmotiivideks on kõik, mis seondub balletiga. Peamiselt loob ta akrüülmaale, kuid paralleelselt tegeleb ta ka digitaalmaalide ja multimeediakunstiga. Kunstihariduse omandas Oks skulptuuri erialal Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.\n(1915, Kunda – 1982, Tallinn)\nPeek oli eesti teatri- ja maalikunstnik ning graafik, kes omandas lavakujunduse-alase hariduse Siberis Omski kunstikoolis. On olnud Estonia kunstnik, hiljem vabakunstnik.\n(1907, Narva – 1999)\nPeil oli eesti teatrikunstnik, kes muuhulgas on viljelenud ka realistlikku tahvelmaali (lille- ja maastikupildid ning portreed). Lavakunstnikuna kujundanud umbes kolmsada lavastust. Tema laad on peamiselt olustikuline. Maalitud dekoratsioonide kõrval on Peil tulemuslikult kasutanud ka projektsiooni ja valgustust. Kunstihariduse omandas maalierialal Pallase kunstikoolis Jaan Vahtra, Voldemar Melliku, Villem Ormissoni ja Ado Vabbe käe all, lõpetas kunstikooli joonistusõpetaja kutsega. Stsenograafia alal täiendas end Moskva ja Leningradi teatrites.\n(1936, Keelva – 1998)\nEesti maalikunstnik Pihelga on loonud peamiselt hilisimpressionistlikke, diskreetse värvikäsitlusega maastikumaale ning sadama- ja linnavaateid. Uurinud ka eesti akvarelli ajalugu. Kunstihariduse omandas dekoratiivmaalierialal Riigi Kunsttööstuskoolis Roman Nymani ja August Janseni käe all, hiljem Helsingis Soome Kunstiühingu koolis.\n(1883, Tamme küla, Rannu vald – 1957, Tallinn)\nEesti teatri- ja maalikunstnik Poland viljeles õlimaali, akvarelli, pastelli ja temperat\nEesti maalikunstnik, pedagoog ja ühiskonnategelane Põldroos on viljelenud peamiselt figuraalkompositsiooni ja portreed (teda on nimetatud ka inimeste ja inimsuhete maalijaks). Lülitus kohe pärast õpingute lõpetamist kunstiellu ja püüdis väljendada enda ja oma põlvkonnakaaslaste uudseid seisukohti ning vastanduda senisele lihtsameelselt idealiseerivale või liialdatud suurejoonelisele tegelikkusekujutusele nähtuste olemuse kunstilise üldistusega. Põldroos äratas tähelepanu mõnevõrra rohmaka käsitluslaadiga\n(1927, Tartu – 2011)\nEesti maalikunstnik Ellen Polli on silma paistnud realistlike portreedega lastest, töölistest ja eesti kultuuriinimestest, viljelenud ka maastiku- ja linnavaadet, lillemaali ning temaatilist figuraalkompositsiooni. Maalihariduse omandas Polli Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Johannes Võerahansu meistriklassis ning töötas aastakümneid samas, Tartu Kunstikoolis joonistus- ja kompositsiooniõpetajana.\n(1928, Raadivere küla, Kuremaa vald – 2004)\nEesti maalikunstnik Kaljo Polli on portreteerinud loomeinimesi, haritlasi, sportlasi ja lapsi. Tema töödes on nii lokaaltoonidele tuginevaid kui ka toonmaalilikke lahendusi. Loonud ka suuri lavastuslikke kompositsioone ning omal ajal leidsid ametlikku tunnustust tema tööstusteemalised maalid. Omaette peatüki tema loomingus moodustavad 1960. aastatel koos Lennart Georg Meriga tehtud Kamtšatka-reisi muljetest sündinud etnograafiliste motiividega pildid. Maalihariduse omandas Polli Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Johannes Võerahansu meistriklassis. Hiljem töötas õppejõuna Tartu Kunstikoolis ja ERKI Tartu osakonnas.\nPukk on eesti maalikunstnik, kes viljeleb peaasjalikult portreemaali. Oma portreedel on ta kujutanud arvukalt eesti loomeinimesi, poliitikuid, sportlasi, teadlasi, usutegelasi jne. Kunstihariduse omandas Pukk Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, kus õppis esmalt aasta aega arhitektuuri, pärast mida astus samas graafika erialale, mille ta ka lõpetas.\n(1889, Tammiste vald, Pärnumaa – 1977, Tallinn)\nAugust Pulst oli eesti maalikunstnik, teatridekoraator, vanavara ja pärimusmuusika koguja ning rahvakultuuri populariseerija. Maalikunstnikuna viljeles Pulst peamiselt impressionistlikku laadi, luues nii õlimaale kui ka akvarelle. Olulisim osa Pulsti maaliloomingust sündis sajandi teises pooles, mil tema põhiliseks väljendusvahendiks olid diskreetses sini-punases koloriidis akvarellid Tallinna linna- ja tänavavaadetest koos inimestega. Kujutavat kunsti õppis Pulst Riia kunstikoolis, kus omandas ka joonistusõpetaja kutse.\nEesti animafilmilavastaja ja filmikunstnik Raamat, kes on muuhulgas loonud ka tundelise vormikäsitlusega psühholoogilisi portreid ning rakendanud maalikunsti ja graafika vahendeid animatsioonis. Raamat lõi kujunduse eesti esimesele nukufilmile „Peetrikese unenägu” (1958) ning kujundas 1960. aastatel 11 mängufilmi, sealhulgas „Põrgupõhja uus Vanapagan” (1963), „Mäeküla piimamees” (1965) ja „Viimne reliikvia” (1969). Raamat on ka eesti joonisfilmi rajaja ning eesti esimese animafilmikasseti autor. Kunstihariduse omandas Raamat maalierialal ERKI-s.\n(1901, Valga – 1977, Tallinn)\nEesti maalikunstnik ja karikaturist, kes on viljelenud ekspressionismimõjulist vabagraafikat, intensiivsete värvidega kubistlikus stiilis maneristlikku figuurimaali ja hiljem ka realistlikus laadis maali. Karikatuuriloomingust on silmapaistvaimad kultuuriinimeste tabavalt karakteriseeritud saržid. Kunstihariduse omandas Randel Penza ning Pallase kunstikoolides. Töötas J. Tombi nimelise Kultuuripalee peakunstnikuna, ajakirja Pikker karikaturistina ja Tarbekunsti Keskuse kujundustööde ateljee juhatajana.\n(1902, Põlgaste vald, Võrumaa – 1968, Tartu)\nGustav Raud oli eesti maalikunstnik, kes on rohkesti maalinud eesti haritlaste, peamiselt kunstnike ja kirjanike portreid, rõhutades kujutatavate isikupära. Kunstialase hariduse omandas Raud Pallase kunstikoolis Ado Vabbe ning ajuti ka Nikolai Triigi ateljees. Hiljem töötas Tartu Riiklikus Kunstikoolis maaliosakonna õppejõuna.\n(1865, Viru-Jaagupi lähistel – 1930, Tallinn)\nPaul Raud oli esimene kutseline eesti maalikunstnik, kes pärast õpingute lõpetamist asus tööle kodumaal, kus täitis peamiselt baltisaksa aadli portreetellimusi. Raua portreed paistavad silma viimistletud maalitehnika, meisterliku karakteriseeringu, akadeemilisuse ja paraadlikkusega. Vabaloominguna tegeles Raud ka eesti talupoegasid kujutatavate realistlikke portreedega. Koos kaksikvenna Kristjan Rauaga Muhu ja Pakri saarele tehtud reisidel maalitud valgusküllastest loodusvaadetes kandus tundlik valgusekäsitlus ja impressionistlikud sugemed üle ka Raua pastellportreedesse neidudest ja lastest. Maalihariduse sai Raud Düsseldorfi Kunstiakadeemias, täiendas end Roomas, Münchenis, Helsingis, Pariisis, Stockholmis ning omandas Peterburi Kunstiakadeemias joonistusõpetaja kutse.\n(1914, Paide – 1992, Tallinn)\nRaunam oli eesti maalikunstnik ja pedagoog, kes on loonud realistlikke maastiku-, lille- ja portreemaale ning figuraalkompositsioone. Lisaks on avaldanud mitmeid õpikuid, nt „Akvarellimaal” (1952) ja „Joonistamise ja maalimise õpik” (1961, 1963). Kunstihariduse omandas Raunam dekoratsioonimaalierialal Riigi Kunsttööstuskoolis, joonistus- ja joonestusõpetaja erialal Tallinna Pedagoogiumis ning maalierialal Johannes Greenbergi juhendamisel Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Töötas ERKIs joonistus- ja maaliõppejõuna, õppe- ja teadusprorektorina ning üldmaalikateedri juhatajana.\n(1969, Tallinn – 2002, Tallinn)\nEesti helilooja, kes oli enim tuntud elektroonilise muusika ja multimeediakunsti vallas, kuid kirjutas ka filmi- ja teatrimuusikat. Lisaks sellele tegeles ka kunstiloominguga (tema videoteos „Piilutorn” sai 1996. aastal Sorose Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse näitusel „Eesti kui märk” ühe peapreemiatest) ja viljeles erinevates keeltes sürrealistlikku luulet. Muusikahariduse omandas Remme Tallinna Konservatooriumis professor Jaan Räätsa juhendamisel ning Eesti Muusikaakadeemias Erkki-Sven Tüüri ja Lepo Sumera käe all.\nRohusaar on eesti maalikunstnik, kes on loonud nii impressionismist kui ka ekspressionismist mõjutatud hedonistlikke maale, iseloomulikuks on laia ja intensiivse pintslilöögi kasutamine. Kunstihariduse omandas Rohusaar ERKIs Tiit Pääsukese, Ando Keskküla ja Enn Põldroosi käe all.\n(1923, Tallinn – 2007, Tallinn)\nEsther Roode on eesti maalikunstnik, kes on loonud peamiselt portreesid ning looduslähedases laadis maastikke. Kunstihariduse omandas Roode moeerialal Tallinna naiskutsekoolis ja Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, maalierialal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Hiljem töötas maali- ja joonistusõpetajana nii Tallinna Pedagoogilises Instituudis kui ERKI-s.\n(1924, Tallinn – 1974, Tallinn)\nHenn-Olavi Roode on eesti maalikunstnik, kelle loomingu põhialuseks oli ennesõjaaegsetelt õpetajatelt saadud huvi kubismi vastu. Süžeest rohkem huvitasid Roodet kunstis vormiprobleemid: värv, pind, struktuur, kompositsioon, mäng motiivi loetavusega. Žanriliselt on tema haare äärmiselt lai: ta maalis nii stuudioakte, portreesid, veduute, abstraktsioone kui ka merevaateid. Kõikidele tema töödele on omane peen psühholoogilisus ning vormikäsitluslik analüütilisus, mis koos pallasliku maalilise värvitunnetusega moodustavad Roode isikupärase stiili. Kunstiõpinguid alustas Roode Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ning Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis. Õpinguid jätkas pärast Siberist naasmist ERKI-s. Töötas peamiselt vabakunstnikuna ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna.\n(1904, Lesnoi, Peterburi – 1981, Tallinn)\nRosin oli eesti kujur, kes skulptuuri kõrval harrastas ka õlimaali. Skulptuuris viljeles peamiselt portreed ja figuraalkompositsiooni, portreedes omane teatud maneristlik laad. Kunstihariduse omandas Rosin Riigi Kunsttööstuskoolis naiskäsitööerialal (omandas muuhulgas ka joonistusõpetaja kutse), rakendusskulptuuri erialal Tallinna Rakenduskunsti Koolis ja skulptuurierialal Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, kus asus pärast lõpetamist tööle õppejõuna.\n(1910, Karepa küla, Varangu vald – 1968, Tallinn)\nSagritsa loomelaadile on omased pallaslik värvikasutus, visandlik kujutuslaad, hoogne pintslilöök ning teravad värvivahekorrad. Tema loomingu paremiku moodustavad poeetilised maastiku- ja meremaalid, tuntud on ka mitmed tema monumentaalmaalid (näiteks 1947. aastal koos Evald Okase ja Elmar Kitsega loodud Estonia teatri laemaal). Kunsti õppis Sagrits esmalt Roman Nymani ja Günther Reindorfi juures Riigi Kunsttööstuskoolis, hiljem Pallase kunstikoolis Nikolai Triigi ja Ado Vabbe juhendamisel. Evakueerus II maailmasõja ajal NSV Liidu tagalasse ning osales Jaroslavi Eesti Kunstnike Liidu asutamises. Hiljem töötas Sagrits vabakunstnikuna.\n(1902, Viitina – 1980, Tartu)\nSepp oli eesti maalikunstnik, kes viljeles peamiselt psühholoogilist portreemaali, loomingutee alguses ka natüürmorti ja maastikumaali. Erilise vaimsuse, väärikuse ja inimlikkuse kõrge hindamisega paistvad silma tema olustikulised rühmaportreed ja siiruse ning südamlikkusega lapsepildid. Varases loomingus valdab rahu ja tasakaal, hilisemad tööd on ekspressiivsemad ja tundliku valgus-varjukäsitluse ning hoogsa pintslilöögi tõttu maalilisemad. Sepp õppis maalimist Pallase kunstikoolis Konrad Mägi ja Nikolai Triigi käe all, kuid lõpetas kooli hiljem Ado Vabbe õpilasena.\n( 1941, Konnu küla, Kingissepa rajoon, Leningradi oblast)\nEesti maalikunstnik Sink on loonud peamiselt maastikumaale ja portreesid, alates 1980. aastatest on valdavaks religioosne temaatika. Kunstihariduse omandas Sink Tartu Kunstikoolis ja ERKI-s ning töötas hiljem kunstiõpetajana Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis ja ERKI ettevalmistuskursustel.\n(1927, Metsaküla, Avanduse vald – 2003)\nSuumann oli eesti maalikunstnik ja luuletaja, kes 1960. aastate alguses äratas tähelepanu ja tekitas poleemikat primitivistlike teostega, mida maalides püüdis kunstnik vabaneda õpingute ajal peale surutud realismist. Tema maalikäsitlus on tundlik ja luuleline, väljendusvahendid lihtsad. Piirates vorme reljeefse kontuuriga on ta siluetilikes portreedes karakterit üllatavalt napi joonega. Kompositsioonides on Suumann vahendanud pehme irooniaga külaolustiku sentimentaalset romantikat. 1960. aastatel loobus seoses luuletajakutsega mõneks ajaks maalimisest, kuid pöördus hiljem selle juurde tagasi ning lõi lüürilisi ja stiliseeritud maastikumaale. Kunstihariduse omandas Suumann maalierialal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ning ERKI-s.\n(1891, Tartu – 1944, teadmata kadunud)\nTamm oli eesti teatrikunstnik ja näitleja, kelle ruumilis-plastilised lavakujundused olid mõneti kubismi- ja konstruktivismimõjulised. See ilmnes nii nende tasapinnalistes osades kui ka lavaehitistes. Tamme loodud maalitud konstruktsioonid olid veidi raskepärased ning teravate värvikontrastidega. Kunstnikuna oli Tamm peamiselt iseõppija ehkki lühikest aega täiendas ta end joonistamise ja maalimise vallas Tartus von Moritza juures. Töötas näitleja ja dekoraatorina Vanemuise teatris, Pärnu Endla teatris, Narva teatris, Rändteatris, Viljandi Ugala teatris ning kõige pikemalt, aastatel 1929 – 1944, Tallinna Töölisteatris.\n(1901, Kuigatsi vald, Tartumaa – 1960, Tartu)\nTeder oli eesti maalikunstnik ja aednik, kes viljeles peamiselt lillemaali, vähemal määral ka maastiku-, portree- ja olustikumaali. Tema varajane looming on uusasjalik, iseloomulikud on selgelt piiritletud vormid ja tuhmjas pruunikas koloriit. 1930. aastatel muutus tema maalimisviis impressionistlikult varjundirikkaks, koloriit heledaks ja teoseti värvierksaks, kujutuslaadis ilmneb kohati naivistlikku rohmakust. Pärast II maailmasõda valminud lillemaalides keskendas Teder tähelepanu ruumilisuse esiletoomisele ning valguse ja varjuga modelleerimisele. Barokselt lopsakate lillemaalide kõrval valmis tagasihoidlikumas värgigammas maastikke ja linnavaateid. 1950. aastate teisel poolel maalis Teder peamiselt värvierksaid lillepilte ja maastikke. Kunstihariduse omandas Teder Pallase kunstikoolis esmalt Konrad Mägi ja siis Ado Vabbe käe all ning Pariisis Vassili Šuhhajevi eraakadeemias.\n(1923, Võru – 2008)\nTeder oli eesti maalikunstnik, kes on viljelenud akvarell-, pastell-, õli- ja temperamaali. Loonud hoogsas laadis maastiku- ja linnavaateid, figuraalkompositsioone ja natüürmorte. Kujundanud muuhulgas ka filmiplakateid. Kunstihariduse omandas Teder Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja ERKI-s.\n(1916, Gdovi maakond, Peterburi kubermang – 2011)\nTerri oli eesti maalikunstnik, kelle varasele loomingule on omane ajastust tingitud valuline ekspressiivsus, summutatud värvides avaldub rauge nukrus. Kujutanud hävitava jõu meelevalda kogenud inimesi mitmesugustes eluolukordades, sümbolkujudena ja allegooriatena. 1950. aastate lõpus sai Terri meelisžanriks realistlik, pisut romantilisusesse kalduv portreemaal. Samuti lisandusid tema loomingusse Aafrika ja Norra reisimuljetel põhinevad poetiseerivad maastikuvaated. Kunstihariduse omandas Terri graafikaalal Riigi Kunsttööstuskoolis ning maalialal Eerik Haameri juhendamisel Tallinna Kujutava- ja Rakenduskunsti Koolis.\nTober on eesti kujur, kes loonud psühholoogilisi portreesid ja vormiilu rõhutavaid figuraalkompositsioone. Kunstihariduse omandas Tartu Kunstikoolis ja ERKI-s.\n(1910, Rakvere – 1962, Tallinn)\nTreuman oli eesti maalikunstnik, kes on maalinud peamiselt kultuuriinimeste ja tööeesrindlaste portreesid ning loonud ka päevakajalisi ning ajastukohaseid kompositsioone. Maalihariduse omandas Treuman Pallase kunstikoolis.\n(1884, Tallinn – 1940, Tallinn)\nNikolai Triik oli väga mitmekülgne kunstnik, kes viljeles nii maali kui ka graafikat. Kunstnikukarjääri alguses oli tema looming mõjutatud sümbolismist ja rahvusromantismist. Aja jooksul muutus tema maalilaad ekspressiivsemaks. Olulisel kohal Triigi loomingus on nii portree- kui ka maastikumaalid. Viimaste põhjal on teda võrreldud ka Norra kunstnik Edvard Munchiga. Kunstihariduse omandas Triik pika aja vältel paljudes eriilmelistes kunstiõppeasutustes (kronoloogilises järjekorras): Peterburis A. Stieglitzi kunsttööstuskoolis, Tallinnas Ants Laikmaa ateljeekoolis, Peterburis Josef Braszi ateljees, Soome Kunstiühingu koolis, Pariisis Filippo Colarossi vabaakadeemias, Académie Julian'is ning Gabriel Ferrier'i juures École des Beaux-Arts'is, Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikoolis ning Peterburi Kunstiakadeemias. Oma väärtuslikke teadmisi rakendas Triik graafika õppejõu ja maaliateljee juhatajana Pallase kunstikoolis alates 1922. aastast (vaheaegadega) kuni oma surmani.\n(1905, Aidu vald, Viljandimaa – 1989, Tallinn)\nTurp oli eesti maalikunstnik, kes viljeles olustiku-, maastiku- ja portreemaali ning lõi mitmeid talurahvaainelisi teoseid. Alates 1950. aastatest tegeles peamiselt eksliibristega. Kunstihariduse omandas Turp vabakuulajana Riigi Kunsttööstuskoolis ning seejärel joonistusõpetaja kursustel Pallase kunstikoolis. Töötas pikalt Kaubandusministeeriumi reklaamibüroo dekooriateljee kunstnikuna.\n(1888, Tartu – 1936, Tallinn)\nTuurand oli eesti kutselise teatri sünni juures viibinud ning olulist rolli etendanud teatrikunstnik, kes töötas lavakujundajana nii menningu-aegses ja -järgses Vanemuises kui ka Tallinna Draamateatris ning Estonias. Menningu ajal lõi Tuurand peamiselt tõetruid mänguruume, hiljem kasutas ta ka vabamat maalimismaneeri ja stiliseeris loodusvorme. 1920. aastatel rakendas kunstnik töösse horisondisüsteemi ning katsetas plastilist dekoratsiooni ja kasutas osavalt ja paindlikult valgustust. Kusjuures tema maalitud dekoratsioonides on tugevalt märgata ekspressionismi mõju. 1930. aastatel liikus Tuurand olustikutruu lavakujunduse juurde. Kunstihariduse omandas ta sadulsepaõpilasena Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskursustel ning F. von Bazini juures, hiljem täiendas end Berliinis A. Reimanni kunstikoolis ning lühikest aega ka Tartus Konrad Mägi ateljees.\nVahter on eesti portree- ja saržimaalija, kes on tegutsenud nii huumoriajakirja „Pikker” kunstilise toimetaja kui ka vabakunstnikuna. Kunstihariduse omandas ta graafika erialal ERKI-s. Kuulo Vahteri isa oli dirigent Artur Vahter.\n(1921, Tallinn – 2012)\n1950. aastatel, vahetult peale kooli lõpetamist, sai Viidalepp tuntuks sotsrealistlike figuraalkompositsioonide maalijana, kuid juba 1960. aastatel muutus tema laad üldistavamaks ja ekspressiivsemaks. Ekspressionismi mõju all valmisid Viidalepal kõrgelt hinnatud pehmes värgigammas maastikumaalid, kunstiajalukku on läinud ka kunstniku samal perioodil valminud portreelooming. Hilisematel aastatel muutusid tema maalilaad ning süžeed koomiliseks. Kunstihariduse omandas Viidalepp Johannes Võerahansu juhendamisel Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, andes samas juba õpingute ajal ka ise kursuseid. 1960 – 1994 töötas ta maalikunsti õppejõuna (hiljem professori ja emeriitprofessori nimetust kandes) Eesti Kunstiakadeemias.\nÜlo Vilimaa on eesti ballettmeister, tantsija ning maalikunstnik. Maalikunstnikuna viljeleb Vilimaa peaasjalikult ekspressionistlikku abstraktsionismi. Tema töödele on omane ekspressiivne värvikasutus ning erinevate materjalidega eksperimenteerimine. Vilimaa on olnud Vanemuise teatri balletisolist ja ballettmeister, peaballettmeister ning lavastaja. Esinenud soolotantsuõhtutega nii Eestis kui ka mitmel pool mujal maailmas ning osalenud filmides. Samuti on ta lavastanud oopereid, muusikale ja näidendeid.\n(1902, Keo, Raikküla vald – 1980, Tallinn)\nJohannes Võerahansut peetakse üheks silmapaistvaimaks eesti maastiku- ja olustikumaalijaks. 1930. aastate teises pooles valminud valgusküllase hõbedase koloriidiga Eesti eluolu ja loodust poetiseerivad maalid kuuluvad selle žanri tippteoste hulka. Loodust on kunstnik väljendusrikkalt kujutanud ka II maailmasõja ajal valminud maatööaineliste maalide taustana. Oma loometee algusest peale viljeles Võerahansu ka portreemaali, millest mitmed kuuluvad Eesti portreeklassikasse. 1960. – 1970. aastatel kaugenes ta maalist ning keskendus pigem joonistustele. Kunstihariduse omandas Võerahansu Ants Laikmaa ateljeekoolis ja Ado Vabbe käe all Pallase kunstikoolis. Hiljem töötas ta õppejõuna Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel, Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, Tartu Kunstikoolis ja professorina Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis.\n(1909, Kullamaa – 2007, Tallinn)\nVäli oli eesti maalikunstnik, kellele on iseloomulik rahulik vaatlev hoiak. Ta on maalinud nii maastikke, kui ka kultuuriinimeste, talutaatide, kalurite ja tööliste portreesid. Maainimeste portreede tagataustal kasutas Väli tihti rahvakunsti, eriti Läänemaa tekstiili motiive. Lisaks muule on ta loonud ka abstraktseid kompositsioone. Kunstihariduse omandas ta esmalt erinevates Tallinna eraateljeedes (sh Roman Nymani juures) ning hiljem Ado Vabbe õpilasena Pallase kunstikoolis. Väli oli ERKI õppejõud ning 1993. aastast samas emeriitprofessor.\n(1902, Tallinn – 1980, Stockholm)\nGeorg Westenberg oli eesti tarbegraafik, kes rahatähtede, müntide, postmarkide jm kujundamise kõrval viljeles ka õli-, akvarell- ja pastellmaale. Tema laadile on omane peen detailne käsitluslaad. Kunstihariduse omandas Westenberg Tallinna Kunsttööstuskoolis nahatöö ja raamatuköitmise erialal ning täiendas end hiljem A. Kaigorodovi maaliateljees. Hiljem töötas ta joonistaja ja juhatajana Riigi Trükikojas ning osales rakenduskunstnike koondise „Dekoor” asutamises.\nKunstnik Šestakov on loonud peamiselt portreemaale vanemuislastest - lähemad suhted teatriga tekkisid siis, kui Šestakov alustas 1971. aastal lauljana Vanemuise kooris. Lisaks on ta loonud maastikumaale ning koos oma abikaasa Heli Šestakovaga ka figuurikompositsioone. Kunstihariduse omandas Šestakov ERKI-s ning töötas hiljem Tartu „Arsi” dekooriateljees.\nEesti Teatri- ja Muusikamuuseum 2014. Tehniline teostus Wolk.


Soome uus liiklusseadus nõuab ratturitelt tagatule kasutamist, lisaks mitmed muud uuendused - eestinen\nSoome uus liiklusseadus nõuab ratturitelt tagatule kasutamist, lisaks mitmed muud uuendused\nSoome uus, 2020. aasta juunis jõustuv liiklusseadus kohustab jalgrattaga sõitjaid kasutama pimedal ajal lisaks esitulele ka tagatuld.\nTagatuli ei pea olema kinnitatud ratta külge, see võib olla ratturi kiivri küljes. Tulede suunad ja värvid on samasugused nagu mootorsõidukitel: valge tuli ees ja punane taga, vahendab Helsingin Sanomat.\nSoomes on praegu juba enamikul jalgratastel esituled. Tagatule kasutamine oli seni vabatahtlik, aga see tasub juba nüüd muretseda.\nTeine suurem uuendus on see, et rattatee on tähistatud vaid siis, kui ristmikul peab rattale teed andma. Praegu on rattatee tähistatud ülekäigurajal triipude vahelise „avana”. Pärast uuendust ei pea rattur enam ristmikel mõistatama, kas peab autodele teed andma või mitte. Praegu peab rattur vaatama autodele kehtivaid „Anna teed” kolmnurkseid märke, tulevikus näeb ta rattatee pealt, kas peab teed andma või mitte. Kui on ainult ülekäigurada ning rattatee seal ei jätku, siis peab rattur teed andma.\nSeaduses on ka täiesti uus tänava liik: rattatänav. Omavalitsus saab tänava muuta rattatänavaks, kus on eraldi rada autodele ja jalakäijatele. Rattatänaval on eelisõigus ratturitel, aga seal tohib sõita ka autoga. Kui seal sõita autoga, peab andma ratturile teed ja sõidukiirus peab olema nagu jalgrattal. Näiteks Oulus ja Joensuus on juba sellised tänavad, mille saab muuta rattatänavaks.\nUue seaduse järgi saavad ratturid sõita eri suundades ka ühesuunalisel tänaval, kui see on vastavalt tähistatud. Suuremas osas Põhja-Euroopa riikidest on selline süsteem olnud kasutusel juba kümmekond aastat ja kogemused on positiivsed. See ei tähenda, et kõik ühesuunalised tänavad muudetakse ratturite jaoks kahesuunalisteks, vaid seda otsustatakse iga tänava puhul eraldi.\nRatturite jaoks võetakse kasutusele täiesti uus liiklusmärk, mis tähendab, et teised liiklejad nagu autod ja trammid peavad ratturile teed andma. Selline märk võidakse panna näiteks teelõikudele, mis ristuvad rattateega, kus ratturil on eelisõigus. See on sarnane tavalise ülekäiguraja korraldusega. Selline märk on kasutusel Rootsis, aga sealne kogemus pole olnud täiesti positiivne.\nUus seadus lõpetab ka senise korra, kus rattaga ei tohtinud sõita ülekäigurajal. Uue seaduse järgi saab rattaga sõita ka ülekäigurajal, see on vajalik näiteks kohtades, kus on fooriga reguleeritud ristmik ja kui teisel pool teed enam rattatee ei jätku ning peab sõitma sõiduteele.\nLakimuutos pakottaa pyöräilijöitä käyttämään takavaloa – tämä kuva näyttää, miksi valon käyttöön kannattaa pakottaa\nUusi tieliikennelaki vaikuttaa monin tavoin pyöräilijöihin. Yksi keskeisimmistä muutoksista on se, että pyöräilijän on pimeällä käytettävä punaista takavaloa valkean etuvalon lisäksi. Takavalon ei välttämättä tarvitse olla kiinni pyörässä, vaan se voi olla kiinnitetty esimerkiksi pyöräilijän kypärään. Valojen suunnat ja värit ovat jatkossa siis samat kuin moottoriajoneuvoilla: valkea valo edessä ja punainen takana.\n27. jaanuar 2022, 07:19


Samm-sammult tarkuse poole: Üldõpetus teemal "VIKERKAAR"\nTänasesse teemasse häälestumiseks mõistatasime mõistatusi. Kõigepealt leppisime kokku, millised on tingmärgid:\nJa seejärel kirjutasime tingmärkidega mõistatustele vastused. Seejärel kontrollisime vastused koos ära:\nSiit jõudsime juba lähemale tänasele teemale. Õpetaja jagas lastele töölehed luuletusega "Vikerkaar":\nLugesime luuletust ja seejärel kordasime üle poolitamise reeglid. Neid saad veelkord korrata õpikus lk 23.\nPoolitasime luuletuses olevaid sõnu ning pärast kontrollisime koos tahvlilt. Õpetaja selgitas veelkord üle raskemate sõnade poolitamise reeglid.\nNüüd otsisime õpikust lugemispala "Päike, vihm ja vikerkaar". Kõigepealt luges igaüks loo omaette läbi. Seejärel lugesid lapsed pinginaabriga vaheldumisi üksteisele lõikude kaupa ette ning vastasid pala lõpus olevatele küsimustele:\nÕpetaja leidis ühest hästi vanast eesti keele õpikust veel ühe loo päikesest ja vikerkaarest. Kirjutasime muistendi ilusa käekirjaga vihikusse. Tunni lõpus harjutas igaüks omaette seda lugu jutustama. Homme kirjutame tunnis selle loo kohta ümberjutustuse.\nPostitaja: Marju kell 13:35


Anda üürile korter, Ümera (Tallinn, 1 tuba) - Flatfy.ee\nAnda üürile korter, Ümera (Tallinn, 1 tuba)\nAnda üürile korter, 1 tuba - Ümera 11, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: rõdu 3 m², parkett, lift, rõdu kinnine, parkimine tasuta, panipaik, uus elektrijuhtmestik, TV, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad Köök: köök 9 m², külmik, köögimööbel Sanruum: dušš, uus torustik, pesumasin Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV, turvauks, naabrivalve, trepikoda lukus ÜÜRILE ANDA HUBANE,PUHAS,STIILNE 1 -TOALINE KORTER SISUSTUSEGA! Korteris on uus sisustus, sanitaartehnika ja kodumasinad. Uue elaniku kasutusse jääb kvaliteetne köögimööbel koos tehnikaga (integreeritud elektripliit, õhupuhasti), külmik, pesumasin,kõik uus mööbel. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu üür, tagatisraha ja vahendustasu. HELISTAGE JA LÄHME VAATAMA!\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: seinakapp, uus elektrijuhtmestik, kõrged laed, mööbel, pakettaknad, parkimine tasuline Sanruum: dušš, uus torustik, pesumasin Ümbrus: linnas, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi, ümbruses korterelamud Ümera 3B - Uued üürikorterid Lasnamäel. Üürikorterid asuvad Tallinnas, Lasnamäel, Ümera 3B (Ümera Maksima kõrval). Üürikorterid on saadaval. Üürileping peab olema sõlmitud vähemalt kuueks kuuks. Üürilepingu võib sõlmida tähtajalise või tähtajatuna, olenevalt pooltevahelistest kokkulepetest. Korterid on täielikult möbleeritud (diivan-voodi, kummut, kapp, sõõgilaud ja toolid). Hinnas sisaldub ka köögimööbel koos integreeritud tehnikaga, pesumasin. ÜÜRIHIND SISALDAB KOMMUNAALE! (v.a. vesi ja elekter) Lisainfo saamiseks palun võtke ühendust e-mailil: *** või telefoni teel +372 53040900 Korteri üürile võtmiseks täita kirjaliku avalduse. Avalduse leiad siit: ***\nLisainfo: seinakapp, uus elektrijuhtmestik, kõrged laed, TV, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad Köök: elektripliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV, turvauks, trepikoda lukus, video valve, valvesüsteemi kaabeldus tehtud Ümbrus: ümbruses korterelamud, linnas, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi Ümera 3B - Uued üürikorterid Lasnamäel. Üürikorterid asuvad Tallinnas, Lasnamäel, Ümera 3B. Üürikorterid on koheselt saadaval. Üüriperioodid algavad alates kuuest kuust. Üürilepingu võib sõlmida tähtajalise või tähtajatuna, olenevalt pooltevahelistest kokkulepetest. Korterid on täielikult möbleeritud. Hinnas sisaldub ka köögimööbel koos integreeritud tehnikaga, pesumasin ÜÜRIHIND SISALDAB KOMMUNAALE! (v.a. vesi ja elekter) Korteri üürile võtmiseks täita kirjaliku avalduse. Avalduse leiad siit: *** Lisainfo saamiseks palun võtke ühendust e-mailil: *** või telefoni teel +372 53040900\nAnda üürile korter, 1 tuba - Ümera 14, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: rõdu 3 m², parkimine tasuta, uus elektrijuhtmestik, mööbel, pakettaknad, parkett, lift, rõdu kinnine Köök: elektripliit, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV, turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: ümbruses korterelamud, asub keskuses, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi Antakse üürile korralik, renoveeritud korter Lasnamäel, vaikses sisekvartalis, Ümera tänaval. Korter on möbleeritud ja varustatud kõige eluks vajalikuga, olemas on ka külmik ja pesumasin, elutoadiivan on lahtikäiv. Soovitav üüriperiood minimaalselt 1 aasta. Korterist avaneb hea vaada ümbrusele, läheduses ühistransport ja kauplused. Esmane makse koos vahendustasuga kokku 930.- € Helista, uuri lisa ja tule vaatama! Korter on vaba!\nTallinn, Ümera, Korter üür, toad: 1


Ehitustööde kvaliteet langeb ülehelikiirusega - Äripäev\nYulia Vlassova 11. märts 2008, 14:39\nIga inimene, kes on kordki puutunud kokku\nehituse või remondiga, kinnitab, et häid ehitajaid tuleb tikutulega taga otsida\nning kui neid õnnestubki leida, siis nad küsivad meeletut hinda.\nKuna suurem osa inimesi ei kuulu miljonäride edetabelisse, siis kasvab ka ebakvaliteetse ehitustöö kohta esitatavate kaebuste hulk.\n2008. aasta jooksul on ehitustööde kvaliteedi kohta laekunud juba 34 kaebust. Kogu möödunud aasta jooksul esitati tarbijakaitseametile sealse spetsialisti Evelin Koppeli teatel 142 taolist kaebust. Muidugi, järeldusi on veel vara teha, kuid lihtne arvestus näitab, et võrreldes möödunud aasta sama perioodiga on kaebuste arv kasvanud enam kui 50% võrra.\nEhitusjärelevalvega tegeleva ettevõtte Prodecoro OÜ juhataja Peeter Holtsi sõnul leiab ettevõte kõige sagedamini ehituspraaki 2007. aastal ehitatud majadest. "Enim vigu on seotud üldehitustöödega ning vigade kõrvaldamine nõuab suuri kulutusi," seletas Holts.\nTehnilise Järelvalve Ameti peadirektori asetäitja ja tööstusohutuse teenistuse juhataja Egon Hirvesoo seletab, et põhiliselt vead tekivad projektitingimuste rikkumise ja madala töökvaliteedi tagajärjel.\nNagu märkis tarbijakaitseameti spetsialist Evelin Koppel, võib ette tulla ka keerulisemaid konflikte: näiteks kui töid teostanud ettevõte keeldub oma vigu tunnistamast ning asi antakse halduskohtusse. Samuti lisas ta, et suuremalt jaolt lahendatakse vaidlused siiski poolte läbirääkimiste teel.\n"Maja ostmisel ei tasu juhinduda ainult ettevõtte heast mainest. Nii võib sattuda ilusate sõnade ohvriks. Pealegi, ka teada-tuntud firma võib teha praaki. Seetõttu tuleks enne ostu-müügilepingu sõlmimist kontrollida ehitusfirma mainet, eelmisi projekte, kinnisvara arendusprojekte jne," seletas Koppel. Kuid maja ostjale ta täpsemat nõu anda ei osanud, kuna kõik sõltub konkreetsest juhtumist: kas klient ostab ainult majakarbi või projekti võtmed kätte. "Maja ostmisel tuleks kontrollida ka seda, et kõik dokumendid oleksid vormistatud korrektselt. Broneerimisleping, poolte kohustused ja õigused, vara garantiitingimused jne tuleks kinnitada notari juures. Tuleks ka täpsustada, millises seisundis ehitaja elamu üle annab," jätkab tema.\nEhitusjärelevalvega tegeleva ettevõtte Prodecoro OÜ juhataja Peeter Holts seletab: "Ehituspraak tekib peamiselt oskamatu töökorralduse ning kvalifitseeritud tööjõu puuduse tõttu. Nõudluse kasv põhjustas olukorra, kus iga soovija võis leida endale ehitussektoris tööd," arvab tema.\nEhitaja ja ostja vahel tekkinud probleemide kohtuväliseks lahendamiseks soovitab Tehnilise Järelvalve Amet pöörduda juristi poole ning koostada võimalikult detailne ehitustööde leping.\n„Ehitusprotsessi peab olema kaasatud ka järelevalvespetsialist, kes jälgib ehitustööde vastavust projektile ning esindab tellija huve,“ seletab Holts.\nEgon Hirvesoo soovitab aga kodu soetamisel tellida ehitustööde ekspertiis ettevõttelt, mis on kantud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi majandustegevuse registrisse (MTR). "Juba valmis maja ostmisel tuleks kasutada vastava spetsialisti abi. Mingit kindlat retsepti ei ole ning igat kinnisvaraobjekti tuleb käsitleda individuaalselt,“ märgib Holts.\nEhitajad püüavad kõikvõimalikel viisidel raha kokku hoida. Näiteks soojustuse pealt. Paljudes uutes majades puudub niiskustõke. Elektrisüsteemil ei ole mingit kaitset. Maja välisvundamendil puudub tihtipeale veetõke. Kõige kindlam viis raha kokku hoida on aga katuse soojustus, kuna ostja ei saa seda ise korralikult üle vaadata. Reeglite järgi peab klaasvilla kiht olema 30 cm, mitte aga 10, nagu paljudes majades on.\nEksida võivad kõik\nHirvesoo kinnitab, et praaki võib esineda isegi tuntud ja hea mainega ehitusfirmal. „Muidugi on tähtis, et vara omanik palkaks hea järelevalvespetsialisti, kes kontrolliks tööde käiku, koostaks ehituse tehnilist dokumentatsiooni ning tagaks ehitustööde kvaliteedi,“ jätkab ta.\nHoltsi sõnul võib kinnisvara omanik ehitustööde kvaliteedi suhtes kahtluse tekkides taotleda ehitustöödeekspertiisi läbiviimist.\nSaates „Kaua võib“ näidati üht Tartu maja, mille ühistu tellis novembris küttesüsteemi remondi, nimelt radiaatorite vahetuse. Korteriomanikelt koguti kokku 30 000 krooni, kuid paljud ei ole rahul tööde kvaliteediga. Kõikidel radiaatoritel oli soojusregulaator paigaldatud valele poole, suurem osa radiaatoritest olid halvasti kinnitatud. Tööde lõppedes tulid ühistu esimees ja ehitustööde järelevalvet teostav firma kontrollima tööde kvaliteeti. Ühistu esimees keeldus olukorda kommenteerimast, aga töid teostanud ettevõte Randem OÜ ei ilmunud üldse kohale.\nSiis pöördus saate võttegrupp ettevõtte esindusse ning vestles OÜ Randem direktor Endel Rannaga, kes on veendunud, et kõik tööd sellel objektil olid teostatud korrektselt. „Tuleb arvestada aastat, millal maja ehitati, vundamendi tugevust, korruste plaani. Küttesüsteemi vahetus oli teostatud korrektselt,“ teatas Rand. Kuid sellele vaatamata soovivad rahulolematud kliendid teada, kui kaua võib oodata ehitajate vigade parandamist.\n10. märts 2008, 09:17\nMaakler soovitab eelistada uuele majale vana 2\n13. March 2008, 09:26


Ehitaja: meremuuseum tegi rehepappi!\nVesilennukiangaaride renoveerimine tõi ehitajale suure kahjumi. Nordeconi juht Jaano Vink räägib, miks see juhtus ja mida firma vigadest õppis.\nEelarve läks lõhki: Taastatud vesilennukite angaarid Tallinna lennusadamas. (Foto: Peeter Langovits / Postimees /Scanpix)\nNeli miljonit eurot. Kahjuks või õnneks on see suurim kahjum, mida Nordecon ühe ehitusprojekti puhul saanud.\nTegime mitmeid vigu.\nNäiteks tellingud on peeglisse vaatamise koht. Tööde maht läks nii suureks, et vajalikku kogust polnud kuskilt saada. Ei Põhjamaadest ega Poolast. Lõpuks tõime tellingud rekkadega Hispaaniast. Me ei suutnud seda ette näha ja läksime ikka miljoni, kui mitte paari miljoni krooniga lõhki.\n1. Varemetest meremuuseumiks\n2. RIIGIKONTROLLI ARUANNE: Mis on mäda Eesti riigis?\n3. Patareist ja lennusadamast võib tulla militaarne turismimagnet


Siil 2008 – Kaitsevägi\nSiil 2008 toimus 29. septembrist 19. oktoobrini. Toona oli tegemist suurima taasiseseisvunud Eestis läbi viidud reservõppekogunemisega. Õppekogunemisele kutsuti tuhatkond reservväelast, nendest ligi 80% olid 2004. aastal ajateenistuse lõpetanud.\nSiil 2008 koosnes mitmest kaitseväes ja Kaitseliidus korraldatud osaõppusest ning õppekogunemisest. Suurim õppekogunemine oli Lääne Kaitseringkonna reservjalaväepataljoni kokkuharjutamine. Õppuse Siil 2008 käigus testis kaitsevägi sõjalise valmisoleku tõstmist ja mobilisatsiooni läbiviimist.\nReservjalaväepataljoni õppuse esimene etapp algas 29. septembril reservohvitseride kogunemisega. Reservohvitseride õppekogunemise pikkuseks oli kolm nädalat.\nÕppuse teises etapis, mis algas 6. oktoobril, kogunesid reservallohvitserid, kellede õppus kestis kaks nädalat. Esimesel nädalal tuletasid reservallohvitserid meelde varasemalt ajateenistuses õpitut. Neile tutvustati jalaväepataljoni funktsioone ning kaitseväes kasutusel olevaid relvi. Kavas oli ka laskeõpe ning taktika-, topograafia-, side-, tulejuhtimis-, pioneeriasjanduse ja meditsiinilis esmaabi andmise tunnid. Teises etapis liitusid õppusega ka erialaspetsialistid.\nÕppekogunemine kulmineerus 13.-19. oktoobril, kui Lääne Kaitseringkonda saabus pataljoni reakoosseis. Reakoosseisu saabumisega lõppes pataljoni formeerimine ning algas kogu üksuse kokkuharjutamine. Pataljoni kokkuharjutamise viimane, olulisim etapp viidi läbi kaitseväe keskpolügoonil.\nToimumisaeg: 29. september – 19. oktoober 2008\nToimumispaik: Pärnu ja Lääne-Virumaa\nViimati uuendatud: 7. aprill 2022, 12:38


Demokraatiakool jätkub - Lääne Elu\nAvakülg Uudised Ühiskond Demokraatiakool jätkub\n20. september 2011 11:36\nHaapsalu linnavalitsuse korraldatud loengusarja Demokraatiakool teine loeng on reedel, 30. septembril kell 17 kultuurikeskuse rõdusaalis. Loengu teema on "Eriteenistuste roll demokraatia arengus. Plussid-miinused" ja lektor on reservohvitser Rene Toomse.\n"Räägime demokraatia olemusest, eriteenistustest üldse, kuidas need omavahel suhestuvad ja siis kitsamalt, mis meil riigis olemas ning millised probleemid nendega on ja võivad olla. Selles mõttes tuleb vaatluse alla nii sise- kui välisluure, sest neid ei saa tegelikult lahutada," lubab ta.\nTasuta loeng kestab umbes poolteist tundi.\nSarja esimene loeng oli maikuus, kui ajaloolane Jaak Valge tegi ettekande teemal "Artur Sirk ja vabadussõjalased — õigeaegselt elimineeritud oht või kasutamata võimalus Eesti poliitikas?".\nEelmine artikkelVarastati erinevaid esemeid\nJärgmine artikkelMaavalitsus ootab ettepanekuid bussiaja korrigeerimiseks\nLäänemaa noored kohtusid Yoko Alenderi ja Taavi Rõivasega\nAndres Herkel: viis arupärimist nädalas


9 ennustust, mis täna tunduvad ulme kuid aastal 2030 igapäevane - BattleIT\nSee mida tulevik toob on raske ennustada kuna tulevik on pidevas muutumises. Klaaskuuli asemel vaatan oma õhtuse kohvipaksu peale ja teen siinkohal endapoolsed ennustused tuleviku kohta. Eks saab siis pärast, aastal 2030 tagasi vaadata ning uurida kas panin täppi või mitte.\nRFID kiibid on juba praegu levinud\n1. Aastaks 2030 pole teise keele õppimine enam vajalik. Väikene arvuti mis mahub su kõrva sisse ja tõlgib kõike kuuldut sinu emakeelde. Täpselt nagu “Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas” raamatus oli “Babelfish”. Lisaks sellele on PKI põhine autentimine maailmas levinud ja peamine viis isikutuvastuseks, pangamakseteks, uste avamiseks jne.\nVähki tapvad antibiootikumid\n2. Aastaks 2030 tuhanded, võibolla isegi miljonid inimesed elavad 150 aastaseks aga aastaks 2150 elame me aga ligi 200 aastakseks. Sellised asjad nagu Vähk ja AIDS ei ole enam probleem kuna nende jaoks on olemas ravimid. Juba täna saad sa astuda samme mis aitaks sul elada 100 aastaseks – selleks uuri ja loe linke allpool\nAnti-Aging Secrets in Girl’s Genes?\nHow Cholesterol Works – The leading cause of the #1 killer\nThe ultimate diet: The French have kept it a secret for years. Now the protein rich Dukan Diet is coming to Britain\nThe Dukan Diet: Want to stay slim forever? Eat whatever you want – except on Thursdays\nThe Day You Discard Your Body – Understanding the future of humanity, by Marshall Brain\nSellist nälga tulevikus enam ei näe\n3. Aastaks 2030 ainult 2% maailmast elab tõelises vaesususes. Kui aastal 1990 oli 42% maailma populatsioonist, siis aastal 2005 on see number langenud 25% peale. UN ennustab et aastaks 2020 ainult 10% elab tõelises vaesuses – seda tänu sellele, et arengumaad jõuavad ka järgi teistele.\nToitu kasvatakse pilvelõhkujates\n4. Aastaks 2030 kasvatakse parimat toitu pilvelõhkujate katusel. Mullapõhine kasvatamine on nii kaheksakümnendad. 30 korruselised rohemajad läbi linna lubavad meile parema ligipääsu toidule väiksema raha eest ja rohkem tervislikul viisil. See on midagi millese peaks juba täna investeerima.\nÜhistransport muutub tulevikus rohkem populaarseks\n5. Aastaks 2030 on juhita autod ja lennumasinad igapäevane nähtus. Istud autosse viskad kingad jalast viskad pikali vaatad filmi ja võtad kõrvale külma õlut samalajal kui auto su turvaliselt transpordib. Masdari linnas juba praegu saab seda teha.\n1km pikkune pilvelõhkuja\n6. Aastaks 2030 18 linna omavad rohkem kui 20 miljonit kodanikku ja New York City on 16’nes suurim linn maailmas suuruselt. Hiinas on üle 250 linna kus elab rohkem kui 1 miljon elaniku. Kui ülejäänud maailm on suhteliselt hästi linnastunud praegu (USA 90% ja UK 80%) siis Hiina on vaid 46% linnastatuse tasemega. Kilomeetri kõrgused hooned on igas suuremas linnas.\n7. Aastaks 2030 kosmoseturism on tavaline ning ligi 40 000 inimest töötavad orbiidil. SIG (Space Island Group) ja mõned teised firmad planeerivad ehitada rahvusvahelist, mitmeotstarbelist kommerts kosmose jaama mis sisaldab endas hotelle, uurimuslaboreid, gurmee restorane, spordisaale (uute, gravitatsioonita sportide jaoks) koos tosina teiste asjadega mida me täna veel ette kujutada ei oskagi.\n8. Aastaks 2030 enamus näitlejaid jääb ilma tööta kuna CGI on nii kaugele arenenud, et inimesed ei tee vahet arvuti poolt animeeritud tegelastel ja päris näitlejatel. Sellele alale vaadatakse tagasi aastal 2030 nii nagu meie praegu vaatame esimestele liinitöölistile – primitiivne lähenemine.\nArvutiekraan sinu läätses\n9. Aastaks 2030 omavad paljud robotist armastajat. Kui keegi on lugenud mangat Chobbits siis mõistate millest ma räägin. Robotid on nii elutruud, et 20 aasta pärast on neid raske inimestest eristada. Inimesed kogevad rohkem virtuaalset seksi kui teise inimestega.\nPildid: kollected; Insipeeritud ilookforwardto ajaveebist\nTagged: 10020202030aastatdieetennustuskomosejaamkosmoskosmosejaamadnälgpikk eluigapilvelõhkujadravimidrfidrobotidsekstaimedtervistööpuudustöötustulevikühistransportvaesusvähkvana\nUus teadlaste poolt läbiviidud uurimustöö väidab, et mobiiltelefonide s\nKanada teadlased leidsid lihtsa ravi vähile, kuid põhilised ravimitootjad\nE-Tervise Sihtasutus avas testimiseks patsiendiportaali, mille kaudu pääs\n2. Aastaks 2030 tuhanded, võibolla isegi miljonid inimesed elavad 150 aastaseks aga aastaks 2150 elame me aga ligi 200 aastakseks. Sellised asjad nagu Vähk ja AIDS ei ole enam probleem kuna nende jaoks on olemas ravimid. Juba täna saad sa astuda samme mis aitaks sul elada 100 aastaseks -- selleks uuri ja loe linke allpool\nSellest tõlkest saan ma aru, et aastaks 2030 on miljonid inimesed 150-aastased. Selleks aga peaks praegu olema miljoneid 130-aastaseid. Neid aga ei ole. Kui see jutt käis nende eluea kohta, kes sünnivad 2030 aastate kandis, siis ei ole tegemist 2011-2030 ennustusega. Samamoodi ei või ma oma 60-aastasele vanaisale kinnitada, et ta elab 200-aastaseks ehk aastani 2150.


Juuli raamaturiiul: "Whiskey Beach" - Nora Roberts\nOriginaalpealkiri: "Whiskey Beach"\nJärsakumaja on juba sajandeid Landoni perekonnale kuulunud. Nüüd asub sinna elama Eli Landon, et vanaema maja eest hoolitseda, samal ajal kui vanaproua pärast trepist allakukkumist linnas taastub. Eli'l on seljataga kohutav aasta - mehe abikaasa tapeti ning Elist sai peamine kahtlusalune. Ta kaotas nii töö kui ka sõbrad ning vabadus jäi alles vaid seetõttu, et kindlad asitõendid ta süü kohta puudusid.\nNüüd üritab Eli uuesti alustada. Ta kirjutab romaani ja kohtub vanaema veetleva majapidajanna Abra Walsh'iga. Kuid kui keegi majja sisse murrab ning Eli avastab üleskaevatud keldri, näib, et vanaema kukkumine polnudki nii süütu, kui alguses tundus.\nMa pole tükil ajal naispeategelase vastu sellist antipaatiat tundud. Abra ärritas mind igal sammul ja tegelikult polnud see isegi tegelase, vaid hoopis minu süü. Ma ei talu inimesi, kes pidevalt ringi sahmivad, oma nina teiste asjadesse topivad ja kleepspaberitele jäetud teadete kaudu aina kamandavad. Abra jõudis kõikjale - koristas linnakeses maju, andis jooga ja pilatese tunde, tegi massaaži, valmistas ehteid ning töötas ettekandjana kohalikus kõrtsis. Loomulikult jõudis ta veel Elile maiuspalu küpsetada ja keeta ning tema jaoks täiesti võõra mehe elu korraldada. Jessas, kuidas see mulle pinda käis. Eriti see "ma tean paremini, mida sa vajad" suhtumine. Ja need neetud kleepsud. Jessas.\nMa usun inimese õigusse end natuke haletseda ja nurgas molutada. Loomulikult usun ma ka, et kui see etapp liiga pikaks venib, peab keegi haletsejale jalaga tagumikku andma (loomulikult mitte sõna otseses mõttes). Kuid samas leian ma, et seda peaks tegema lähedane inimene, mitte naine, kes kohtas haletsejat viis minutit tagasi ja arvab, et teab lahendusi kõigile ta probleemidele.\nEsimesed viiskümmend lehekülge olid mul hambad ristis ja hoidsin end tagasi, et ma raamatut vastu seina ei viskaks. Pooleli ei tahtnud jätta, sest pidin teada saama, kes ikkagi Eli naise tappis. Hiljem läks lugemine ladusamaks, kuigi kusagil poole raamatu peal taipasin ma, kes mõrvar oli. Teist loogilist seletust lihtsalt polnud. Raamat hakkas venima ning lõpuks lugesin ma lausa diagonaalis. Terve protsess võttis natuke üle kolme nädala. Lugu oli kohati päris huvitav, raamatu idee oli hea ning mulle meeldis Eli tegelaskuju, kuid mõned peatükid venisid ning Abra oli loo lõpus täpselt sama tüütu nagu alguses.\nTegu on vaid minu arvamusega. Nora Roberts on hea kirjanik ning kirjutanud terve hunniku raamatuid, mis mulle väga meeldivad. Ning kui Abra eespool mainitud iseloomujooned sind ei sega, siis võid sa leida, et tegu on igati krapsaka ja iseseisva tänapäeva naisega.\nPostitas: Juuli at 22:45:00\nMärksõnad: Ersen, hinne 3, Nora Roberts, romantiline põnevik


Suusaliit otsib uusi töötajaid seoses büroo töö ümber korraldamisega\nEesti Suusaliit annab teada murdmaasuusatreenerite tasemekoolituste kava\nEesti Suusalidu EKR 4 ja 5 koolituskava 2022-2025 2022. EKR 4 mai - 5.06.2022 EKR 5 20.08.-25.09.2022 2023. EKR 4 13.05-4.06.2023 EKR 5 19.08.-24.09.2023 2024. EKR 4 11.05-2.06.2024 EKR 5 17.08.-29.09.2024 2025. EKR 4 10.05-1.06.2025 EKR 5 23.08.-28.09.2025 NB! Koolitus toimub vaid juhul kui osaleb vähemalt 3 inimest. 2022 koolituse hinnad: 300€ Koolitusele registreerimise soovist anda teada aadressile: registreerimine@suusaliit.ee Rohkem infot õppekavade kohta SIIT\nEesti Suusaliit kuulutab välja sportlasestipendiumi konkursid hooajaks 2022/2023\nEesti Suusaliit kuulutab välja sportlasestipendiumi konkursid hooajaks 2022/2023 murdmaasuusatajatele, kahevõistlejatele ja suusahüppajatele, mäesuusatajatele ning freestyle-suusatajatele ja lumelauduritele.\nAvatud on dokumentide esitamine mäesuusatamise ja lumelaua treenerikutsetele\nAlanud on vastuvõtt mäesuusatamise- ja lumelauatreenerite treenerikutse taotlemiseks ja uuendamiseks. Info http://www.sport.ee/et/treenerid (liigu allapoole, väljakuulutatud kutseandmised). Avalduse esitamine kutse taotlemiseks ja taastaotlemiseks toimub leheküljel: minu.treenerikutse.ee Oodatud on kõikide tasemete treenerikutsete uued taotlejad, taastaotlejad ja kõik treenerid, kelle kehtiv kutse lähiajal aegub. Täpsem ajakava saadetakse registreerunutele e-mailile mõned päevad enne eksami toimumist. Esialgsed eksamite ajad on järgnevad: Lumelaua eksam: 06.06.2022 Mäesuusatamise eksam: 08.06.2022


Nutikell Fitbit Versa 2, FB507RGPK\nlae alla playliste, salvesta ja kuula muusikat, nutikad teavitused, juhendustega treeningud ekraanil, ühendatud GPS, SmartTrack, une (kvaliteedi) jälgimine Sleep Score abil, nutikas äratus, kohandatavad kellakuvad, Fitbit Pay, alati nähtav ekraan (saab välja lülitada), kogu päeva aktiivsus, tsükli jälgimine, füüsilise vastupidavuse tase, juhtmevaba sünkroniseerimine, ujumiskindel, 15+ treeningrežiimi, meeldetuletused, juhendatud hingamisharjutused, kõrgresolutsiooniga 1000-nitine puuteekraan Gorilla Glass 3\nFitbit Versa 2, suur ja väike rihm, laadimiskaabel\nProbleemid telefoniga sünkroneerimisel, eriti treeningu ajal - kell kaotab pidevalt ühenduse telefoniga. Nii ei saa kunagi kindel olla, et terve marsruut salvestub või et keskmine kiirus õige on, kuna telefoni GPS-ga ühendatud kell näitab keskmist kiirust ja teekonna pikkust õigemini kui sünkroniseerimata kell (sünkroniseerimata kella kilomeetri aeg on jooksul umbes minuti võrra kiirem kui telefoniga sünkroniseeritult). Lisaks katkestab treeninguid, näiteks lõpetab jooksu track'imise ja alustama peab uut treeningut. Ostsin kella viis kuud tagasi, täna sellist otsust ei teeks. Nutikella funktsioone täidab hästi, kõik teated laekuvad ilusti, aga spordikella funktsioonid, mille pärast ma toote valisin, ei ole usaldusväärsed.\nKas väike rihm sobib ka lapsele?


PP EVENTS OÜ (14741355) - Overview @ Inforegister.ee\nPP EVENTS OÜ: Tegevuslugu 04.03.2021\nPP EVENTS OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. P. ja Ü. P., seda juhtima hakkasid. T. P.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 14 aastat ja Ü. P.'l 19 aastat.PP EVENTS OÜ valdkond on kontsertide lavastamine ja esitamine, muusikaline loometegevus jms tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 90012) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 674 tükki, kes annavad tööd kokku 1289-le inimesele ja kogu ...\nPP EVENTS OÜ: Sünnilugu 26.02.2021\nHarju maakonnas toimetav ettevõte, PP EVENTS OÜ sündis 2 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, PP EVENTS OÜ peab selleni...\nPP EVENTS OÜ: Tegevuslugu 04.03.2021 PP EVENTS OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. P. ja Ü. P., seda juhtima hakkasid. T. P.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 14 aastat ja Ü. P.'l 19 aastat.PP EVENTS OÜ valdkond on kontsertide lavastamine ja esitamine, muusikaline loometegevus jms tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 90012) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 674 tükki, kes annavad tööd kokku 1289-le inimesele ja kogu ...\nPP EVENTS OÜ: Sünnilugu 26.02.2021 Harju maakonnas toimetav ettevõte, PP EVENTS OÜ sündis 2 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, PP EVENTS OÜ peab selleni...\nReg. Code 14741355\nTurnover (2021) 59 081 €\nT. P. 3550 punkti Board member\ne-mail address(es) ppevents.info@gmail.com


Tähelepanu! Registreerimine Võsu Südasuve Challenge sündmusele lõpeb 16.07.21 kell 17.00, sh virtuaaljooksule registreerimine. Virtuaaljooksu saad läbida ja tulemust sisestada veel kuni juuli lõpuni. Võsu Südasuve Challenge osaleja numbriga saad ööjooks.ee lehelt tutvuda alates registreerimise sulgumisest, hiljemalt 17.07.21 hommikul. Rinnanumbrite väljastamine Võsul 18.07.21 alates 9.00 numbri alusel (kontrolli oma numbrit enne saabumist)\nPÄEVAKAVA: 9.00 avatakse võistluskeskus (Võsu rannajoonel, Vabaduse tn ots): Stardimaterjalide väljastamine, info, uute fännitoodete müük ja soodusregistreerimine Neptunas Eesti Ööjooksudele Tallinnas ja Rakveres. 11.00-11.10 STARDID (10 sekundiliste intervallidega, 8 inimest korraga stardijoonel) 12.20 kiireimate autasustamine (karikad ja auhinnad) 12.30 SPORTLANDI loosiauhinnad 13.00 Finiši sulgemine\nVõistluskeskus ja stardimaterjalide ning varustuse väljastus asub Käsmu Majaka sadamas (poe juures). Võistluskeskus on avatud kell 9.00-12.00 Palume kõikidel võistlejatel olla kohal enne 10.30, et jõuda tutvuda reeglite ja dokumentidega. Ametlik instruktaaž kell 11.00, millele järgnevad varustuse kontrollid jms.\nTallinna ja Rakvere Ööjooksude soodustused lõpevad juuniga!\nÖöjooksu fännide tungival soovil korraldame Rakveres 2021. aastal ka 5 km distantsi.\nEesti Ööjooks - Talve eri medalid postitatakse 4. jaanuaril osaleja antud postiaadressile.\nIga-aastane marathon100.com portaali läbiviidud küsitlus tõi Eesti kaunima jooksumedali tiitli ja II koha taaskord Eesti Ööjooksule. Ööjooksu kauaaegse partneri, disainer Jule Käen-Tormi ja Rakvere Loovuskeskuse koostöö tõi kuld ja hõbemedali suurte jooksude kategoorias. Eesti kaunimaks hinnati tarva kujutisega Viking Line Eesti Ööjooks - Rakvere medal ja kõrge II positsiooni hõivas Eesti Ööjooks - Talve eri.


nebulos Gaming - Red County või Bone County\nnebulos Gaming > Foorumi Arhiiv > 2006 - 2018 > 2011 > -- Teadaanded & Informatsioon-- > Arhiiv > Red County või Bone County\nFull Version: Red County või Bone County\nSaab saab aga ma eile poolteist tundi mappisin mingit vabsee ilget metsa enne laeva et mentidel varjuda oleks ja siis tuli alles laeva mappimine... Mõtlen et tollele suht palju tööd läind peale.. aga tegelt veel 1 võimalus..\n2 sadamat... võin 1 juurde mappida varjant 3 alale. Sealt saab väiksema summa raha kui varjant 2 alalt.. ja varjant 2 alalt saab näiteks 10 minutiga uuesti droppida aga varjant 3 juures on aeg 2x pikem ehk 20 minutit..\nEhk siis oleks mõtekam sõpradega droppida varjant 2 juurde, kes ei viitsi tõmmelda dropib varjant 3 alale ja lepib väiksema summaga.\nSiim Wrote: Huvitav võib Bone County olla, aga ajapikku tüütab seal ära vast. Üksluised hooned, üksluine maastik jne jne...\nMinu arust parim varjant: Montgomery - Fort Carson - Palomino Creek.\nTööstuslinn, kuhu saab rajada firmasid, töökohti maffia katteks jne jne.\nPalimino Creek -\nIlusaim linn GTA SAs minu arvates, sisaldab väga head sadamat koos kalapüügiga, annab tegeleda ka mõningate äridega. Linnas on palju maju, st, et igaüks saab endale vastava maja osta.\nMidagi uut, kuid "kõike" sisaldav linn. Annab tegeleda ärindusega, osta maja. Fort Carsonisse saab rajada ka palju hooneid, nt haigla, kainestusmaja, pank. (Neid saab ka Palominosse, olekski hea, kui kahekordistuks).\nAlati annab juurde mappida hooneid kui kellelgi soovi on... ja ei pea olema maailma suured ja koormavad objektid, väiksed lihtsad majad inimestele.. võin ise väikse rajooni kuhugi mappida, BaySidel on kah korralikud tööstlus kohad jms.\nBone County, ülidselt sama mis Myrka poolt pakutud varjant 3. Olen seal ennegi RP'nud & mind küll ära ei tüüdanud. Väga mõnus koht on .\nRed County, mitte miski ei ületa seda.\nBone County, kuna külasid ühendab üks suur maantee, ja on palju suurem võimalus inimesi koos näha. Samuti mulle meeldib see.\nBone County, sest Striker ütleb nii ja Striker on allah\nAlati saab mappida juurde, sellepärast ka Bone County.\nLükkaks mõne teise jah, saaks selgeks midagi, praeguses SFis ma ei tea mitte ühtegi asukohta.\n31 Jul 2011, 17:38\nEe... nende kolimistega need serverid tavaliselt ''PIIKS'' lähevadki\nReplay Wrote: Ee... nende kolimistega need serverid tavaliselt ''PIIKS'' lähevadki\nSeepärast tulebki valida üks ainuke ja õige tegevuspaik serverile.\nIse olen muidugi BC poolt.\nRed Country iga kell parem. Seal rohkem linnu ja asju.


Kui kaameral tekib tehniline tõrge siis enne hooldusesse saatmist uuri ehk leiad abi järgmistest vigade seletustest.\nKõige esimese asjana veendu, et kaamera lülitub sisse. 4G kaameral liiguta lüliti asendisse SETUP\n3G ja 2G kaameral lülita esimene liuglüliti asendisse ON ja vajuta kohe OK nuppu.\nTeise asjana veendu kas kaamerale tuleb levi, kui levi ei tule, ei ole mõtet kaamera seadetesse süveneda. Tihti arvatakse, et kui seaded on valed, siis ei tule levi. Levi olek ei sõltu kunagi kaamera seadistustest.\nKolmandaks testi pildi saatmist vajutades OK nuppu ja jälgida ekraani peale ilmuvaid juhiseid. Kindlasti vaata, et kaamerasse oleks sisestatud e-maili aadress kuhu kaamera pilte edastab. \nTehase 3G kaamera vigade tabel (ingliskeelne).\nTehase 4G kaamera vigade tabel (ingliskeelne). \nAll pool olevad piltidega vead on enamlevinud 4G (Willfine 4.0 ja WillFine 4.8) kaamera vead.\nPunasega märgitud vead on eestikeelse menüüga kaamera vead!\nSearching... (Otsin võrku...)\nSisse lülitades otsib kaamera mobiilside võrku...\nSend SMTP... (E-maili edastamine..)\nPildi saatmise testimine.\nEt testida seadistust ja pildi edastust käivita kõigepealt kaamera. Oota kuni ilmuvad levi pulgad. Kui ekraanil ei ole ühtegi veateadet ilmunud, vajuta OK nuppu. Kaamera teeb pildi ja ekraanile ilmub kiri, Send SMTP...\nKui ekraanile ei ilmu mitte mingit teadet, siis on e-maili aadress puudu või mõni parameeter seadistamata.\nNo Sim (SIM kaart puudub)\nKaameras puudub SIM kaart.\nKaamera pakendist on valges kotis SIM kaardi adapterid. Proovida sobivat adapterit, mis muudab SIM kaardi paksemaks, surudes kaardi paremini vastu klemme.\nKui kaameras on SIM kaart siiski sees, aga veateade ära ei kao, on SIM kaardi pesa kahjustada saanud.\nProbleemi korral võtta ühendust uue SIM kaardi pesa paigaldamiseks.\nNo Signal (Signaal puudu)\nKaameral puudub levi, ei saa ühendust mobiilimastiga.\nKontrolli, et antennid oleksid kaamera külge keeratud.\nKontrolli, et SIM kaart on aktiivne.\nKui kõik asjad on korras aga viga on püsiv, tuleb seade hooldusesse saata.\n2G ja 3G kaameral vaata, et neljas lüliti oleks ülemises asendis.\nPls enter PIN-Code (Sisesta PIN kood)\nSIM kaardil on PIN koodi päring peal.\nEemalda PIN koodi päring minnes seadistusse....  4G > INSERT PIN > sisesta SIM kaardi kood.\nNo Card (Pole SD kaarti)\nSeadmes puudub mälukaart või on pesa riknenud.\nKui viga on erinevaid kaarte proovides püsiv, tuleb paigaldada uus kaardi pesa. Selleks tuleb seade saata hooldusesse.\nCard Error (Kaardi viga)\nProovi teist mälukaarti, kui viga on püsiv, on mälukaardi pesa riknenud ja vajab välja vahetamist.\nSend Failed 203 (Saatmise viga 203)\nAPN seadistuse viga. \nKaameras ei saa luua andmete edastuseks interneti ühendust. \nSend Failed 400 (Saatmise viga 400)\nMMS seadistuse viga\nSend Failed 401 (Saatmise viga 401)\n4G > SMTP seadistuses on viga. Kui manuaalne seadistus ei õnnestu, siis proovi tehase algseadistust. Muuda 4G > SMTP seadistus "Default" peale.\nKui kasutad kaamera seadistamisel gmail.com seadistust siis kontrolli, et oleks lubatud vähem turvalisematel seadmetel postkasti sisselogimine.\nViga tekib ka siis, kui puudub ettemaksuga kõnekraadil raha või andmemahu pakett.\nSend Failed 402 (Saatmise viga 402)\nFTP seadistuse viga.\nSend Failed 403 (Saatmise viga 403)\nÜldine kaamera sisemiste protsesside viga.\nProovida taastada kaamera tehase seaded ja peale taastamist sisestada kaamerasse ainult e-maili aadress. Vajadusel uuenda kaamera tarkvara. Proovi teist mälukaarti.\nMälukaardil on vale faili süsteem. Vorminda kaart läbi kaamera menüü!\nKui viga püsib, on tegemist riistvara probleemiga, vajalik põhjalikum diagnostika.\nMemory Full (Mälu täis)\nMälukaart on täis või riknenud. Proovi teist mälukaarti või selle adapterit (kui on kasutusel) .\nVajuta ülemist noole nuppu (piltide vaatamise režiim). Siis ava nupuga M ja vali format... > OK > OK\nLow Battery (Patarei on tühi)\nToiteallikas on nõrk.\nViga võib olla ka välises toitekaablis. Niiskusega on kaabel osaliselt ussitanud ja suurema koormusega annab tühja patarei veateate.\nModule Error (Module viga)\nGSM mooduli viga. Kui viga püsib, tuleb seade saata hooldusesse.\nSIM Automatch failed Pls enter setups manually\n(SIM auto seadete viga, sisesta seaded käsitsi)\nAntud teade ilmub kui kasutate kaameras tundmatut SIM kaarti.\nrajakaamera.com on edastanud Eesti operaatori andmed kaamera tootjale, kui kasutate Eesti operaatorite SIM kaarte siis antud teadet ei kuvata. \nUpdate FW (Uuendamine..)\nKaamera tarkvara uuendamine.\nKui tarkvara uuendus ebaõnnestus, siis kaamera enam ei käivitu ja kaamera EEPROM Flash mälu on rikutud. Tarkvara taastamiseks tuleb seade ühendada programmaatoriga, selleks tuleb seade saata hooldusesse\nTarkvara failid leiad siit: LINK


rally.ee ... > Paide ralli > Novikov kindlustas Paide ralli võiduga liidrikohta\n... > Paide ralli > Novikov kindlustas Paide ralli võiduga liidrikohta\n18. august 2007 22:07 Loe kommentaare (0)\nEesti autoralli meistrivõistluste viiendal etapil, Kesk-Eestis peetud Paide rallil saavutatud esikohaga kindlustas Venemaa noor rallisportlane Jevgeni Novikov liidrikohta N-rühma punktitabelis.\nTihe rebimine Paide ralli võidule käis Eesti meistrivõistluste liidrite Jevgeni Novikovi ja Rainer Ausi vahel kuni võistluse viimaste kiiruskatseteni.\nEsimese päeva järel võistlust juhtinud Subaru - Finest rallitiimi sõitjad Rainer Aus - Kristo Kraag olid ralli teisel päeval sunnitud Jevgeni Novikovi - Dmitri Tšumaki rünnakutele lõpuks alla vanduma ja leppima teise kohaga.\n"Ei oska öelda, kuhu see esimese päeva edu kadus," sõnas Rainer Aus. "Eks teise päeva hommikustel kiiruskatsetel kaotasin veidi aega ka seetõttu, et olin esimesena rajal ja lahtist kruusa oli palju. Aga päris selle süüks ka ajada ei saa. Meistrivõistluste arvestuses muutus olukord minu jaoks veidi raskemaks, aga lootus kustub viimasena."\nJärjekordse etapivõiduga kasvatas venelane oma edu meistrivõistluste arvestuses kolme punkti võrra. Novikovil on koos 60 punkti ja Ausil 55.\nKolmanda kohaga lõpetasid 17. rahvusvahelise Paide ralli Subarul sõitnud Egon Kaur - Simo Koskinen. Pärnakas tõusis ka meistrivõistluste arvestuses 35 punktiga kolmandaks.\nA-rühma võidu saavutasid üldjärjestuses seitsmenda koha saavutanud Slava Popov - Talis Perosti.\nKuni kaheliitriste autode klassis olid parimad Kaspar Koitla - Kristo Kallas. Hondal võistelnud eestlastele kuulus N2 klassi võit.\nA5 klassis edestasid konkurente Gabriel Müürsepp - Ain Heiskonen, kes absoluutarvestuses platseerusid 16. kohale.\nRahvuslikus rühmas saavutasid esikoha Einar Laipaik - Siimo Suvemaa. Autol BMW M3 sõitnud rallipaar lõpetas võistluse üldarvestuse 11. kohaga.\nE7 klassis saavutasid võidu Marko Kasepõld - Sven Raid Lada Samaral, klassis E8 tulid võitjaiks Vahur Err - Meelis Goldberg Nissanil. Neljarattaveoliste autode rahvuslikus arvestusklassis olid võidukad Taivo Jaansoo - Olavi Konsa Mitsubishi Lanceril.\nTäispika ralli kaasa teinud võistlejaist lõpetas võistluse 40 ekipaaži. Startijaid oli 77.\nTeise liiga arvestuses, kus läbiti viis kiiruskatset, sai viieteistkümnest startinust tulemuse kirja seitse rallipaari. Parimaiks osutusid noortearvestuses võistelnud Romet Tsirna - Alari Jüriöö Honda Civicul.\nEesti autoralli meistri- ja karikavõistlused jätkuvad 28.-29. septembril sõidetava Viljandi ralliga.\nPaide ralli 2007 tulemused\n1. Jevgeni Novikov - Dmitri Tšumak (Mitsubishi Lancer Evo 9) 1:08:36,4\n2. Rainer Aus - Kristo Kraag (Subaru Impreza STI Spec C) +29,1\n3. Egon Kaur - Simo Koskinen (Subaru Impreza STI Spec C) +34,3\n4. Margus Remmak - Olaf Suuder (Mitsubishi Lancer Evo 9) +41,6\n5. Margus Murakas - Silver Kütt (Mitsubishi Lancer Evo 9) +1:02,2\n6. Ago Ahu - Kalle Ahu (Subaru Impreza WRX STi Spec C) +1:14,5\n7. Slava Popov - Talis Perosti (Mitsubishi Lancer Evo 6) +1:24,5\n8. Jaanus Murakas - Jaago Kuriks (Mitsubishi Lancer Evo 7) +2:23,5\n9. Georg Gross - Madis Halling (Subaru Impreza) +2:36,8\n10. Andres Kask - Hanno Lõpp (Subaru Impreza) +3:45,6\nDebütandi hoog oli nii vali, et auto ei pidanud valule vastu (1), 900


Instagramm jne - lapsemure.ee\nHeips mul on küsimus kuidas te kõik saate instas nii palju followereid ja nii palju likesi.Ma olen 2 a instat kasutanud ja mul on 395 followerit ning like tuleb tavaliselt mingi 10 pildile pilte on mul 557 ja kustutama ma neid ei hakka kuna seal on mu reisi pildid jms\n30 Jaan 2017, 22:03\nRe: Instagramm jne\n#2 Postitas mmmmmmm\nAga kas su pildid on hea kvaliteetsusega??kui nii palju pilte on siis tavaliselt keegi ei viitsi vaadata,ma arvan et kõik teavad et paned jälle reisi pildi ja ss ei like..ma arvan et võta pilte vähemaks vaata nagu kvalli järgi ja tee muid pilte ka endast,sest mudu keegi ei tea kes sa oled jne\n30 Jaan 2017, 22:18\nSuht palju pilte. Oled sa vaatanud kes su followerid on üldse? Kui enamus mingi kapitühjendused on, siis pole mõtet laike oodatagi.\nSoovitan sul pilte kindlasti vähemaks võtta ja edaspidi postita korra nädalas mingi kvaliteetne selfie vms mitte ära spammi feedi.\n30 Jaan 2017, 23:36\nSa ei saagi neid teha otseselt. Ei soovitaks mingeid instagram hacke ka kasutada,siis mingid välismaalased followad ja aru saada.\n31 Jaan 2017, 09:20\nMilleks pilte vähemaks võtta? See ei muudaks minu arust midagi.\nOleneb, kes su followerid on, mul on neid ainult saja ringis ja peamiselt on need tuttavad/sõbrad. Kui ma midagi postitan üles, siis tuttavad panevad laike ja tavaliselt tuleb neid 20 ringis. Kui sul on jälgijate seas peamised need, kes followivad selleks, et endale tähelepanu pöörata ja ehk leida kedagi uut, kes jälgiks neid, siis ära ootagi, et sul rohkem laike tuleb.\nJa äkki on küsimus selles, et pildid on halvad? Kvaliteedi poolest, võttekohast... Ebameeldivaid pildid on ebameeldivad, aga ma ei tea... selles.võib ka äkki asi olla\n01 Veebr 2017, 08:20\nKülaline kirjutas: Milleks pilte vähemaks võtta? See ei muudaks minu arust midagi.\nVastasid iseendale ju. Pooltuhat pilti- püha jumal, ma isegi ei hakkaks followima, mingist laikimisest rääkimata, kui mul oleks feedist nii palju pilte läbi käinud.\n01 Veebr 2017, 12:36\nOleks huvitavad pildid,ja mitte korraga pandud,kui panna 5pilti korraga on see juba liig,tuttav pani iga päev 100pilti lol ja kohe sai unfollowi\n01 Veebr 2017, 18:57\nMa mõtlen, et vanu ei pea kustutama, aga uued võiksid siis äkki olla parema kvaliteediga , kui need peaksid olema. Teemaalgataja ei postitanud 500 pilti korraga ju , ajaga on lihtasalt kogunenud.\n01 Veebr 2017, 20:14