Becki depressiooni test - Stress May\nDepressiooni taseme diagnoosimiseks kasutatakse Becki depressiooni skaalatehnikat.\nAaron T. Beck esitas 1961. aastal depressioonikatse küsimustiku (Beck Depression Inventory) kliiniliste vaatluste põhjal, mis võimaldasid tuvastada depressiooni sümptomite loetelu.\nPärast selle loetelu võrdlemist depressiooni kliiniliste kirjeldustega loodi depressioonikatse küsimustik, mis sisaldab 21 küsitlust kõige sagedamini esinevate sümptomite ja kaebuste kohta.\nIga küsimustik sisaldab 4-5 avaldust, mis vastavad depressiooni konkreetsetele ilmingutele / sümptomitele. Need väited on järjestatud sümptomi osakaalu suurenemisega depressiooni üldises raskusastmes.\nJärgnevalt on Aaron Becki loodud kognitiivne teraapia, milles kirjeldatakse depressiooni põhjuseid, sümptomeid ja võimalikke viise sellest vabanemiseks.\nSee küsimustik sisaldab avalduste rühmi. Lugege hoolikalt iga avalduste rühma. Seejärel identifitseerige igas rühmas üks avaldus, mis sobib kõige paremini sellele, kuidas tunnete seda nädalat ja täna. Märkige valitud kinnitus. Kui tundub, et sama grupi jaoks sobivad paljud sama grupi avaldused, märkige nende kõrval olevad märkeruudud. Enne valiku tegemist veenduge, et lugesite iga grupi kõiki avaldusi.\n0 Ma ei tunne ärritunud, kurb.\n1 Ma olen ärritunud.\n2 Ma olen kogu aeg ärritunud ja ma ei saa sellest lahti saada.\n3 Ma olen nii ärritunud ja õnnetu, et ma ei saa seda taluda.\n0 Ma ei muretse oma tuleviku pärast.\n1 Ma tunnen tulevikku hämmingus.\n2 Ma tunnen, et ma ei oota midagi tulevikus.\n3 Minu tulevik on lootusetu ja midagi ei saa paremaks muuta.\n0 Ma ei tunne end kaotajana.\n1 Ma tunnen, et olen kannatanud rohkem kui teisi inimesi.\n2 Kui ma vaatan tagasi oma elu, näen selles palju vigu.\n3 Ma tunnen, et olen isikuna täielik kaotaja.\n0 Mul on elust nii palju rahulolu kui varem.\n1 Ma ei saa elust nii palju rahulolu kui varem.\n2 Ma ei saa enam midagi rahulolu.\n3 Ma ei ole eluga täiesti rahul ja ma olen kőigest väsinud.\n0 Ma ei tunne midagi süüdi.\n1 Ma tunnen end sageli süüdi.\n2 Enamasti tunnen end süüdi.\n3 Tunnen end pidevalt süüdi.\n0 Ma ei tunne, et mind saaks karistada.\n1 Ma tunnen, et mind saab karistada.\n2 Ma loodan, et teda karistatakse.\n3 Ma tunnen juba karistatud.\n0 Ma ei olnud ise pettunud.\n1 Ma olin pettunud.\n2 Ma vihkan ennast.\nMa tean, et ma ei ole halvem kui teised.\n1 Ma kritiseerin ennast vigade ja vigade pärast.\n2 Ma süüdistan alati oma tegude eest.\n3 Ma süüdistan ennast kõigi halbade asjade eest, mis juhtuvad.\n0 Ma ei arvanud kunagi enesetapu.\n1 Mõtted tulevad mulle enesetapu sooritamiseks, kuid ma ei rakenda neid.\n2 Tahaksin enesetapu teha.\n3 Ma tapaksin ennast, kui mul oleks võimalus.\n0 Ma ei maksa enam kui tavaliselt.\n1 Nüüd ma nutan sagedamini kui varem.\n2 Nüüd ma nutan kogu aeg.\n3 Ma olin harjunud nutma, aga nüüd ei saa ma isegi siis, kui tunnen seda.\nNüüd ei ole ma enam ärritunud kui tavaliselt.\n1 Ma olen kergemini ärritunud kui varem.\n2 Nüüd tunnen end pidevalt pahane.\n3 Ma olin ükskõikseks asjade suhtes, mis mind mind ärritasid.\n0 Ma ei ole kaotanud huvi teiste inimeste vastu.\n1 Ma olen vähem huvitatud teistest inimestest kui varem.\n2 Ma peaaegu kaotasin huvi teiste inimeste vastu.\n3 Olen kaotanud huvi teiste inimeste vastu.\n0 Ma lükkan otsuse mõnikord edasi, nagu enne.\n1 Ma lükkasin otsuse tegemise sagedamini kui varem.\n2 Mul on raskem otsuseid teha kui varem.\n0 Ma ei tunne, et ma näen tavalisest halvemana.\n1 See häirib mind, et näen vana ja ebamugavat.\n2 Ma tean, et minu välimusel on toimunud märkimisväärsed muutused, mis muudavad mind huvitamatuks.\n3 Ma tean, et ma vaatan kole.\n0 Võin töötada nii nagu varem.\n1 Ma pean tegema midagi, et midagi ette võtta.\n2 Ma ei sunni mind midagi tegema.\n3 Ma ei saa üldse tööd teha.\n0 Ma magan nii hästi kui enne.\n1 Nüüd ma magan halvemini kui varem.\n2 Ma ärkan 1-2 tundi varem ja mul on raske uinuda jälle.\n3 Ma ärkan paar tundi varem kui tavaliselt ja ei saa enam magada.\n0 Väsin enam kui tavaliselt.\n1 Nüüd väsin kiiremini kui varem.\n2 Ma väsin peaaegu kõik, mida ma teen.\n3 Ma ei saa väsimuse tõttu midagi teha.\n0 Minu isu ei ole halvem kui tavaliselt.\n1 Minu isu on halvem kui varem.\n2 Minu isu on nüüd palju hullem.\n3 Mul ei ole üldse söögiisu.\nViimasel ajal ei ole ma kaotanud kaalu või kaalulangus oli tühine.\n1 Hiljuti kaotasin rohkem kui 2 kg.\n2 Kaotasin rohkem kui 5 kg.\n3 Kaotasin rohkem kui 7 kr.\nPüüan tahtlikult kaalust alla võtta ja süüa vähem (märgistada).\nJah _________ Ei _________\n0 Ma muretsen oma tervise pärast enam kui tavaliselt.\n1 Ma olen mures oma füüsiliste terviseprobleemide pärast, nagu valu, seedehäired, kõhukinnisus jne.\n2 Ma olen väga füüsilise seisundi pärast väga mures ja mul on raske midagi muud mõelda.\n3 Ma olen nii mures füüsilise seisundi pärast, et ma ei mõtle midagi muud.\nHiljuti ma pole märganud muutust minu huvides läheduse vastu.\n1 Olen vähem lähedane läheduse probleemidele kui varem.\n2 Nüüd olen vähem seksuaalsuhetest huvitatud kui varem.\n3 Ma kaotasin oma libiido huvi täielikult.\nIga kategooria indikaator arvutatakse järgmiselt: iga skaala punkt on hinnanguliselt 0 kuni 3 vastavalt sümptomi tõsiduse suurenemisele.\nKogusumma on 0 kuni 62 ja väheneb vastavalt riigi paranemisele.\nTõlgenduse (võtme) test Beck.\nTestitulemusi tõlgendatakse järgmiselt:\n0-9 - depressiivsed sümptomid puuduvad\n20-29 - raske depressioon (mõõdukas)\nMeetodis on ka kaks alamliiki:\nPunktid 1-13 - kognitiiv-afektiivne alamklass (C-A)\nPunktid 14-21 - depressiooni somaatiliste ilmingute alamhulk (S-P)\nBecki kognitiivne ravi. Kuidas depressioonist välja tulla.\nAaron Beck väljendab põhimõtteliselt uut lähenemist emotsionaalsete häirete korrigeerimisele, mis erineb traditsioonilistest psühhoanalüüsikoolidest ja käitumisteraapiast.\nKognitsiooni mõiste määratlus on psühholoogiline protsess, mille käigus informatsiooni töödeldakse meie teadvuses.\nKognitiivne lähenemine emotsionaalsetele häiretele, mis on muidu surutud, muudab inimese enda ja tema probleemide vaateid. On vaja õppida ennast nägema üksikisikut, kes on kaldunud tekitama vigaseid ideid, aga ka suutma loobuda ekslikest ideedest või neid parandada. Ainult mõtlemise vigade kindlaksmääramise või korrigeerimise teel saab inimene luua endale eneseteostuse kõrgema tasemega elu.\nA. Becki kognitiivse korrigeerimise peamine idee on see, et organismi ellujäämise otsustav tegur on teabe töötlemine. Selle tulemusena tekivad käitumisprogrammid. Isik elab, saades keskkonnast teavet, sünteesides seda ja planeerides sellel sünteesil põhinevaid tegevusi, s.t. käitumiskava iseseisvalt arendamine. Programm võib olla normaalne (piisav) või ebapiisav. Teabe töötlemise kognitiivse nihke korral hakkab moodustuma ebanormaalne programm.\nA. Becki järgi moodustatud isiksuse moodustavad skeemid või kognitiivsed struktuurid, mis on põhilised uskumused (maailmavaade). Need skeemid hakkavad lapsepõlves kujunema isikliku kogemuse ja identiteedi (sarnasuste võrdlemise ja leidmise) põhjal oluliste teistega. Iga inimene moodustab iseenda (enesepildi), teiste, maailma ja tema eksistentsi mõiste maailmas.\nSkeemid on tugevad kognitiivsed struktuurid, mis aktiveeruvad teatud stiimulite, stressi või asjaolude toimel. Skeemid võivad olla nii adaptiivsed kui ka düsfunktsionaalsed.\n"Depressiooni kognitiivne triiad" hõlmab:\n- negatiivne enesepilt ("Ma olen kohutamata, väärtusetu, kõik on tagasi lükatud");\n- negatiivne vaade maailmast (inimene on veendunud, et maailm teeb talle ülemääraseid nõudmisi ja püstitab ületamatuid takistusi eesmärkide saavutamisel ning et ei ole rõõmu ega rahulolu maailmas);\n- nihilistlik, negatiivne vaade tulevikule (Inimene on veendunud, et tema raskused on ületamatud. Suitsidaalsed mõtted võivad tuleneda täielikust lootusetusest).\nSeega peetakse emotsionaalseid häireid ja käitumishäireid, mis tulenevad kognitiivsetest struktuuridest ja tulenevad tegelikest kognitiivsetest protsessidest (kus mõtteviis toimib vahepealsetena).\nMõtlemise aberratsiooniga seotud psühholoogilised häired. Mõelduse aberratsiooni all mõistis A. Beck rikkumisi kognitiivses etapis informatsiooni töötlemisel, mis moonutas objekti või olukorra nägemust. Moonutatud mõisted, s.t. kognitiivsed moonutused on väärarusaamade ja enesesignaalide põhjuseks ning seetõttu ebapiisavad emotsionaalsed reaktsioonid.\nKognitiivsed moonutused on süsteemsed vead emotsioonide mõju all. Nende hulka kuuluvad:\n1. Isikupärastamine - kalduvus tõlgendada sündmust isiklike väärtuste poolest. Näiteks usuvad inimesed, kellel on suurenenud ärevus, et paljud sündmused, mis pole nendega täielikult seotud, on nendega seotud isiklikult või on suunatud nende vastu isiklikult.\n2. Dikotoomiline mõtlemine. Sel juhul kaldub inimene mõtlema äärmuslikes olukordades olukordades, mis mõjutavad tema tundlikke kohti, nagu enesehinnang, ohu tõenäosusega. Üritus on näidatud ainult mustades või valgetes värvitoonides, ainult nii hea või halva, ilusa kui ka kohutava. Seda omadust nimetatakse dikotoomiliseks mõtlemiseks. Isik tajub maailma ainult kontrastsetes värvitoonides, lükates pooltoonid tagasi, neutraalse emotsionaalse positsiooni.\n3. Selektiivne abstraktsioon (ekstraheerimine). Tegemist on olukordade kontseptualiseerimisega (tõstmine reegli positsioonile, õigus), mis põhineb üldisest kontekstist eraldatud detailist, ignoreerides muud teavet. Näiteks hakkab noormees mürarikkas parteis oma sõbranna armukade kandma, kes kallutas teda teise isiku poole, et teda paremini kuulda.\n4. Sõltumatu põhjendus - põhjendamatu või isegi vastupidine järeldusele. Näiteks järeldub, et töötav ema raske tööpäeva lõpus: "Ma olen halb ema."\n5. Üleüldistamine - põhjendamatu üldistamine, mis põhineb ühel juhul. Näiteks tegi inimene vea, kuid arvab: "Ma teen alati kõike valesti." Või, pärast ebaõnnestunud kuupäeva, järeldab naine: "Kõik mehed on samad. Nad kohtlevad mind alati halvasti.\n6. Liialdus (katastroofiline) - mis tahes sündmuste tagajärgede liialdus. Näiteks arvab inimene: "Kui need inimesed mõtlevad minust halvasti - see on lihtsalt kohutav!"; "Kui ma eksamil olen närviline, siis ma kindlasti ebaõnnestun ja nad löövad mind kohe välja."\nKognitiivsete parandusmeetmete etapid depressioonist väljumiseks.\n1. Probleemide vähendamine - samadel põhjustel ja nende rühmitamisel põhinevate probleemide tuvastamine. See kehtib nii sümptomite (somaatiliste, psühholoogiliste, patopsühholoogiliste) kui ka emotsionaalsete probleemide kohta.\nTeine võimalus probleemide lahendamiseks on esimese ahela tuvastamine, mis käivitab kogu sümbolite ahela.\n2. Reaalsuse tajumist moonutavate mittesobivate tunnetuste teadvustamine ja verbaliseerimine.\nMitte-adaptiivne tunnetus on igasugune mõte, mis põhjustab ebapiisavaid või valulikke emotsioone ja raskendab mis tahes probleemi lahendamist. Mittesobivatel tunnetustel on "automaatsed mõtted": need tekivad ilma esialgse põhjenduseta, refleksiliselt. Inimestel on nende usutav, põhjendatud ja kahtlemata. “Automaatsed mõtted” on tahtmatud, ei tõmba inimese tähelepanu, kuigi nad juhivad oma tegusid.\nMitte-adaptiivsete tunnetuste äratundmiseks kasutatakse meetodit „automaatsete mõtete kogumiseks”.\nIsikut kutsutakse keskenduma mõtetele või piltidele, mis põhjustavad ebamugavust probleemses olukorras (või sarnases olukorras). Automaatseid mõtteid keskendudes saab ta neid ära tunda ja neid parandada.\n3. Eraldamine on mõtete objektiivne arvestamise protsess, kus inimene vaatab oma mittesobivaid tunnetusi tegelikkusest eraldiseisvate psühholoogiliste nähtustena.\nKui ta on õppinud tundma oma mittesobivaid tunnetusi, peab ta õppima, kuidas neid objektiivselt kohelda, s.t. liikuda neist eemale.\nEraldamine suurendab võimet joonistada joon, mida tuleb tõendada ("Ma usun seda.") Ja vaieldamatu asjaolu ("Ma tean seda."). Äärepoolsus arendab võimet eristada välist maailma ja selle suhet sellega. Oma automaatsete mõtete reaalsust tõestades on hõlbustatud inimese distantseerimist nendest, moodustub nende hüpoteeside nägemise oskus, mitte faktid. Võõrandumise protsessis muutub sündmuse tajumise moonutamise viis inimesele selgemaks.\n4. Käitumisreeglite reguleerimise eeskirjade muutmine.\nOma elu ja teiste inimeste käitumise reguleerimiseks kasutab depressiooni kalduv isik reegleid (retseptid, valemid). Need reeglid määravad suures osas sündmuste märkimise, tõlgendamise ja hindamise. Need absoluutsed käitumisreeglite reeglid toovad kaasa käitumise reguleerimise, mis ei võta arvesse tegelikku olukorda ja tekitab seega isikule probleeme.\nSelleks, et inimene selliseid probleeme ei tekiks, peab ta neid muutma, muutes need vähem üldistatud - üldistatud, vähem isikupäraseks - seotud isiklikult, paindlikumalt, tegelikkust rohkem arvesse võttes.\nKäitumisreeglite sisu liigub kahe põhiparameetri ümber: oht - ohutus ja valu - rõõm.\nOhu telg - ohutus hõlmab sündmusi, mis on seotud füüsilise, psühholoogilise või psühhosotsiaalse riskiga. Hästi kohandatud inimesel on üsna paindlik täpse reeglistik, mis võimaldab neil olukorraga seostada, tõlgendada ja hinnata olemasolevat riskitaset. Näiteks isikul, kes juhindub reeglist „See on kohutav, kui ma ei ole par”, on raskusi suhtlemisega, kuna mõiste „olemine kuni par” määratlus on ebaselge ja tema hinnang partneri suhtlemisele on sama ebakindel. Isik kavandab oma eeldusi tema tajumise puudumise kohta teiste poolt, st. usub, et teised tajuvad teda sellisena.\nKõik ohu telje reeglite muutmise meetodid on vähendatud inimese kokkupuute vältimisega välditud olukorraga. Sellist kontakti saab taastada kujutlusvõime olukorras, tegeliku tegevuse tasandil, uute regulatiivsete reeglite selge verbaliseerimisega (selge verbaalne kirjeldus), mis võimaldab kogeda mõõdukat emotsioonide taset.\nReeglid, mis keskenduvad valu - rõõmu teljele, viivad teatud eesmärkide hüpertrofeerimise poole teiste kulul. Näiteks inimene, kes järgib reeglit "Ma ei ole kunagi õnnelik, kui ma ei ole kuulus", mõistab hukka ennast, et ignoreerida teisi tema suhteid selle reegli sõltuvuse huvides. Pärast selliste positsioonide tuvastamist peab inimene mõistma selliste reeglite vea, nende hävitavat laadi. On vaja mõista, et inimene oleks õnnelikum ja kannataks vähem, kui ta juhindub realistlikumatest reeglitest.\n1. Reeglid, mis kujundavad väärtusi, põhjustavad teatud stiimuleid, mida subjektiivselt tajutakse erinevalt, tekitavad inimeses positiivseid või negatiivseid emotsioone (näiteks: "Pestud köögiviljad on kantserogeensed").\n2. Soodustused, mis on seotud stiimulite mõjuga (näiteks: "Pärast lahutust, kõik on erinev").\n3. Käitumuslikud hinnangud (näiteks: "Kuna ma olen peksnud, ei kuula keegi mind").\n4. Reeglid, mis on seotud indiviidi emotsionaalse-afektiivse kogemusega (näiteks: "Ühe eksamiga mäletan, ma saan värisema seljas", "Mul pole enam lootust").\n5. Reaktsiooni mõjuga seotud reeglid (näiteks: "Ma olen rohkem täpsed, et mitte põhjustada ülema viha").\n6. Isiku kohustuse ja sotsialiseerumise protsessis tekkivad reeglid (näiteks: "Inimene peab saama õnnelikuks kõrghariduse").\n5. Eneseregulatsiooni reeglite muutmine.\n6. Reeglite tõe kontrollimine, asendamine uute, paindlikumate eeskirjadega.\nSkaala (testi küsimustik) Beck depressioon. Becki kognitiivne ravi või depressioonist väljumine.\nKüsimustik Beck on mõeldud depressiooni diagnoosimiseks.\nKuigi katse avaldused on väga otsesed ja võimaldavad subjektil oma tegelikku olukorda varjata, on Becki küsimustiku kasutamine kliinilises praktikas näidanud oma kõrge efektiivsust sõelumise ja eeluuringute puhul.\nTestimist võib läbi viia rühmade ja üksikute variantide puhul.\nKüsimustiku tulemused on väga korrelatsioonis isikliku ja situatsioonilise ärevuse ja alexithymiaga.\nKõik Becki küsimustiku avaldused on otsesed, nii et kogu tulemuse arvutamiseks peate kokku võtma kõik valitud avaldustele vastavad punktid.\nJuhised: Enne kui olete küsimustik, mis sisaldab neljateistkümnest grupist (A-H) neljast väitest (O-3). Palun lugege kõiki avalduste rühmi tervikuna. Seejärel vali igast rühmast üks avaldus, mis sobib kõige paremini nii, nagu te tunnete täna, see on praegu.\nRingige valitud avalduse number. Kui mitu sama grupi avaldust näivad teile võrdselt sobivat, siis ringi kõik nende numbrid. Enne valiku tegemist veenduge, et loete iga grupi kõiki avaldusi.\n0 Ma ei ole kurb\n1 Ma olen kurb või kurb\n2 Ma tunnen kogu aeg kurb või kurb, aga ma ei saa seda aidata\n3 Ma olen nii kurb või kurb, et ma ei saa seda kanda\nBO Ma vaatan tulevikku ilma pessimismita või pettumuse.\n1 Ma tunnen pettumust tulevikus.\n2 Ma tunnen, et mul pole midagi oodata\n3 Ma tunnen, et tulevik on lootusetu ja paremaks ei saa pöörduda.\nMa ei tunne end kaotajana\n1 Ma tunnen, et tõrked on juhtunud sagedamini kui teised inimesed.\n2 Kui ma vaatan tagasi elu, näen ma ainult ebaõnnestumiste ahelat.\n3 Ma tunnen, et mul on isik (vanem, abikaasa, naine) ebaõnnestunud\nMa ei tunne mingit erilist rahulolematust\n1 Miski ei meeldi mulle nii, nagu see oli varem\n2 Miski ei anna mulle rohkem rahulolu\n3 Ma ei ole kõigega rahul\nD O ma ei tunne mingit erilist viga.\n1 Enamasti tunnen ma ebameeldivat ja väärtuslikku\n2 Mul on päris tugev süütunne.\n3 Ma tunnen end väga halbana ja ebaolulisena.\n1 Ma olen ise pettunud\n2 Mul on eneseväärikus\n3 Ma vihkan ennast, mul pole mõtteid enesevigastuse kohta.\n1 Ma tunnen, et oleks parem surra\n2 Mul on kavas teha enesetapu.\n3 Ma tapan ennast niipea kui võimalik 3 O Ma ei ole kaotanud huvi teiste inimeste vastu\n1 Ma olen vähem kui teised inimesed.\n2 Ma olen kaotanud peaaegu kõik huvi teiste inimeste vastu ja peaaegu ei tunne neid.\n3 Olen kaotanud huvi teiste inimeste vastu ja nad ei hooli üldse\nJa Oh, ma teen otsuseid nii lihtsalt kui alati\n1 Püüan otsustamisprotsessi edasi lükata.\n2 Otsuste tegemine on minu jaoks raske.\n3 Ma ei saa enam otsuseid teha\nKO Ma ei tunne, et ma vaatan tavalisest halvemat\n1 See häirib mind, et näen vana ja ebamugavat\n2 Ma tunnen, et minu välimus on pidevad muutused, mis muudavad mind ebatõenäoliseks\n3 Ma tunnen, et ma näen vastikust või tõrjuvat.\nL o Võin töötada nii varem kui varem\n1 Me peame tegema midagi, et midagi ette võtta.\n2 Ma pean midagi tegema, et midagi teha\n3 Ma ei saa üldse tööd teha MINU ei ole enam tavalisest väsinud\n1 Väsin kiiremini kui varem\n2 Ma väsin igasugusest ametist\n3 Ma olen väsinud midagi tegema N 0 Minu isu ei ole halvem kui tavaliselt\n1 Minu isu ei ole nii hea kui varem.\n2 Minu isu on nüüd palju hullem kui varem.\nArvatakse, et subjekt kannatab depressiooni all, kui ta on saanud rohkem kui 25 punkti.\nIgal juhul tuleb küsimustiku tulemuste tõlgendamisel meeles pidada, et depressiooni seisund määrab asjatundja eksami ja üksikasjaliku kliinilise vestluse tulemusena ning küsimustiku tulemused võivad anda ainult esialgse ja ligikaudse ettekujutuse teema seisundist.\nBecki depressioonitesti (Beck Scale)\nBecki depressiooni skaala on diagnostiline ja enesediagnostiline tööriist, mis võimaldab määrata depressiivse häire raskusastet nii täiskasvanutel kui ka 13-aastastel noorukitel. Tehnikat arendati 20. sajandi keskel Ameerika psühhoterapeut Aaron Beck.\nÜldine teave Becki skaala kohta\nAaron Beck töötas palju aastaid psühholoogiliste probleemidega inimestega. Oma patsientide kaebuste ja väidete põhjal töötas professor välja testi, mis sisaldab 21 avaldust, mis vastavad depressiooni peamistele tunnustele.\nTest on korrigeeritud mitu korda. Esimene väljaanne oli 1961. aastal. Becki skaala lõplik versioon ilmus 1996. aastal.\nTavaliselt jagatakse kogu katse kaheks osaks:\nTuvastab isiku füüsilise seisundiga seotud depressiooni somaatilisi tunnuseid. See on unehäire, isutus, märgatavad massi kõikumised jne. Patsient ei pruugi teada, et tal on psühholoogilised häired, kuid tema keha hakkab andma häireid;\nNäitab afektiivseid kognitiivseid sümptomeid, mis peegeldavad patsiendi sisemist seisundit. Peamised häired on seotud aju funktsioonidega - mälu ja tajumise kahjustusega, väsimusega, suurenenud ärevusega.\nKatse algses versioonis on igale elemendile 4 võimalikku vastust, mis vastavad punktile 0 kuni 3. Vastused on korraldatud vastaja psühholoogilise seisundi süvendamiseks. Pärast testi sooritamist liidetakse skoorid ja saadud tulemuste põhjal määratakse depressiooni raskusaste.\nKes saab testi teha\nBeckit saab testida igas vanuses mehed ja naised. Noortele on loodud kohandatud versioon - näiteks seksuaalset elu käsitlevate küsimuste asemel on ilmunud avaldused, mis on seotud enda välimuse hindamisega. Teen test sisaldab ainult 13 punkti.\nKuidas läbida test\nTest on mitmeid variante. Need erinevad üksteisest veidi ümber. Erinevates küsimustikes võivad olla:\nnummerdatud (versioon 1691)\nküsimusena (Becki skaala viimane väljaanne) - „kas sul on hea isu?”\nneil on lühike nimi - “isu”, “uni”\nSõltumata valitud valikust on testi läbimine sama:\nTe peate hoolikalt lugema avalduste rühma;\nValige vastus, mis kõige paremini kajastab teie praegust olukorda;\nArvutage punktide koguarv ja võrreldakse katsetamise kavandatud tõlgendusega.\nKatseid on võimalik teha nii iseseisvalt kui ka spetsialisti juuresolekul. Viimane valik annab kõige täpsemad tulemused, sest ekspert võtab arvesse patsiendi individuaalseid omadusi - tema intellektuaalse arengu, vanuse ja üldist emotsionaalset seisundit.\nEnesetestimine põhineb subjektide seisundi subjektiivsel hindamisel.\nTestimine kestab keskmiselt 15-20 minutit.\nKui mitu sama grupi avaldust paistavad olevat õiged, tuleks valida viimane valik. Skaala esimeses versioonis lubas Beck valida mitu usku.\nUurige hoolikalt avalduste rühma ja valige üks avaldus.\n1. (Täiskasvanute ja teismeliste testide puhul)\n(0) Ma peaaegu ei tunne kurbust.\n(1) Mõnikord tunnen end kurbana.\n(2) Ma olen tihti heidutatud.\n(3) Olen väga õnnetu.\n2. (Täiskasvanute ja teismeliste testide puhul)\n(0) Ma olen rahulik minu tuleviku jaoks.\n(1) Ma ei ole homme kindel.\n(2) Ma ei oota midagi head.\n(3) Mul ei ole tulevikku.\n3. (Täiskasvanute ja teismeliste testide puhul)\n(0) Kõik toimib minu jaoks.\n(1) Mulle tundub, et mu sõbrad on minust edukamad.\n(2) Minu elus on olnud vähe võitu.\n(3) Kõik jääb mu käest välja.\n4. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Olen oma eluga rahul, nagu enne.\n(1) Mul on vähem rõõmu.\n(2) Miski ei meeldi mulle.\n(3) Ma põlgin oma elu.\n5. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Mul pole midagi ette heita.\n(1) Mõnikord tunnen end teiste inimeste ebaõnnestumises süüdi.\n(2) Ma tunnen enamasti süüdi.\n(3) Ma tunnen end alati süüdi.\n(0) Ma ei võtnud tegusid, mille eest ma saaksin karistada.\n(1) Mõnikord tundub mulle, et väärin karistust.\n(2) ootan pidevalt karistust.\n(3) Olen juba karistatud.\n7. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Ma pean ennast vääriliseks.\n(1) Ma kaotasin usu ennast.\n(2) Mulle ei meeldi mina.\n(3) Ma olen kohutav inimene.\n(0) Ma ei ole halvem kui teised.\n(1) Ma eksin sagedamini kui teised.\n(2) Ma häbenen oma tegusid ja mõtteid.\n(3) Kõik halvim juhtub minu pärast.\n9. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Ma tahan elada pikka ja õnnelikku elu.\n(1) Ma mõtlen enesetapule, kuid ma ei kavatse seda teha.\n(2) Ma mõtlen tõsiselt enesetapule.\n(3) Ma teen enesetapu niipea, kui ma saan võimaluse.\n(0) Ma nutan harva.\n(1) Praegu ma nutan sagedamini.\n(2) Ma nutan kogu aeg.\n(3) Ma ei saa nutma, isegi kui ma tunnen seda.\n(0) Ma ei usu, et ma muutusin ärritumaks.\n(1) Ma saan kergesti hulluks.\n(2) Olen sageli pahane.\n(3) Ma ei hooli asjadest, mis mind vihastasid.\n12. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Olen huvitatud teiste elust.\n(1) Ma hoolin teiste inimeste elust vähem.\n(2) Ma ei hooli, kuidas teised inimesed elavad.\n(3) Ma ei hooli teiste inimeste elust.\n13. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Nagu varemgi, ei saa ma kohe olulist otsust teha.\n(1) Ma hakkasin viivitamatult tegutsema hiljem.\n(2) Ma ei saa ju otsuseid teha.\n(3) Ma ei suuda midagi lahendada.\n14. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Mul on oma välimusega rahul.\n(1) Mulle tundub, et olen praegu vähem atraktiivne.\n(2) Minu välimus on halvenenud.\n(3) Ma vihkan vaadata peeglisse.\n15. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Minu jõudlus jäi samaks.\n(1) Ma pean endale midagi tegema.\n(2) Ma ei saa tööd teha ja olulisi küsimusi teha.\n(3) Ma ei saa midagi teha.\n(0) Ma magan nagu tavaliselt.\n(1) Minu unistus on halvenenud.\n(2) Võin ärkama mitu korda öö.\n(3) Ma vajan vaevalt.\n17. (Täiskasvanute ja teismeliste testimiseks)\n(0) Minu energia on kogu päeva jaoks piisav.\n(1) Hakkasin kiiremini rehvi.\n(2) Iga tegevus jätab minult jõudu.\n(3) Ma ei saa midagi ületöötamise tõttu teha.\n18. (Täiskasvanute ja teismeliste testide puhul)\n(0) Ma söön nagu tavaliselt.\n(1) Ma hakkasin halvemini sööma.\n(2) Ma söön jõuga.\n(3) Toit muudab mind vastikuks.\n(0) Minu kaal pole muutunud.\n(1) Kaotasin umbes 2 kg.\n(2) Kaotasin 5 kg.\n(3) Olen väga õhuke.\n(0) Minu tervis ei tee mind hirmu.\n(1) Olen üha enam mures oma tervise pärast.\n(2) Mul on raske mõelda muule peale minu terviseprobleemide.\n(3) Mõtlen pidevalt ainult oma haigustest.\n(0) Seksuaalse iseloomuga küsimused muretsevad mind mitte vähem kui tavaliselt.\n(1) Ma mõtlen sugu vähem ja vähem.\n(2) Ma ei ole seksielust praktiliselt huvitatud.\n(3) Ma lõpetasin täielikult huvi seksi vastu.\nTulemuste üksikasjalik tõlgendamine\nMida kõrgemad on kogunenud punktid, seda raskem on depressiooni aste. Täiskasvanute küsitluse jaoks saate skoori 0 kuni 63 punkti.\nSa viskasid 0 kuni 9\nTeil ei ole depressiooni märke või nad on väikesed ja ajutised. Teie emotsionaalne seisund ei tekita muret. Kui märk on 9 lähedal, siis on soovitatav puhata rohkem aega, et vältida depressiivse seisundi arengut.\nSa viskasid 10-15\nSee näitab esimesi depressiooni sümptomeid. Teie seisund on subdepressiivne, mis ei ole psühhopatoloogia ja ei näita sotsiaalset häiret. Selliste tulemustega soovitatakse patsiendil olukorra kontrollimiseks konsulteerida spetsialistiga.\nSa viskasid 16 kuni 19\nTe olete mõõdukas depressiivne seisund. Vastupidiselt depressiooni kerge vormile ilmnevad selles olukorras psüühiliste probleemide iseloomulikud tunnused palju sagedamini. Sellised inimesed on tavalisest kiiremini kurbamad, väsinud, kaotavad huvi ühiskonnaelu vastu ja omavad pidevat süütunnet. Selle konkreetse kategooria kindlakstegemiseks loodi Becki depressiooni skaala.\nSa viskasid 20-29\nTulemus näitab mõõduka depressiooni olemasolu. Sellised patsiendid kaebavad söögiisu kaotusest ja une kaotusest. Mitte ainult emotsionaalsed häired tekivad nende kehades, vaid ka füüsilistes. Selles staadiumis lakkab õnne hormoon tootmine. Püüdes seda täiendada, kasutavad inimesed sageli alkoholi ja narkootikume, mis põhjustab sõltuvust või surma. See patsiendi seisund vajab kiiret ravi. Statistika kohaselt püüavad umbes 70% sarnaste sümptomitega inimestest oma elu lõpetada.\nSa viskasid 30–63\nKriitilised näitajad näitavad sügava depressiooni märke. Sarnaste psühholoogiliste probleemidega patsientidel on pidev rõhutav seisund. Nad vihkavad ennast ja tunnevad end kasutu. Sellised inimesed on dramaatiliselt emotsionaalsed muutused. Nad ei esinda oma tulevikku, nad lihtsalt satuvad hüsteerikasse, nad on altid enesetapule ja vägivallale. See kategooria peaks olema spetsialisti pideva järelevalve all, et vältida negatiivseid tagajärgi.\nTeen testi tõlgendamine\nBecki teismeliste testide puhul, mis on vaid 13 punkti, on võimalik saada 39 punkti.\n0 kuni 9 - emotsionaalne seisund on normaalne;\n10 kuni 19 - kerge depressioon;\n19-22 - subdepressiooni iseloomulikud tunnused;\n23 kuni 39 - raske depressioon.\nIgaüks võib võtta Becki testi, olenemata emotsionaalsest seisundist. See aitab tuvastada depressiooni esialgseid vorme või psühholoogiliste probleemide varjatud ilmingut. Depressionfree.ru soovitab teil kohe otsida psühholoogilist abi, kui olete leidnud esimesed depressiooni nähud ja alustanud ravi.\n„See küsimustik sisaldab avalduste gruppe. Lugege hoolikalt iga avalduste rühma. Seejärel identifitseerige igas rühmas üks avaldus, mis kirjeldab kõige paremini seda, kuidas te sellel nädalal või täna tundsite. Enne valiku tegemist veenduge, et lugesite iga grupi kõiki avaldusi »\nAndmete tõlgendamisel võetakse arvesse kõigi kategooriate üldskoori.\nSamuti on võimalik eraldi hinnata 21 depressiooni sümptomi raskust:\nBecki depressiooni skaala (Beck Depression Inventory) pakkus välja А.Т. Beck 1961. aastal ja töötati välja kliiniliste vaatluste põhjal, mis võimaldas kindlaks teha piiratud hulga kõige olulisemaid ja olulisemaid depressiooni sümptomeid ja patsientide kõige sagedasemaid kaebusi. Pärast seda parameetrite nimekirja ja vastavas kirjanduses sisalduva depressiooni kliiniliste kirjelduste korrelatsiooni töötati välja küsimustik, mis sisaldab 21 sümptomite ja kaebuste kategooriat. Iga kategooria koosneb 4-5 avaldisest, mis vastavad depressiooni konkreetsetele ilmingutele / sümptomitele. Need väited on järjestatud kui sümptomi konkreetne panus depressiooni üldisele raskusastmele.\nVastavalt sümptomi tõsidusele määratakse igale üksusele väärtus 0-st (sümptomite puudumine või minimaalne) kuni 3-ni (maksimaalne sümptomite raskusaste). Mõned kategooriad sisaldavad alternatiivseid samaväärse erikaaluga nõudeid.\nEsialgses versioonis täideti tehnikat kvalifitseeritud ekspert (psühhiaater, kliiniline psühholoog või sotsioloog), kes loeti iga kategooria kohta valesti ja palus patsiendil valida avalduse, mis kõige enam vastab tema olekule. Patsiendile anti koopia küsimustikust, millele ta võis jälgida eksperdi poolt loetud punkte. Patsiendi vastuse põhjal märkis teadlane vastaval kujul vormi. Lisaks testitulemustele võttis teadlane arvesse anamneesilisi andmeid, intellektuaalse arengu näitajaid ja muid huvitavaid parameetreid.\nPraegu arvatakse, et testimisprotseduuri saab lihtsustada: küsimustik antakse patsiendile üle ja täidetakse tema poolt.\nIga kategooria indikaator arvutatakse järgmiselt: iga skaala punkt on hinnanguliselt 0 kuni 3 vastavalt sümptomi tõsiduse suurenemisele. Kogusumma on O-st 62-ni ja väheneb vastavalt riigi paranemisele.\n„See küsimustik sisaldab avalduste gruppe. Lugege hoolikalt iga avalduste rühma. Seejärel identifitseerige igas rühmas üks avaldus, mis sobib kõige paremini sellele, kuidas tunnete seda nädalat ja täna. Märkige valitud kinnitus. Kui tundub, et sama grupi jaoks sobivad paljud sama grupi avaldused, märkige nende kõrval olevad märkeruudud. Enne valiku tegemist veenduge, et lugesite iga grupi kõiki avaldusi »\nKüsimustiku täiskasvanud versioon\nKüsimustiku teismeline versioon\nKuni 9 punkti rahuldav emotsionaalne seisund - 4 punkti,\n10 kuni 19 punkti lihtne depressioon - 3 punkti\n19 kuni 22 punkti mõõdukas depressioon - 2 punkti\nRohkem kui 23 punkti raske depressioon - 1 punkt\n19 punkti depressioonitase loetakse kliiniliseks häireks; üle 24 punkti kõrgem tase näitab ravi vajadust - võimaluse korral koos antidepressantidega. Ravi eesmärk peaks olema saavutada depressiooni tase alla 10 punkti.\nKüsimustikud ja kaalud depressiooni diagnoosimiseks\nDepressiooni paljastavad küsimustikud ja kaalud\nSeda kasutatakse, et tuvastada depressiooni või emotsionaalse-tahtliku sfääri häirete diferentseeritud diagnoosi.\nMeetodite peamiseks eripäraks on tundlikkus depressiooni peamiste sündroomi tekitavate sümptomite suhtes, mis viis nende laialdasele kasutamisele psühhiaatrilises praktikas.\nDepressioon on emotsionaalne-tahtlik vaimne häire, mis väljendub sümptomite kolmes osas: meeleolu vähenemine, mõtlemise aeglustumine ja motoorse aktiivsuse vähenemine.\nDepressiooni diagnoosimiseks väljatöötatud meetodid ja depressiivsete seisunditega sarnased tingimused on tavaliselt suunatud depressiooni peamiste sümptomite raskuse mõõtmisele. Nad võivad kaudselt näidata kesknärvisüsteemi orgaaniliste kahjustuste olemasolu (avastada asteenilist sündroomi), psühhosomaatilisi või konversioonihäireid.\nLisaks võivad selle rühma küsitlused ja skaalad viidata depressiooniga patsientidele iseloomulike suitsiidiriskide esinemisele.\nEespool kirjeldatud omadused muudavad selle tehnikarühma oluliseks psühhodiagnostiliseks tööriistaks.\nDepressiooni saab avastada MMPI testi, FPI küsimustiku ja teiste kliiniliste uuringute abil.\nMMPI mitmemõõtmeline isiklik päringusaatja võimaldab saada idee mitte ainult põhilise depressiooni kohta, vaid ka depressiivse häire tüübi kindlaksmääramiseks, et näha depressiivsete häirete tekkimise põhjuseid.\nTe saate MMPI testi läbi viia ja tulemuste tõlgendamise võrgus. MMPI küsimustikku peetakse kõige võimsamaks meetodiks ärevuse-depressiivsete isiksushäirete diagnoosimisel. Rohkem kui 70 aastat on ta ennast tõestanud suure täpsusega diagnostikavahendina.\nPeame alati meeles pidama, et hoolimata selle rühma küsimustike ja skaalade suurest usaldusväärsusest ja täpsusest, tuleks nende abiga saadud tulemusi kontrollida kliiniliste meetoditega.\nMe iseloomustame kõige populaarsemaid kliinilises praktikas kasutatavaid skaalasid:\nBecki skaala (Beck Depression Inventory)\nSkaala töötas välja Ameerika psühhiaater A.T. Beck mõõdeti 1961. aastal depressiivse sündroomi ja selle üksikute komponentide tõsidust. Autori küsimustik põhines depressiooni all kannatavate patsientide tõelistel kaebustel.\nSkaala suur tundlikkus depressiooni raskusastme muutuste suhtes võimaldas leida kliinikus laialdast kasutamist depressiivse seisundi dünaamika ja läbiviidava ravi mõju hindamisel. Lisaks skaala depressiivsete ilmingute kontrollimisele sisaldab küsimustik kahte alamliiki: depressiooni kognitiiv-afektiivsed ja somaatilised ilmingud.\nSelle küsimustiku eelised seisnevad nii depressiivse sündroomi kui terviku sümptomite sihipärase hindamise võimaluses. Becki skaala peetakse üheks kõige usaldusväärsemaks ja täpsemaks vahendiks depressiooni diagnoosimisel.\nKüsimustik sisaldab 21 küsimust, millele tuleb anda üks neljast soovitatud vastusest. Vastustele kuluv aeg sõltub objekti olekust ja kestab 20 minutist ühele tunnile. Juhul kui patsiendi seisundi raskusaste ei võimalda tal testida, viib uuring läbi koolitatud ekspert või arst standardse intervjuu vormis. Becki skaala saab uuesti kontrollida ka pärast lühikesi ajavahemikke.\nEnesehindamise depressioon (SDS)\non välja töötanud V. Dung 1965. aastal, et hinnata eri tüüpi depressiivsete seisundite raskust. Nagu Becki skaalal, põhines küsimustik depressiivset häiret põdevate patsientide kaebustel.\nSkaala peamine ulatus on depressiivsete häirete ja subdepressiooni diferentsiaaldiagnoos. Skaala on tundlik depressiivsete häirete suhtes, mida väljendavad unehäired, vähenenud aktiivsus, subdepressiivne meeleolu, somato-vegetatiivsed reaktsioonid südame-veresoonkonna ja sisesekretsioonisüsteemi häirete kujul.\nSee tehnika näitab depressiivse sündroomi ilminguid erineva raskusastmega, mistõttu kasutatakse skriiningu diagnostika kõrval ka depressiivse seisundi raskusastme hindamiseks.\nKüsimustik koosneb 20-st avaldusest, uuringu tulemused on moodustatud kolmel skaalal: depressiivne mõju, somaatilised sümptomid, depressiivsed kogemused.\nUuringule kulunud aeg, umbes 8-10 minutit.\nDepressiooni uuring (ODS)\nTehnika loodi Bekhtereva Uurimisinstituudis ning mustrite tunnustamise teooria põhineb metoodikal.\nKüsimustik on mõeldud endogeense ja neurootilise depressiooni diferentsiaaldiagnoosimiseks.\nDepressiivsete seisundite küsimustiku koostamisel tehti depressiivse registri kohta isikliku MMPI küsimustiku statistiliselt olulisi avaldusi, mis võimaldasid autoritel luua usaldusväärse psühhodiagnostilise tööriista.\nDepressiooni küsimustikku saab kasutada nii depressiivset häiret põdevate patsientidega töötamisel kui ka tervete isikute uurimisel sõeluuringute ajal.\nKliinilises praktikas kasutatakse küsimustikku afektiivsete häiretega patsientide seisundi dünaamiliseks jälgimiseks ja näitab depressiivse sündroomi raskust.\nDepressiooni küsimustik näitas end hästi peidetud somaatiliste depressioonide, psühho-isekate, neurootiliste ja neuroositaoliste häirete uurimisel. Samal ajal tuleb SLM-i abil saadud tulemusi tingimata võrrelda kliinilise vaatluse andmetega, kuna need põhinevad depressiivsete häirete kaudsetel tunnustel.\nKüsimustik koosneb 67 avaldusest, millele tuleb vastata "jah" või "ei"; sisaldab kolme skaala, millest kaks on bipolaarsed, valede skaala on eraldi esile tõstetud.\nEsimene skaala - “depressioon-norm” - on ette nähtud depressiivse seisundi diagnoosimiseks ja selle tõsiduse suhtes seoses normiga.\nTeine skaala - endogeenne - neurootiline depressioon - võimaldab diferentsiaalset diagnoosi tsüklotüümi või muude afektiivsete häirete ja depressiooni vahel psühhosotsiaalse stressi või isiksuse probleemidega seotud neurootiliste häirete korral.\nDepressiivsete seisundite küsimustikuga läbi viidud psühhodiagnostilise uuringu tulemuste põhjal saab uurija vastuse küsimustele: „Kas depressioon on olemas?” Ja kui depressioon avastatakse, siis “Mis on selle depressiooni algus?”.\nKüsimustikku kasutatakse individuaalses töös, et tuvastada depressiivse häire varjatud märke, depressiivse komponendi ulatust somatiseerumise depressioonides, jälgida depressiivse häire arengut ja ravi, samuti massi sõeluuringutes.\nEdinburghi postnataalse depressiooni skaala (ESPD)\nvälja töötanud 1987. aastal Edinburghi ja Livingstone'i teadlaste rühm: J.M. Holden, J.L. Cox, R. Sagovsky. Autorite skaala aluseks võeti depressiooni ulatus Zung, ärevuse ja depressiooni ulatus Snaith, Bedford ja Foulds.\nSkaala on lihtne ja usaldusväärne skriiningtest, et avastada sünnitusjärgset depressiooni naistel ja seda saab kasutada ka lapse isa depressiivsete häirete avastamiseks.\nEdinburghi skaala tunnuste hulka kuuluvad depressiooni somaatilisi sümptomeid näitavate punktide puudumine. See funktsioon on muutnud tehnika populaarseks akadeemiliste ringkondade seas. Skaala puudused hõlmavad selle võimetust eristada subjekti seisundis depressiivseid ja ärevusi.\nEdinburghi skaala on kümne avalduse küsimustik, mida pakutakse neljale valikule vastamiseks.\nTeadustöö aeg - 5 minutit.\nSkaalal on kõrge tundlikkus ja spetsiifilisus võrreldes teiste küsimustega, mis paljastavad depressiooni.\nDepressiivsete häirete diagnoosimisel on teised käesolevas artiklis kirjeldatud skeemid, näiteks Montgomery-Asbergi depressiooni skaala (MADRS), Gotlandi depressiooni hindamise skaala, end tõestanud.\nKõik ülaltoodud tehnikad koos küsimustike ja kaaludega, mis mõõdavad ärevust, suurendavad oluliselt psühholoogi ja arsti diagnostilisi võimeid kliinikus.\nKuidas põhjustada psühhiaatrilist abi?\nNeuroosi ja depressiooni toitumine ja toitumine. Kuidas on herpes sellega seotud?


Tarbijakaitse teeb müügimaksu leevendava seaduse pihuks ja põrmuks - Raamatupidaja\n3. Eelnõu pole seotud hinna kahes vääringus avaldamisega ja seeläbi ka eurole üleminekuga, vaid sätestab seaduseelnõuna ühe piirkondliku kauplejate huvigrupi huvide seadustamise suhteliselt lühikeseks perioodiks. Sellise ajutise ja vaieldava iseloomuga põhimõtete seadusena vastuvõtmine diskrediteerib rahvuslikku seadusandlust. Samal ajal kui kehtiks kavandatav seadusemuudatus, peab Eestis eurole ülemineku perioodil 01. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 näitama kaupade ja teenuste hindasid paralleelselt nii eurodes kui ka eesti kroonides, et harjutada tarbijaid uue vääringuga.\nPraktikas tekib olukord, kus tarbijale on ebaselge, kas kauba või teenuse õige ja tegelik müügihind selgub kassas, kajastub hinnasildil ning millises ulatuses peab see olema avaldatud eurodes ja/või eesti kroonides. Kirjeldatud olukord muudab nii regulaarse kui ka kahes vääringus hinnaesitluse järelevalve äärmiselt keeruliseks ja seab ohtu eurole ülemineku hinnakontrolli – kui hinnatõusu pärssiva meetme realiseerumise.


 Erikujulised Õhupallid (40)\n Foil Õhupallid (56)\n Kahekordsed Õhupallid (35)\n Sisuga Õhupall (3)\n Õhupallikombo Tetris (3)\n Õhupallikombo mini (6)\n Õhupalli komplektid (73)\n Ümmargused Õhupallid (20)\n Keskmine kinkekott (42)\n Suur kinkekott (40)\n Väike kinkekott (22)\n 46 cm (70)\n 61cm (40)\n Kunst (4)\n Lapsed (18)\n Liblikad (35)\n Lilled (122)\n Linnud (23)\n Loodus (8)\n Loomad (91)\n Masinad (16)\n Mustrid (20)\n Pallid (10)\n Beebipidu (84)\n Emadepäev (297)\n Isadepäev (89)\n Kevad - lihavõtted (103)\n Koolialgus (44)\n Koolilõpetamine (49)\n Pulmad (136)\n Suvi (79)\n Sõbrapäev (224)\n Sünnipäev (447)\n Hõbe (5)\n Mitmevärviline (62)\n Punane (22)\n Roheline (11)\n Roosa (15)\n Sinine (14)\n Valge (6)\nKokku on 873 toodet.\nKuvatakse 1–18 toodet (kokku 873)\nKingipakk emale Lilled ja...\nKingipakk emale Lavendel\nKingipakk emale Liblikad\nÕhupallibukett Õnnelik nägu...\nKaart Sületäis lilli\nKaardi peal on tekst: Rõõmupäevi roosilisi, õnnepäevi õielisi! Kaardi sees on tekst: Palju õnne sünnipäevaks!\nÕhupallibukett Armastus ja...\nKaart Sa oled seda väärt!\nKaardi peal on tekst: Sügavale salajasse - silmadesse - südamesse - jäävad sädemed särama. Kaardi sees on tekst: Palju õnne ja rõõmsaid...\nÕhupallibukett Noor Armastus


Vastuvõetud tekstid - Kaitsetute täisealiste kaitsmine - Neljapäev, 1. juuni 2017\nNeljapäev, 1. juuni 2017 - Brüssel Lõplik väljaanne\nKaitsetute täisealiste kaitsmine\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiget 4 ja artikli 81 lõiget 2,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 3, millega tagatakse igaühele õigus kehalisele ja vaimsele puutumatusele, ning artiklit 21 diskrimineerimiskeelu kohta,\n– võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile täiskasvanute õiguskaitse ja selle piirülese mõju kohta(1),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2016. aasta septembris koostatud Euroopa lisaväärtuse hinnangut (PE 581.388),\n– võttes arvesse Haagi 13. jaanuari 2000. aasta täiskasvanute rahvusvahelise kaitse konventsiooni (edaspidi „Haagi konventsioon“),\n– võttes arvesse ÜRO 13. detsembri 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon“),\n– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 23. veebruari 1999. aasta soovitust nr R (99) 4, milles käsitletakse teovõimetute täisealiste õiguskaitset (edaspidi „Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus nr R (99) 4“),\n– võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 9. detsembri 2009. aasta soovitust CM/Rec(2009)11, milles käsitletakse teovõimetusega seotud volikirjade ja elutestamentide põhimõtteid (edaspidi „Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2009)11“),\n– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0152/2017),\nA. arvestades, et väga tähtis on, et liit tuleks kodanikele lähemale ja tegeleks küsimustega, mis neid otseselt mõjutavad, tagades põhiõiguste austamise ilma diskrimineerimise ja väljajätmiseta;\nB. arvestades, et liidus liikumisvabadust kasutavate kaitsetute täisealiste kaitse on piiriülest laadi küsimus, mis puudutab seetõttu kõiki liikmesriike; arvestades, et see küsimus näitab, kui olulist rolli peavad täitma liit ja selle parlament, et vastata probleemidele ja raskustele, millega Euroopa kodanikud puutuvad kokku oma õiguste rakendamisel eelkõige piiriüleses kontekstis;\nC. arvestades, et kaitsetute täisealiste kaitsmine on tihedalt seotud inimõiguste austamisega; arvestades, et kõiki kaitsetuid täisealisi, nagu kõiki Euroopa kodanikke, tuleb käsitleda kui õiguste omajaid ja isikuid, kes on võimelised tegema oma võimete piires vabu, sõltumatuid ja teadlikke otsuseid, ning mitte üksnes kui passiivseid hoole ja tähelepanu vajajaid;\nD. arvestades, et täisealiste kaitsetus ja eri õigusaktid nende õiguskaitse kohta ei tohi takistada isikute õigust vabalt liikuda;\nE. arvestades, et demograafiline areng ja oodatava eluea pikenemine on kaasa toonud selliste eakate arvu suurenemise, kes ei suuda oma huve kaitsta vanusega seotud haiguste tõttu; arvestades, et on olemas ka muid, vanusest sõltumatuid põhjuseid, näiteks vaimsed ja füüsilised puuded, mis võivad olla ka kaasasündinud ja mille puhul täisealise isiku võime oma huve kaitsta võib olla vähenenud;\nF. arvestades, et väljarännanute ja pensionäride, sealhulgas ka kaitsetute isikute ja tulevikus kaitsetusse olukorda sattuvate isikute üha suurenev liikuvus liikmesriikide vahel on kaasa toonud probleeme;\nG. arvestades, et liikmesriikide õigusaktide vahel on kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, täisealiste kaitseabinõude tunnustamise ja elluviimisega seotud erinevusi; arvestades, et erinevused kohaldatavates õigusaktides ja pädevate kohtute paljusus võivad rikkuda kaitsetute täisealiste vaba liikumise õigust ja õigust elada vabalt valitud liikmesriigis ning kahjustada ka nende vara piisavat kaitset, kui vara asub mitmes liikmesriigis;\nH. arvestades, et liikmesriikide õigusaktide vahel on erinevusi ka kaitseabinõude valdkonnas, vaatamata selles valdkonnas toimunud arengule pärast Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust nr R (99) 4;\nI. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012(2) artikli 1 lõike 2 punkti a kohaselt ei kuulu füüsiliste isikute õigus- ja teovõime määruse kohaldamisalasse;\nJ. arvestades, et Haagi konventsioon on rahvusvahelise eraõiguse eeskirjade kogu, mis on eriti sobilik kaitsetute täisealistega seotud piiriüleste probleemide lahendamiseks; arvestades, et vaatamata konventsiooni vastuvõtmisest möödunud ajale, on selle ratifitseerinud vähesed liikmesriigid; arvestades, et konventsiooni ratifitseerimise viibimine seab ohtu liidus piiriüleses olukorras olevate kaitsetute täisealiste kaitsmise; arvestades, et seetõttu tuleb tõhususe tagamiseks kindlasti tegutseda liidu tasandil, et tagada piiriüleses olukorras olevate kaitsetute täisealiste kaitsmine;\nK. arvestades, et kaitsetu täisealine on isik, kes on vähemalt 18-aastane ja kes ei suuda oma isiklike võimete kahjustuse või piiratuse tõttu ajutiselt või kestvalt ise enda isiku ja varaga seotud huve kaitsta;\nL. arvestades, et meeles tuleb pidada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätteid; arvestades, et liit ja liikmesriigid on kõik selle konventsiooni osalised;\nM. arvestades, et liit peab oma poliitikasuundade määratlemisel tagama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimise;\nN. arvestades, et liidu tegevus kaitsetute täisealiste kaitsmise valdkonnas peab peamiselt tagama selliste kaitseabinõude edastamise, tunnustamise ja elluviimise liikmesriikide ametiasutuste poolt, mille on kaitsetu täisealise kaitsmiseks võtnud teise liikmesriigi ametiasutus, pidades eelkõige silmas teovõimetuse puhuks antud volituste levitamist ja tunnustamist, ning tõhustama liikmesriikide vahelist koostööd kõnealuses valdkonnas;\nO. arvestades, et kaitseabinõude all peetakse eelkõige silmas abinõusid, mis on ette nähtud Haagi konventsiooni artiklis 3;\nP. arvestades, et teovõimetuse puhuks antud volituse all peetakse silmas esindusõigust, mille annab teovõimeline täisealine lepingu või ühepoolse tehinguga ning mis jõustub siis, kui see täisealine ei ole enam võimeline oma huve kaitsma;\nQ. arvestades, et selge ja täpne teave riiklike õigusaktide kohta, milles käsitletakse kaitsetute täisealiste teovõimetust ja kaitsmist, peaks olema kodanikele hõlpsamini kättesaadav, et nad saaksid ise teha teadlikke otsuseid;\nR. arvestades, et asjaomaste haldus- ja õigusasutuste õigeaegne juurdepääs teabele nende täisealiste õigusliku seisundi kohta, kelle puhul kohaldatakse kaitseabinõud või teovõimetuse puhuks antud volitust, võiks nende isikute kaitset parandada ja tõhustada;\nS. arvestades, et kui igas liikmesriigis luuakse andmekogud või registrid halduslike ja õiguslike otsuste kohta, milles sätestatakse kaitsetute täisealiste suhtes kohaldatavad kaitseabinõud ja teovõimetuse puhuks antud volitused, kui sellised volitused on riiklikes õigusaktides ette nähtud, võib see lihtsustada kõikide asjaomaste haldus- ja õigusasutuste õigeaegset juurdepääsu kaitsetute täisealiste õiguslikku seisundit käsitlevale teabele ja tagada paremini õiguskindluse; arvestades, et selliste andmekogude või registrite konfidentsiaalsus peaks olema nõuetekohaselt tagatud, vastavalt liidu õigusele ning eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete kaitse valdkonnas kehtivatele riiklikele õigusaktidele;\nT. arvestades, et ühe liikmesriigi ametiasutuste võetud kaitseabinõusid tuleks täiel määral tunnustada teistes liikmesriikides; arvestades, et vaatamata eeltoodule, võib olla vajalik kehtestada põhjused kaitseabinõu tunnustamisest ja elluviimisest keeldumiseks; arvestades, et nõuetekohaselt piiritletud põhjused, mille alusel riigi pädevad asutused võiksid teise liikmesriigi asutuse võetud kaitseabinõu tunnustamisest ja elluviimisest keelduda, peaksid piirduma taotluse saanud liikmesriigi avaliku korra kaitsmisega;\nU. arvestades, et tõhusate mehhanismide kehtestamine võiks tagada teovõimetuse puhuks antud volituste tunnustamise, registreerimise ja kasutamise kogu liidus; arvestades, et liidu tasandil tuleks luua ühtne teovõimetuse puhuks antud volituse vorm, et tagada teovõimetuse puhuks antud volituste kehtivus kõikides liikmesriikides;\nV. arvestades, et liidus tuleks kehtestada ühtsed vormid, et soodustada teabevahetust kaitsetute täisealiste kaitsmist käsitlevate otsuste kohta ning selliste otsuste edastamist, tunnustamist ja elluviimist; arvestades, et õiguskindluse huvides on nõutav, et kõigil isikutel, kelle ülesandeks on kaitsetu täisealise isiku või vara kaitsmine, oleks taotluse alusel ja mõistliku aja jooksul võimalik saada tõendi oma rolli, staatuse ja saadud volituste kohta;\nW. arvestades, et ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsus, mis on selles liikmesriigis täidetav, peaks olema täidetav ka teistes liikmesriikides, ilma et oleks nõutav otsuse täidetavaks tunnistamine;\nX. arvestades, et liikmesriikide vahel oleks otstarbekas rakendada koostöömehhanisme, et edendada ja hõlbustada teabevahetust pädevate asutuste vahel ning kaitsetuid täisealisi käsitleva teabe edastamist ja vahetamist; arvestades, et kui iga liikmesriik määrab keskasutuse, nagu on ette nähtud Haagi konventsioonis, võib see nimetatud eesmärgi täitmisele kaasa aidata;\nY. arvestades, et teatavad kaitseabinõud, mida ühe liikmesriigi asutused võivad kaitsetu täisealise puhul ette näha, eriti täisealise paigutamine teises liikmesriigis asuvasse asutusse, võivad avaldada teisele liikmesriigile logistilist ja finantsmõju; arvestades, et selliste juhtumite puhuks oleks otstarbekas luua asjaomaste liikmesriikide asutuste vahelised koostöömehhanismid, mis võimaldaksid neil vastava kaitseabinõuga seotud kulude jaotamises kokku leppida;\nZ. arvestades, et keskasutuste olemasolu ei tohiks takistada liikmesriikide haldus- ja õigusasutuste otsest suhtlust, kui selline suhtlus tundub neile tõhusam;\nAA. arvestades, et Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni vastuvõtmisest möödunud aeg peaks olema võimaldanud komisjonil koguda piisavalt teavet Haagi konventsiooni kohaldamise kohta liikmesriikides, kes on selle ratifitseerinud, ja koostada aruande, mida Euroopa Parlament nimetatud resolutsioonis nõudis;\n1. väljendab heameelt liikmesriikide üle, kes on Haagi konventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud, ning kutsub liikmesriike, kes ei ole veel konventsiooni allkirjastanud või ratifitseerinud, seda viivitamata tegema; palub komisjonil kasutada nõukogu ja liikmesriikidega suheldes kogu oma poliitilist mõjuvõimu, et nimetatud konventsiooni ratifitseerinud riikide arv kasvaks enne 2017. aasta lõppu;\n2. märgib, et lisas esitatud soovitustes käsitletav määruse ettepanek ei asendaks Haagi konventsiooni, vaid toetaks seda ning innustaks liikmesriike Haagi konventsiooni ratifitseerima ja kohaldama;\n3. juhib tähelepanu asjaolule, et kaitsetute täisealiste ja eelkõige puuetega inimeste kaitsmine nõuab konkreetsete ja sihipäraste meetmete terviklikku paketti;\n4. palub liikmesriikidel veenduda, et nende riigisiseses õiguses sätestatud kaitseabinõud on kõikide kaitsetute täisealiste olukorraga piisaval määral kohandatavad, et riigi pädevad asutused saaksid võtta kohandatud ja proportsionaalseid individuaalseid kaitseabinõusid, vältides seega, et liidu kodanikud jäetakse ilma õigustest, mida nad on veel võimelised kasutama; juhib tähelepanu asjaolule, et enamiku puudega inimeste teovõimetus on tingitud nende puudest ja mitte vanusest;\n5. tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et mitte kõik kaitsetud täisealised ei vaja kaitset oma kõrge vanuse tõttu, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta õiguskaitset ja õigusi tugevdavaid meetmeid, mis pole mõeldud mitte ainult eakatele kaitsetutele täisealistele, vaid ka sellistele täisealistele, kes vajavad kaitset või on hakanud kaitset vajama tõsise vaimse ja/või füüsilise puude tõttu; on seisukohal, et liikmesriikidel oleks väga kasulik hakata vahetama ja võrdlema häid tavasid, tuginedes oma eri kaitsesüsteemidele;\n6. kutsub liikmesriike üles edendama täisealiste enesemääramist, lisades oma siseriiklikku õigusesse õigusaktid teovõimetuse puhuks antud volituste kohta, tuginedes põhimõtetele, mis on esitatud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses CM/Rec(2009)11;\n7. kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevate kaitsetute täisealiste vajadustele ning rakendama meetmeid, mille eesmärk on tagada, et neid ei diskrimineeritaks selle olukorra tõttu; palub sellega seoses, et liikmesriigid, kelle siseriiklikus õiguses tunnustatakse teovõimetuse puhuks antud volitusi või kes otsustavad seda tunnustama hakata, ei näeks oma õigussüsteemis ette tasusid või formaalsusi, mis võiksid põhjendamatult takistada ebasoodsas olukorras olevate täisealiste teovõimetuse puhuks antud volituse kasutamist, olenemata nende rahalisest olukorrast;\n8. palub komisjonil algatada, säilitada ja rahastada projekte, mille eesmärk on suurendada liidu kodanike teadlikkust liikmesriikide õigusaktidest, mis käsitlevad kaitsetuid täisealisi ja neid puudutavaid kaitseabinõusid; kutsub liikmesriike üles nägema ette sobivaid meetmeid ja tegevusi, et anda kõikidele oma territooriumil elavatele isikutele piisavat ja kergesti kättesaadavat teavet riiklike õigusaktide ja teenuste kohta, mis kaitsetute täisealiste kaitsmiseks olemas on;\n9. avaldab kahetsust, et komisjon ei ole täitnud Euroopa Parlamendi palvet esitada parlamendile ja nõukogule aegsasti aruande Haagi konventsiooni rakendamisel täheldatud probleemide ja parimate tavade kohta, mis oleks pidanud sisaldama ka ettepanekuid liidu meetmete kohta, mis täiendaksid või täpsustaksid konventsiooni rakendamise viisi; leiab, et selles aruandes oleks võinud käsitleda praktilisi probleeme, mis komisjonil tekkisid Haagi konventsiooni rakendamise kohta teavet kogudes;\n10. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 enne 31. märtsi 2018 ettepaneku võtta vastu määrus, millega tugevdatakse koostööd liikmesriikide vahel ja parandatakse kaitsetute täisealiste kaitsmist käsitlevate otsuste ja teovõimetuse puhuks antud volituste täielikku tunnustamist ja täitmist, järgides lisas toodud soovitusi;\n11. märgib, et nimetatud soovitused on kooskõlas põhiõigustega ja subsidiaarsuse põhimõttega; rõhutab seejuures, kui tähtis on võtta riikliku tasandi parimate tavade hulgas arvesse kohalike organite ja omavalitsuste kogemusi;\n12. on seisukohal, et taotletaval ettepanekul puudub finantsmõju;\n13. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\n(1) ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 71.\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).\n1. Edendada teavitamist halduslike ja õiguslike otsuste kohta, mis käsitlevad kaitsetuid täisealisi, kelle suhtes kohaldatakse kaitseabinõusid, mis on sätestatud Haagi 13. jaanuari 2000. aasta täiskasvanute rahvusvahelise kaitse konventsioonis, ning hõlbustada selliste otsuste edastamist, tunnustamist ja täitmist.\n2. Koostada riiklikud andmekogud või registrid, kuhu on koondatud ühelt poolt halduslikud ja õiguslikud otsused, milles käsitletakse kaitsetutele täisealistele mõeldud kaitseabinõusid, ning teiselt poolt teovõimetuse puhuks antud volitused, kui sellised volitused on olemas, et tagada õiguskindlus ning toetada seda, et teave nende inimeste õigusliku olukorra kohta, kelle suhtes kohaldatakse kaitseabinõusid, ringleks hõlpsamalt ning et haldusasutustel ja pädevatel kohtunikel oleks sellele kiire juurdepääs.\n3. Viia ellu konkreetseid ja asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on edendada liikmesriikide vahelist koostööd, tuginedes Haagi konventsiooniga kättesaadavaks tehtud vahenditele, eelkõige määratledes keskasutused, kes vastutaksid liikmesriikide pädevate asutuste vahelise teabevahetuse hõlbustamise eest ning kooskõlastaksid sellise teabe edastamist ja vahetamist, mis hõlmab haldus- ja kohtuotsuseid täisealiste kohta, kelle suhtes kohaldatakse kaitseabinõusid.\n4. Tagada, et kaitsetute täisealiste kaitseseisundiga seotud teabe jagamine liikmesriikide vahel ning juurdepääs kaitseabinõude ja teovõimetuse puhuks antud volituste andmekogudele ja registritele toimuks nii, et asjaomaste täisealiste isikuandmete konfidentsiaalsuse põhimõtte ja kaitset käsitlevate eeskirjade järgimine oleks rangelt tagatud.\n5. Kehtestada liidu ühtsed vormid, mille eesmärk on soodustada teavitamist kaitsetuid täisealisi käsitlevate halduslike ja õiguslike otsuste kohta ning neid käsitlevate otsuste ringlemist, tunnustamist ja täitmist. Komisjon võib tugineda näidisvormidele, mida soovitas Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi diplomaatiline erikomisjon 1999. aasta septembris ja oktoobris toimunud istungi dokumentides, milles käsitletakse täisealiste kaitset.\n6. Tunnistada, et kõigil isikutel, kelle ülesanne on tagada kaitsetu täisealise isiku või tema vara kaitse, on õigus saada pädevatelt asutustelt mõistliku aja jooksul tema rolli ja talle antud volituste kohta tõend, mis oleks kehtiv kõikides liikmesriikides.\n7. Soodustada ühe liikmesriigi ametiasutuste võetud kaitseabinõude täielikku tunnustamist teistes liikmesriikides, takistamata seejuures erakorralist ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 3 ja 21 kooskõlas olevat õiguslike tagatiste kehtestamist, mille eesmärk on kaitsta taotluse saanud liikmesriikide avalikku korda ning millele tuginedes need liikmesriigid võivad õigustada vastavate kaitseabinõude tunnustamata ja täitmata jätmist.\n8. Soodustada ühe liikmesriigi ametiasutuste võetud kaitseabinõude täitmist teistes liikmesriikides, ilma et oleks nõutav nende abinõude täidetavaks tunnistamine.\n9. Soodustada liikmesriikide vahelist konsulteerimist ja kooskõlastamist, kui ühe liikmesriigi ametiasutuste kavandatud otsuse täitmisel võib olla logistiline või finantsmõju teisele liikmesriigile, et asjaomased liikmesriigid saaksid leppida kokku kaitseabinõudega seotud kulude jaotamises. Konsulteerimisel ja kooskõlastamisel tuleks alati pidada silmas asjaomase kaitsetu täisealise huve ja austada tema põhiõigusi. Asjaomased ametiasutused võivad pädeva haldus- või õigusasutuse suhtes kohaldada alternatiivseid meetmeid, arvestades, et lõpliku otsuse teeb viimati nimetatud asutus.\n10. Kehtestada teovõimetuse puhuks antud volituse ühtsed vormid, et soodustada selliste volituste kasutamist huvitatud isikute poolt, kelle teadvat nõusolekut pädevad asutused peaksid kontrollima, ning tagada selliste volituste ringlemine, tunnustamine ja rakendamine.\nB. ESILDATAVAD MEETMED\n1. Palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 enne 31. märtsi 2018 ettepaneku võtta vastu määrus, millega tugevdatakse koostööd liikmesriikide vahel ja parandatakse kaitsetute täisealiste kaitsmist käsitlevate otsuste ja teovõimetuse puhuks antud volituste tunnustamist ja täitmist.


Parima hinna garantii - Sportlik.ee\nAvaleht Parima hinna garantii\nSPORTliK.EE - PARIM HINNA JA KVALITEEDI SUHE EESTIS!\nSPORTLIK.EE pakub teile parima hinna ja kvaliteedi suhet. Kui leiate mõne teise EESTI jaekaubandusettevõtte, kes pakub meie tooteid madalama hinnaga, pakume teile veelgi soodsamat hinda!\nTuruuringu käigus oleme veendunud - meie hinnad on kõige madalamad. Meilt ostes võite kindel olla, et saate soodsaima hinnaga kvaliteetsed tooted. Kui leiate madalama hinna, täitke hinnataotluse vorm ja pakume teile veelgi soodsamat hinda!\nTähelepanu! Hinnavõrdlust ei saa teha SPORTLIK-vastuvõtupunktis, DPD pakiautomaadis, kui kuller kauba kohale toimetab, telefoni või e-posti teel. Postikulud ei sisaldu toote hinnas. Arvesse võetakse ainult täielikke ja õigeid taotlusi. Kui taotlust ei täideta täielikult või õigesti, jätab SPORTLIK õiguse seda mitte töödelda. Õigesti täidetud vorm töödeldakse maksimaalselt 2 tööpäeva jooksul.\nParima hinna garantii nõuded:\nHinnavõrdluse taotlus tuleks esitada toimiva viitega tootele, mille kohta teil on hindu puudutavaid küsimusi.\nSee kehtib kõigi hindade kohta, välja arvatud hinnad, mis on avaldatud veebioksjonitel spetsiaalsete tutvustuste ja müükide kaudu, kinkekaartide ja nendega seotud esemete puhul, piiratud esemete puhul, selliste toodete puhul, mida meil enam pole, tagastatud ja kasutatud või tehase poolt renoveeritud toodete puhul.\nMe ei aktsepteeri konkurentide esitatud hinnaavaldusi koos spetsiaalsete allahindlustega konkurentide lojaalsusprogrammide alusel ostetud või rakendatud kaubakogustele.\nLoetletud tooteid ei saa konkureerivates jaemüüjates välja müüa, need peavad olema identsed meie omadega ja ilma hinnakujundusvigade, nt trükivigadeta.\nHinnavõrdluses arvestatakse konkureerivat KOGUSUMMAT, mis sisaldab kõiki saatmis- ja käitlemiskulusid ning muid tasusid, mis võivad konkreetsel juhul kehtida.


„Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust“ (Ps 23:1).\nIssand Jeesus Kristus, Sina oled meie karjane ja juht. Juhi meid tänaselgi päevateel, et kõik, mida ette võtame, oleks kantud ikka usust ja armastusest ning aitaks ehitada Sinu taevast kuningriiki siin maa peal.\nNiisamuti palume tänasel veteranipäeval, Issand, Sind: olgu Sinu taevane valgus kõikide nende üle, kes on pidanud jätma oma elu võitluses kurjusega või kes on valusasti kannatama pidanud võitluses saadud vigastuste pärast.Sina, Issand, oled meie kõikide karjane ja hoidja!\n„Käi mu ees, mu karjane, küll siis astun järele!“ (KLPR 317 1).


siit ja sealt | Pärdikute päevaraamat\nEi tea, kas ma olengi selline vähenõudlik, aga minu meelest oleks pildil olev auto täiega äge. Aga ehk olen ma lihtsalt heas tujus, sest mu viimase kohustusliku aine hinne pandi välja ja see oli A.\nMõtlesin täna hommikul mitu minutit, kas minna enne tööd jooksma või mitte. Läksin. Ja pean taas kord ütlema, et ma olen korduvalt kahetsenud seda, et ma trenni EI teinud, aga mitte kunagi selle tegemist. Muide, vaatasin oma trennipäevikust järgi, et eelmine kord käisin ma järjest jooksmas ainult seitse nädalat. Seitse nädalat. Ja sellest piisas, et inimesed hakkaksid vinguma, et see on nagu spordiblogi. Räägi veel mõistvast ja ustavast lugejaskonnast. :S\nMagneesiumist (või venitamisest või magneesiumist JA venitamisest) on vist kasu, täna hommikul ärkasin selle peale, et jalg tahtis PEAAEGU krampi minna, aga päriselt ei läinud. Nii et vist liigub paremuse poole. Ma tean, et kannatus õilistab, aga tegelikult on vaks vahet, kas tead, et suvalisel hetkel võib tellis pähe kukkuda või tead, et tõenäoliselt saadki iga paari päeva tagant mingi paugu kirja.\nEem, nii sisutihe vist olengi, sai nagu kõik öeldud.\nP.S. Lõpetuseks nohikuromantikat – duolingo aitas ühel poisil sõbrannale abieluettepanekut teha. Täiega numpar. 😛\nP.P.S. Ei lähe hästi eelmisega kokku, aga ärge laske tujul langeda. Ma viitsisin alles nüüd lõpuni lugeda Madi viimase postituse. See ilmselt tähendab midagi, et ta näeb lahendusena ainult surma, hullumeelsust või mõttetut elu, kuigi mees võiks ju ühineda rohebarettidega, mina vabatahtlikuna Aafrika AIDSihaigete juurde, midagi õhku lasta või teha mõnda neist muudest paljukiidetud asjadest, mis tõesti maailma muudavad – tema tegelased ei astu kunagi seda sammu, et reaalselt midagi muuta. Nad ainult unistavad sellest, et nende elu oleks midagi enamat, kuid ebaõnnestuvad ja valivad kas tülpinud elu viinaklaasi kõrval või enesetapu. Meenub kohe Dostojevski Raskolnikov, kes oli kindel, et maailmas on võitjad ja kaotajad, mitte õige ja vale – ja siis, kui ta ise sinna kaotajate poolele sattus, otsustas lõpuks südamerahustuseks, et tegelikult ta siiski eksis ja ta ei tunne end nii kehvasti mitte selle pärast, et ta kaotaja oleks, vaid selle pärast, et ta käitus valesti. Meie aju loob meile alati mingi mugavustsooni. Ka see, et teised kannatavad samuti, võib lohutust pakkuda.\nKommentaar kirjutas kaur on juuni 19, 2013 7:15 p.l.\nPilti pole näha, sest meeldib.ee ei luba otse linkida. Kopeeri endale ja pane uuesti üles.\nKommentaar kirjutas sirks on juuni 19, 2013 9:05 p.l.\nMul on maal kuuri all säärase auto katusega variant, nii et tahtmise korral annab organiseerida. Ah ei, siiski, meil on taskutega sapakas, siin pildil on mingi muu asi.\nKommentaar kirjutas Sisalik on juuni 19, 2013 10:13 p.l.\nLihaskrampide vastu soovitati onkos kaaliumit (koostöös magneesiumiga). Pidi lihaste ainevahetuse seisukohalt oluline olema.\n“Kaalium on peamine rakusisene katioon, mis osaleb lihaste, südame, neerude ja kesknärvisüsteemi ainevahetuses, määrab sile- ja vöötlihaste toonuse, toimib neuromuskulaarses erutusjuhtes.”\nTrennitegemine tekitab suurema kaaliumivajaduse (higistamise tõttu). Kaaliumi päevane soovitus on 3100-3500 mg, 3300 mg kaaliumi sisaldub näiteks:\n* 270 g kuivatatud virsikutes,\n* 350 g läätsedes,\n* 450 g mandlites,\n* 500 g rosinates,\n* 660 g keedetud kartulites,\n* 1,4 kg banaanides.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 19, 2013 10:56 p.l.\nVaata Rents, siin mõned postitused tagasi sai kommentaariumis räägitud, et inimese elul ei ole ega pea olema mingit “kõrgemat eesmärki. Et me “lihtsalt oleme”. Lihtsalt elame.\nKuid sellestsamast seisukohast järeldub ka, et pole üldsegi tähtis, mida keegi teeb või tegemata jätab. Kas ta päästab maailma või istub ühe koha peal, niikaua, kuni kivi pähe kukub. Kuna meie eksistentsil eesmärki ei ole, siis on tegevus ja tegevusetus võrdselt tähtsusetud. Kas ma vingun ja halisen või lähen ja “saan meheks” – mõlemad valikud on tähtsusetud.\nVälja arvatud muidugi sigimissooviga naiste jaoks. Naiste jaoks on oluline, et ümberringi oleks võimalikult SST ehk sigimiseks soodsad tingimused. Et võimalikult palju mehi oleks sigimisele häälestatud. Selle tõttu naised kogu aeg promovadki positiivset tegutsemist, et see on sigimiseks ja järglaste eest hoolitsemiseks vajalik.\nSeetõttu ei tunne maailm ka naisfilosoofe, sest elu üle järele mõtlemine tekitab kahtlusi ja õudust ning varjutab sigimiskihu ja tekitab ükskõiksust järglaste saamise ja nende eest hoolitsemise suhtes. Sigimiseks on vaja meest, kes ei mõtle vaid tegutseb. Maha ja taha. Elab ja naudib positiivselt kõike mida elu pakub.\nMa olen kindel, et sa leiad laste saamiseks positiivse tegutseja mehe ja mina saan ka edaspidi jääda sinna hindu kaosejumalanna Nirrti parteisse, kes riietub üleni musta ja kes on alati seal, kus on kannatused ja masendus.\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 12:10 e.l.\nMuidugi ei ole tähtis – lihtsalt need sinu loodud kirjanduslikud (ent elulähedased?) karakterid on õnnetud just selle pärast, et nad TUNNEVAD, et nende elul pole mõtet. St just nende jaoks isiklikult on see elu mõtte otsimine väga oluline, kuid nad ei suuda seda leida. Selles mõttes on need keskpärased “tädid” paremad, et nad tunnevad oma elust rõõmu (nagu on minust parem see hiljuti kirjeldatud näide b, kellel pole õnneks palju vaja). Aga on ka selliseid mehi ja naisi, kes leiavad elu mõtte, näiteks Piirideta arstidki said nii alguse.\nAga elust. Mu isa armastab mõttetera “Esimene mesi, teine vesi ja kolmas kusi” (mis muide pärineb ühelt naisterahvalt, kuigi ega ma ei tea, kust tema selle sai) – eelkõige suhete, aga ka kõige muu kohta. Mõeldes siis seda, et iga asi kaotab oma uudsuse ja võlu ja on lõpuks mitte enam lihtsalt tuttavlik (sest kõik kordub, võid võtta uue naise, aga ka temaga kõik kordub), vaid suisa tülgastav. Mina (veel?) nii ei arva (st arvan, et kõik kordub, aga mitte seda, et see ilmtingimata tülgastav peab olema), aga eks mul on ka parajalt aega selle seisukohani jõuda.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 20, 2013 12:29 e.l.\nMinu jaoks on elu liiga intrigeeriv ja huvitav, et seda pereinimeste, lammaste ja sigade kombel turvaliselt laudas matsutades mööda saata. Poris püherdav siga on enda arust kindlasti õnnelik.\nKommentaar kirjutas Morgie on juuni 20, 2013 12:36 e.l.\nNaisfilosoofe tunneb maailm küll. Vähem neid on, kui mehi, aga põhjuseks pole mitte niivõrd sisemine orienteeritus kuivõrd sotsiaalne tellimus ja asjaolu, et naistele on pika aja jooksul olnud ligipääs haridusele piiratud.. Kui sa elu vastu tõesti huvi tunneksid, siis sa teaksid sedagi.\nPereinimeste elu ei ole tegelikult turvaline. Kasvõi majanduslikult – jälgi statistikat. Laste saamine viib inimese kohe vaesusriskile lähemale.\nTurvaline on sellise inimese elu, kes väldib igasugust vastutuse võtmist ja ise millegi tegemise asemel vingub, et miks teised ei tee.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 20, 2013 12:55 e.l.\nNende elu on turvaline, sest nad ei pea enam kosmose tühjusele silma vaatama. Neil on igapäevamured, mis hoiavad tegevuses ja tõrjuvad kõrvale enda tühisuse tunnetamise.\nPereinimesed on nagu narkomaanid. Piiratud silmapiiriga maailm. Iga päev on vaja hankida järgmine doos. See kohustuslik vajadus tõrjub kõik muu kõrvale ja silmaklapid kaitsevad universumi tühjuse eest. Narkomaanid ja pereinimesed on õnnelikud nagu orjadki. Ahelad annavad neile “elu mõtte”.\nKommentaar kirjutas k.k.p-s on juuni 20, 2013 2:03 e.l.\n“Nende elu on turvaline, sest nad ei pea enam kosmose tühjusele silma vaatama. Neil on igapäevamured, mis hoiavad tegevuses ja tõrjuvad kõrvale enda tühisuse tunnetamise.”\nEga sul, Mad, seda mõtet ei tule, et neil on LISAKS tühjusele ja kosmosele silma vaatamise veel see mure, kuidas oma hord ära toita ja nende sitt ära vedada?\nJa tglt kosmose tühjusele silma vaatamine ei olegi justkui väärtus omaette, vaid pigem põrsana mudas ja omaenda kannatuses püherdamine. Ma ei oska öelda, kas enda tühisuse tunnetamine pärast 15ndat eluaastat üldse väärtus on, isegi mingi kõrvalise väärtusega väärtus.\nTegelik väärtus on minu jaoks maailmas sellel, et seal on kõiksuguseid hulle ja vähem hulle, s.t paljunejaid, mittepaljunejaid ja paljunejate üle oigajaid ja mittepaljunejate üle oigajaid ja kogu see kupatus ning kompott – emad Theresad ja Hitlerid või sedasi, seinast seina. Elu on nauding elu pusleolemusest, tahan ma öelda, ning sellest, et igaühe jaoks on see erinev pusle. Ja et nende elu on ka pusle, kes puslesid täiega vihkavad ega pea seda üldse mitte naudinguks. 😀\nJa seda ka, et ega need, kelle jaoks elu ei ole masekas ning tühjus ega depressioon, ei oska oma eludega paremini hakkama saada, kui need, kelle jaoks elu seda on. Ega neil ei ole ka mingit sünniõigusega kaasa tulnud salateadmist oma elu pusle kokku panemiseks.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 20, 2013 9:28 e.l.\nOk, teie võit.\nMa seekord ausalt luban, et lõpetan trollimise.\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 9:33 e.l.\nTrollimine on see ikka siis, kui sa lahmid teemast ja vastuargumentidest täiesti mööda. Seekord oled sa ju viisakas olnud.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 19, 2013 10:57 p.l.\nNäh, miks sa maha võtsid selle lõigu? Just läks huvitavaks:))\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 12:13 e.l.\nPanin siis tagasi.\nKommentaar kirjutas Mad on juuni 20, 2013 1:03 e.l.\nAga üldises mõttes on see jutt viimases lõigus muidugi õige. Ega see internetis kommenteerimine midagi muuda. Pooleteist aastaga peaks olema nüüd selgeks saanud, et minul siin blogosfääris kaasamõtlejaid ei ole ja ma peaks lõpetama pereemade ärritamise ning tegema midagi reaalselt.\nKommentaar kirjutas Hundi ulg on juuni 20, 2013 5:42 e.l.\nMa arvan, et kaasamõtlejaid on Sul vägagi palju, kuid kaasanoogutajaid napib.\nKommentaar kirjutas k.k.p-s on juuni 20, 2013 1:27 e.l.\n1,4 kg banaane päevas! See meenutab mulle rmt To Kill a Mockingbird, kus üks poiss õgib banaane, et koguda kehamassi, et saada pesapalluriks. Või oli see jalgpallur (see ameerika variant, kapp-pallur). Praegu hakkan üldse mõtlema, kas see oligi see raamat… Aga nuuma peal olemiseks on banaanid head.\nMa pakun, et selleks vist on need spordijoogid oma igasuguste sisaldustega, et krampe ei tuleks jne. Ehkki öövalvet ei saa lausa spordiks nimetada. Vbl piisab lihtsalt vee joomisest?\nKommentaar kirjutas Sisalik on juuni 20, 2013 2:15 p.l.\nSee 1,4 kg banaane päevas on koomilisevõitu jah. Aga see rajaneb ilmselt eeldusel, et inimene kaaliumit mingil muul moel ei manustagi, s.t., midagi muud ei söögi. Kes seda teab, mis nad seal toitumine.ee lehe peal arvavad. 🙂\nNeid arvutusi on teistsuguseid ka. Üks näide:\n“Kaaliumi ööpäevane vajadus täiskasvanud inimese jaoks on erinevatel andmetel umbes 1,4…3,0g. Konkreetne vajadus sõltub inimeste kehakaalust, füsioloogilisest seisundist, kehalisest aktiivsusest, elukoha kliimast jne. Näiteks oksendamine, kestev kõhulahtisus ja rohke higistamine suurendavad tunduvalt kaaliumi vajadust.”\nEhk siis: siin soovitatud maksimumkogus on toitumine.ee meeskonna poolt soovitatud miinimumkogus. Samas on selle 1400 mg kokkusaamine lihtne:\n“1 klaas keedetud spinatit 1160 mg\npool avokaadot 650 mg\nkeskmine nektariin 420 mg”\nMinu kaaliumitopsis on 150 mg-sed tabletid ning soovituslik kogus on 1-4 tabletti päevas vastavalt vajadusele ehk maksimumkogus 600 mg päevas. Haiglas antakse tavaliselt 2 x 600 mg päevas, töötab südame rütmihäirete puhul hästi.\nMagneesiumit ja kaaliumit peaks tegelikult võtma koos ning enamvähem võrdsetes kogustes. Panangini tabletid on selles suhtes klassika, trennitegijatele piisab ühest tabletist päevas, et lihaskrampidest hoiduda. Midagi saame ju kõik ikkagi toiduga ka, ma arvan. 🙂\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 3:44 p.l.\nPalju need maksavad?\nKommentaar kirjutas Sisalik on juuni 20, 2013 6:13 p.l.\nPanangin 50 tabletti: viie euro ümber (5.04 on Elvast ostetud purgi peal).\nVitatabs Kalium 120 tabletti: seitsme euro ümber (6.90 on Tartust Maarjamõisast ostetud purgi peal). Kui magneesium on juba ostetud, siis võib selle ju lihtsalt juurde võtta.\nKäsimüügiravimid mõlemad. Hinnad mõnevõrra varieeruvad apteegiti, üle viiekümnesendiseid erinevusi pole küll siiani täheldanud.\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 9:31 e.l.\nVäga sujuvalt unustatakse ära kaks asja.\n1. Laste saamise ja Madi postituses kirjeldatud joodikuelu (sest joodik ei ole narkar, kes reaalsust väldib, eks) vahele jääb veel väga palju muid võimalusi. Näiteks kas keegi tahab väita, et need piirideta arstid või ema Teresa ei vaadanud universumile silma?\n2. Füüsiline lastesaamine ei tähenda ju sugugi alati pereinimeseks saamist. Mad arvab, et kui tema saaks lapse, saaks temast igatahes pereinimene. Aga kui palju on Eestis mehi, kes jätkavad lastesaamisest hoolimata oma tavapärast elu, ükskõik, kas tema naine/mees on siis nende ühises kodus (on ka palju inimesi, kellel polegi sellise eluviisi vastu midagi, eriti kui nad piisavalt teenivad, et üksi last kasvatada) või kolib ära ja hakkab üksikemaks/üksikisaks.\nKommentaar kirjutas kaur on juuni 20, 2013 1:11 p.l.\n2. “Kui palju on… ” – Suhteliselt vähe on.\nVõi siis teine vastus, “sõltub sinu tutvusringkonnast”. Kui ma oma kodanliku keskklassi pilguga ringi vaatan, siis on rongaisasid ja üksikemasid mu tuttavate seas paar-kolm tükki.\nSamas kui kaugemale vaadata (nt kui ma oma ida-virumaa maakodus kohalikega räägin), siis ei ole SAPTK “mees, naine ja nende lapsed” üldse olemas, mehed on kusagil ära ja naised omakorda elavad, ja ilmselt ka kepivad, kellega ja kuidas saab.\nKommentaar kirjutas Ray D. Noper on juuni 20, 2013 1:31 p.l.\nSurmakultuurlased oma SAPTK-iga võiks, jah, näiteks üksikvanemate probleeme lahendada inimeste spämmimise asemel… A see nõuaks reaalset tööd mitte vahu suunurgast välja ajamist, eksole…\nKommentaar kirjutas miskae on juuni 20, 2013 2:31 p.l.\n” piirideta arstid või ema Teresa ei vaadanud universumile silma?”\nEma Teresega kohta olen skepikute FB lehelt lugenud Martin Välliku ja mõne teise taolisi väiteid nagu: tundis rõõmu teiste, s.o. vaeste ja laste kannatustest ja tema haiglad olid rohkem surmalaagrid. Ka suurem osa rahast, mis talle heategevuseks annetati, olevat läinud katoliku kiriku põhjatutesse taskutesse, mitte vaeste-väetite abistamiseks. Kas see hinnang on õiglane või ei, isiklikku seisukohta ma ei võta, pädev pole ja allikaid ei hakka ka taga otsima, aga tahtsin tähelepanu juhtida, et ema T. ei pruugigi igaühe jaoks eriti hea näide humanismist ja isetusest olla. Piirideta arstide koha pealt arvaks ise, oma peaga, et säärane tegevus võib vägagi hästi reaaleluliste isiklike probleemide eest põgenemiseks sobida, ja võib ka universumile silmavaatamist edukalt vältida aidata. (mitte, et ma nüüd päris hästi aru saaks, mida see viimane endast üldse kujutama peaks või et ses midagi paha oleks 🙂\nKommentaar kirjutas Rents on juuni 20, 2013 3:45 p.l.\nNo ma eeldan, et Mad mõtles seda, et inimesed ei tunnista seda, et kõik on mõttetu, me kõik sureme ja elu on üks mureorg – ükskõik, kas ema Teresa ajas raha kirikule kõrvale või mitte, seda, et elu on üks mureorg, nägi ta kindlasti (isegi, kui ta selle peale sadistliku rõõmuga käsi kokku lõi).\nKommentaar kirjutas Ray D. Noper on juuni 20, 2013 8:44 p.l.\nNäiteks mina ei tunnista, et “kõik on mõttetu, me kõik sureme ja elu on üks mureorg”… Mumeelest pole lihtsalt universumil mingit sügavamat tagamõtet ja me kõik sureme (k.a. universum), aga see on ju hoopis posiitvne – seab tegevusele limiidid… Hea inimene jõuab hea olla küll ja ükski persevest ei saa igavesti persevest olla 😀\nKommentaar kirjutas ritsik on juuni 20, 2013 9:47 e.l.\nElu mõtet ehk tõesti igaüks ei pruugi otsida aga rõõmu elust võiks ikka tunda ja otsida, sest rõõmutu elu viibki kosmose tühjusesse vahtimisse ja mõnel juhul ka kõigi nende põlastamisesse, kes “mugavuse poris püherdavad”.\nPingback-viide kirjutas Pikk postitus enne pikka nädalalõppu | Maci seletuskirjade kogutud teosed :) on juuni 21, 2013 9:45 e.l.\n[…] kui juba jutt blogidele läks… eile sattusin Pärdikute Päevaraamatus lingile, kuidas Duolingo aitas abieluettepanekut teha.. ma polndud varem Duolingost kuulnudki, kuigi […]\nKõik ei ole lust ja lillepidu NB! Mängusõbrad!


Twitter pakkus võimalust osta neonatsidele suunatud reklaami - Maailm - Postimees.ee\nTwitter pakkus võimalust osta neonatsidele suunatud reklaami\n16. jaanuar 2020, 14:30\nMobiiltelefoniga inimesed Twitteri logo taustal.\nFOTO: KACPER PEMPEL / REUTERS / Scanpix\nTwitter pakub reklaamiklientidele võimalust osta suunatud reklaami vastavalt sellele, mis märksõnadega postitusi või otsinguid on kasutajad teinud ning nii lubas ettevõtte alles hiljuti teha sihtreklaami muuhulgas ka neonatsidele, homofoobidele ja valgete ülemvõimu pooldajatele.\nPärast seda kui BBC avastas vihagruppidele suunatud reklaamid, palus Twitter vabandust ning lubas otsingus lubatud märksõnade valiku üle vaadata, vahendas Ühendkuningriigi ringhääling.\nSotsiaalmeediaplatvormil saavad reklaamikliendid märksõnaotsingut kasutades näha, kui paljude kasutajateni võiks potentsiaalselt nende kuulutus jõuda, kui nad maksavad konkreetsele sihtgrupile suunatud reklaami eest.\nKuigi Twitteri võimalike märksõnade ring peaks olema piiratud, oli alles hiljuti võimalik reklaami suunata viha õhutavate tundlike terminite abil.\nMärksõna «islamofoobia» oleks lubanud reklaamiostjal jõuda potentsiaalselt 92 900–114 000 Twitteri kasutajani.\nBBC katse näitas, et Ühendkuningriigis oli võimalik ostes reklaami märksõnaga «neonats» jõuda 67 000–81 000 inimeseni.\nVõimalik oli tellida reklaami veelgi suuremale sallimatusele viitavate terminite alusel.\nÄärmuslusega võitlev Briti ühendus Hope Not Hate väljendas muret, et Twitteri reklaamisüsteemi on võimalik edukalt kasutada paremäärmusliku propaganda levitamiseks.\n«Ma kujutan ette, et seda võidakse kasutada kaasatuse suurendamiseks ja veendumuse süvendamiseks inimeste puhul, kes on viidanud osalisele nõustumisele sallimatute eesmärkide või ideedega,» lausus sotsiaalmeedia uurija Patrik Hermansson.\nTwitteri kinnitusel on neil paigas kord, kuidas vältida vägivallale õhutavate märksõnade alusel reklaami suunamist, kuid ettevõte tunnistas, et reegleid polnud korrektselt rakendatud.\n«Ennetavad meetmed hõlmavad teatud tundlike või diskrimineerivate terminite keelustamist ja me uuendame [loetelu] jooksvalt,» seisis Twitteri avalduses. «Antud juhul oli lubatud mõnda seda terminit kasutada reklaamisuunamise eesmärgil. See oli eksitus. Meil on väga kahju, et see juhtus, ja kohe, kui probleemile juhiti tähelepanu, kõrvaldasime selle.»


Mahlapaki kogumismängu võitis Laagna lasteaed-põhikool – Külauudised\nMahlapaki kogumismängu võitis Laagna lasteaed-põhikool\nTetra Paki mahlapakkide kogumismäng www.parismahl.ee on lõppenud ning kaks kuud kestnud kampaania jooksul kogus rohkem kui 5900 koolilast üle kogu Eesti 51 424 tühja mahlapakki taaskasutuse eesmärgil.\nTühjadest mahlapakkidest ehitas kõrgeima virtuaalse torni – 753,17 m – Tallinna Laagna lasteaed-põhikool. Nendele kuulub kampaania peaauhind, milleks on popstaar Getter Jaani eksklusiivkontsert.\nÜle kogu Eesti võttis kogumismängust osa üle 200 võistkonna (klassi) ning kogutud tühjadest mahlapakkidest saadava virtuaalse “pakitorni” kõrguseks on ligi 11 kilomeetrit. Kogumismäng toimus koolilaste hulgas samal ajal üle Baltikumi. Kampaaniast võttis osa 19 140 koolilast Eestist, Lätist ja Leedust. Iga riigi võistkonnad konkureerisid omavahel eesmärgil koguda võimalikult palju Tetra Pak tühje mahla-, nektari- ning mahlajoogipakke, et ehitada neist kõrgeim virtuaalne “pakitorn”.\nOktoobri alguses aktiivselt käivitunud ning eelkõige hariva sotsiaalse kampaania ja interaktiivse mängu jooksul koguti üle kogu Baltimaade kokku 201 602 tühja mahlapakki, mille kõrguseks on 42, 505 meetrit ehk üle 42 kilomeetri.\nGetter Jaani kontserdile on kutsutud ka paremuselt järgmised neli võistkonda: Jõgeva gümnaasiumi 7.A klass, Kuressaare gümnaasiumi 7.A klass, Padise põhikooli 5. klass ning Pärnu Vanalinna põhikooli 4.A klass.\nGetter Jaani, laulja: “Mul on suurim au anda eksklusiivne kontsert, mis on peaauhinnaks äärmiselt positiivse, kuid samal ajal nii huvitava ja vajaliku kampaania võidumeeskonnale. Ma olen ausalt väga õnnelik, et niivõrd palju Eesti koolilapsi võttis osa Tetra Paki mahlapakikogumismängust, mis päris kindlasti andis kõigile osalejatele väga väärtuslikku teavet ja kogemust prügisorteerimisest ning selle tähtsusest. Ma siiralt loodan, et see kampaania julgustas noori tegelema prügisorteerimisega iga päev, mitte ainult kampaania jooksul.”\nKampaania korraldajad tahavad loota, et koolilapsed jäävad ka pärast Tetra Paki mahlapakikogumismängu prügi sorteerima.\nLiga Martinsone, Tetra Paki Baltikumi keskkonnateadlikkuse valdkonna juht: “Me oleme siiralt rõõmsad kampaania tulemuste üle. Meie suurim tänu kuulub nii õpetajatele kui ka loomulikult õpilastele, kes mängust osa võtsid. Tetra Pak mahlapaki kogumismängu raames kasutasid koolid ära palju erinevaid viise mahlapakkide kogumiseks, kaasa arvatud koostöö kohalike ettevõtetega, nagu näiteks kohvikud, restoranid, hotellid jne. Loodetavasti see entusiasm lastel pärast võistlust ei kao ning jäädakse edasi sotsiaalselt vastutustundlikuks ning sorteeritakse prügi taaskasutuse eesmärgil edasi ka tulevikus.”\nTetra Paki mahlapakkide kogumismängu käigus kogutud tühjad mahlapakid korjab kokku ning taaskasutab Ligatne paberivabrik.\nPostitatud 13/12/2011 Autor Elina AllasRubriigid EestiSildid mahlapakid,mäng,prügisorteerimine\nEelmine Eelmine postitus: Georgia mõttekojad tulid Eestisse õppima reformide tegemist\nJärgmised Järgmine postitus: Kontsert „Põhjala ÖÖ: laulud, lood ja loitsud“


Vinged kogupere jõuluseiklused meelitavad tänavu Ida-Virumaale! - Sisuturundus - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKas teie pere on ühiselt piparkookidele korvi juba pununud? Üheskoos Sannikovi maad otsinud?! Või nuputate lihtsalt aastavahetuseks perele vahvaid ettevõtmisi? 14 Ida-Virumaa turismiatraktsiooni on seljad kokku pannud ja kutsuvad endile külla. 22.detsembrist kuni 6.jaanuarini pakutakse peredele erilist jõulumenüüd nii söökide-jookide kui tegevuste vallas. Läbitud seiklustest sotsiaalmeediasse postitusi teinud pered võivad arvestada ka lisaüllatustega-kingitustega!\nMeil, kes me täiskõhu tunnet ja lookas toidulaudu elunaudingute ainsaks mõõdupuuks ei arva, tasuks selle aasta viimasel ja tuleva aasta esimesel nädal kaitsvate koduseinte vahelt uusi emotsioone hankima suunduda. Vaata lähemalt!\nJust Ida-Virumaale. Ja see pole mingi nali! Sest sellest aastast Eesti Seiklusmaa nime kandvas maakonnas ei oodata meid enam lihtsalt ammulisui midagi vahtima, vaid lastakse endil ikka käed külge panna, isekeskis jõudu proovida ja nutikuses võistelda. See ongi nüüd uus tase, mille poole kõik „seiklusmaa“ turismiettevõtted püüdlevad.\nMuidugi ei saa üle ega ümber Narva linnusest, kus 27.detsembrist alates pääseb perepaketiga sisse linnuse Põhjaõue ja seal asuvasse 17.sajandi käsitöölinnakusse. Tegevust jätkub soovi korral tundideks. Vaid kilomeetri kaugusel Narva jõe ääres tasub lastega laskuda kunagistesse Rootsi sõjaväe bastionitesse, et mängida haaravat põgenemismängu. Olen oma lastel peal testinud - täiuslikult põnev!\nPõhja-Eesti Pankranniku üheks pärliks peetav Saka Mõis on jõuluseiklusena pakkunud välja jalutuskäigu imekaunis mõisapargis, kuhu on ära peidetud Saka mõisa kassi Sancheze pilt. Kas te selle leiate või mitte, polegi nii tähtis. Olulisem on, et kui just siin juhtub olema teie kolmas seikluspunkt, millest ka vastavalt mängureeglitele sotsiaalmeedias teada olete andnud, võite rinna ette ajada ja omale mõisavalitsejatelt tasuta cappucino ja pannkoogid välja nõuda! Iga seikluspunkt pakub mõistagi erinevaid üllatusi. Kes veel kodus konutada tahaks!?\nSeevastu Kukruse Polaarmõis peaks sobima sisseastumiseks neile, keda huvitab balti –sakslaste ajalugu või kes soovivad Eduard von Tollil aidata üles leida müstilist Sannikovi maad! Mäletatavasti von Toll ühel sellisel polaarretkel ka hukkus, kuid Kukruse polaarmõisas jäävad kõik seiklejad kindlasti ellu.\nGurmeeseiklused õllede ja kokteilidega\nSee pole kaugeltki kõik! Kellel huvi tekkis, saab ise kõiki seiklusi lähemalt uurida siit.\nAinult üks tähelepanek veel: enne kui autole hääled sisse puhute, helistage ja andke enda tulekust pererahvale teada. Sest nii osatakse valmis olla ja te ei pea kusagil kurvalt ootama! See on väikeste kohtade paratamatus, et päris 24/7 nad uksi lahti hoida ei suuda! Telefonid ja kontaktid leiate seikluste lehelt internetist.\nKuidas hindad artiklit "Vinged kogupere jõuluseiklused meelitavad tänavu Ida-Virumaale!"


Sõber Raamat: jaanuar 2019\nRaamat: Old Celtic Romances: Including the Three Sorrows of Irish Storytelling by P.W. Joyce (1879, 2017)\nEsimest korda avaldati see raamat aastal 1879 ja on sellest ajast saati olnud Kelti mütoloogiate klassikaline kogum. Raamat on koostatud tuntud folkloristi poolt, kes valis välja lood ja tõlkis need haruldaste Kelti käsikirjade pealt lihtsamasse, igapäevasesse Inglise keelde. Kuna paljud neist lugudest põhinevad reaalsetel ajaloolistel sündmustel ning legendidel, on nad olnud paljudele põlvkondadele rikkalikuks allikaks. Need lood on täis vapraid sõdalasi, kenasid neidusid ning koletisi. Neile kellele meeldivad Keldi mütoloogiad ja legendid pakub see kogumik tunde lugemisnaudingut vanimatest ning armastatud Iiri rahvajuttudest.\nNagu ma juba varemgi olen öelnud, siis mulle meeldivad kõiksugu vanad müüdid ja legendid. Vanad Keldi romansid on just selline raamat, mis mulle sobis. Kuid see oli ka väga üllatav lugemine.\nNagu vanad müüdid ikka, olid ka need lood täis kangelasi ja kurjameid ja koletisi ja kauneid neidiseid ning pikki reise ja veriseid lahinguid. Aga mida siin lugudes polnud olid õnnelikud lõpud ja õpetussõnad lugejatele. Need olid kas pikemad või lühemad lood kas ühe isiku või perekonna juhtumistest. Võiks öelda, et suurem osa lugudest uppusid verre, sest tundus et vanadel keltidel oli kombeks esmalt rünnata ja siis küsimusi küsida ja kui juba rünnati, siis ikka suurte armeedega (Fena) ja raiuti üksteist ikka seni kuni nende jalgealune maa oli verest läbi ligunenud.\nAga sarnaselt verele olid lood läbi imbunud ka maagiast, olgu see siis vana druiidide maagia või muu, kuid osa lugusid olid ümbritsetud rohelise maagilise uduga. Maagiat oli nii halba kui ka head, oli võõrasemasid kes nõidusid ära oma õdede lapsi või onusid, kes panid oma nõbudele peale needuseid, kuid oli ka head maagiat, et päästa kangelasi ja nende armastatuid või siis ravida kangelaste haavu kas salvidega või maagiliste õuntega.\nJa nagu müütidega ikka on kõik kangelased suuremad kui tavaelanikud ja elasid kauem kui tavasurelikud ja kui keegi oli koletis, siis oli ta kõige räigem koletis ja kenad neidised on ikka kaunimad kui keegi kunagi näinud on ja kui keegi juba viha pidas, siis tegi ta seda kaua ja salakavalalt ja julmalt ning kui armastati, siis kogu hingest, kuni surmani.\nKuid lisaks sellele kõigele oli lugude koguja siia lisanud ka ääremärkusi selle kohta, mismoodi on need vanad lood seotud reaalselt teada olevate faktidega, millised on legendides mainitud kohtade nimed tänapäeval ja millised uskumused on säilinud tänapäevani (näiteks on Iirimaal endiselt igas veekogus oma koletis). Lood on ritta seatud nii, et esimene lugu algab ajal, kui Iirimaal ei olnud veel ristiusku, kuid see lõppeb peategelaste ristimisega, mille järel nad otsekohe surevad ja nende hinged lähevad taevasse. Siin on ka kaks pikemat seikluse kirjeldust, mis on mingil määral väga sarnased, kuid üks neist on vanem, seega pikem ja mitte nii kristliku maailmaga seotud, kuid teine on lühem ja põhimõtteliselt kujutab endast kangelaste reisi läbi põrgu erinevate tasandite ja kui nad sealt taas lahkuvad, siis loomulikult nad kohe surevad. Lood ongi läbi põimunud nii druiididest, vanadust uskumustest kui ka ristiusust ja mida raamatu lõpu poole seda enam domineerib lugudes ristiusk ja iidsed suurt kasvu Dedannad kaovad.\nNeed olid huvitavad lood, kuigi aegajalt tuli mul lugedes meeletult uni peale, kuid see võis olla ka tingitud sellest, et ma lugesin seda Kindlest, PDF versioonis, kus kirja suurus oli 4 ning ma ei saanud muuta kirja suurust, seega oli selle lugemine omaette pingutus. Aga huvitav oli ta ikkagi, vaatamata sellele, et lood tilkusid verest ja mitte ükski kangelane ei jäänud ellu, ning suurem osa lugudest rääkis rännakutest, mis võeti ette selleks, et kätte maksta kellegile, kes kuskil lahingu käigus oli tapnud kellegi isa, või siis keegi oli saanud endale noore naise, keda ihaldas kõrges vanuses kuningas ja seega pidid noored põgenema või saadeti keegi retkele lootuses, et need sealt retkelt kunagi ei naase. Julmad kui huvitavad lood, mis natuke meenutasid me oma hiigelkasvu iidseid kangelasi (ühes loos ma tõesti arvasin, et Suur Tõll on oma hobusega sinna jõudnud).\nPostitaja: Diana kell 01:02 Kommentaare ei ole:\nSildid: 1879, 2017, B, Drama, History, NetGalley, P.W. Joyce, Romance\nRaamat: Kortermaja by Dagmar Lamp (2014)\nTere tulemast kortermajja!\nMeie kortermajas elavad täiesti tavalised inimesed. Või kas nad ikka on nii tavalised? Oled sa kunagi mõelnud, mis elu elab su naaber teisel pool seina? Või miks naabrinaine trepikojas teinekord nutab?\n“Kortermaja” on jutukogu, kus iga peatükk on sissevaade ühe korteri igapäeva. Siin on lugusid armastusest ja vihkamisest, ükskõiksusest ja hullumeelsusest, siin on afääre ja isegi kummitusi.\nDrama, Romance, Humor\nSee on selline raamat, mida ma asusin lugema eelarvamusega või pigem eelhirmuga – millisest majast ta need lood on võtnud ja kui palju neist on reaalsete korterite lood, kui paljud fantaasia. See eelhirm ei leidnud põhjust, kuigi paar lugu tundusid tuttavad ja paar nime võiks siduda reaalsete naabritega, siis otsest seost ei saa ühegi korteriga teha.\nNeed on andekad lühilood. Poliitiliselt korrektne kogum igasuguseid erinevat tüüpi inimeste ja peretüüpide lugusid (kuigi puudub sisserännanute lugu). Siin on huumorit, on draamat, on õnne on armastust – pimedat, vanemate, kiusliku, üllatavat ja vastu armastuseta. On nii noorte elu alustajate kui ka kogenud elajate lugusid nende viimases vaatuses. On üksikuid inimesi, on igasuguseid erinevaid ja erinevate suurustega peresid.\nLühidalt võiks öelda, et see kortermaja esindab tüüpilist depressiivset Eesti väikelinna (kortermaja), sest kuigi paar lugu on ka positiivsed, on enamus neist siiski mitte otseselt negatiivsed, kuid depressiivsed.\nKiire lugemine üheks õhtuks.\nSildid: 2014, C, Dagmar Lamp, Drama, Humor, Romance\nRaamat: Seventh Grave and No Body (Charley Davidson #7) by Darynda Jones (2014)\nKaksteist. Kaksteist kõige ohtlikumat elukat, keda iial on loodud põrgutuledes, on sealt põgenenud ja luusivad nüüd mööda meie dimensiooni, ning nende ainus eesmärk on rebida Charley Davidsoni kõri ribadeks, ning viia siis ta elutu ning läbitambitud keha saatanale õhtusöögiks. Vot sedasi siis. Kuid nagu ikka, on Charleyl muudki probleeme, kui üks kari ärritunud põrgukoeri. Esiteks, on ta isa kadunud, ja mida enam ta püüab talle ta jälgi mööda järgneda, seda enam selgub, et isa on läbi viimas oma enda uurimus, mis paneb Charleyt kahtlema kõiges, mida ta siiani on oma isast teadnud. Lisaks on ta endine parim sõber nüüd teda kummitamas ööpäeva ringselt, ja ta jalustrabavalt kena kihlatut on asunud piirama kohalik kuulsus, seega võib vabalt öelda, et Charleyl pole olnud just kõige parem nädal.\nPõrgust natuke põhjapoole, paari sammu kaugusel igavikust, on koht mille nimeks on Maa, ning Charley Davidson, erekordne vikatimees(naine), teeb kõik, mis tema võimuses, et Maad kaitsta.\nMeil pole lootustki.\nFantasy, Romance, Mystery, Paranormal, Humor\nSeitsmes. Kas teate milliseid raamatuid mulle see osa meenutas? Meyeri Videviku armukolm(neli) nurka. Hamiltoni ühte Anita Blake abikaasadest. Ja selles osas on Charley kõige rohkem Kummituse lausuja telesarja peategelase moodi.\nAga muidu on Charley tulutoovad tööülesanded pea täielikult unustatud. Kuid kes jõuabki mõelda söögi või rendi peale, kui iga hetk võib tühjast kohast kosta urinat ja sellele järgneda peagi paar vahedate kihvadega lõugu ja suisa neli pikka jäset, millel on pikad ja teravad küünised. Ning selliseid pakendeid võib olla korraga suisa kaksteist ja nende kõigi eesmärk on Charley ribadeks tõmmata ja võib-olla lõpuks ka tappa. Ja keegi on nad siia maailma kutsunud selleks, et nad Charley leiaks. Seega kes vajab igapäevaseid hüvesid, nagu kofeiini rikast kohvi, või üksinda tänaval käimist, need ongi ülehinnatud.\nNoh igatahes, nüüd kui Beep ja põrgukoerad on siin, ei jäta Reyes Charleyt hetkekski üksi, ning kui Charleyl õnnestub ta juurest ka korraks põgeneda, on ta nii tige, et on valmis Charely ka oma endise vaenlase külge käeraudadega aheldama, kuid kui Reyes ise on ohus, ei hoia ka käerauad Charleyt tagasi. Üleüldiselt on see see osa, kus Charley avastab ühe uue võime teise järel, ning kasutab siin neid nii enda lõbustamiseks kui ka oma lähedaste kaitseks.\nSelles osas juhtub niiiiiiiii palju ja iga juhtumi vahele mahub madin põrgulistega ning iga kord tundub, et see saab olema viimane, kuni ei olegi muud võimalust, kui võtta Zeus ja suruda ta kaheksanda ribi alt otse üles. Kuid see poleks Charley, kui ta ei ajaks Rocketit vihale sellega, et tarikub reegleid ning Rocket peab üksteise järel juba seinale uuristatud nimed uuesti maha kraapima.\nKuid Maailm ja teised paralleelid ja kõik need, kes Charleyt jälitavad, ei jäta ümber pööramata ühtki tema jaoks lähedast hinge, kui nad saavad sellega vaid Charleyle lähemale ja talle haiget tehes teda haavatavamaks muuta, sega peab ta lõpetama kõik käsil olevad juhtumid kiiresti, jätma viga saanud lähedased raske südamega arstide hoolde ning edasi liikunud lähedased nende eesmärkide juurde ning minema ise koos oma abikaasaga pühale maale, sest hetkel on kõige tähtsam Beep.\nJa endiselt on huvitav ja põnev ja meelelahutuslik.\nPostitaja: Diana kell 04:58 Kommentaare ei ole:\nSildid: 2014, B, Darynda Jones, Fantasy, Humor, Mystery, NetGalley, Paranormal, Romance\nFift Grave Past the Light


Andres Hermet: paljud saneeritavad on raskustes - Äripäev\nAndres Hermet: paljud saneeritavad on raskustes\n04. veebruar 2009, 13:41\nViktoria Lummo 04. veebruar 2009, 13:41\nSaneerimisseadus on justkui hoovõtu\nja plärtsatusega ettevõtjatele visatud päästerõngas, ütles\nEesti pankrotihaldurite Koja esimees Andres Hermet.\n"Saneerimine on tervitatav asi, kuid see peab olema õigel ajal," rääkis Hermet ja lisas, et kuigi saneeritav ettevõte ei tohiks olla makseraskustes, pole paljudel praegustest saneeritavatest ettevõtetest enam raha.\n"Jooksvad kulutused saneerimise ajal ju ei peatu," selgitas Hermet. Tema hinnangul peab ettevõttel ka saneerimise ajal olema vahendeid jooksva tegevuse rahastamiseks. "Ettevõtte peab raha tootma," leidis Hermet ja selgitas, et paljud ettevõtted ei suuda oma jooksvate kulutustega toime tulla. "Lõpuks on kõik kõikidele võlgu".\nTema meelest on saneerimine küll üllas ja vajadus selle järele on Eestis täiesti olemas, kuid Eestis kehtestatud seaduses on palju tõrkeid. Üks tõrgetest on tema hinnangul saneerimisnõustaja küsimus. "Kes sobib ja kes ei sobi saneerimisnõustajaks?" küsis Hermet.\nPankrotihaldur leidis, et praegu võtavad sellel teemal ajakirjanduses sõna peaaegu kõik, nimetades just ennast parimaiks saneerimisnõustajaiks.\n"Eestis on see probleem, et kui ettevõtja läheb pankrotti, näidatakse tema peale näpuga," rääkis Hermet ja lisas, et mujal maailmas on pankroti väljakuulutamine täiesti tavaline majandusprotsess ega kahjusta ettevõtja mainet.\nHermet rääkis, et ehkki seaduse põhjal peaks juhatuse liige ettevõte majandusliku seisu kahjustamise eest vastutama, on Eestis palju süüdimatuid tegelasi, kes ei vastuta ja keda pankrotihaldur peab taga ajama.\nMakseraskustesse sattumisel jätkatakse tihtipeale tavapärase äritegevusega, laristades raha viimse sendini ja alles pärast seda, kui pangaarve on nullis, esitatakse pankrotiavaldus. "Keegi ei vastuta selle eest," kommenteeris Hermet ja lisas, "90% pankrotiavaldustest on hilinenud ja üldiselt mingit karistust juhatuse liikmetele selle eest ei järgne."\n04. February 2009, 13:41