Rahapesu tõkestamise reeglid muudavad igapäevase äri keerulisemaks - Advokaadibüroo TRINITI - maksab tulemus, mitte tunnid! | Advokaadibüroo TRINITI – maksab tulemus, mitte tunnid!\nRamil Pärdi 2019-03-27\nViimase aja arengud rahapesu ning terrorismi rahastamise tõkestamisel on näidanud, et isegi pangad, kelle finantsvõimekus võrreldes nö tavaettevõttega on märkimisväärselt parem, on raskustes kõigi neile esitatavate nõuete täitmisega.\nRahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse (RahaPTS) kohaselt on väga suur hulk ettevõtjaid kohustatud isikuteks. Kohustatud isik peab seaduses sätestatud rahapesu tõkestamise nõudeid järgima, kohaldama seadusest tulenevaid hoolsusmeetmeid ning tegema palju muudki. Seaduse nõuete rikkumine aga võib tuua kaasa märkimisväärse negatiivse mõjuga tagajärgi, ennekõike karistusi.\nKäesolevas artiklis toome paar näidet enda praktikast, kus ettevõtjad on esmakordselt reaalselt tajunud kokkupuuteid rahapesu tõkestamise reeglitega ning mõistnud, milleks seadus neid tegelikult kohustab.\nMillal ettevõtja puutub kokku rahapesu tõkestamise reeglitega?\nSeadus ütleb, et lähtuvalt tegevusalast võib ettevõtja olla „kohustatud isikuks“, kes peab järgima konkreetseid rahapesu tõkestamise reegleid. Samas võib ettevõtja igapäevaelus nende reeglitega kokku puutuda isegi siis, kui ta üldjuhul kohustatud isik ei ole, kuid osutub selleks konkreetses tehingus või seonduvalt konkreetse toiminguga. Olukorrad, kus ettevõtja võib endalegi üllatuseks puutuda mainitud reeglite ja nõuetega kokku, on näiteks äriühingu asutamine, selle tegevusse finantside kaasamine või juhtorgani liikme vahetus, aga samuti nt tehing kinnisvaraga või teatud summas sularahaga.\nKa juhul, kui ettevõtjal ei ole oma üldisest tegevusalast lähtuvalt otsest kohustust oma äripartnerit või tehingu teist osapoolt ning tema vara päritolu tuvastada, on tehingut tõestav notar või nõustav advokaat ning kinnisvaramaakler ikkagi kohustatud isikuteks. Nemad peavad järgima kõiki seaduse nõudeid. Kui varasemalt kontrollis notar tehingu tegija isikusamasust ning veendus volituse olemasolus, siis täna kehtivate nõuete kohaselt peavad nii notar, advokaat kui kinnisvaramaakler esitama ettevõtjale erinevaid küsimusi, tuvastama kliendi (ning tema taga seisva tegeliku kasusaaja) ja tema tehingus kasutatava vara päritolu. Erinevate vormide täitmine võib tulla üllatusena igale ettevõtjale, kes tehingusse astub.\nMillega tuleb arvestada, kui tehingus on välismaine element?\nTeravamalt kui tavaliselt tõusetub rahapesu tõkestamise, tegeliku kasusaaja ning kliendi vara päritolu tuvastamise nõuete temaatika olukorras, kus tehingus on nö välismaine element. Välismaise elemendi korral tuleb tehingu osalistel arvestada märkimisväärselt suurema aja- ning kokkuvõttes ka rahakuluga, kui nö Eesti-sisese tehinguga. Seejuures tuleb arvestada, et reeglid ei ole üleilmselt ühesugused ning erinevates riikides on mõnevõrra erinevad regulatsioonid ja nõuded.\nHeaks näiteks välismaise elemendi osalusest on olukord, kus Eestis registreeritud osaühingu (OÜ X) osanik on Küprosel asutatud äriühing, kes soovib müüa oma 100% osa OÜ-s X. Selleks, et notar saaks täita temale seadusest tulenevaid rahapesu tõkestamise nõudeid ja reegleid, tuleb tehingu tegemiseks esitada notarile lisaks tehinguosaliste (st nii Küprose äriühingu kui Eestis asuva ostja) volituste tõendamiseks vajalikele dokumentidele ka teave ja tõendid selle kohta, kes on tehinguosaliste tegelikud kasusaajad ning kust pärineb nende vara. Arvestades, et Küprosel ei ole tegelike kasusaajate registrit, võib Eesti notar keelduda tehingu tõestamisest, kui ta ei pea registriväljavõtet asendavat Küprose äriühingu juhatuse liikme kinnitust tegelike kasusaajate kohta piisavalt turvaliseks tõendiks.\nSeejuures väärib märkimist, et tehinguosaliste vara päritolu on vaja selgitada ja tõendada isegi müüjal, kes tehingus raha ei maksa, vaid saab.\nKes on kohustatud isik ning mida ta peab teadma ja tegema?\nKohustatud isikute loetelu on toodud RahaPTS § 2. Enamik loetelus tooduist on teadlikud oma kohustatud isikuks olekust. Samas on hulk ettevõtjaid, kellele on kohustatud isiku staatus üllatav. Näiteks kõik kinnisvaramaaklerid ning raamatupidamisteenuse osutajad sõltumata oma suurusest. Samuti isikud, kes pakuvad oma aadressi teistele äriühingutele nii tegevusaadressiks kui asukoha aadressiks.\nNagu ülal juba öeldud, võib ettevõtja osutuda kohustatud isikuks ka mitte oma tegevusalast lähtudes, vaid konkreetse tehingu või toimingu iseloomu ja asjaolusid arvestades (nt kui tegemist on teatud koguses sularaha makset hõlmava tehinguga).\nKohustatud isik peab, nagu eespool mainitud, järgima RahaPTS nõudeid ning kohaldama hoolsusmeetmeid. Rakenduvad nõuded ning kohaldatavad meetmed on erineva tasemega sõltuvalt näiteks sellest, milliseid teenuseid kohustatud isik osutab.\nKüsimuste korral TRINITI aitab\nRahapesu tõkestamise temaatika ning sellega seonduvalt kliendi tausta (sh kliendi rahaliste vahendite päritolu) uurimine ja sellekohaste küsimuste esitamine on muutumas üha igapäevasemaks. On tavapärane, et kõik ettevõtjad puutuvad sellega ühel või teise moel kokku – olgu tegemist siis kinnistu müügi- või ostutehinguga või näiteks oma ettevõttesse raha kaasamise või juhtorgani liikmete valimisega. Lisaks neile on ka suur hulk ettevõtjaid, kelle kokkupuude mainitud teemadega on veelgi sügavam ning kes peavad täitma ja järgima rahapesu tõkestamise ning kliendi tuvastamise nõudeid juba tulenevalt oma äri valdkonnast. See tähendab väikeettevõtjale küllaltki tõsiseid väljakutseid, milles TRINITI saab kindlasti abiks olla.\nKui eelnevaga seotud küsimused vajavaid vastuseid või kui rahapesu tõkestamise ning kliendi tuvastamise regulatsioonid on juba peavalu valmistanud, võid meiega alati ühendust võtta – meie kontaktandmed on siin. Advokaadibüroo TRINITI omab kogemusi klientide nõustamisel nii tehingus osalejana kui ka kohustatud isikute hoolsusmeetmete kohaldamisel.


Barbara - 340 õppematerjali - Annaabi.ee\n" barbara" - 340 õppematerjali\nAprillil 1942 Brooklynis. Ta sündis juudi perekonda teise lapsena. (Tal on vend, Sheldon Streisand.) Isa Emanuel Streisand ja ema Diana Streisand. Vanemad olid Austria päritolu. Isa suri ajuverejooksust tekkinud insulti, kui Barbara oli 2 aastane. Pärast isa surma oli perekond...\nArvustus Shaw' näidendile ,,Major Barbara " Maha kõik traditsioonilised religioonid! Meie uueks usuks saab püssiroht ja RAHA! Vaid nii suudame oma hukka läinud ühiskonda parandada, sest nagu ütles Platon, et ühiskonda ei saa enne päästa, kui kreeka keele professorid hakkavad püssirohtu tegema või kui püssirohuvabrikandid hakkavad kreeka keelt õpetama. Raha teeb põrgust taeva ja pü...\nPüha Barbara Püha Barbara Pärit Süüriast Paganliku kuninga Dioscoruse tütar Sündinud 3.sajandil Isa hoidis teda vangitornis luku taga Põgenes kaljulõhesse Timukad polnud nõus teda tapma Surijate, tuletõrjujate, arhitektide ja suurtükiväelaste kaitsepühak Click to edit Master text styles Domenico Ghirlandaio Second level...\njuuni 1902 ja suri 2. september 1992. Ta oli oli ameerika teadlane, üks tunnustatumaid tsütogeneetikuid maailmas. 1920ndate lõpus uuris McClintock kromosoome ning kuidas nad käituvad maisi paljunemisel. McClintock lõi esimese maisi geneetilise kaardi, ühendades kromosoomiregioonid füüsiliste tunnustega, ning ta näitas telomeeride ja tsentromeeride...\nGeneetika - Põhikool\nnagu ajajärk isegi.Kõik on juhuslik, ometi satuvad nad millalgi taas jälle kokku. Tänapäevane elu tundub tähtsusetuna. Detailid on nii tähtsad,eluliselt tähtsad. Nagu näitlejanna Barbara , mees politseijaoskonnast, ametnikud...On inimene, aga tema lugu ei ole tähtis. On nimetud inimesed, kellest teame...


Hüvasti, kõõm! Ained, mis võitlevad kõõmaga | kodus.ee\nKõõm tekib, kui peanahk muutub põletikuliseks, peanahal olevad pärmseened hakkavad vohama ja nahk hakkab tootma üleliia naharakke. | EpicStockMedia / Shutterstock\nPeanahk kiheleb ja sügeleb, nii et kogu aeg tahaks kratsida, ja must kampsun on valgeid helbeid täis. Mida teha?\nPeanaha ketendus on üsna sage häda nii meestel kui ka naistel – valged helbed õlgadel ja seljal on tõeline nuhtlus. Kuna probleem on väga tüütu, peaks hakkama sellega tegelema kohe, kui ilmnevad esimesed sümptomid. Kõõm ei ole õnneks nakkav, kuid vajab pikaajalist ravi.\nMiks tekib kõõm? Sageli on kõõm tingitud geneetilise fooniga haigusest: seborroilisest dermatiidist, olles selle kergem vorm. Tihti on põhjuseks kas liiga kuiv või liiga rasvane peanahk. Kõõm tekib, kui peanahk muutub põletikuliseks, peanahal olevad pärmseened hakkavad vohama ja nahk hakkab tootma üleliia naharakke. Need irduvad valgete helvestena ning langevad õlgadele ja seljale.\nRavile kõõm hästi ei allu, vaid avaldab tugevat vastupanu, sest toidab ennast ise ja hoiab üleval naha põletikulist protsessi. Kõõmaga peanahk on tasakaalust väljas – ketendavad laigud tekivad kiiresti ning nahk ei jõua ennast kaitsta. Peanahk kuivab ja lõpuks kannatab kuivuse all isegi rasvane nahk.\nKõõm esineb tavaliselt laiguti pealael ja meelekohtadel. Raskemal juhul võib ketendus katta kogu peanaha. Peanahal võib esineda ka atoopilist nahapõletikku, psoriaasi või allergiat.\nKorrapärane juuste ja peanaha pesu on parim vahend kõõma ennetamiseks. Just oma juustele ja peanahale sobiv šampoon on hea hoolduse alus. Apteekide ja kaupluste kosmeetikariiulitel on palju erinevaid tooteid ja seal peab lihtsalt ilma valehäbita asjatundjalt nõu küsima.\nKuiva peanahka ei tohi pesta liiga sageli ja ülemäära tugevate šampoonidega. Seda peab niisutama nagu kuiva näonahkagi. Parim on kerge niisutav šampoon ning kasutada võib ka niisutavaid juuksemaske. Ööseks võib määrida pähe tavalist niisutavat apteegikreemi, siduda rätik pähe ja lasta hommikuni mõjuda. Kergeid ja keskmiselt rasvaseid niisutavaid kreeme saab juustest ja peanahalt hõlpsasti välja pesta.\nRasvast peanahka seevastu tuleb tihti pesta, kasutades rasvasele peanahale mõeldud tooteid. Tavaline väärarvamus on, et mida tihedamalt rasvaseid juukseid ja peanahka pesta, seda kiiremini nad rasvaseks lähevad. Tegelikult on vastupidi. Eriti need, kellel on seborröa, peavad lisaks tavalisele pesuvahendile kasutama 1–2 korda nädalas seenevastast šampooni, mida saab apteegist.\nAtoopilise dermatiidi all kannatajad saavad samuti abi niisutavatest kreemidest. Atoopilise naha seisund ägeneb tavaliselt sügisel. Seda saab ennetada, kui alustada varakult niisutava kreemi maskidega.\nKui kodused vahendid on ära proovitud, kuid peanahk ikkagi sügeleb ja kestendab ning miski ei tundu aitavat, peab pöörduma nahaarsti poole.\nKõõma mõjutavad ained\nVõitleb pärmseene ja selle tekitatud kõõmaga. Ravikuur kestab mitu nädalat.\nEemaldab ketendust. Takistab seente ja bakterite kasvu peanahal ja tõrjub nakkusi.\nEemaldab ketendust, takistab seente ja bakterite kasvamist peanahal.\nTeepuuõlil on antiseptilised, antibakteriaalsed ja seenevastased omadused, mistõttu seda lisatakse paljudesse šampoonidesse.\nJuustele ja peanahale mõjub hästi ka turba ja mudaga määrimine. Turba- ja mudamaskid leevendavad süge-\nlust, rahustavad, toidavad ja koorivad peanahka.\nIgapäevane juuksepesu ei tee juukseid rasvaseks.\nMütsid kõõma ei tekita.\nSuvel takistavad peakatted päikese tervendavat mõju peanahale.\n2–3 nädalat peale keemilisi lokke on rasvane peanahk paremas korras.\nToit ja šampoonid kõõma teket ei mõjuta.


Naistehaigused 16.07.03 / Naistehaigused\nTere! Sünnitasin kuus kuud tagasi ja umbes kuu pärast sünnitamist hakkas alt sügelema ja punetama. Käisin naistearsti juures ja sealt öeldi, et läheb ise üle, et see on ärritus. Sain kreemi linola ja intiimpesu vedeliku. Ei mõjunud. Asi läks hullemaks kusiti juures hakkas nagu torkima ja üldse oli valulikum. Käisin kaks kuud hiljem jälle arstil, öeldi, et kuna päevi ei ole hakanud võib olla sellest on tekkinud selline olukord. Proove ei võetud kummalgi korral. Tuli kasutada kreemi edasi. Aga olukord on ikka samasugune ja voolus on suurenenud ja paksemaks läinud. Päevi ei ole ikka veel hakanud. Ei kannata enam sellist olukorda. Milles võiks probleem seisneda? Ette tänades\nTere! Punetuse ja sügeluse põhjuseks võib olla ka kandidoos e. seenpõletik, sellisel juhul Linola- kreem ei aita. Abi oleks siis Clotrimazol- kreemist ( vajadusel koos tupekuulidega).


Parim naiste multivitamiin\nParim naiste multivitamiin\nMõne naise multivitamiinid on koostatud orgaaniliste ja muundamata koostisosadega. Kuigi need funktsioonid suurendavad hinnasilti, on paljude tarbijate jaoks väärt investeering oma tervisesse.\nKõigil sugudel on spetsiifilised toitainevajadused, mis muutuvad kogu elu jooksul. Vajalike vitamiinide ja mineraalide saamiseks ei sobi ükski vana multivitamiin. Mida sihipärasem on multivitamiin teie vanuse ja soo jaoks, seda suurema väärtuse saate toidulisandist. Naistele pakutavate hulgaliste multivitamiinivalikute abil võib olla raske teie jaoks sobivat kitsendada.\nLugege seda kiiret ostujuhendit enne ostmist oluliste kaalutlustega, sealhulgas esiletõstetud koostisosadega. Lisasime ka oma top brändi soovitused, näiteks Aia Elu toores, täistoidu multivitamiin , mis sisaldab probiootikume.\nNaiste multivitamiinide tüübid\nIga päev:Enamus naistele mõeldud multivitamiinid on mõeldud tarbimiseks üks või kaks korda päevas, et tagada naistele peamised vitamiinid ja mineraalid. Kui enamik naisi saab toitaineid tasakaalustatud toitumisest, valivad paljud multivitamiinid kui omamoodi turvavõrgu, et tagada võtmetoodete õige tarbimine.\nSünnieelne:Sünnituseelsed vitamiinid on mõeldud rasedatele, et toetada kasvava loote suurenenud toitainevajadust. Arstid soovitavad tavaliselt sünnieelseid vitamiine, mis aitavad ära hoida sünnidefekte ja enneaegseid lapsi.\nVanusepõhine:Mõned naistele mõeldud multivitamiinid on välja töötatud naistele vanuses 40+, 50+ või 55+. Selle vanuserühma spetsiifiliste vajaduste rahuldamiseks võib nende koostises olla rohkem kaltsiumi ja vähem rauda kui tavalistes naiste multivitamiinides.\nNaiste multivitamiinid on pillid, kummikommid (näritavad) või vedelad. Kapslid on selle toidulisandi kõige sagedamini leitud vorm.\nNaiste multivitamiinides on tavaliselt järgmised vitamiinid ja mineraalid. Valige toidulisand, mis sisaldab teie muredele vastavaid koostisosi.\nVitamiin B9:Tuntud ka kui foolhape või folaat, on see sünnieelse vitamiini peamine koostisosa, kuna see aitab ära hoida sünnidefekte. Rasedad ja rasestuda soovivad naised peaksid tarbima 400–800 mikrogrammi (mcg) päevas.\nVitamiin B12:See B-vitamiin on oluline aju neuronite toimimiseks ja seda võetakse rahva seas energia suurendamiseks. Rasedad, taimetoitlased või üle 50-aastased naised on eriti haavatavad B12 saamata jätmise eest.\nD-vitamiin:Paljud inimesed, mehed või naised, ei saa piisavalt D-vitamiini. Naiste jaoks on see oluline vitamiin nii luude tervisele, osteoporoosi ennetamisele kui ka immuunsusele.\nKaltsium:Kuna naistel on osteoporoos tõenäolisem kui meestel, on kaltsium koos D-ga oluline vitamiin tugevate luude moodustamiseks. Menopausijärgses eas naised vajavad rohkem kaltsiumi kui nooremad naised.\nRaud:Menstruatsioon ja rasedad vajavad rohkem rauda kui teised populatsioonid. Kui toidus ei ole piisavalt rauda, võib see põhjustada aneemiat ning põhjustada kurnatuse ja väsimuse sümptomeid. Sarnaselt kaltsiumiga muutub ka naise rauavajadus kogu elu jooksul.\nMuud vitamiinid:Naiste multivitamiinides sisalduvate teiste vitamiinide hulka kuuluvad A-, C-, E- ja K-vitamiin.\nLisatud koostisosad:Ensüümid ja probiootikumid lisatakse seedetrakti tervisele kasulike lisatasude valemitesse.\nNaiste multivitamiinide hinnad\nNaiste multivitamiinid võivad maksta nii vähe kui 10 senti pilli või närimist või kuni 60 senti pilli või närimist.\nK. Kes peaks võtma multivitamiini naistele?\nTO.Naiste multivitamiin ei pruugi sobida kõigile naistele, eriti kui sööte juba tasakaalustatud toitu. Kuid mõned rühmad võivad vajada lisatoitumist, näiteks rasedad, imetavad naised, naised, kes söövad piiratud dieeti (nagu taimetoitlased), naised, kes üritavad rasestuda, ja naised, kellel on tervislik seisund (nt IBS), mis häirib toitainete imendumist.\nK. Kas peaksin multivitamiini võtma koos toiduga?\nTO.Mõne naise multivitamiine tuleks kõhuga häirimise vältimiseks võtta koos toiduga. Teisi tuleks võtta 30–60 minutit enne või pärast sööki, eriti kui see sisaldab piimatooteid. Alati on kõige parem järgida pudeli tootja juhiseid.\nParimatest parim: Elu aia vitamiinikood Naised: toores, kogu toidu multivitamiin\nMeie võtame:Multivitamiin, mis on saadud toorest, tervest toidust ja sisaldab boonusprobiootikume.\nMis meile meeldib:Kvaliteetsed mitte-GMO koostisosad. Sisaldab antioksüdante rindade tervisele ja probiootikume soolestiku tervisele. Taimetoidulisand ilma sideainete ja täiteaineteta.\nMis meile ei meeldi:Kallis hinnaga 30 dollarit pudel kuu jooksul.\nParim pauk teie raha eest: Vitafusioni naise kummimütamiinid\nMeie võtame:Närimiskumm, mis on pakitud naistele omaste toitainetega.\nMis meile meeldib:Ideaalne naistele, kellel on probleeme pillide neelamisega. Maitseb suurepäraselt ilma kunstlike magusaineteta. Suur hulk B-vitamiine energia suurendamiseks.\nMis meile ei meeldi:Sisaldab suhkrut.\nValik 3: Vimerson Healthi naiste multivitamiinid\nMeie võtame:Multivitamiin, mis sisaldab ka täiendavaid ürdisegusid, et parandada naise tervist.\nMis meile meeldib:Lisaks vitamiinidele ja mineraalidele eristub see immuunsuse, antioksüdantide ja muude ürtide ekstraktidest, et toetada naissüsteeme. Usaldusväärne kvaliteet.\nMis meile ei meeldi:Pillid on suured.\nVananemisvastased õppetunnid, mida õppida enne 40-aastaseks saamist\n20 tervislikumat Halloweeni kommivalikut


Esileht Uudised Tallinnas toimunud tarkvaratalgutel muudeti maailma\nTallinnas toimunud tarkvaratalgutel muudeti maailma\nNädalavahetuse tarkvaratalgutel arendati valmis seitse IT-toodete ja üks füüsilise toote prototüüp, mis on suunatud loodusktatastroofides kannatanute ja pagulaste abistamiseks, abiorganisatsioonide koostöö ja efektiivsuse tõstmiseks. Peaauhinna võitis projekt Crisis Manager, mis võimaldab hädaolukordades kahepoolset suhtlust kriisipiirkonnas olevate inimeste ja riiklike abiosutajate vahel. Võiduprojekti juhi Chris Thompsoni sõnul vajab toode veel paari kuud arendamist ning on seejärel valmis testimiseks koostöös Eesti Päästeameti ja Välisministeeriumiga. Mõlemad organisatsioonid näitasid ürituse jooksul toote vastu juba huvi.\nProgrammeerimismaraton leidis aset Tehnopol Startup Inkubaatoris, kus võitja meeskond saab ekspertide ja mentorite toel jätkata oma toote arendamist 6-kuulises inkubatsiooniprogrammis. Tehnopol Startup Inkubaatori juhi Martin Goroško sõnul näitasid meeskonnad üles tugevat kirge ja pühendumust nende oluliste probleemide lahendamisel: “48 tunni jooksul saavutati meeletult palju, õpiti ning tehti edukalt koostööd üksteisest igapäevaselt kaugete valdkondade vahel. Nägime väga tugevaid ideid ja häid tehnilisi teostusi. Võitjameeskonna projektil on tohutu turupotentsiaal – on aukartust äratav mõelda, kui suuri muutusi hädaolukordade kommunikatsioonis see toode saab luua.”\nKolmanda koha vääriliseks tunnistati projekt Locus, mis aitab navigeerida ja infot levitada suurtes pagulaslaagrites, et sealsed asukad leiaksid tee abiorganisatsioonide pakutavate teenusteni. Navigeerimisäpp, mis töötab väga vähese andmeside toel, sobib kohandamiseks ka suurtele meelelahutusüritustele, näiteks muusikafestivalidele. Projekti meeskond on juba sõlminud koostööleppe Arvamusfestivaliga, et toodet tänavu augustis testida.\nGarage48 ja Teaduspargi Tehnopol korraldatud tarkvaratalgutel osales 110 inimest – tarkvaarendajad, disainerid, turundajad ja humanitaarabi eksperdid. Moodustati 9 tiimi, kellest 8 jõudsid edukalt häkkimismaratoni lõpuni ning esitlesid pühapäeva õhtul oma tooteid žürille, publikule ja live-ülekande vaatajatele. Häkatoni eesmärk oli jõuda 48 tunni jooksul ideest töötava prototüübini.


Päevakäpp: mürakas Kanter on kuldmedali vääriline kass - Päevakäpp - Lemmik\nPäevakäpp: mürakas Kanter on kuldmedali vääriline kass\n27. oktoober 2018, 15:48\nKui see vahva punapäine kassipoiss septembrikuus Kasside Turvakodusse jõudis, mõtlesid vabatahtlikult pikalt, millist nime küll nii suursugune kass kanda võiks. Selline vahva kassimürakas läheb ju Eestimaa rahvale sekundiga südamesse, seega peab tal ka väärikas nimi olema, mis tema olemust ja isiksust hästi edasi annaks.\nSellel samal õhtul toimus Kadrioru staadionil suursündmus — Eestimaa rahva suur lemmik Gerd Kanter lõpetas oma karjääri. Nii see juhtuski: Gerd Kanteri auks nimetati armas kassipoiss Kanteriks. On ju vääriline nimi seesugusele kassimürakale, kes nii paljude kassiarmastajate meeli hullutab ja südameid liigutab!\nNüüd on Kanter turvakodus olnud juba poolteist kuud ning Kanteril on suured plaanid: võita kõige kirkama perekonna süda! Kui sina tahaksid oma paikäed Kanterile medaliks kaela panna ning juba praegu teda konservisülemitega koju ootad, siis kirjuta Kanterile kiiresti aadressile info@kassideturvakodu.ee.


Saaremaa Tarbijate Ühistu takistab Selveri ehitamist Kuressaarde - Äripäev\nSaaremaa Tarbijate Ühistu takistab Selveri ehitamist Kuressaarde\n15. jaanuar 2004, 15:32\nGea Velthut-Sokka 15. jaanuar 2004, 15:32\nSaaremaa Tarbijate Ühistu esitas Kuressaare linnavolikogule taotluse Kuressaares rajatava Selveri kaubanduskeskuse ehitusloa peatamiseks.\nSaaremaa Tarbijate Ühistu (STÜ) nõuab ehitusloa peatamist, kuna väidetavalt pole linnavalitsus ehitusluba väljastades lähtunud kehtivast detailplaneeringust ja ehitusluba on vastuolus kehtiva detailplaneeringu, üldplaneeringu, ehitusseaduse ja planeerimisseadusega, vahendab portaal <#saarlane.ee=http://www.saarlane.ee> ajalehte Meie Maa.\nSTÜ juhatuse esimees Peeter Kilumets ütles Meie Maale, et kui ühistu tuli 2000. aastal välja sooviga ehitada samale, Tallinna 67 krundile kaubanduskeskus, leidis tollane linnaarhitekt Lilian Hansar, et sinna kaubanduskeskust ehitada ei saa, sest Kalevi ja Tallinna tänava ristmikule sobib paremini büroohoone. Büroohoone pärssis kaubanduskeskuse ehitamise seetõttu, et võttis ära ruumi kaubanduskeskusele parkla rajamiseks.\nOlukord lahenes tookord sellega, et STÜ sai õiguse rajada kaubanduskeskus eraisikutelt ostetud kahele naaberkrundile. Tallinna 67 krundile lubas detailplaneering rajada vaid kaubanduskeskuse juurdeehituse, nähes samale krundile ette ka büroohoone ehitamist.\nTänavu suvel omandas kõnealuse krundi enampakkumisel Saare Kinnisvara, kes maksis 400 000 kroonise alghinnaga krundi eest üle 2 miljoni krooni.\nPeeter Kilumets ütles ajalehele, et STÜ polnud valmis krundi eest taolist hinda maksma, kuna kehtiv detailplaneering ei võimaldanud ühistul seal oma äriplaani vajalikus mahus realiseerida.\n?Kuna detailplaneeringus ette nähtud kõrghaljastust ja büroohoonet pole meile tarvis, siis me sellest krundist loobusime,? ütles Kilumets.\nLäinud aasta lõpul aga selgus, et Saare Kinnisvara ja kaubandusfirma A-Selver koostöös valmib samale Tallinna 67 krundile Selveri kaubanduskeskus ja kuigi tänasel päeval kehtib ikka veel sama detailplaneering, ei nõua linnavalitsus enam büroohoone ehitust, vaid lubab selle asemele rajada parkimisala, andes sellega võimluse krundile kaubanduskeskus ehitada.\nSeega on uus arendaja saanud ilma detailplaneeringut muutmata õiguse ellu viia STÜ algne äriplaan, mille teostamist väljapakutud kujul ei lasknud linnavalitsus läbi.\nSTÜ teatab linnavolikogule saadetud kirjas, et Kuressaarde ehitatav Selveri kaubanduskeskus ei vasta kehtivale detailplaneeringule, kuna ületab lubatud ehitusaluse ala piirid.\n?Juhul, kui plaanid on muutunud ja ei soovita kehtivale detailplaneeringule vastavat hoonestust püstitada, tuleb eelnevalt muuta detailplaneeringut,? öeldakse kirjas.\nPeeter Kilumets ütles, et STÜ taotleb Selveri ehitamiseks väljastatud ehitusloa peatamist seniks, kuni detailplaneering on välja kuulutatud ja kõigi huvitatud osapoolte ja piirinaabrite huvid saavad kaitstud.\nKuressaare uus linnaarhitekt Toomas Paaver liigitas STÜ taotluse ehitusloa peatamiseks konkurentsivaidluse alla.\n'Kui planeeringu ümber on kaks konkurenti, tekib olukord, kus planeering on mitmeti tõlgendatav, sest kõik planeeringud on enamasti mitmeti tõlgendatavad,' seletas Paaver, nentides, et julma konkurentsivaidluse reguleerimine on linna jaoks küllalt keeruline.\nPaaveri sõnul on vaidlus selles, kuidas tõlgendada Tallinna 67 krundile detailplaneeringuga ette nähtud kaubanduskeskuse juurdeehituse võimalust. ?Kas saab seda ehitusõigust käsitleda ka sõltumatult või nö ainult teise ehitusjärguna? Kui tõlgendad ühtemoodi, siis kaebab sind üks kohtusse, kui teistmoodi, siis kaebab teine,? rääkis.\nDetailplaneeringus ette nähtud büroohoone ehitamise kohustuse kohta aga rääkis praegune linnaarhitekt: ?See, mis on planeeringujoonisele joonistatud, on selline üldine visioon, mis kehtib teatud ajahetkel ja kunagi ei lähe see asi täpselt niimoodi.?\nPeeter Kilumets on aga Meie Maa andmeil seisukohal, et detailplaneeringust möödahiilimisega on linnavalitsus jämedalt rikkunud ausa konkurentsi põhimõtteid, sest kehtiva detailplaneeringu algatas ja kooskõlastas linnavalitsusega STÜ ning võttis oma arenguperspektiivides ka selle aluseks. Vastavalt kehtivale detailplaneeringule on ühistu muutnud oma investeerimisotsuseid, teinud hulgaliselt kulutusi - omandanud naaberkinnistud, andnud linnale raha Kalevi põik asfalteerimiseks jne.\nKilumets ütles, et ühistu ei välista oma õiguste kaitseks kohtu poole pöördumist. ?Me ei võitle praegu Selveri vastu, aga puhtinimlikult oleme ka meie linnakodanikud ja üks suuremaid maksumaksjaid. Soovime, et inimesed, keda me oleme linna juhtima valinud, käituksid korrektselt ja nii nagu seadus ette näeb,? rääkis Kilumets.


Linnade ja valdade liit valis uue esimehe - Maa Elu\nLinnade ja valdade liit valis uue esimehe\nEile toimunud Eesti Linnade ja Valdade Liidu volikogu koosolekul valiti uueks juhatuse esimeheks Tiit Terik, teatas liit pressiesindaja vahendusel. Tiit Terik on Tallinna linnavolikogu esimees ja endine Pirita ja Nõmme linnaosavanem ning Riigikogu liige.\n„Omavalitsuste esindusorganisatsioonina on meil ülesanne linnade ja valdade ühishuvide kaitsmine, teisalt olla konstruktiivne partner keskvalitsusele,“ ütles Eesti Linnade ja Valdade Liidu esimeheks valitud Tiit Terik.\nTema sõnul on kohalikul omavalitsusel, kui inimestele kõige lähedasemal struktuuril, ääretult suur roll ühiskonnaelu juhtimisel. „Meie jaoks on oluline elanikele vajalike teenuste tagamine igas Eestimaa nurgas, sõltumata omavalitsuse eelarve suurusest või elanike arvust. Loodan, et riigiga peetavatel läbirääkimistel õnnestub enam kohalike teemade olulisust tõestada ja juhtida keskvalitsuse tähelepanu kitsaskohtadele, mis meie inimeste elujärge mõjutavad.“


Sigaritest | Viskid.ee\nKui Columbus 1492. aastal Kuuba rannikule jõudis, leidis tema meeskond eest kokkurullitud taimelehti suitsetavad indiaanlased. Kohalikud ise nimetasid neid lehti sõnaga “coiba”. Columbuse alluvuses seilanud Rodrigo de Jerez võttis selle kombe kaasa ka Hispaaniasse, kuid mõisteti kodumaal suitsetamise eest seitsmeks aastaks vangi. Ajaks, mil ta viimaks vabanes, oli tubaka tarbimine levinud juba pea kõikjale Vanas Maailmas.\nSellise välimusega sigareid nagu teatakse tänapäeval, hakkasid 18. sajanil valmistama hispaanlased. Esimene sigarivabrik avati 1720. aastal Sevillas. Kuubast toodud tubakalehtedest rulliti selles sigareid, mis olid ülikute seas kõrges hinnas üle terve Euroopa. Hispaania mõju vähenedes kolooniate majandusele avati 19. sajandil esimesed sigarivabrikud ka Havannas. Kuubas valminud sigarid olid maitseomadustelt Euroopas valmistatutest tunduvalt üle, samuti oli tootmine kohapeal soodsam, mistõttu loobuti peagi tubaka veost Hispaaniasse. Nii mõnigi sellel ajajärgul Kuubas avatud sigarivabrikutest töötab tänaseni. Tuntum neist Partagás nimeline vabrik, kus lisaks samanimelistele sigaritele valmistatakse sigareid ka sellistele tuntud brändide nagu El Rey Del Mundo, Romeo y Julieta ja Por Larranaga. Mitmed vabrikud, näiteks kuulsaid Cohiba sigareid tootev El Laguito, alustasid tööd alles pärast revolutsiooni. Paljud pika traditsiooniga vabrikud nagu näiteks La Corona ja H.Upmann on kolinud kaasaegsematesse hoonetesse, kuid tootmisprotsess ise on alates seemnete külvamisest kuni sigarite käsitööna rullimiseni olnud muutumatu juba 300 aastat. Samuti on kõik Kuuba sigarid tänaseni 100% puhtast tubakast ja kemikaalidest puutumata.\nHavanna sigarite valmistamiseks kasutatakse vaid Kuubal kasvatatud musta tubakat, Tabaco Negro Cubana. Kasutatakse sama tubakaseemet ka mujal maailmas, kuid võrdväärset tulemust Kuuba päritolu tubakale ei ole saadud.\nSigarite tarvis kasvatatakse tubakat kahel erineval meetodil: varjus ja päikesevalguse käes.\nEsimese meetodi puhul kaetakse kogu põld õhukese musliinkangaga, et kaitsta taimi ereda päikesevalguse eest. Nii varjus kasvanud tubakataimede lehed on võrreldes päikese käes kasvanud lehtedega tagasihoidlikemate maitseomadustega, kuid suuremad ja õhemad, mistõttu kasutatakse neid sigarile visuaalselt hea välimuse andmiseks kõige välimise ehk kattelehena.\nPäikesevalguse käes kasvanud tubakataime lehed on robustsema välimusega, kuid rikkalike maitsenüanssidega. Nendest lehtedest kombineeritakse nn sigari sisu. Kombineeritakse seetõttu, et ka ühelt taimelt korjatud lehed on maitseomadustelt ja nikotiinisisalduselt erinevad.\nPäikesevalguse käes kasvanud taimedel eristatakse kolme tüüpi lehti:\nligero – tubakataime ladvas kasvanud, kõige enam päikesevalgust saanud ja seetõttu suurema nikotiinisisalduse ja tugevamate maitseomadustega leht, mis annab sigarile kanguse;\nseco – leht taime keskmiselt kõrguselt, millel võrreldes ligero lehega nikotiini sisaldus väiksem ja maitse pehmem; annab sigarile mahedama aroomi ja maitseomadused.\nvolado – leht taime kõige alumisest osast, kõige enam varjus kasvanud ja seetõttu kõige väiksema nikotiinisisaldusega. Kasutatakse sigari rullimisel seoslehtedena, mis lisavad nüansse ka sigari maitsele.\nValmis sigari kangus ja maitse sõltuvadki sellest, millises vahekorras on kasutatud ligero, seco ja volado lehti. Kui sigari sisus rohkem ligero tüüpi lehti siis on sigar täidlasema maitsega ja kangem. Mahedama maitse ja lahjemate sigarite sisus kasutatakse enam seco tüüpi lehti.\nSaak koristatakse käsitsi ja lehthaaval – vaid kahe, kolme lehe kaupa korraga ühelt taimelt.\nKoristatud tubakalehtedel lastakse kõigepealt õhu käes kuivada, nii väheneb lehtedes oleva vee hulk, laguneb klorofüll ja värvus muutub järk-järgult kuldpruuniks.\nKäsitsi valmistatud sigar koosneb kolmest osast:\nkattelehest (wrapper), mis on sigarit ümbritsev, kõige välimine tubaka leht. Kasvatatud varjus, väga kvaliteetne, kuid eriliste maitseomadusteta.\nseoslehtedest (binder), millega seotakse kokku sigari sisu. Tavaliselt on neid kaks, lisavad sigarile ka maitsenüannsse.\nsisust (filler), mis on erinevate sigarite puhul erinev kombinatsioon kolmest tubakataime lehe tüübist: ligero, seco ja volado.\nEnne sigarite rullimist kattelehed niisutatakse ning sorteeritakse kvaliteedi ja värvuse järgi. Sisu jaoks kombineeritakse omavahel erinevate maitseomadustega tubakalehed.\nSel viisil ette valmistatud tubakalehed jõuavad rullija ehk Torcedor’i lauale. Kõigepealt kortsutatakse kokku sigari sisuks mõeldud lehed (filler), et tekiksid kanalid suitsu liikumiseks. Seejärel rullitakse sigari sisu ümber seoslehed (binder), lõigatakse ühtlaseks üks otstsest ja asetatakse juba sigarikujuline tubakasegu umbes pooleks tunniks puidust vormi. Viimasena rullitakse sigari ümber katteleht (wrapper) ja lõpuks kaetakse üks sigari otstest taimeliimi abil kattelehest lõgatud ümmarguse tükiga, nn mütsiga.\nRullija juurest viiakse sigarid kvaliteedikontrolli, mille käigus jälgitakse nii suurust, maitset kui välimust. Kontrolli läbinud sigaritele kleebitakse enne karpidesse pakendamist veel ka vastava brändi paberist tunnus ehk “band”.\nJärgneb fermenteerimise protsess. Selleks jäetakse tubakalehed seisma kangaga kaetud kuhjadesse, kus rõhu ja lehtedes oleva niiskuse koostoimel tõuseb temperatuur. Tulemusena väheneb nikotiini, tõrva ja hapete hulk lehtedes. Tubakalehe maitseomadused muutuvad mahedamaks ja ühtlustub lehtede värvus.\nSeejärel sorteeritakse tubakalehed vastavalt suurusele, kvaliteedile ja maitseomadustele.\nLehed, mis mõeldud sigari sisuks, läbivad fermenteerimise protsessi ka teistkordselt. Pärast mida saadetakse tubakalehed edasi lattu, kus need jäetakse kangasse pakitult seisma. Jällegi sarnaselt veinile – mida kauem tubakalehed küpsevad, seda kvaliteetsem saab olema nendest valmistatav sigar. Sigarite rullimiseks on tubakalehed valmis mitte varem kui 9 kuu möödudes.\nSuurus ja maitse\nSigareid valmistatakse nii erinevate suuruste kui ereninevate maitsetega. Need kaks omadust on omavahel tihedalt seotud: suurus määrab ära suitsetamisele kuluva aja (mida pikem sigar seda enam kulub aega) ja ka suitsetamisest saadava elamuse nüansirikkuse. Maitse omakorda sõltub suurusest – mida suurema läbimõõduga sigar seda enam sisaldab see erinevate maitseomadustega tubakalehti.\nIgal sigaribrändil on oma iseloomulik maitsestiil, mis aga varieerub sõltuvalt konkreetse sigari suurusest ehk „vitola”-st. Mida suurema läbimõõduga on sigar seda rikkalikum ja aeglasema põlemisprotsessi tõttu ka pehmem on maitse. Peenemad sigarid põlevad kiiremini, kõrgemal temperatuuril, mistõttu nende maitse on kontsentreeritum ja nad jätavad keelele kergelt kirbe maitse.\nSigarid on looduslikud tooted ja nende eest tuleb ka vastavalt hoolitseda. Kui sigaritega õigesti ümber käia küpsevad nad elegantselt nagu hea vein; kui seda ei tehta, lagunevad nad koost.\nParima suitsetamiselamuse tagamiseks, tuleks sigarit säilitada keskkonnas, kus temperatuur jääb vahemikku 16 – 18ºC ja suhteline õhuniiskus on 65 – 70%. Selleks on parim spetsiaalselt sigarite säilitamiseks valmistatud kvaliteetne humidor.\nSigar on heas seisukorras kui tal on järgmised kolm omadust:\nLõhn — hingates sisse nina juurde tõstetud sigari lõhna, peab olema tunda meeldivat tubakaaroomi.\nVälimus — sigari katteleht peab olema terve, vigastusteta.\nTunnetus — pöidla ja nimetissõrme vahel õrnalt pigistades peab sigar tunduma pehme.\nMasinal valmistatud sigarid ja sigarillod\nKuigi masinal valmistatud sigarid ei ole nii hoolikalt meisterdatud, kui käsitööna valminud sigarid, on ka need sobiv valik, tegemaks tutvust kuulsa Kuuba tubakaga. Et masinal valmistatud sigarite sisuna kasutatakse lühemaks lõigatud tubakalehti, on neil parem süttivus, mistõttu eelistatakse neid sageli näiteks värskes õhus toimuvate ürituste puhul.\nSigarillosid valmistatakse samal moel kui masinal valmistatud sigareid, kuid sigarillode puhul on täidisena kasutatavad tubakalehed peeneks hakitud. Kuuba tubakale iseloomulikud maitseomadused on ka sigarillodel, kuid väiksema suuruse tõttu ei ole nad maitse nüansirikkuse osas sigaritega võrreldavad. Sigarillod kuuluvad üldiselt üleminekumaailma, mis hõlmab endiseid sigaretisuitsetajaid ja tulevasi sigarisuitsetajaid.\nKuigi sigarisuitsetamisel on eelkõige olulised vaid suitsetaja enda maitse-eelistused, on siiski mõned soovitused, mida veelgi täiuslikuma elamuse saamiseks kasulik teada.\nAlmuerzos – 130 x 15.87 mm Ring 40\nCadete – 115 x 14.3 mm Ring 36\nCervantes – 165 x 16.67 mm Ring 42\nCristales – 150 x 16.2 mm Ring 41\nCulebra – 146 x 15.48 mm Ring 39\nDalias Cortas – 135 x 17.0 mm Ring 43\nDel Valle – 124 x 19.84 mm Ring 50\nDuke – 140 x 21.43 mm Ring 54\nEstupendos – 140 x 20.64 mm Ring 52\nGeneroso – 132 x 16.67 mm Ring 42\nGordito – 141 x 19.84 mm Ring 50\nGran Corona – 235 x 18.65 mm Ring 47\nHermosos No. 4 – 127 x 19.05 mm Ring 48\nLaguito No. 4 – 119 x 20.6 mm Ring 52\nLaguito No. 5 – 144 x 21.43 mm Ring 54\nLaguito No. 6 – 166 x 22.23 mm Ring 56\nMagicos – 115 x 20.64 mm Ring 52\nMagnum 48 – 110 x 19.05 mm Ring 48\nMarevas – 129 x 16.67 mm Ring 42\nMontesco – 130 x 21.83 mm Ring 55\nPetit Belicoso – 125 x 20.64 mm Ring 52\nPetit Edmundo – 110 x 20.6 mm Ring 52\nPetit Piramides – 127 x 19.84 mm Ring 50\nProminentes – 194 x 19.45 mm Ring 49\nShort de Valle – 102 x 19.84 mm Ring 50\nLa Estancia, Robusto, 124 mm x Ring 50 8.75€\nGuantanamera, Cristales A/T, 3.00€\nMy Father, Le Bijou Grand Robusto, 12.50€


Eesti võitis neli medalit lukumaadluse MM-il - GoodFight\n11:54 / Kategooria Uudised\nUudised / 11. oktoober 2021\nTokon võitis Eestile neli medalit 9. oktoobril Leedus lukumaadluse MM-il.\nEestlastel läks kõige paremini kimonoga võistlemises (gi), kus kuni 72-kiloste meeste parimad olid Albertas Kašeta (Leedu), Igor Poljakov (Eesti) ja Rinalds Vanags (Läti).\nKimonota ehk no-gi võistlemises võitsid Tokoni võitlejad kolm pronksi: Sergei Tšeless (-72 kg), Ilja Minin (-80 kg) ja Aleksander Rodionov (-90 kg). Fotosid võib vaadata SIIT.\nKaasa tegi Sergei Strinža, keda võib näha oma tippalal vabavõitluses sel nädalal King Of Kingsil, vastaseks Edvinas Bubelis. Raigo Kutsar võitleb Ricards Ozolsiga.\nEelmineLevels Fight League: Groenhart pidas vabavõitlusmatši\nJärgmineMajesteetlik ilu – portreefotod tai poksi elatanud legendidest


EhitusEST september 2017 by Meediapilt OÜ - Issuu\nehitusEST PR OJE K TE E R I JA E HI TA nr 16 septemb er 2017\nRenault Master laokaubikute\nTasuta kauba peale: Kaubaruumi vineerimine\nGarantii 3 aastat või 150 000 km\n(seinad, põrand, uksed)\nVõtmed kätte hind:\nFinantseerimine, hooldus- ja remondilahendused Renault Trucks esindustest: TALLINN Kurekivi tee 10, Lehmja küla\nTARTU Ringtee 53, Kandiküla\nPÄRNU Keskuse tänav 1, Sauga alevik\nJÕHVI Pargi 25a, Jõhvi\nRenault Trucks Eesti ametlik esindaja Eestis on Volvo Estonia OÜ. Lisainformatsioon www.Renault-Trucks.ee, info.ee@Renault-Trucks.com\nEhitusettevõtjad: nii suur kasv tuli üllatusena lk 4–5 Materjalitootjad: oli hea esimene poolaasta lk 6 Usutlus MKM-i uue ehituse asekantsleri Jüri Rassiga lk 8–11 Ott Kadarik ja Mihkel Tüür: loominguline tandem lk 12–16 Seadus: akende ja välisuste omadustest ehk kuidas veenduda kvaliteedis lk 18 Uuendused TTÜ-s: ehitusteaduskonnast ehituse ja arhitektuuri instituudiks lk 20–21 Balti Teede konverents tõi kokku üle 600 eksperdi lk 24 Konkursid: aasta ehitaja ja aasta puitehitise konkurss stardivad lk 25 Uudised: Tallinnas saab tutvuda targa Roheruumiga lk 26\nEhitusmahtude nii suur kasv I poolaastal tuli üllatusena\nui viimastel aastatel on Eesti ehitusturg püsinud langustrendil ja eelmise aasta kokkuvõttes oli ehitusmahtude kasv kõigest 3% , siis tänaseks on mitmeid aastaid paigal tammunud ehitussektor taas märgatavale tõusule pööranud. Statistikaameti andmetel ehitasid Eesti ehitusettevõtted 2017. a esimeses pooles ligikaudu viiendiku võrra rohkem, kui samal perioodil aasta tagasi. Sarnaseid kasvunumbreid võime leida ehk 10 aasta tagusest buumiperioodist. Kui 2016. aasta I poolaastal ehitati oma jõududega kokku 899,4 miljoni euro väärtuses, siis 2017. aasta I poolaastal teostati ehitustöid kokku 1,08 miljardi euro väärtuses, millest hooneid 734 miljoni ja rajatisi 346 miljoni euro eest. Kohalikku ehitusturgu mõjutas enim aastaid „vaakumis“ püsinud rajatiste ehitus, kus I poolaasta ehitusmahtude kasv eelmise aasta sama perioodiga võrreldes moodustas enam kui kolmandiku. Lisaks jätkus mõõdukas kasv hoonete ehituses, mis püsis ka II kvartalis 10% ümber. Jah, tundub, et ehitusettevõtetel läheb praegu hästi ja tööd jätkub kõikidele ehitajatele. Kui kaua „pidu“ ehitussektoris jätkub ? Võib eeldada, et kui Eesti majandus püsib ka lähiaastatel kasvutrendil, siis ei ole lähima paari aasta jooksul ehitusmahtude osas langust ette näha. Rajatiste ehitusmahtusid saavad mõjutama mitmed suuremad teeprojektid ja Rail Balticu trassi ehitus. Hoonete ehituses püsib nõudlus loodetavasti\nveel kuni paar aastat. Seoses viimasel perioodil järsult kasvanud ehitusmahtudega on püsivalt suur nõudlus kvalifitseeritud tööjõu järele veelgi kasvanud. See aga tekitab sektoris palgasurvet. Ehitustööde hind võtab suuna ülespoole Kui ajalooliselt on ehitussektoris palgad olnud ikka üle vabariigi keskmise, siis viimase kahe aasta jooksul on olukord vastupidine. Statistikaameti andmetel oli 2017. a II kavartalis vabariigi keskmine brutopalk 1242 eurot, ehitussektori keskmine palk oli aga kõigest 1153 eurot. Kuna ehitushinnad on püsinud viimasel ajal suhteliselt stabiilsed, siis on suure tõenäosusega lähiperioodil oodata ehitustööde hinna kiirenevat kallinemist. Hoonete ehitusele saab ilmselt lähiaastatel enim mõju avaldama peatselt rakenduv energiatõhususe direktiiv, mis peaks rakendumise järel ehitusturgu oluliselt jahutama. Kui kiiresti turg uue olukorraga kohandub, on raske prognoosida.\nmiljardi euro väärtuses tehti ehitustöid 2017. aasta I poolaastal.\nMis peitub suurte kasvunumbrite taga ?\nui majandusel tervikuna läheb hästi, siis läheb hästi ka ehitussektoril. Seda kinnitasid ka I poolaasta majandusnäitajad, mille järgi kasvas Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) II kvartalis eelmise aasta II kvartaliga võrreldes koguni 5,2%. Majanduskasvuga samas rütmis on kasvanud ka elanikkonna keskmine sissetulek, mis loob elamispindade nõudlusele positiivset fooni. Lisaks on ka elanikkonna laenukoormus 10 aasta taguse buumiperioodiga võrreldes väiksem. Ehituslubade väljastamise statistika näitab, et nõudlus nii elukondlike kui mitteeluhoonete järele püsib jätkuvalt kõrge. 2017. aasta II kvartalis väljastati ehitusluba 2066 eluruumi ehitamiseks, mida on üle 10% rohkem kui aasta ta-\ngasi. Suletud netopinda arvestades suurenes II kvartalis ehituslubade väljastamine nii eluhoonete kui mitteeluhoonete osas üle 13%. Kindlasti avaldab kasvavale nõudlusele mõju ka lähenev energiatõhususe direktiivi peatne rakendumine, mille kohaselt riigi või kohaliku omavalitsuse asutuse kasutuses või omandis oleva sisekliima tagamisega hoone energiatõhususarv ei tohi ületada liginullenergiahoonele kehtestatud piirväärtusi, kui hoone ehitusluba väljastatakse või ehitusteatis esitatakse ja hoone püstitatakse pärast 2018. aasta 31. detsembrit. Muudel juhtudel, kui sisekliima tagamisega hoone ehitusluba väljastatakse või ehitusteatis esitatakse ja hoone püstitatakse pärast 2020. aasta 31. detsembrit, siis ei tohi hoone energia-\ntõhususarv ületada liginullenergiahoonele kehtestatud piirväärtust. Kuna peatselt karmistuvad energiatõhususe nõuded toovad suure tõenäosusega kaasa ehitushindade tuntava kallinemise, siis on ilmselt paljud erainvestorid ja arendajad hinnakonkurentsis püsimiseks motiveeritud planeeritud ehitustele ehituslubasid taotlema veel enne direktiivi rakendumist. Rajatiste ehitamise suurt kasvu I poolaastal on mõjutanud mitmete EL-i struktuurivahenditest rahastatavate suuremahuliste objektide käivitumine. Teisalt on suur kasvunumber rajatiste ehituses tingitud ka madalast võrdlusbaasist (rajatiste ehitusmahud on olnud pidevas languses alates 2013. aastast, ent tolleaegsete mahtudeni pole veel praegugi jõutud).\nOli edukas poolaasta\nii nagu ehituseski, on 2017. aasta I poolaasta olnud edukas ka ehitusmaterjalitootjate jaoks. Tooterühmade kaupa on tulemused küll erinevad, kuid rahul saab aasta esimese poolega olla enamik ettevõtetest. Kui eelmisel aastal kasvasid peamiselt hoonete ehituse mahud, siis tänavu aasta on hoogsalt ülespoole tõusmas ka rajatiste ehitusmahud. Kohaliku ehituse nõudlusest tulenevalt annab ehitusmaterjalitööstuse tõusust olulise mahu riigisisene ehitustöö, eksporditulemused on kasvanud vähem. Jätkuvalt paistavad paremate kasvude ja ka paremate eksporditulemusega silma avatäidete tootjad ja betoonelementide tootjad. Avatäidete tootjad viivad välisriikidesse nii aknaid-uksi kui ka klaastooteid ning valmistavad ja ehitavad klaasfassaade. Oluliste eksportijatena võib välja tuua Saint-Gobain Glass Estonia, AS Klaasmerk (klaastoo-\nted), AS Metus-Est, AS Malmerk Fassaadid (klaasfassaadid), AS JeldWen Eesti, AS Viking Window, OÜ T-Tammer, AS Saajos, AS Saku Metall Uksetehas (aknad ja uksed) jne. Betoonelementide eksportijate hulgas tõusevad esile AS TMB, AS Lasbet Tootmine, AS Muuga Betoonelement, AS E-Betoonelement, ekspordimahte kasvatas ka AS Betoneks. Suuremate eksportmahtudega ettevõtete hulgas on väljapaistvamad OÜ Krimelte, AS ETS NORD ja AS Metus-Est, kes enamiku oma käibest suudavad Eesti väliskaubandusbilansi positiivsele poolele suunata. Keskmisest enam on kasvanud veel betoonisegude ning katusematerjalide müük. Tootmismahtude kasv on toonud kaasa ka uued mured, kus üks probleem on kindlasti tööjõud. Loodetavasti toovad kasvavad müügimahud muu hulgas kaasa investeerimise kasvu, mis vahepeal üsna tagasihoidlikuks jäi.\nMaterjalitootjad tulemustega rahul I poolaasta\nJüri Rass paneb riigi ehitussektori digiarengut juhtima Üle veerandsaja aasta saab Eesti taas riiklikul tasemel ehitusjuhi. Ehituse asekantslerina asus ametisse Jüri Rass, kes peab oma missiooniks vedada Eestis digitaalehituse valdkond uuele tasemele. TEKST: TANEL RAIG FOTO: MEELI KÜTTIM\nJüri Rass Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikoolis ehitusteaduskonna. Saanud doktorikraadi tehnikateaduste alal. Seni töötas juba 27 aastat tagasi enda asutatud arhitektuurija inseneribüroos Novarc Group AS, endise nimega EA Reng AS, nõukogu esimehena. 2015. aastal lõi koos 20 ettevõtte ja organisatsiooniga digitaalehituse klastri, kus oli juhatuse liige.\nJüri Rassi viimane päev tema ettevõtte Novarc nõukogu esimehe kabinetis. Laudade peale on sorteeritud hunnikutesse paberid – pooleli olevad tööasjad tuleb teistele üle anda, isiklikud asjad kaasa võtta. Uuest nädalast on tema töökoht uues ministeeriumi uues hoones. Jüri Rassist sai 28. augustil ehituse asekantslerina esimene riiklik ehitusvaldkonna juht Eestis pärast veerandsajandit. 25. augustil annab ta oma ainsa intervjuu enne uude ametisse astumist ja vabandab, et ei saa plaanidest veel palju rääkida, kuna enne tuleb visioon paika panna ministeeriumi meeskonnaga. Kahe kuu pärast oleks jutt juba palju avatum. Kuid juba praegu kinnitab ta, et võtab südameasjaks digitaalehituse riigi tasandil käima lükata. See on kõige tähtsam asi! Olete seni tegutsenud vaid erasektoris. Mida te sellest ajast oma tegevuses esile tõstate? Minu pea ainuke töö ongi olnud Novarc’is, endise nimega EA Reng. See on 27 aastat vana ettevõte ja tegelikult minu teine töökoht. Esimene oli pärast ülikooli lõpetamist tolleaegses TPIs. 90ndate alguses, kui tekkis võimalus hakata eraettevõtlust tegema, lõime nelja sõbraga firma lihtsalt seetõttu, et ise tegemine ja otsustamine tundus väljakutset pakkuv. Ettevõtte asutamispabereid täites tuli valida ja märkida tegevusala. Mõtlesime, et paneme ehituse, projekteerimise ja muu sellega seotud. Seda olime ju õppinud. Esimesed 25 aastat oli ettevõtte nimi EA Reng. Kahe aastata eest tulime välja uue brändiga Novarc. Novarc on olnud BIM-i (building information modelling) ja digitaalehituse eeskõneleja. Olime üks digitaalehituse klastri algatajaid. Järgi mõeldes viis see ka mind sammuni asuda ehituse asekantsleri positsioonile, et minna digi-\ntaalehituse valdkonna arendamisega lõpuni. Asekantsleri ametikohas nägite siis võimalust arendada jõulisemalt edasi ehitusvaldkonna digitaliseerimist? Jah, ma nägin, et asekantsleri positsioonile asumine võimaldab digitaalehituse valdkonda arendada. Olen oma esinemistel pidevalt rääkinud, et riik peab seda valdkonda jõulisemalt eest vedama. 25 aastat ei ole ehitusvaldkonnas riigi tasandil juhti olnud. Nüüd, kus see võimalus tekkis, tundsin kohustust, et see tuleb ära teha. Digitaalehitus on hästi arenenud Põhja-Ameerikas ja Põhjamaades, aga Eesti ei sellega ole kaugel? Mina ütlen, et Eesti ei ole üldse halval tasemel digitaalehituses. Firmad – nii projekteerijad kui ehitajad – tegutsevad üpris usinasti. Mis puudub, on üldine koordinatsioon ja suunamine. Palju asju tuleb koos ära teha – normid, standardid, kokkulepped. Meil on loodud digitaalehituse klaster, millega oleme käinud teemat uurimas Soomes, Rootsis ja USA-s. Plaan on minna Norrasse, Taani, Singapuri. Need on riigid, kus digitaalehitus on väga heal tasemel. Sealt on palju õppida ja see mis hea, üle võtta. Kui tase on hea, miks meil on siis vaja eraldi asekantslerit digitaalehitusega tegelema? On vaja ühtset juhtimist ja koordineerimist. Inglismaal näiteks riik juhib seda valdkonda väga tugevalt ja viimane otsus neil on digitaalehituse arendamisse suunata ligi 250 miljonit naela. Inglismaa on riigi tasandil digitaalehituses üpris heal järjel, aga sinna on ka aastaid rahaliselt panustatud. Kui meil jääb riik digitaalehituses kõrvaltvaatajaks, võime tõesti selles valdkonnas maha jääda. Sellest\noleks tuline kahju. Nüüd on lootus arengule suur. Eesti firmad on väikesed ja nende omavaheline koostöövalmidus nõrk. Üks ühine koordineerimine aitaks ettevõtteid kaasa haarata. See ei tähenda kindlasti, et majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ja asekantsler hakkab midagi käsu korras ellu viima. Ei, vaja on luua tingimused, kujundada keskkonda, suunata, eeskuju anda, eest vedada. Mida on suutnud ära teha paar aastat tagasi loodud digitaalehituse klaster? Palju. Meil on siin mitmeid töögruppe, kes on suunatud ühisosa saavutamisele. Ehituse ühtne klassifikatsioonisüsteem, juhendmaterjalid, Revit templated, analüüsid. Aga kõik toimub erarahade eest. EAS maksab küll pool kinni, aga teise poole maksab eraettevõte. Võimekus ei ole suur. Aga juba klastri kui sellise olemasolu on viinud ehitusmaastiku digitaalarengut hästi edasi. Kas nüüd on lootust, et riik hakkab maksma? Jah, ongi lootust, et riik hakkab sinna rohkem raha suunama. Esimesed projektid on planeerimisel. Oodati asekantsleri kohale inimese nimetamist ja nüüd hakatakse programmidesse ja projektidesse raha suunama. Mul on ideid, mida tahan ellu viia. Kui suur on riigi poolt tulev raha ja mida sellega teete? Praegu ei saa seda veel välja öelda, kuna summa on kinnitamata. Paar aastat tagasi avaldasite arvamust, et Eesti madalas tööviljakuses on süüdi ka riigisektori kehv efektiivsus ja ametnike otsustusvõimetus. Kas teid ei hirmuta minna erasektorist tööle kehvalt toimivasse avalikku sektorisse?\nKehva efektiivsuse all pidasin toona silmas pigem koostöö puudumist avaliku sektori ja erasektori vahel. Mängisin mõttega, et see toobki kaasa poole vinnaga tööinnu. Aga loodan, et kõik see muutub. Ma tahan hingega seda tegema hakata. Ehitusvaldkonda pole lihtsalt 25 aastat meie riigis keegi juhtinud, kuigi ehitus annab SKP-st ligi 8% ja tööhõivest 9%. MKM-is töötab praegu 12 usinat inimest, kes ehitusvaldkonnaga tegelevad. Kõik teemad on kaetud – BIM, riiklik elamuvaldkond, energiatõhusus, sisekliima, ehitusregister, ehitusseadustik, selle rakendused. Aga töid on minu hinnangul tehtud ilma suurema visioonita. Nüüd oodatakse uut lähenemist. Mida te ministeeriumisse oma erasektori kogemusest kaasa viite? Esiteks kõik, mis on seotud digitaalehitusega. Siin on kogemust palju. Mõtted ja ideed on olemas ja need tuleb läbi rääkida ja käima lükata. Teiseks tahan vaadata ehitusvaldkonna tulevikku laiema pilguga, luua plaani, mida ellu viia. Mõlemat tuleb teha koostöös erasektoriga. Teiste riikide kogemused on näidanud, et e-lahenduste kasutusele võtmisega ehitusvaldkonnas hoiti kokku 20–30% ehituste maksumusest. Kas digitaliseerimine on tõesti selline imevits ja võime loota, et kui te oma ametis eesmärgid täidate, siis muutub Eestis ehitamine kolmandiku võrra odavamaks?\nEi peagi olema kolmandiku võrra odavam, vaid kolmandiku võrra kasumlikum. Võib-olla palgad tõusevad, kasum suureneb, ehitusaeg lüheneb, rahulolu tööst suureneb. See ei pruugi väljenduda ehitushinna alanemises. Kogemus näitab, et digitaalehituses mõeldakse 10\nasjad korralikult läbi: kui on olemas töövahendid ja tööde planeerimine käib mudelite alusel, siis tõuseb efektiivsus, koostöö paraneb ja raiskamine väheneb. Kõik see viib kasumlikkuse tõusuni. Tegelikult on ka Eestis head näited olemas ehitusfirmadest: Merko, Nordecon, Maru, Astlanda jt. Minister Urve Palo on olnud peamine riiklike üürikorterite programmi eestvedaja. Milline on teie suhtumine riiklike üürikorterite rajamisse? Ma arvan, et see on õige asi. Seda tasub siiski vaadata väiksemate piirkondade kaupa: kuidas panna riiklike üürikorterite abil elu käima väiksemates linnades või maapiirkondades. Elamuvaldkond peab lahendama olulise probleemi – kuidas tagada eluaseme kättesaadavust ja ühtset head kvaliteeti nii linnas kui maal. Riik vaatab selle programmiga laiemalt maapiirkondi ja väiksemaid linnu. Tallinnasse ja Tartusse riiklike üürikortereid ei tehta. Praegu lähebki elamispinna kinnisvaraarenduses hästi vaid Tallinnas, Tallinna ümbruses ja Tartus. Viimased uudised räägivad, et riik plaanib kortereid ehitada siiski ka Tallinnasse? Täpsustan, riik ei ehita midagi, tegu on toetusprogrammiga, mida taotleb kohalik omavalitsus. Jutt on ilmselt sotsiaalmajadest. Mida tuleks ette võtta Tallinna „mägede“ juba kõrgesse ikka jõudnud paneelelamutega? Muu maailm on need lammutanud: vana lammutada ja uus ehitada tuleb odavam, kui vana renoveerida, välja arvatud muidugi ajalooliselt või kultuuriliselt tähtsad hooned. Aga eks seda tuleb vaadata piirkond-piirkonna ja majamaja kaupa.\nMis teie ametikohal saavad olema veel olulised teemad? Energiatõhusus, ehitusregister, ehitusseadustik, ehitusalane haridus. Pean tähtsaks, et meie majad oleks ökonoomsed ja energiatõhusad ning ei peaks väga palju väljast energiat ostma. Geograafiline asukoht paneb piirid, meil tuleb majanduslikult kaaluda, kas ehitada maju, mis saavad hakkama ainult enda toodetava energiaga. Meil pole lihtsalt nii palju päikest. Siin tulebki leida õige balanss ise tootmise ja sisseostetava energia vahel. Tööga tekib ilmselt probleem siis, kui Euroopa rahad kaovad? Hea, et see on juba varem teada. Eks turg peab sellele reageerima ja ümber kohanduma. Peab suurenema meie ekspordivõimekus, millele aitaks kindlasti kaasa digitaalehituse areng. Leevendust peavad pakkuma erasektori arendused, aga ka Rail Balticu projekt. Mis on Eesti ehitusvaldkonnas teisiti 5 aasta pärast, kui te ametist lahkute? Arvan, et digitaalehitus on jõudnud nii era- kui riigisektorisse. See tähendab paremat planeerimist, läbipaistvust, mõistlikku riigi raha kasutamist. Meil on üles ehitatud oma digitaalehituse x-tee, mis lävib kogu riigi x-teega – info on usaldusväärne ja see liigub erasektorist riigisektorisse ja riigisektori ametkondade vahel. Eesti ehitussektor on ka muu maailma silmis väga innovaatiline. Suureneb ehituse eksport, mis 5 aasta pärast on praegusest suurem. Millest te alustate esimesel tööpäeval ministeeriumis? Saan inimestega kokku. Tahan aasta lõpuks seada paika oma osakonna eesmärgid ja visiooni. Et me kõik 12 inimesega hakkaksime ühte moodi mõtlema. Ehitusvaldkonna arengu heaks.\nNovarc jääb ilma oma asutaja toest\nhituse asekantsleri ametisse astudes jätab Jüri Rass viieks aastaks maha oma senise elutöö – nullist ülesehitatud eduka arhitektuuri- ja inseneribüroo, mis praegu kannab nime Novarc. Rass kinnitab, et teeb seda rahuliku südamega, sest tema ajutine kõrvaleastumine ettevõtet ei mõjuta. Rass ütleb, et planeerib oma asekantsleri karjääri viieks aastaks. Loomulikult ei saa ta sellel ajal jätkata erafirma juhtimist. Majandusja kommunikatsiooniministeeriumiga on kokkulepe, et ta astub erasektoris tagasi kõigist juhtimistegevustest ja jääb oma loodud ettevõttes passiivseks omanikuks. Rass lõi arhitektuuri- ja insenribüroo EA Reng 27 aastat tagasi koos sõbraga. Mõni aasta tagasi otsustati ettevõttele luua uuendus-\nmeelsem kuvand ning tehti brändi vahetus – EA Rengist sai Novarc. Ühtlasi astusid Rass ja veel kaks põhiomaniku (kokku on ettevõttel 15 aktsionäri) tagasi tegevjuhtimisest. Valiti uus direktor ja juhatus. „Firma on väga heal tasemel, sihid silme ees ja hästi juhitud,“ on Rass uuendustega rahul. Ise jäi ta peale tegevjuhtimisest taandumist nõukogu esimehena tegelema arengu ja välisturule minekuga. Ta usub, et tema ajutise kõrvale astumisega ettevõttes midagi oluliselt ei muutu. Võib olla on isegi kasulik, et 27 aastat ettevõtte juhtimise juures olnud inimene astub korra kõrvale, leiab ta, ja usub, et tulevikus saab endiselt eduka ettevõtte jätta oma lastele. Sealjuures on ka tema tütred juba ettevõttes töötamas. Kokku on Novarcis 65 töötajat.\nMiks langes ehituse asekantsleri ametikoha täitmisel valik Jüri Rassi kasuks? Eva Limbach-Pirn Riigikantselei tippjuhtide valiku komisjoni sekretär, tippjuhtide kompetentsikeskuse juhataja\nhituse asekantsleri konkursile laekus viis avaldust. Nii spetsiifilise valdkonna tippjuhi ametikoha puhul peame kandidaatide arvu üsna heaks. Teise vooru pääses viiest kandidaadist kolm ning lõppvooru üks kandidaat. Komisjoni hinnangul vastas Jüri Rass majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehituse asekantsleri nõuetele kõige paremini. Rassi kasuks langetas komisjon valiku tänu tema väga heale valdkonna tundmisele, visioonikusele ja uuendusmeelsusele.\nTÄNAVAKIVI PAIGALDUS MAAKOLLEKTORITE PAIGALDUS • 2.5, 5 ja 8 t kummiroomikutega ekskavaatorid • 13 ja 21 t metallroomikutega ekskavaatorid • Bobcat- ja laadur-ekskavaatorid • pakume ka erinevaid lisaseadmeid: hüdrovasarad, kihvad, haarats planeerimiskopad Astrum Ehitus OÜ pakub oma klientidele laias valikus teenuseid. Selleks omame kaasaegseid töövahendeid ning kasutame kogemustega tööjõudu ja tehnikat.\nKummijuku tööd Treileriveod Kaeve- ja planeerimistööd Tee-ehitustööd Vee- ja kanalisatsioonitrassi tööd\nKogemused aastast 200 2001 Astrum Ehitus OÜ • Vaida Vaida, Hoidla tee 9 tel 50 34 935 • astrumehitus@gmail.com • www.astrumehitus.com\nKadarik ja Tüür:\njulgelt unistades Arhitektid Ott Kadarik ja Mihkel Tüür võtavad ette ka neid projekte, mida Eestis esimese hooga hullumeelsuseks on nimetatud, olgu tegu kasvõi püramiidilinnaku loomisega. Mujal maailmas elavad taolised ideed samal ajal tunnustusega täidetud elu. 12\nMihkel Tüür ja Ott Kadarik: loominguline tandem, kelle ideedena on sündinud nii mõnigi esmapilgul uskumatu lahendus. Foto: Kristi Tuurmann\nmeid ära mahutada, teiste seas on ette näidata nii aasta betoonehitise kui aasta puitehitise peapreemiaid. Kui vaja, käärib Mihkel käised üles ja saeb suvekodu ehitades ise parajateks juppideks puitlaudise (ja võidab sellega möödaminnes konkursi), ja kui vaja, viimistletakse detailideni linna üldilmet kujundavat arendusprojekti. Millele keskenduvad nad praegu? „Askeldame Kalaranna kvartali uue lahenduse ja Porto Franco kaubanduskeskusega, lisaks on väiksemaid kortermajade projekte, eramuid, koostöös Akso-Hausiga valmis tehasemaja, mille kallal pikalt pusisime. Siis Tammsaare park, Sõle spordihoone,“ loetleb Ott. Paljud tööd on mehed enda büroole võitnud just konkurssidel, seega tundub võistlustest osavõtt end esmapilgul õigustavat. Tegijad ise asja nii roosilisena ei näe: „Oleme teinud ikka väga palju võistluseid, kokku umbes 350. Selles suhtes võib jälle öelda, et on halvasti läinud. Teeme palju ise: maketid, pildid. Korraliku võistlustöö ettevalmistamisega on palju tegemist.“ TEKST: LIIVI TAMM\nEramud. Ärihooned. Püramiidid. Lavakujundused. Linnaplatsid. Nimeta vaid žanr ja võib eeldada, et ühe või teise nurga alt on teemaga seotud ka arhitektid Ott Kadarik ning Mihkel Tüür. Meestele on julgete lahenduste eest tunnustust jagatud nii Eesti arhitektuurikonkurssidel kui välismaistel võistlustel. Tänaseks jääb büroo nõupidamisruumi seinapinnast väheks, et kõiki diplo-\nKeerulised konkursid Nii Mihkel kui Ott võtavad hetkeks kivi visata ka poppide mitmeetapiliste arhitektuurivõistluste kapsaaeda, sest tegijad sellest võistlustööde kvaliteedi paranemist ei näe. „Kui alguses soovitakse üldvisiooni ja teises etapis detailsemaks minna, siis reaalselt see mõte ei toimi, konkurssidel osalejaid see küll ei säästa. Tegijatena peame üht võistlust kaks korda tegema, lihtsam küll pole,“ teab Mihkel.\n„Me ei saa ju maja poolikult läbi mõelda. Ja kuidas žürii üldse otsustab poolikute tööde põhjal, millisel ideel on potentsiaali? Kes tahavad võita, teevad ka esimese etapi hästi ja põhjalikult.“ Samal nõul on Ott: „Sisuliselt esimene etapp on formaalsus, teises etapis võib kogu asi täiesti muutuda. See devalveerib esimese etapi mõttekust ja lisab niigi keerulisele protsessile veel ühe lisaetapi.“ Õigupoolest võiks paarikümne aasta tagusele ajale mõeldes isegi nostalgiat tunda – toona esitati võistlustingimuste täitmiseks kolm kuni viis A4 formaadis paberit, oluline oli asendijoonis ja ruumiprogramm. Kõik võisid osa võtta: ka pagar saab teoreetiliselt hea maja teha, seega oli žürii otsustada, keda usaldada. Bürokraatia lohed Bürokraatia tõrjumine nii hangetest kui igapäevaelust on kui võitlus mitmepealise lohega, ent sellest võitlusest ei tohi Mihkli ja Oti arvates loobuda. Eesti on väike ja kiirelt leitavad lahendused on midagi sellist, milles oleme veel teistest ees. „Tahad Jaapanis ujulasse minna? Mõtled, et ostad pileti? Ei, nii see ei käi. Täidad 70-leheküljelise ankeedi ja lõpuks küsitakse, kaua olete piirkonnas elanud. Kui selgub näiteks, et alla viie aasta, siis öeldakse, et ujuma ei saa,“ räägib Ott. „Praegu näib, et ka eestlased annavad endast kõik, et mitte ära kasutada miniühiskonda, kus kõik tunnevad kõiki ja kus lahendus on vaid telefonikõne või 20 minuti kaugusel.“ Õige ta on: kui keegi koputab\nPüramiidilinnak Aidu karjääriväljale\nEramu Koidu külas. Foto: Tõnu Tunnel\nTondiraba jäähall. Foto: Kaido Haagen\neurodirektiivide diktaati, pole vaja soovituslikest nõuetest ahvivaimustusega kinni pidada, kui need Eestile ei sobi. Üheks näiteks niisugusest lõhest eurodirektiivide ja reaalse elu vahel võib saada ka liginullenergia nõuetele vastavate majade ehitamise kohustus ning eriti nõude ajas ettepoole toomine. „Kui direktiiv on soovituslik, siis kas on vaja teha see Eestis kohustuslikuks?“ küsib Ott Kadarik. „Eestis targad füüsikud on kokkuhoiunippe kokku arvutanud, ent enamus juhtudel jäi nullenergiamajade tasuvus ikkagi üle 40 aasta. Ja siis ongi näiteks teadusasutusel valik, kas maksta suuremat küttekulu, osta laser ja teha reaalset teadust või tegutseda ilma lase14\nrita säästlikus majas, kus kõik on teoreetiline.“ Supernäiteks on siinkohal uhiuus superministeerium, mille energiatõhus projekt tõsteti pärast ehitushanget kõrvale, sest madala energiatõhususe saavutamine maksis 80 aasta küttekulu. Ministeerium tegi odavama hoone ja maksab pisut kõrgemaid kommunaalmakseid. Vilka riigi tublid riismed Eraldi küsimus on ka nõuete kontroll: kui projekt vastab soovitud energiatasemele, kas meil on ka järelevalvemehhanism uurimaks, on´s aastased küttearved ka reaalselt väiksemad? Või piirdub sääst ehitusloa ja kasutusloa saamisega?\nÄri- ja vabaajakeskus Kvartal. Foto: Kaido Haagen\nTeemat rõõmsamates toonides lõpetades arvab Ott Kadarik, et veel on Eesti noorte arhitektide jaoks üsna hea koht, sest meie kiirelt reageeriva ja vilka riigi kuvandist on tublid riismed alles. Ja see võib luua fenomeni, millelt väike Eesti maailmas silma paistab ning aitab vältida ääremaastumist. Seejuures aga ei tohi oma mugavusi nautides unustada, et oleme osaks keskkonnast, kus me kõik elame – lahti kirjutatult ei\nMilaano EXPO. Foto: Filippo Poli\nmõista Ott, kui muretsemise jutu kõrval visatakse prügikasti poetäis toitu ega ka seda, et iga päev purgivad suured kruiisilaevad otse Läänemerre: „Pole ju mõtet kurta, et elukeskkond on halb ja Läänemeri saastunud, kui samal ajal sõidavad laevad terve hooaja jooksul iga päev 4000 inimesega pardal ja kogu reostus maandub ilma mingite puhastusseadmete vahelesegamiseta otse neutraalvetesse. Ja pole mõtet kurta, et kala po-\nle, kui kudemise aegu püütakse, ka keelatud võtetega. Asjad algavad meist endist.“ Ent kuidas planeerida head linnaruumi? Milliseid planeeringute raame arhitektid vajaksid? Kas meie planeeringuastmed on loogilised? Detailse ja üldise vahel „Täna värvitakse üldplaneeringus alad laias laastus võttes värviliste pliiatsitega ära ja see on väga üldine suunis. Detailplaneering on samal ajal vägagi detailne. Pole vaheastet, mis aitaks näha, millise lahenduse moodustavad näiteks neli detailplaneeringut kokku. Vaheaste aitaks planeerida ka linna osiseid, vana mõistega mikrorajoone. Praegused Tallinna teema-\nplaneeringud on pigem soovituslikud ja ei anna seetõttu raamistikku,“ arvab Mihkel. Hea arhitektuuriga hoonete plaanimisel tuleb lisaks austada loojate autoriõigusi – olukord, kus arhitektid isiklikud autoriõigused töö saamiseks ära peavad andma, ei näi tegijatele just õiglased. Paraku peab Eestis tänapäeval hea arhitektiga ühte komplekti kuuluma ka hea jurist. „Kõige karmimad on RKAS-i lepingud, mis Euroopa tavale autoriõiguse osas kindlasti ei vasta,“ on Ott konkreetne. „Pigem küsib erasektor arhitekti arvamust, kui tahab projekti muutusi sisse viia. Praegu on linna poolt asja päästnud see, et tellijad on olnud aumehed.“ 15\nKadarik ja Tüür oma ettevõtmistest: Püramiidilinnak Aidu karjääriväljale:\nMihkel: „VKG ja keskkonnaameti vahel käib nüüd juba riigikohtus vaidlus, kas püramiid on arhitektuur.“ Ott: „Eestis peetakse meie ideed kas skeemitamiseks, maksupettuseks või vaimuhaiguseks, aga välismaal on projekt hakanud elama oma edukat elu: kavandid on olnud üleval Eesti, Läti ja Leedu ühisnäitusel “Balti paviljon“, samuti Londoni arhitektuuriüritustel, Indias, Soomes...“ Lavakujundused, teatriprojektid: Mihkel: „Meie kõige rohkem publitseeritud objekt on Noor-Eesti suvelavastuse lavakujundus, see ületab hoonete projekte.“ Ott: „Eks teatrikujundustel on omad vimkad, need hakkavad selgeks saama.“\nKalaranna uus Mereväljak\nadariku ja Tüüri visioonist Kalaranna arendamisel saab peagi tegelikkus. Tallinn saab endale uue väljaku. Arhitektuurivõistluse lähtetingimustes oli üldine hoonestusala märgitud võimaliku brutomahu ja ümbritsevate joontega ning lisaks tuli luua promenaad. Arhitektide töö algas analüüsist, kuidas struktuuri jagada: tiheda hooneklimbi vältimiseks tehti otsus 12 hoone kasuks, mis paiknevad ringis ümber Tallinna Raekoja platsi suuruse väljaku. Seega saavad tallinlased peagi lisaks Viru väljakule, Vabaduse väljakule ja Raekoja platsile aega veeta ja istet võtta ka uuel Mereväljakul, mida läbivad jalgteed. „Uus mereväljak tekitab promenaadile tuulevaikset vaheldust. Ava on alt avatud, 24h igast suunast risti-põiki läbikõn-\nnitav. Oluline oli luua ühelt poolt põhja-lõuna suunaline ühendus Kalamajast mere äärde, teisalt pikisuunaline ühendus,“ kirjeldab Mihkel Tüür. Hoonete ülemistel korrustel hakkavad paiknema korterid, kust avanevad vaated vähemalt kahes suunas, omal kohal on avarad rõdud ja katuseterrassid. Tähtsal kohal on kallasrada – siin kasutati ära kaldaprofiili kõrgemat reljeefi, et luua osaliselt haljastatud ala. Vaid üks asi jäi Mihkli sõnutsi pisut kripeldama – nimelt asjaolu, et Tallinnas rahastab avaliku ruumi väljaehitamist 100% erasektor: „Küsimus on avalikku ruumi investeerimises. Kui linnavalitsus nõuab arendajalt avaliku ruumi ehitamist korterite müügi arvelt, siis samal ajal ei ole päris õige linnahalli taga maad maha müüa.“\nÕpetajatöö: Mihkel: „Tehnikakõrgkoolis käime juba 7 aastat õpetamas ja VHK-s juhendame 3 aastat 10. klassi arhitektuuriringi.“ Ott: „Koolides enamasti ei õpetata praktilist tarkust, kuidas teha maju ja kuidas teha nii, et need looduses ka maja moodi käituksid. Oleme saanud oma taguotsa kaudu selgeks, et kui teed puust maja, millel räästaid ei ole, siis see pole hea mõte.“ Avalik ruum: Ott: „Omal ajal, 20 aasta eest, tundus kohalikele, et elu Rakveres lakkab, kui parkimisplats linna keskelt eemaldada. Aga ei lakanud.“ Arendused: Mihkel: „Mullu tegime Kvartali keskuse. Hea projekt oli, ainult suurte reklaamide osas fassaadil oli algselt teine lahendus.“ Ott: „Kui hiigelbränd nõuab rendilepingus oma tingimusi, siis on küll tunne, et kokkad ja saad gurmeesöögi valmis, kuid keegi valab ketšupiga üle. Need olukorrad ongi sellised, et võta või jäta.“\nAkna ja välisukse kvaliteedist ENNO REBANE EESTI EHITUSMATERJALIDE TOOTJATE LIIDU TEGEVDIREKTOR\nken ja välisuks on ehitustooted ja ehitustootena peab nii akende kui välisuste puhul olema neile koostatud toimivusdeklaratsioon ning toode peab olema varustatud CE-märgisega. Toimivusdeklaratsiooni nõue kehtib 1. juulist 2013, CE-märgistuse nõue juba 2010. aastast. Akna või välisukse toimivusdeklaratsioon on nummerdatud ja selles peab olema toodud tootetüübi identifitseerimiskood, kavandatud kasutusala, tootja nimi ja aadress, toote tõendamissüsteem, harmoneeritud standardi ja teavitatud asutuse andmed, toote omadused koos toimivusega, tootja ametliku esindaja nimi ja allkiri, dokumendi väljaandmise kuupäev. CE-märgistuse esitamisest CE-märgistuses peab olema sümbol CE, CE-märgistuse omistamise aastaarvu kaks viimast numbrit, tootja nimi ja aadress, tootetüübi identifitseerimiskood, toimivusdeklaratsiooni number, harmoneeritud tootestandardi number koos aastaarvuga, teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, toote kasutusala ja toote omadused koos toimivusega (kui toimivusdeklaratsioonis peavad olema toote kõik omadused, siis CEmärgistuses võib olla esitatud valik omadustest, näiteks need, mille deklareerimine on Eestis kohustuslik). Kuna toimivusdeklaratsioon võib olla koostatud elektrooniliselt ning riputatud üles kodulehele, võib siin tuua ka asjakohase viite kodulehele. See informatsioon (toimivus-\nHea teada: Akent ja välisust ostes: kontrollige, et see vastaks projektis ja kasutuskohas ettenähtud nõuetele ja vajadustele. kontrollige, et deklareeritud on vähemalt veepidavuse, tuulekoormusele vastupidavuse, soojusläbivuse ja õhuläbilaskvuse parameetrid. kontrollige, et omadused oleksid kontrollitud teavitatud asutuse poolt..\ndeklaratsioon ja CE-märgistus) peab tuginema Euroopa ehitustoodete määrusele (CPR) ning harmoneeritud tootestandardile EVSEN 14351-1:2006+A1:2010 „Aknad ja uksed. Tootestandard, toimivusomadused. Osa 1: Aknad ja välisuksed, millele ei esitata tulepüsivus- ja/või suitsutõkestusnõudeid“. Praegu võib juba kasutada ka õige pisut muudetud versiooni EVS EN 14351-1:2006+A2:2016. Tõendamissüsteem aluseks Akende ja välisuste nõuetele vastavuse hindamine toimub tõendamissüsteemi (AVCP ehk toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteem) 3 alusel. Tõendamissüsteemide kohta vt EhitusEst nr 3 (2015). Tõendamissüsteem 3 (AVCP süsteem 3) tähendab, et tootjal on tehase tootmisohjesüsteem ehk tootja vastutab selle eest, et tootmine on korraldatud ja kontrollitud standardi EVS-EN 14351-1 järgi. Lisaks peab tootele olema tehtud teavitatud asutuse poolt toote tüübi määramine (toode on lä-\nbinud teavitatud asutuse poolsed katsetused). Teavitatud asutus (notified body) on akrediteeritud ning Euroopa Liidus registreeritud asutus. Kõik teavitatud asutused on toodud Euroopa Liidu internetikeskkonnas NANDO. Ehitustoodete osas on Eestis praegu 6 teavitatud asutust, nendest 2 omab standardi EN 14351-1 kohast teavitust: Inspecta Estonia OÜ (identifitseerimisnumber 1336, tõendamissüsteem 1) ja TÜV Eesti OÜ (identifitseerimisnumber 1526, tõendamissüsteem 3). Tootja poolt kaasatud teavitatud asutused koos oma identifitseerimisnumbriga peavad olema kantud toimivusdeklaratsiooni. Neli olulist omadust Deklareerida tuleb omadused, mis kasutuskohas vajalikud on, toetudes projektile ja kasutuskoha vajadustele. Vähemalt neli omadust tuleb Eestis deklareerida alati ja need on veepidavus (tuleb määrata katsetamisega), vastupidavus tuulekoormusele (tuleb määrata katsetamisega), soojusläbivus (tuleb määrata katsetamisega või arvutamisega) ja õhuläbilaskvus (tuleb määrata katsetamisega). Kõik katsed viiakse üldjuhul läbi standardmõõtmes akna või välisuksega. Standardmõõt on antud standardis EN 14351-1 – akna puhul on see 1,23×1,48 meetrit ja välisukse puhul 1,23×2,18 meetrit. Standardmõõtmetes toodete omaduste määramisega saavutatakse toodete omavaheline võrreldavus. Samas ei tohi unustada, et katsetulemused kehtivad teatud suurusvahemike puhul. Tootjad võivad kasutada tarnija või teise ettevõtte tehtud katsetusi. See eeldab lepingut teise osapoolega ja korrektse tootmisohjesüsteemi olemasolu.\nEhitusteaduskonnast ehituse ja arhitektuuri instituudiks JAREK KURNITSKI EHITUSE JA ARHITEKTUURI INSTITUUDI DIREKTOR\nallinna Tehnikaülikool viis hiljuti läbi struktuurireformi, mille tulemusel TTÜ-s on nüüd viis teaduskonda: inseneriteaduskond infotehnoloogia teaduskond loodusteaduskond majandusteaduskond Eesti Mereakadeemia Inseneriteaduskond on nendest kõige suurem ja annaks ka iseseisvalt ülikooli mõõdu välja. Reformi käigus muutus endine ehitusteaduskond ehituse ja arhitektuur instituudiks. Inseneriteaduskonnas on veel elektroenergeetika, energiatehnoloogia, materjali ja mehaanika instituudid ning kaks kolledžit. Teaduskonna kõige suurem instituut Ehituse ja arhitektuuri instituut oma 130 töötajaga ja ca 1000 üliõpilasega on teaduskonnas kõige suurem. Instituudi viimase aja teadussaavutused ja edulood on seotud kahe institutsionaalse uurimistoetusega mehaanika ja energiatõhususe valdkonnast ning liginullenergiauuringud on kasvanud Teadmistepõhise ehituse tippkeskuseks. Instituudi missiooniks on koolitada vastusvaldkonna insenere ja arhitekte kõige kõrgemal tasemel vastavalt tööturu vajadustele ja olla ehitusteaduses juhtivate ülikoolide hulgas vähemalt Põhjamaade mastaabis. Miks struktuurireform tehti? Lisaks eesmärgile muuta ülikooli juhtimine läbipaistvamaks on ol-\nnud põhieesmärk teadustöö kvaliteedi tõstmine. Kaasaegse ülikooli õppetöö peab olema teaduspõhine: õppetööd ei saa läbi viia lihtsalt eelmiste aastate materjale kasutades, vaid akadeemiline personal peab oma teadmisi värskendama ja uuringuid läbi viies ajaga kaasas käima. Ehituse valdkonna uuringud toimuvad reeglina koostöös ettevõtete ja avaliku sektoriga reaalsetes hoonetes või rajatistes ning annavad seeläbi ülikoolile võimaluse panustada ehitussektori arengusse ja samaaegselt õppida ka seda, mis ehitusturul toimub. Teadustöö tulemused loovad aluse juhendmaterjalide, standardite ja õigusaktide ettevalmistamiseks ning muu oskusteabe väljatöötamiseks. Sellised erialased tegevused on instituudis hinnatud ning instituut on praktilise väljundiga valdkonna esindajana võtnud TTÜ siseselt eestkõneleja rolli erialase tegevuse tähtsustamise teadvustamisel. Professorite vastutus ning uurimisrühmad Mis struktuurireformi käigus muutus? Ilmselt kõige suurem muutus on professorite vastutuse lisandumises. Õppetoolid kaotati ära ja iga professorit vaadeldakse nüüd kui oma valdkonna eestkõnelejat ning õppe- ja teadustöö vastutajat. Võib öelda, et instituut on püüdnud juurutada „professorite võimu”, et anda professoritele võimalus teha seda, mida vaja ning vältida otsustamises tarbetuid hierarhiaid.\nStruktuurist kadusid mõned astmed, aga hästi välja kujunenud töökollektiivid säilisid endisel kujul. Neid nimetatakse nüüd uurimisrühmadeks ja iga uurimisrühma koosseisus on ka mõni teadus- ja katselaboratoorium. Operatiivset juhtimist teostavad uurimisrühmade juhid. Arhitektuuri osa alles täpsustab oma rolli Struktuurireformi käigus otsiti parimat võimalikku lahendust arhitektuuri jätkamisele. TTÜ-s mõned aastad tagasi taasavatud arhitektuur on suutnud edukalt koolitada arhitekte, planeerijaid ja maastikuarhitekte. Samas on arhitektuuri valdkonna teadustöö ja ka TTÜ täpsem spetsialiteet selles valdkonnas alles välja kujunemas. Reformi tulemusel jätkab arhitektuur instituudi koosseisus üksusena, millel on ambitsioonikas nimi arhitektuuri ja urbanistika akadeemia. Luuakse ka uus arhitektuuri professori koht. Instituudil on võimalik laiendada haaret ehituse õppeja teadustegevuses, luues kolm uut professori kohta. Lisaks arhitektuuri professori kohale on välja kuulutatud akadeemilised konkursid ehituskonstruktsioonide professori ja nn BIM ehk ehitusinfo modelleerimise professori kohale. Uued professorid tulevad nn tenuurisüsteemi, mis tähendab tähtajatuid töölepinguid endiste tähtajaliste lepingute asemel. Ka olemasolevate professorite atesteerimine tenuuriprofessoriteks on käivitunud.\nTTÜ-s kolm uut ehituse ja arhitektuuri professorit Ehituskonstruktsioonide professor Ametikoha eesmärgiks on puitkonstruktsioonide kui Eestile olulise konstruktsioonimaterjali kasutamise laiendamise edendamine, sh puidupõhiste konstruktsioonimaterjalide ja puitkonstruktsioonide tulepüsivuse valdkonna edendamine. Vastutusvaldkonnaks on ehituslikud puitkonstruktsioonid. Teemadeks on puitkonstruktsioonide kandevõime, stabiilsus, liited, konstruktsioonide tulepüsivuse hindamise ja tagamise meetodid, puitkonstruktsioonide seisukorra hindamine, tugevdamise ja renoveerimise meetodid. Arhitektuuri professor Ametikoha eesmärgiks on saavutada kvalitatiivne arenguhüpe TTÜ-s taaskäivitatud arhitektuuri õppe- ja teadustegevuses ning leida sellele oma koht\nEesti haridus- ja teadusmaastikul. Professuuril on eeldused luua sünergiat käivitades koostöö ehituse ja arhitektuuri instituudi tugevate insenertehniliste valdkondadega ja pakkudes uusi lähenemisviise ka teistele aladele. Instituudi koosseisus olev arhitektuuri ja urbanistika akadeemia peab andma arhitektile kutseoskuste kõrval pädevuse mõista ühiskonnas toimuvaid protsesse ning probleemi lahendamise oskusi ehitatud keskkonnaga seotud väljakutsetega toimetulemiseks. Ehitusinfo modelleerimise professor Moodsale ehitusele on iseloomulik, et hoone kavandamise ja projekteerimise protsess võtab oluliselt rohkem aega kui hoone püstitamine. Infot on palju, see muutub ja täieneb ning peab jõudma õiges järjekorras õigete osapoolteni. Ehitusinfo modelleerimist ja\nselle kasutuse integreerimist erinevatesse ehitusvaldkondadesse võib pidada ehituse digitaliseerimise ja innovatsiooni fundamentaalse vajadusena. Professori ülesanneteks on ehitusinfo modelleerimise juurutamine ehitustehnoloogia, ehituskorralduse, ehitusjuhtimise ja projekteerimise ainetesse läbival viisil. Professorilt oodatakse eesvedavat rolli ehituse digitaalsete keskkondade, registrite ning andmebaaside loomisel ja kujundamisel, et Eesti ehitusettevõtetel oleks võimalik protsesse ja tootmist efektiivsemaks muuta uutele rakendustele ning neid toetavatele keskkondadele tuginedes. Ehitusinfo modelleerimise professori kohale kandideerimise tähtaeg on 01.10.2017 ning kahe teise professori kohale 31.10.2017.\npolükarbamiid-tehnoloogia murrab müüte Soome värvitootja Teknos on ehitus- ja tööstussektoris tuntud oma kvaliteetvärvide ja vastupidavate pinnakattelahenduste poolest, kuid Teknose TEKNOPUR 300 ei ole lihtsalt värv, see on tehnoloogia. See on midagi, mis murrab müüte ja võib võimatu võimalikuks muuta. Aeglaselt, kuid kindlalt on polükarbamiid ehk polyrea kujunemas maailma üheks vastupidavaimaks pinnakatteks. Polükarbamiidi ekstreemne tugevus, koormustaluvus, kulumiskindlus ja elastsus on teinud temast väga nõutud kaitse- ja kattematerjali paljudes eluvaldkondades, sh ka militaarmaailmas. Ja neid kasutuskohti tuleb aina juurde. Mis muudab TEKNOPUR 300 võrreldes tavaliste pinnakatetega nii eriliseks? Polükarbamiid on polümeerne mass, mis tekib kahe reaktiivse aine kokkupuutel toimuva reaktsiooni tulemusena. Nendeks aineteks on ühelt poolt aminovaikude segu (polyamine) ja teiselt poolt isotsüa-\nnaat eelpolümeer (isocyanate prepolymer). Segunemisel, mis toimub vahekorras 1:1, kõrgel temperatuuril ja survel tekib reaktsioon, mis kestab vaid sekundeid, ning pind on „kuiv“ ja nagu valmis. Tulemuseks on mass, mille molekulaarstruktuur on väga tihe, kuid samas väga veniv ning peale jahtumist ja kivistumist on sisuliselt 2 tunni möödudes kasutatav. Ekstreemseid koormusi talub pind juba järgmisel päeval, mil struktuur on lõplikult kinnistunud. TEKNOPUR 300 polükarbamiidkate on vastupidav kõikidele keemilistele ühenditele, vee- ja uputuskoormustele, omab suurt koormustaluvust, lööke ning intensiivset kulutamist. Ja seda kõike temperatuurivahemikus -40 kuni +150 °C.\nNeed on just need omadused, mis tekitavad TEKNOPUR 300 polükarbamiid-tehnoloogia järgi nõudluse väga paljudes valdkondades. Mitmeski ehitus- või tööstusharus on seda hakatud kasutama kas osaliselt või siis täielikult värvi asemel kohtades, kus on tõesti suured mehaanilised, keemilised või keskkonnapõhised erikoormused (põrandad, seinad, katused, platvormid jne). Arendustöö TEKNOPUR 300 eriversioonide väljatöötamisel on pidev, seepärast tekib järjest juurde palju erinevaid kasutusvõimalusi. Kõik oleneb sellest, mida erinevad harud ja tarbijad vajavad. Polükarbamiid ei ole värv Miks TEKNOPUR 300 tehnoloogiat tihti värviga segamini aetakse ja soovitakse lausa tavalise kõrgsurve värviseadmega peale kanda? Kuigi mis seal salata, eks polükarbamiidi pealekandmine meenutabki tegelikult ju ikkagi kõrgsurvevärvimist. Siiski on see värvimistöödega ainuke sarnasus. Nimelt on kõik värvid, olenemata sellest, kas nad on lahusti- või veepõhised, õhu või keemilisel toel kuivavad/kivistuvad. TEKNOPUR 300 kuivamine/kivistumine on aga tegelikult tehnoloogiline protsess, mille käigus toimuva reaktsiooni tulemusena tekib hetkeliselt tihe ja tugev molekulaarne struktuur. Seepärast ei eraldu polükarbamiidist grammigi orgaanilisi lenduvaid osakesi (VOC), sest polükarbamiidis ei ole lahusteid ega muid sarnaseid keemilisi ühendeid. Lisaks võib polükarbamiidi peale kanda koheselt 4–5 mm, kartmata valgumist või muid probleeme, mis on värvidele omane paksu kihi korral. Teine tähtis asi, mida tuleks arvesse võtta, on see, et TEKNOPUR 300 polükarbamiidkate ei\nole peale kantav tavalise kõrgsurve värviseadmega protsessi kiiruse tõttu. Selleks on olemas spetsiaalsed reactor-tüüpi kõrgsurveseadmed, kus kaks eri komponenti liiguvad eri teid pidi seadmesse, kus nad kuumutatakse ca 80°C kraadini. Seejärel juhitakse ained läbi soojendusega voolikute püstolini, kus kohe düüsi juures on kamber, milles toimub kõrgsurve toel ainete põhjalik segunemine. Sealt paisatakse segu koheselt pinnale. Kuna reaktsioon on hetkeline (mõned sekundid), siis on tähtis, et segunemine toimuks võimalikult kiirelt, võimalikult lähedal düüsile ja pinnale. Väärt lahendus igale pinnale TEKNOPUR 300 sobib kasutamiseks kaevandustööstuses, torujuhtmetel, konteineritel, masinatööstuses, katustel, betoonehitistel, basseinides ja paljudel teistel pindadel. TEKNOPUR 300 on palju tugevam kui traditsiooniline epoksiidpinnakate ning tänu oma erakordsele vastupidavusele järjest populaarsem nii ehitus- kui tööstussektoris.\nUuri lisainfot Teknose tootespetsialistilt: Vaido Vaher vaido.vaher@teknos.ee. www.teknos.ee\nBalti Teede konverentsil said kokku üle 600 eksperdi\nallinnas toimunud Balti Teede konverentsist võttis osa üle 600 teedeala eksperdi: teemasid jätkus nii teede-ehituse, liiklusohutuse kui hoolduse valdkonda. Iseparanev asfalt? Et see pole enam utoopia, osutas konverentsi esineja dr Erik Schlangen Hollandist. Esimene iseparaneva asfaldiga testlõik ehitati Hollandis 2010. aastal ning projekt on olnud sedavõrd edukas, et projekti arendatakse edasi. Praeguseks on valmis ehitatud 12 testlõiku. „Innovaatilise meetmena kasutatakse asfaltsegusse lisatavat teraskiudu ning hilisemat induktsiooni abil terase kuumutamist. Tänu sellele pikeneb katendi eluiga kolme kuni nelja aasta võrra,“ osutas ta. Teemad iseliikuvatest autodest eelhoiatussüsteemideni Üha enam tõuseb teede-ehituse planeerimisel fookusesse ka iseliikuvate autode teema. Soome transpordiameti peadirektor Antti Vehviläinen tõi oma esitluses välja, et riikidel on valida, kas valutada pead, kuidas integreerida uusi lahendusi oma infrastruktuuri või olla innovaatiliste lahenduste loojad. Näiteks isesõitva auto kontseptsioon ei ole midagi enneolematut, kuid küsimus on meie teede valmiksolekus isesõitvate autode tulekuks. Google on teinud tuhandeid kilomeetreid testsõite ideaalsetes tee- ja sõiduoludes, kuid tegelikkuses on meil ka teekattemärgistuseta kruusateed ning keerulised ilmastikuolud. Seega hetkel tulebki mõelda edasi selles suunas, kuidas tee-eks-\nHetk festivali avamiselt. Foto: korraldaja\nperdid saavad kaasa aidata isesõitvate autode arengus. Üks maailma juhtivaid tulevikutegijaid isejuhtivate autode teemal, Raz Peleg, tutvustas oma esitluses uudset kaamerasüsteemi autodele. Süsteem on justkui teine autojuht, kes arvestab kaks sekundit ette. Kui 0,5 sekundit eelhoiatust suudab ennetada pea 60% õnnetustest ja 1,3 sekundit lausa 90%, siis Peleg usub, et 2 sekundit ette toimuv hoiatus suudab pea kõik õnnetused ära hoida. Uudne kaamera suudab lugeda liiklusmärke, teekatte märgistust, valgusfoori ning muidugi ka teele jäävaid takistusi, nagu näiteks ees järsult pidurdav auto. Iisraeli valitsus on tänaseks võtnud vastu seadusemuudatuse, mille kohaselt peavad need seadmed jõudma kõikidesse autodesse. Olulisel kohal konverentsi programmis olid ka liiklusohutus ja keskkonnasäästlikkus: kuulata sai Ameerika teadlase Leo Carrolli ülevaadet heitgaaside mõõtmise\nuuest tehnoloogiast. Nimelt on kasutusel sõidukeid, mis ei vasta küll Euroopa Liidu heitgaaside standarditele, kuid petavad testis ja lastakse seeläbi liiklusesse. Probleemi lahendamiseks on leiutatud sensorite süsteem, millest läbi sõites selgub, mitu grammi kilomeetri kohta antud sõiduki puhul heitgaase tegelikult väljub. Seega ei pea Carroll diiselautode keelustamist linnaruumis lahenduseks, kuna mitte kõik diiselautod pole problemaatilised. Vajame tehnikat, et välja selgitada need, mis on. Konverentsi lõppedes anti teatepulk üle Lätile Balti Teede konverentsi lõppedes sai otsa Eesti neli aastat kestnud Balti Teedeliidu eesistumisperiood ning teatepulk anti üle järgmisele eesistujale – Lätile, kus 2021. aastal toimub Järgmine Balti riikide ühiskonverents ja näitus. Eestil on eesõigus järgmist konverentsi korraldada alles 12 aasta pärast.\nTaas algab võistlus Aasta Ehitaja tiitlile\nesti Ehitusettevõtjate Liit kuulutas välja konkursi „Aasta Ehitaja 2017“, et selgitada välja parim ehitusjuht, kelle tööle on ühtlasi andnud oma tunnustuse nii tema poolt juhitud ehitusobjekti tellija, arhitekt, projekteerija kui omanikujärelvalve teostaja. „Üheksandat aastat toimuvast konkursist on saanud traditsiooniline sündmus, mis tõstab avalikkuse ette aasta jooksul valminud huvitavamad, kvaliteetsemad ning keerulisemad eramajad, avalikud hooned, taristuobjektid ja nende ehitamisega seotud inimesed. Konkursi vastu on alati olnud suur huvi ja tõenäoliselt näeme väga häid kandidaate ka sellel aastal,“ rääkis Eesti Ehitusettevõtjate Liidu tegevjuht Indrek Peterson. Aasta Ehitaja 2017 tiitlile võib esitada nii pea- kui alltöövõtu projektijuhte, kelle juhitud ehitusobjekt on valminud ajavahemikul\n2. oktoober 2016 kuni 1. oktoober 2017. Nominente saab esitada 15. oktoobrini. Konkurssi korraldab EEEL, peapreemia antakse võitjale üle EEEL-i aastalõpukoosolekul 2017. aasta novembri teises pooles. Eelnevatel aastatel on AASTA EHITAJA tiitli võitnud: Tarmo Pohlak (2009) – Tallinki büroohoone ehitus Tiit Joost (2010) – Ämari lennubaasi ehitus Arvo Kirotus (2011) – Reoveepuhastusjaama biofiltri ehitustööd Keit Paal (2012) – Tallinna Ülikooli loomemaja NOVA õppehoone ehitustööd Aivo Pedak (2013) – Viljandi Riigigümnaasiumi hoone ehitustööd Ahto Aruvälja (2014) – Tondiraba jäähalli ehitustööd Peeter Voovere (2015) – Tartu Pauluse kiriku rekonstrueerimistööd Tarmo Pohlak (2016) – Hilton Tallinn Park Hotelli ehitustööd\nHea teada Konkursi nominente on võimalik esitada kahes hinnakategoorias: ehitusobjektid maksumusega kuni 1 miljon eurot ja ehitusobjektid maksumusega üle 1 miljoni euro. Nominente võivad esitada nii EEEL-i kuuluvad kui ka liitu mitte kuuluvad ettevõtted ja ehitusobjektide tellijad. Nominendiks kvalifitseerub ehitusjuht, kellel on erialane kõrgharidus ja eelnev projektijuhtimiskogemus. Lisaks peapreemiale võib žürii anda väja ka eripreemia.\nŽürii koguneb eelvaliku tegemiseks peale 15.oktoobrit, hindab esitatud ankeete ning külastab võitja väljaselgitamiseks ka nominentide poolt juhitud ehitusobjekte. Lisaks küsitletakse ehitusobjektide erinevaid koostööpartnereid (ettevõtja, tellija, projekteerija, arhitekt, omanikujärelvalve). Konkursi täpsemad tingimused leiab Eesti Ehitusettevõtjate Liidu kodulehelt www.eeel.ee.Täidetud ankeedid tuleb saata kas kirjalikult aadressil Pärnu mnt. 141, 11314 Tallinn või e-posti aadressil eeel@\nKonkurss „Aasta Puitehitis 2017“ ootab kandideerijaid Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit ning Puuinfo kuulutasid välja konkursi Aasta Puitehitis 2017, et premeerida silmapaistvate puitehitiste autoreid. Konkurss Aasta Puitehitis toimub tänavu juba 15. korda. Konkursi eesmärgiks on tõsta esile uusi puitehitisi, mille puhul on puitu kasutatud konstruktsioonis, välis- või siseviimistluses parimal võimalikul viisil arhitektuurses, tehnilises ja ehituslikus mõttes. Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu tegevjuhi Henrik Välja sõnul on võistluse laiemaks eesmärgiks hoida ja edendada puidu väärtust ehituses, rõhutades puidu kui keskkonnasõbraliku ja kohaliku ehitusmaterjali eeliseid ning edendada puitarhitektuuri arengut. „Puit on võimalusterohke materjal ning samal ajal taastuv ehitusmaterjal. Järgides õigeid ehitusvõtteid saab sellest ehitada ajakohase ehitise, mida saab kasutada läbi põlvkondade,“ ütles ta. Mullusele Aasta Puitehitise konkursile esitati 53 võistlustööd, mille seas oli nii tehasehooneid, kontoreid, kortermaju kui väikevorme. Mullustest töödest tõstis Välja esile näiteks omanäolist paadikuuri Naissaarel, mille konstruktsioon mängis olulist rolli hoone välisilme kujundamises ja eramut Rohuneemes, mis kinnitas, et puitelementidest on võimalik ehitada ka kõrgekvaliteetseid keerulise arhitektuuriga maju. Varasemalt on konkursile esitatud ka põllumajandus- ja tootmishooneid, sadamaehitisi, väikeobjekte, lisaks eramuid. Aasta Puitehitis 2017 võistlusele saab võistlustöid esitada 15. oktoobrini. Võistlusel osalemiseks tuleb täita ankeet Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu kodulehel. Võistluse tulemused kuulutatakse välja 15.–16. novembril toimuval arhitektuurikonverentsil Salme kultuurikeskuses. Lisaks peaauhinnale Aasta Puitehitis 2017 antakse välja ka eripreemiaid.\nHetk Roheruumi avamiselt. Foto: Tehnopol\noostöös Eesti IT- ja rohetehnoloogia valdkonna ettevõtetega kerkis Tallinna tark roheruum, mille eesmärgiks on anda nutikaid lahendusi pakkuvatele ettevõtetele võimalus testida tehnoloogiaid ja edendada koostööd. Ühtlasi saab tutvustada oma lahendusi nii kohalikule turule kui Eestit külastavatele välisdelegatsioonidele. „Valminud roheruumi näol on tegemist autonoomse hoonega, mis on ehitatud kahasse Eesti IT -ja rohetehnoloogia valdkonna ettevõtetega. See on ehitatud taaskasutatud merekonteinerist ning suudab sinna paigaldatud tarkade seadmete abil ise elektrit toota ja salvestada ning õige sisetemperatuuri ja õhuvahetuse tagada. Ehitis on tõestuseks, et isejuhtivad hooned on võimalikud ja meie tulevik,“ kommenteeris algatust Pakri Teadus- ja Tööstuspargi juht Enn Laansoo, Jr.\nRoheruumi on tänaseks paigaldatud järgmised tehnoloogiad: Merekonteinerist energiatõhus hoone – Zeroliving Mobiilne läbipääsusüsteem – Smartel OÜ Hooneautomaatika – Aiotex OÜ Päikese-õhkküttepaneel – Sol navitas OÜ Sisekliimaandur – Enwisen OÜ Energiat akumuleeriv savisein – Saviukumaja OÜ Eestis toodetud päikesepaneelid – Naps Solar Estonia Generaator-jalgratas – Generatorbike Akudesse minevat energiahulka mõõtev seade – Martem AS Võrgutehnoloogia – Thinnect OÜ iOT platvorm – Elisa Eesti AS\nesti puitmajaklaster ja puitmajaliit premeerivad kolmandat korda sektori jaoks olulistel teemadel kirjutatud tehasemaja valdkonna teadustöid. Parimad lõputööd valis välja puitmajaliidu juhatus koostöös klastri tegevmeeskonnaga. Preemiate väljajagamist alustati 2015. aastal, kusjuures osaleda saavad Eesti kõikide kõrgkoolide tudengid nii bakalaureuse-, magistrikui rakenduskõrghariduse astmes. Üliõpilase lõputöö peab käsitlema kas tehasemaja tootmise, arendamise, turundamise vm seonduva valdkonna aktuaalse probleemi lahendust või andma olulist lisandväärtust Eesti puitmajasektorile. Väärikas kolmik Komisjon hindas puitmajasektoriga kõige sidusamaks ja rakenduslikumaks Eesti Maaülikooli tudengi diplomitööd „Erinevate hammastüüblitega ühendatud puit-puiduga liidete katsed“ (autor Villu Melk). Diplomitöö keskendus hammastüüblite vastuvõetava maksimaalse kandevõime uurimisele, sest hammastüübelkinniteid on olemas 11 erinevat tüüpi ja paljudes erinevates suurustes, kuid nende kasutamist on vähe kajastatud ja uuritud. Puitehitiste arengut toetab ka Morten Kaasiku (TTÜ) ristkihtpuitpaneelide kasutusvõimaluste teemal kirjutatud lõputöö, mis hinnati konkursil II preemia vääriliseks. Teadustöö III preemia sai samuti Eesti Maaülikooli tudeng Taavet Tamm, kelle töö uuris hallist lepast (Alnus incana) toodetud liimpuittalade tugevusomadusi, sealhulgas sobivust liimpuidu valmistamiseks.


Roland Poom – Erik Lepikson (Ford Fiesta Rally2) alustasid Eesti MM-ralli viimast võistluspäeva WRC3 klassi 17.kohalt. Päeva alustasid Poom – Lepikson WRC3 klassi 16.ajaga ning parandasid katse katselt koha võrra tulemust. Lõunapausiks olid nad tõusnud absoluudis samuti koha võrra ning jätkasid 16. kohal. Hommikuste katsete kordustel jätkati tõusvas tempos, kuni ralli viimasel katsel pidi sarnaselt laupäevaga taas rehvivahetuse ette võtma. Ralli kokkuvõttes finišeeriti WRC3 klassi 15.kohal.\nErik LepiksonRally EstoniaRoland Poom