Kuiv nina ja karbid - põhjused ja ravimeetodid - Astma\nautoimmuunhaiguste patoloogiate olemasolu. Kõige sagedasem nina kuivuse ja veresoonte moodustumise põhjus on Sjogreni sündroom, mille puhul on kahjustatud sisesekretsioonisegude toimet;\nSaunade sagedane kasutamine on üks põhjusi ninakivide ilmumise näol\nsalv. Selle nähtusega on soovitatav kasutada oksoolitset salvi, Flemingi salvi, Rescue Rangerit, metüüluratsiilset salvi, Bactroban'i, Traumel C, Levomekolit. Salvi kantakse puuvilla turundale ja siseneb nina kaudu. Samuti võib seda ainet määrida vatitikuga;\nSelleks, et vältida nina limaskesta kuivamist, tuleb järgida järgmisi soovitusi:\nKuiva nina limaskesta on tüüpiline elanikele kliimas, kus suhteline õhuniiskus ei ületa 40%. Samuti on niiskuse puudumine talvel tingitud soojuse lisamisest hoonetesse ja suvel - kliimaseadmete töö. Teine välishind, miks limaskesta kuivab, võib olla keemiliste ainete - klooritud kraanivee või keemiatööstuse tööhõive - mõju. Sisemine karakteristikud mõjutavad ka kuiv nina:\nTaimsed infusioonid sobivad mitte ainult sissehingamiseks ja joomiseks. Nendest saab pressida. Väike kogus on lisatud villa turundale, mis on valmistatud ninasõõrmesse ja on mõne minuti jooksul vaheldumisi sisestatud nina kaudu. Selle meetodi võib kasutada salvi asemel nina kuivaks, et pehmendada koorikuid ja seejärel need eemaldada. Loetletud meetodid limaskestade niisutamiseks sobivad haiguse väljanägemise vältimiseks. Kui leevendust ei toimu, peate te uuesti pöörduma arsti poole, et määrata uus juhtum selle kohta, kuidas ravida limaskesta kuivust.\nEelmine Artikkel Kuidas matta nina tilka\nJärgmine Artikkel Riniidi ravi meega\nNasaalse septoplastiga (ninapiirkonna) negatiivsete mõjude ilmingute spetsiifilisus\nNina langeb "Vibrocil" alla aasta vanustele lastele...\nAmbrobeni lahus inhalatsiooniks ja suukaudseks manustamiseks: kasutusjuhend...\nKas saab Polydexi õendusabi emadele?...\nStafülokoki nina tilgad...


Huvitav Kool: Kuidas teha oma ainetund 100 korda huvitavamaks?\nSee tunne, kui tunnikell heliseb ja õpilased üllatunult hõikavad:„Mida? Tund on juba läbi?“, on mõnus, eks? Ei, ei ole vaja tunnis tsirkust korraldada ja õpilasi terve tunni lõbustada. Piisab vaid sellest, kui lisad tavapärastele tegevustele midagi uudset, teistsugust või ootamatut, mis lööb nende silmad särama ning tekitab positiivse emotsiooni.\nMõni aasta tagasi tegin Facebookis lehe „Ideid õpetajatele“, millele kogunes üsna suur hulk jälgijaid. Jagasin seal mõtteid, kuidas tundi huvitavamaks teha, kuidas õpilasi kaasata ning muid nippe ja mõtteid. Niimoodi tasapisi oma ideid jagades jõudsin SA Archimedes Eduko büroo ja algatuse Huvitav Kool korraldatud õpitoodete konkursini „Teeme tunni huvitavamaks“. Esitasin sinna õpitoote „Tunnile häälestumise kaardid“. Need on mitmekülgsed kaardid, mis sisaldavad arvukalt nippe ja tegevusi kuidas õpilasi tunnile häälestada või millega sisustada tunni lõpus üle jäävaid minuteid. Konkursilt saadud tõukena andsin välja kaartidel põhineva mängude kogumiku „100 mängu keeleõppeks“ ja seejärel „100 matemaatilist mängu“.\nKuna mul kogunes ka selliseid ideid, mis polnud otseselt seotud ühegi konkreetse õppeainega, tekkis mõte kirjutada lühikestest nippidest koosnev raamat. Praktiline käsiraamat „100 ideed õpetajale“ pakub nii tundi ilmestavaid võtteid kui ka lihtsasti teostatavaid abivahendeid. Saja huvitava idee kõrval leiab raamatust ka rohkelt soovitusi ja nõuandeid.\nÜtlen ausalt, et eri nippe ja nõkse kasutades ei mõtle ma ainult õpilaste, vaid ka iseenda rahulolu peale. Pean ülioluliseks seda, et mul endal oleks tööd tehes huvitav, ning üritan iga hinna eest vältida olukorda, kus mu töö muutub igavaks ja üksluiseks. Seega on lootust, et kunagi näeb ilmavalgust ka „100 ideed õpetajale“ teine osa.\nJagan siinkohal teiega mõnda nippi:\n1) esimene klassikoosolek\n3) õpilaste valged tahvlid\n4) koduste tööde korv\n5) õpetaja rahulolu\nKellel tekkis huvi raamatu "100 ideed õpetajale" vastu, siis seda on võimalik osta erinevatest raamatupoodidest.\nArtikli autor Kristi Lõbu on Avinurme Gümnaasiumi inglise keele õpetaja, kes otsib järjepidevalt uusi vahendeid ja võimalusi, kuidas oma tööd mitmekesisemaks ja põnevamaks muuta. Ta armastab oma tööd ja usub, et tema entusiasm on nakkav. Kristi tegemiste kohta saab täpsemalt uurida tema kodulehelt: http://tife.eu/\nPostitaja: Haridus- ja Teadusministeerium kell 11:03


Veebruaris oli elektrihind Soomest Leeduni ühtlasel tasemel - Äriuudised - Majandus\n3. märts 2017, 9:18\nElektrihind püsis möödunud kuul piirkonnas üsna ühel tasemel.\nPõhjamaade elektribörsi Nord Pool andmeil olid veebruaris elektri börsihinnad Soome ja Baltikumi hinnapiirkondades ühtlased, jäädes vahemikku 35,07–36, 45 eurot megavatt-tunni kohta.\nEesti hinnapiirkonnas tõusis elektri keskmine hind jaanuari 33,27 eurolt megavatt-tunnist 5,6 protsendi võrra 35,13 euroni, teatas elektrisüsteemi haldaja Elering. Nord Pooli süsteemihind kasvas kuuga 4,8 protsendi võrra 32,28 euroni megavatt-tunni kohta.\nVõimsusvood Eesti-Soome ühendustel olid möödunud kuu 672 tunnist 58 protsendil ajast suunaga Eesti poole ja 30 protsendil Soome poole. Turule antud võimsusest kasutati kokku ära ligi kolmandik ja kogu antud võimsus kasutati ära 11 tunnil. Eesti ja Läti vahelised võimsusvood olid pea 88 protsendil tundidest suunaga Läti poole. Turule antud võimsusest kasutati kokku ära veidi üle poole ning kogu võimsus leidis kasutust 50 tunnil.\nÜlepiirilise võimsuse jaotamise tulu teenis Elering veebruaris ligi pool miljonit eurot ehk 478 916 eurot. Elektri lõpphinda mõjutava süsinikdioksiidi emissioonikvootide hind jäi veebruaris vahemikku 4,89-5,38 eurot tonni kohta. Jaanuaris oli hinnavahemik 4,69-6,11 eurot tonnist.\nKuu viimase kauplemispäeva tehingute järgi võib märtsis elektri keskmiseks hinnaks kujuneda 33,5 eurot megavatt-tunni kohta. Veebruarikuu hinda prognoosisid tehingud võrdlemisi täpselt – hind kujunes kahe protsendi võrra soodsamaks, kui ennustati.


Taeva kaart »\nAutor Teema: Astroloogia (Loetud 13953 korda)\n« : 31 august, 2013, 00:53 »\nMind ikka üllatab, et nimõnigi asi läheb astroloogias täppi, ei ma ei mõtle ajaleheveegudes ennustusi, vaid isiklik astroloogiline ketas kus paned isegi oma sünni kellaaja...\nMa pikka aega ei teadnud oma sünni kellaaega, kui lõpuks sain teada kust selle kätte saab, see on ka eesti arhiivis olemas Muidugi ma neid kettaid ei oska ise lugeda ga mul nimõnigi spetsalist kes oskab seda kunsti\n« Vastus #1 : 02 september, 2013, 14:24 »\nMa olen päris palju sellele mõelnud, et miks need astroloogilised kaardid täppi panevad. Käisin kunagi Taimi Uuesoo juures ja ta suutis minu kaardi järgi üsna täpselt minu kohta rääkida ja ka olnud sündmusi üldplaanis kirjeldada. Ma läksin tema juurde väga ateistlikul eluperioodil, et saada endale vastust, kas seda nn vaimumaailma on üldse olemas või mitte ja kuuldu põhjal sain veendumuse, et midagi ikka on raudselt olemas.\nSamas tekitab astroloogia minus millegipärast vastumeelsust. Mulle tundub, et tegemist ei ole positiivse valdkonnaga.\nKuskil Anastasia raamatus oli minuarust ka juttu astroloogiast. Mäletan hästi ähmaselt, aga vist oli midagi seesugust, et kui inimene on vaba, siis ta ei allu astroloogiale. Aga võibolla mäletan valesti. Kes viitsib otsida, siis see ei olnud igatahes esimeses neljas raamatus. Kui keegi teab seda kohta, siis oleksin viitest huvitatud...\n« Vastus #2 : 02 september, 2013, 21:34 »\nhmhm raamatutes oli midagi sarnast tõesti, ta vihjas sellele, et inimene oleks kõigest vaba ja isegi tähed ei juhiks teda... ka mina olen pikalt skeptiline sellele valdkonnale olnud, kuid huvitav on teada saada mis tähtede järgi oleks...\nKuid ükskõik mida tähed mulle ka ei räägiks otsustan ikka mina kes ma olen seda tuleb meeles pidada.. inimesel on ikkagi väga suur vägi olemas !\n« Vastus #3 : 06 september, 2013, 21:26 »\nOlen ikka nii rehkendanud, et astroloogia on nagu verstapost tee ääres või ajanäitaja, seega muutuste või kulgemise näitaja aegruumis - milliselaadseid muutusi ja millal. Kui võtta karma järgi, siis karma peab alati täituma ning seda ta teebki, seega mis inimese saatusesse tulema peab see tuleb ning selles mõttes on astroloogialt mingit imet oodata mõttetu. Anastassia ütles (kui õieti mäletan), et inimene peab juhtima tähti, aga mitte tähed inimest, seda ütlust olen ka muudest allikatest kuulnud.\nNing Anastassia muudab/muutis sündmuste kulgu oma nägemustes, seega kõik siiani ennustatu muutub seega kehtetuks (?) või mis? Jälgin pidevalt ajakirjanduse kaudu, mis maailmas toimub ning muutusi nagu on ja ei ole ka ... lihtsalt kõik ei käi vist mitte nii kiiresti kui meie seda loodame.\n« Vastus #4 : 07 september, 2013, 09:00 »\nTsiteerin: avo järgi 06 september, 2013, 21:26\nInimene peab juhtima tähti, aga mitte tähed inimest\nNii see oligi !\n« Vastus #5 : 08 september, 2013, 21:46 »\nminu jaoks samuti on astroloogia teatud mõttes teeviit/verstapost, nagu siin enne on kirjutatud.\nkindlasti saab paljudes asjades sellest abi ja selgust, aga ei tasuks pidada lõplikuks tõeks.\nsünnikaarte ja muid tähtede seisusid saab analüüsida ka internetis või programmide ja raamatute abil, ei peagi seda teenust ostma.


Tööpataljon - Veebiraamatukogu\nAutor: Traat, Mats\nEsitaja: Hints, Tarmo\nKestus: 6 tundi 42 minutit 15 sekundit\nMaht: 185 MB\nMärksõnad: eesti kirjandus / ilukirjandus / romaanid / perekonnaromaanid / heliraamatud\nJärg raamatule "Minge üles mägedele".\nTeise maailmasõja ajal hakati Nõukogude armees looma karistusliku iseloomuga väeüksusi, mida nimetati tööpataljonideks. Algselt formeeriti need "rindele mittesobivate" rahvuste (baltlased jms) mobiliseeritud esindajaist ja eritingimustel GULAG-ist vabastatud vangidest.\nNäljapajukile jäetud meeste argipäeva kuulusid raske töö kõrval külmast, nakkushaigustest ja lakkamatust peksust tingitud surmad või hiljutise kaaslase enesetapp. Nõnda läksid hingusele tuhandete noorte meeste elud.\nSõja järel tööpataljonid lokaliseerusid ning läksid armeelt üle NKVD alluvusse, kandes ametlikult ehituspataljoni (stroibat) nime. Üks seesugune paiknes aastail 1944-49 Paldiski lähistel ja oli formeeritud eeskätt varem sundmobilisatsiooni korras Saksa sõjaväes olnud Eesti päritolu isikutest. Nii sattus sellesse väeossa ka Palanumäe talust võrsunud Lembit Susi, Ilmar Jaksi eakaaslane ning Mats Traadi vastse romaani peategelane. Esmakordselt kohtus lugeja temaga Traadi jõgiromaani "Minge üles mägedele" eelviimases jaos "Naised ja pojad".


Üldinfo > Isikuandmete kaitse >\nJärgnevalt on esitatud teave isikuandmete töötlemise põhimõtete kohta Kanepi Vallavalitsuses (edaspidi ametiasutus) ning isiku õiguste kohta enda andmetega tutvumisel.\nKanepi Vallavalitsus töötleb andmeid, mis on vajalikud talle pandud avalike ülesannete ja õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmiseks. Isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekuta on lubatud andmesubjektiga sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu täitmise tagamiseks, välja arvatud delikaatsete isikuandmete töötlemine.\nIsikuandmete aktiivseks avalikustamiseks peab eksisteerima seadusest tulenev selgesõnaline volitus. Aktiivselt avalikustatakse üksikaktid ilma isikuandmeteta (seal sisalduvad isikuandmed asendatakse xxxx-dega).\nAsutusesiseseks kasutamiseks on tunnistatud teave, mis sisaldab eraelulisi või delikaatseid isikuandmeid.\nValla ajalehes avaldame isiku nime ja fakti, et tal on sünnipäev. Muude isikuandmete avalikustamiseks, tuleb küsida eelnevalt isikult nõusolek. Sündide avalikustamiseks on vajalik kirjalik nõusolek lapsevanemalt. Surma puhul võib andmeid avalikustada.\nEraisikutega peetav kirjavahetus on üldise juurdepääsupiiranguga (sarjapiiranguga). Kui keegi tahab Teie kirjavahetusega tutvuda ja esitab teabenõude, siis sarjapiirang tähendab, et teabenõude saamisel vaatame üle, kas küsitud dokumenti saab osaliselt või täielikult välja anda. Kindlasti katame kinni Teie isiklikud kontaktandmed (e-posti aadress või telefoninumber). Võimalikud juurdepääsupiirnagute alused on toodud avaliku teabe seaduse §-s 35. Hoolimata juurdepääsupiirangust väljastame dokumendi asutusele või isikule, kellel on otsene seadusest tulenev õigus seda küsida (nt kohtueelne menetleja või kohus).\nVallavalitsuses tähistatakse väärteomenetluste asjus eraisikutega peetava kirjavahetuse osas dokumendi saaja või saatja üksnes initsiaalidega, mitte nimega. Sellisel dokumentatsioonil on sarjapiirang – teabenõude esitamisel vaatame üle, kas dokumenti saab osaliselt või täielikult väljastada. Kindlasti katame kinni Teie isiklikud kontaktandmed nagu e-posti aadress või telefoninumber (v.a. kui peate kirjavahetust juriidilise isiku või asutuse esindajana). Muus osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Väärteo otsuseid veebilehel ei avaldata. Väärteomenetlust reguleerib üksikasjalikult väärteomenetluse seadustik koos kriminaalmenetluse seadustikuga. Väärteotoimikut säilitatakse vallavalitsuses 5 aastat. Selle tähtaja ületanud toimikud kuuluvad hävitamisele.\nMeile tööle kandideerimisel:\n- kandidaadil on õigus meie kogutud andmetega tutvuda ja anda selgitusi;\n- kandidaatide andmed on juurdepääsupiirnaguga info, millele kolmandad isikud saavad juurdepääsu ainult seaduses sätestatud juhtudel;\n- teave kandidaadi ametisse nimetamise kohta on avalik.\nKandideerija dokumentidele juuurdepääs võimaldatakse vallavalitsuses konkursi otsustusprotsessiga seotud ametnikele ja isikutele. Töökohale kandideerijate avaldused koos juurdekuuluvate dokumentidega säilitatakse üks aasta konkursi lõppemisest.\nVastavalt isikuandmete kaitse seadusele on igaühel õigus tutvuda tema kohta kogutud isikuandmetega ning teada saada, millises ulatuses ja mis eesmärgil on teda puudutavaid isikuandmeid töödeldud. Andmesubjektil on õigus nõuda oma ebaõigete isikuandmete parandamist. Andmete väljastamise eest paberkandjal võib isikuandmete töötleja alates\n21. leheküljest nõuda tasu 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest.\nKui isik tahab rahvastikuregistris andmed sulgeda, teeb avalduse Siseministeeriumile.\nIsikuandmete kaitseks ja õiguspäraseks töötlemiseks oleme kasutusele võtnud nii organisatsioonilised, füüsilised kui ka infotehnilised turvameetmed (Isikuandmete kaitse seaduse\n2. takistada kuriteo või kurjategija tabamist või raskendadada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses;\nVallas on isikuandmete kaitse eest vastutav isik vallasekretär Katrin Slungin.\nInfo tel 797 6311 või e-post katrin@kanepi.ee\nTäpsemalt saate lugeda www.aki.ee - Juhised


Raamatukogudevaheline laenutus - 1970-1979 - Põltsamaa Raamatukogu\nUrvi Puusepp Punalipp(1974), 19. märts, nr. 33, lk2.\nKa kõige suurem raamatukogu ei ole suuteline rahuldama lugejate mitmekesiseid nõudmisi ainult oma raamatufondi põhjal. Ei ole mõeldav, et kõik ilmunud raamatud oleksid olemas igas raamatukogus. Alati on lugejaid, kes vajavad oma teaduslikuks tootmis- või õppetööks kirjandust, mis raamatukogus puudub. Need raamatud tuleb hankida teiste raamatukogude kaudu. Selleks kasutataksegi RVL-i - raamatukogudevahelist laenutamist. RVL-i kaudu saavad ka kõige kaugemates maakohtades asuvate raamatukogude lugejatele kättesaadavaks suurimates raamatukogudes peituvad hindamatud raamaturikkused. RVL-i kaudu on võimalik saada kõiki raamatuid, ajakirju, tehnikakirjandust, noote jm., välja arvatud ajalehed, unikaalsed väljaanded esitrükid. Ilukirjandust saadetakse ainult õppe- ja uurimistööks.\nRaamatukogudevahelist laenutamist juhib ja koordineerib Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu.\nLugeja pöördub oma soovidega kõigepealt lähima külaraamatukogu poole. Kui külaraamatukogu ei saa lugeja soovi rahuldada, saadetakse tellimus edasi rajooni keskraamatukogule. Kui seal soovitud raamatut ei ole, suunab keskraamatukogu nõudmise edasi vabariigi vastavasse raamatukokku. Meie lugejad kasutavad Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Teadusliku Raamatukogu, Eesti NSV Riikliku Teadusliik-Meditsiinilise Raamatukogu, Eesti NSV Teadusliku Tehnikaraamatukogu, Eesti Põllumajanduse Akadeemia Raamatukogu, Tallinna Polütehnilise Instituudi Raamatukogu ja paljude teiste raamatukogude fonde.\nKui aga Eesti NSV raamatukogud ei saa nõudmist rahulda, pöördutakse üleliiduliste raamatukogude poole, nagu V. I. Lenini nimeline NSV Liidu Riiklik Raamatukogu Moskvas, M. I. Saltõkov-Štšedrini nimeline Riiklik Avalik Raamatukogu Leningradis jt.\nOma lugejate teenindamiseks teiste raamatukogude fonde kasutades saame maksimaalselt täita kõiki lugejate nõudmisi. Jääb vaid soovida, et lugejad seda võimalust aktiivsemalt kasutaksid.


Hiina SMD LED-ekraan tootjad ja tarnijad - tehasehind - ERALED\nSMD LED-ekraan koosnes SMD LED-lampidest. SMD LED-lambid on "Surface Mounting Device" jaoks lühikesed. SMD LED-ekraan on üha populaarsem, sest eelised on täiuslik: värvide segamise võimalus, värviküllus äärmuslikes nurkades, palju laiem vaatenurk võrreldes DIP-ga. Veelgi olulisem põhjus, miks SMD on rohkem populaarne, on SMD LED-ekraani eraldusvõime palju suurem kui DIP LED-ekraan. Näiteks DIP LED-ekraani väikseim piksel on 10 mm. Kuid SMD LED-ekraani väikseim piksli samm on 3,2 mm, mis tähendab 9 korda kõrgemat resolutsiooni kui DIP LED-ekraan. Peale selle on SMD LED-ekraan energiasäästlikum ja maksumus on madalam kui DIP LED-ekraan\nS MD L ED kuju koosnes SMD LED-lampidest. SMD LED-lambid on lühikesed "pinnatöötlusseadme"\nSMD LED-i kapseldamise suuruse järgi saab SMD LED-i klassifitseerida mitmeks mudeliks, näiteks: 0606, SMD0808, SMD0909, SMD1010, SMD1515, SMD 2020, SMD2121, SMD3528, SMD1921, SMD2525, SMD2727, SMD3535, SMD5050 SMD jne.\nVastavalt SMD LED-i kapseldamise värvile: SMD LED-d saab klassifitseerida mustade LED-lampide ja valgete LED-detena.\nHot Tags: SMD LED ekraan, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, hind


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Küsimused ja vastused ELi poliitika kohta elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete valdkonnas\nBrüssel, 11 august 2005\nKüsimused ja vastused ELi poliitika kohta elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete valdkonnas\n1) Millised on elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetega seotud probleemid?\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed pärinevad väga erinevatest toodetest. Siia alla kuuluvad väikesed ja suured kodumasinad, infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed, valgustusseadmed ja tarbekaubad, nagu raadiod, televiisorid, videokaamerad ja Hi-Fi helisüsteemid. Sellised seadmed koosnevad mitmetest erinevatest materjalidest ja komponentidest, millest mõned on ohtlikud. Seetõttu võivad elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed ebaõige käitlemise korral jäätmehoolduse käigus, eriti prügilasse ladestamise ja põletamise ajal, põhjustada suuri keskkonnaprobleeme.\nTegelikult on iga elektri- ja elektroonikaseade ehitatud mitmest olulisest osast, nagu trükkplaadid, kaablid, juhtmed ja traadid, leegiaeglusteid sisaldavad plastid, elavhõbedaga lülitid, kuvamisseadised, nagu elektronkiiretorud ja vedelkristallkuvarid, akud ja patareid, valgustusseadmed, kondensaatorid jne.\nNendes komponentides sisalduvatest ainetest põhjustavad keskkonnaprobleeme teatavad raskmetallid (elavhõbe, plii, kaadmium ja kroom) ja halogeenitud ained (CFC-, PCB-, PVC-ühendid ja broomitud leegiaeglustid). Mitmed neist võivad olla mürgised ja vabanemise korral ohustada inimeste tervist. Näiteks plii võib kahjustada närvisüsteemi ja ebasoodsalt mõjutada kardiovaskulaarsüsteemi ja neerusid. Kaadmium mõjutab samuti neerude tööd ja võib põhjustada ajukahjustust.\nÜle 90% elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetest ladestatakse praegu prügilatesse, põletatakse või taaskasutatakse ilma igasuguse eeltöötluseta, mis tähendab, et saasteained võivad sattuda keskkonda ning saastada õhku, vett ja pinnast.\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete 1998. aasta põhiandmed näitasid, et aastas toodeti 14 kg jäätmeid elaniku kohta: ühtekokku umbes 6 miljonit tonni aastas (4% olmejäätmevoost). Hinnanguliselt kasvab elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete hulk 3–5% aastas, mis muudab selle kõige kiiremini kasvavaks jäätmevooks, sest ta kasvab kolm korda kiiremini kui keskmine jäätmevoog. Praegu toodab üks kodanik 17–20 kg jäätmeid aastas.\n2) Mida võtab EL ette elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete suhtes?\nEL on vastu võtnud kaks direktiivi, mis käsitlevad elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetest tingitud probleeme.\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi eesmärk on vältida elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete teket ning edendada korduskasutamist, ringlussevõtmist ja muid taaskasutamise viise, et vähendada selliste jäätmete hulka, mis kõrvaldatakse prügilatesse ladestamise või põletamise teel. Seega on vajalik elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kogumine, taaskasutamine ja korduskasutamine/ringlussevõtt. Võimaluse korral tuleks esmatähtsaks pidada kogu seadme korduskasutamist.\nElektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga püütakse muude võimaluste olemasolul elektri- ja elektroonikaseadmetes asendada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi, kuuevalentset kroomi, polübroomitud bifenüüle (PBB-ühendeid) ja polübroomitud difenüüleetreid (PBDE-ühendeid), et hõlbustada keskkonnaohutut taaskasutamist ja vältida probleeme jäätmehoolduse käigus. (CFC-, PCB- ja PVC-ühendeid käsitletakse teistes ELi õigusaktides)\n3) Millised on elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi peamised sätted ja tähtajad?\nKõnealused direktiivid jõustusid 13. veebruaril 2003 ning liikmesriikidel tuli need siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtta pooleteise aasta jooksul, st 13. augustiks 2004.\n2005: Liikmesriigid peavad koostama tootjate registri, seda pidama ja iga kahe aasta järel esitama komisjonile teavet toodete hulga kohta, mis on turule viidud, kogutud, taaskasutatud, korduskasutatud ja ringlusse võetud. Iga kolme aasta järel peavad liikmesriigid esitama aruande direktiivi rakendamise kohta.\n13. august 2005: Selleks kuupäevaks tagavad liikmesriigid, et sisse on seatud kogumissüsteemid ning elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad rahastavad jäätmete kogumist, käitlemist, taaskasutamist ja keskkonnaohutut kõrvaldamist. Kogumine tähendab seda, et tarbijatel on võimalik anda oma vanad elektri- ja elektroonikaseadmed tagasi 1:1 vastavuse alusel, kui nad ostavad uue toote. Lisaks on avatud muud kogumispunktid, kus kõik elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete omanikud ning turustajad saavad need tasuta ära anda. Selliste kogumispunktide rajamisel tuleb arvesse võtta ligipääsetavust ja rahvastiku tihedust.\nKõik tooted, mis turustatakse pärast 13. augustit 2005, tuleb märgistada läbikriipsutatud prügikasti kujutava märgisega, et tarbijad teaksid, et nad ei või neid tooteid lihtsalt ära visata.\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kogumise, käitlemise, taaskasutamise ja kõrvaldamise rahastamine tagatakse rahastamissüsteemidega. Kui tootjad peale 13. augustit 2005 viivad turule uue toote, peavad nad nimetatud kulude katteks esitama finantstagatise (näiteks ringlussevõtu kindlustus, raha kinnisel pangakontol või osalus kollektiivses rahastamissüsteemis). See peaks vältima olukorda, mil keegi ei hoolitse peremeheta toodete, st vanade elektri- ja elektroonikatoodete eest, mille tootjaid enam ei eksisteeri.\nVanade elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete, st enne 13. augustit 2005 turule viidud toodete osas peavad tootjad ühinema kollektiivse rahastamissüsteemiga. Kollektiivne rahastamine võib toimuda kindla suurusega maksena või lõivuna uuelt seadmelt.\n31. detsember 2006: Selleks kuupäevaks tagavad liikmesriigid lahuskogumise määra 4 kg elaniku kohta aastas. Tootjatel on käitlemisele saadetud elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete joaks erinevad taaskasutamise ja korduskasutamise/ringlussevõtmise eesmärgid, mis on arvutatud seadmete keskmise kaalu alusel. Esmatähtsaks loetakse seadme parandamist nii, et seda oleks võimalik korduskasutada. Kui see ei ole võimalik, seab elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiiv eesmärgiks seadme komponentide korduskasutamise ning materjalide ringlussevõtu ja taaskasutamise.\nNäiteks on suurte kodumasinate, nagu külmkappide ja mikrolaineahjude puhul vähim taaskasutamise määr 80% ning nende komponentide, materjalide ja ainete korduskasutamise/ringlussevõtu määr on 75%. Taaskasutamise määr väikeste kodumasinate puhul, nagu valgustusseadmed, elektrilised ja elektroonilised tööriistad, mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid ning seire- ja kontrolliaparatuur, on 70% ning nende komponentide, materjalide ja ainete korduskasutamise/ringlussevõtmise määr on 50%. Igale kategooriale on kehtestatud erinev taaskasutamise ja korduskasutamise/ringlussevõtu määr.\nUued liikmesriigid: 4 kg elaniku kohta aastas kogumise eesmärgi ja jäätmete taaskasutamise ja korduskasutamise/ringlussevõtu eesmärgi saavutamiseks on Euroopa Liiduga 1. mail 2004 liitunud kümne liikmesriigi tähtaega pikendatud 24 kuu võrra (Sloveenia: 12 kuud).\n4) Millised on elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi peamised sätted ja tähtajad?\n1. juuli 2006: Sellest kuupäevast alates ei ole tootjatel lubatud viia turule elektri- ja elektroonikaseadmeid, mis sisaldavad ohtlikke aineid: pliid, elavhõbedat, kaadmiumi, kuuevalentset kroomi, polübroomitud bifenüüle (PBB-ühendid) ja polübroomitud difenüüleetreid (PBDE-ühendid).\nDirektiivi lisas on loetletud ainete keelust vabastatud kasutus, mille puhul ei leidu muid võimalusi. Direktiiviga on ette nähtud ka võimalikud lisa muudatused, et kohandada keelust vabastatud ainete loetelu teaduse ja tehnika arenguga – kui ohtlike ainete kõrvaldamine on tehniliselt või teaduslikult raskendatud või kui asendamise põhjustatud negatiivsed keskkonna-, tervise- ja tarbijaohutuse mõjud kaaluvad üles keskkonna, tervise ja tarbijaohutuse kasutegurid.\n5) Millised rollid on erinevatel osalejatel – liikmesriikidel, tarbijatel, Euroopa Komisjonil?\nLiikmesriigid: Liikmesriikide ülesandeks on üle võtta elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi ja elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi sätted siseriiklikesse õigusaktidesse (vt punkt 7). Lisaks peavad nad tagama, et tootjad täidaksid kõiki ettenähtud kohustusi (vt punktid 3 ja 4).\nTarbijad: Tarbijad ei tohiks enam niisama minema visata vanu elektri- ja elektroonikaseadmeid. Alates 13. augustist 2005 peaks neil uue toote ostmise korral olema võimalik 1:1 vastavuse alusel tagastada seadmed poodi ja samuti teistesse kogumispunktidesse, seda mõlemal juhul tasuta. Samast kuupäevast alates peavad uued elektri- ja elektroonikatooted kandma läbikriipsutatud prügikasti kujutisega märgist teavitamaks tarbijaid, et neid tooteid ei tohi sorteerimata jäätmetena ära visata (vt punkt 3). Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid eraldi korjates ja neid kogumispunktidesse viies aitavad kodanikud kaasa mõistlikule korduskasutamisele, ringlussevõtule ja teistele taaskasutusvormidele.\nKomisjon: Komisjon toetab kahe kõnealuse direktiivi rakendamist. Ta nõustab liikmesriike direktiividega seotud tõlgendamisküsimustes. Sel eesmärgil on koostatud juhisdokument „Korduma kippuvad küsimused“. Dokument on avaldatud keskkonna peadirektoraadi koduleheküljel:\n2003. aastal võttis komisjon vastu elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi muudatuse, selgitades rahastamiskohustusi seoses elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmetega, mis pärinevad kasutajatelt, mis ei ole kodumajapidamised. 2004. aastal võttis komisjon vastu otsuse aruandeküsimustiku kohta, mille liikmesriigid peavad täitma, et informeerida komisjoni edust elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi rakendamisel. 2005. aastal võttis komisjon vastu otsuse andmete esitusviisi kohta.\nPraegu tegeleb komisjon lisaotsuste vastuvõtmisega, et muuta elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi, lubades rohkem ainete keelatud kasutamise erandeid ning kehtestades maksimaalsed kontsentratsioonimäärad ohtlikele ainetele, mis on hõlmatud direktiiviga teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes.\n6) Kui palju maksab kahe direktiivi rakendamine ja kas see kahjustab tööstuse konkurentsivõimet? Kas seetõttu tõusevad elektri- ja elektroonikaseadmete hinnad?\nKahe nimetatud direktiivi sätteid kohaldatakse ilma ELi ja ELi-väliseid tootjaid diskrimineerimata. Samamoodi kannavad elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis nimetatud ohtlike ainete asendajate kulud ELi ja ELi-välised tootjad ühtemoodi. Konkurentsi seega ei kahjustata.\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi nõuete täitmise üldkulu kogu ELi lõikes on hinnanguliselt 500–900 miljonit eurot aastas. Nendest kuludest 300–600 miljonit eurot kulutatakse kogumisele ja 200–300 miljonit eurot taaskasutamisele, korduskasutamisele ja ringlussevõtule.\nSellest tulenev hinnatõus on hinnanguliselt alates 1% enamiku elektri- ja elektroonikaseadmete puhul ning kuni 2–3% külmkappide, televiisorite ja monitoride puhul. Kulud ja hinnatõus tunduvad õigustatuna, arvestades kasutegureid, mille kaks direktiivi endaga kaasa toovad.\nDirektiivide peamine eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda. Aga elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ringlussevõtt tähendab ka energiasäästu laias laastus võrdeliselt 2,8 miljoni tonni naftaga aastas. Selle tulemusel taanduvad negatiivsed keskkonnamõjud, mida on seostatud ressursside kasutamisega. Pealegi säästetakse nimetatud kahe direktiivi tulemusena värske toorme tootmiskulusid, samuti kõrvaldamiskulusid.\n7) Kui kaugel on kahe direktiivi ülevõtmine liikmesriikides?\nElektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiiv ja direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes jõustusid 13. veebruaril 2003 ning tähtaeg liikmesriikidele nende ülevõtmiseks siseriiklikesse õigusaktidesse oli 13. august 2004.\nPraeguseks hetkeks on kõik liikmesriigid peale Prantsusmaa, Malta, Poola ja Ühendkuningriigi edastanud komisjonile meetmed, mida nad on võtnud elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete direktiivi ülevõtmiseks.\nElektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi puhul on sedasama teinud kõik liikmesriigid, välja arvatud Prantsusmaa ja Ühendkuningriik.\nKomisjon hindab praegu, kas esitatud meetmetega võetakse õigesti üle direktiiviga ettenähtud kohustusi. Komisjoni äranägemisel võib algatada rikkumismenetluse liikmesriikide suhtes, kes on direktiivid vääralt üle võtnud. 2005. aasta juulis algatas komisjon rikkumiste korral kohaldatavad menetlused kaheksa liikmesriigi puhul, kes ei olnud veel direktiive üle võtnud.\nLisateavet elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta ja ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes leiate:\nLiikmesriikides kehtestatud süsteemide kohta täpsema teabe saamiseks vt näiteks:\nBelgia tagasivõtusüsteem: http://www.recupel.be, rakendus 1. juulist 2001\nMadalmaade tagasivõtusüsteemid: http://www.nvmp.nl, rakendusid 1. jaanuarist 1999\nRootsi tagasivõtusüsteem: http://www.el-kretsen.se/Index-e.htm, rakendus 1. juulist 2001.\n Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta [ELT L 37, 13.2.2003], viimati muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ [ELT L 345, 31.12.2003].\n Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes [ELT L 37, 13.2.2003].\n See muudatus direktiivis 2003/108/EÜ [ELTL 345, 31.12.2003] on seotud muudelt kasutajatelt kui kodumajapidamistest pärinevate elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete rahastamisega. Elektri- ja elektroonikaseadmete puhul, mis viidi turule pärast 2005. aastat, peavad tootjad katma nende käitlemisest tekkinud kulud. Vanade jäätmete puhul katavad tootjad kulud, kui nad on asendanud toote samasuguse või sama funktsiooni täitva tootega. Meetmed sisaldavad ka kasutaja rahalise vastutuse võimalust. Muude vanade jäätmete puhul katavad rahastamise kasutajad.


OHUTUSKAART O2 15 %;N2 85 % - PDF Free Download\nOHUTUSKAART O2 15 %;N2 85 %\nDownload "OHUTUSKAART O2 15 %;N2 85 %"\n1 1/14 1. JAGU: Aine/segu ning äriühingu/ettevõtja identifitseerimine 1.1 Tootetähis Toote nimi: 1.2 Aine või segu asjaomased kindlaksmääratud kasutusalad ning kasutusalad, mida ei soovitata Kindlaksmääratud kasutusalad: Tööstuslik ja professionaalne. Enne kasutusele võtmist viia läbi riskianalüüs. Mittesoovitatavad kasutusalad Tarbijale. 1.3 Andmed ohutuskaardi tarnija kohta Tarnija AS Linde Gas Valukoja TALLINN Eesti Telefon: E-post: 1.4 Hädaabitelefoni number: Mürgistusteabekeskus, Terviseamet: tel , (24h) 2. JAGU: Ohtude identifitseerimine 2.1 Aine või segu klassifitseerimine Klassifitseerimine vastavalt parandatud määrusele (EÜ) 1272/2008. Füüsikalised Ohud Rõhu all gaasid Kokkusurutud gaas H280: Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada. 2.2 Märgistuselemendid Tunnussõna: OHULAUSED: Hoiatus H280: Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada. HOIATUSLAUSED\n2 2/14 Üldine Vältimine: Vastus: Hoidmine: Jäätmekäitlus P403: Hoida hästi ventileeritavas kohas. Täiendav teave EIGA-As: Kõrgetel kontsentratsioonidel lämbumist põhjustav aine. 2.3 Muud ohud 3. JAGU: Koostis/teave koostisainete kohta 3.2 Segud Keemiline nimetus Keemiline valem Kontsentratsioon CAS nr Hapnik O2 15% Kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) IV/V lisade loetellu, vabastatud registreerimis est. REACH Korrutustegur: Märkuse registreerimisnu d mber Lämmastik N2 85% Kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) IV/V lisade loetellu, vabastatud registreerimis est. - Komponentide kontsentratsioonid ohutuskaardi pealkirjas (toote nimi on toodud leheküljel üks ja punktis 3.2) on esitatud moolides regulatiivsete nõuete tõttu. Kõik kontsentratsioonid on esitatud nominaalväärtustena. # # Sellel ainel on töökoha piirnorm(id). PBT: püsiv, bioakumulatiivne ja toksiline aine. vpvb: väga püsiv ja väga bioakumulatiivne aine. -\n3 3/14 Klassifikatsioon Keemiline nimetus Klassifikatsioon Märkused Hapnik CLP: Compr. Gas Compr. Gas;H280, Oxid. Gas 1;H270 Lämmastik CLP:, Compr. Gas Compr. Gas;H280 CLP: Regulatsioon nr 1272/2008 Kõigi H-lausete täistekst on toodud 16. jaos. 4. JAGU: Esmaabimeetmed Üldine: 4.1 Esmaabimeetmete kirjeldus Sissehingamine: Kokkupuude silmaga: Kokkupuude Nahaga: Neelamine: 4.2 Olulisemad akuutsed ja hilisemad sümptomid ning mõju: Kőrge sisaldus vőib pőhjustada lämbumise. Sümptomiteks vőivad olla liikumisvőimetus/teadvuse kaotus. Kannatanu ei pruugi lämbumisest teadlik olla. Ohver viia ohualalt eemale, kandes autonoomset hingamisaparaati. Hoida ohver soojas ja puhkeasendis. Kutsuda arst. Hingamise peatumisel teha kunstlikku hingamist. Kőrge sisaldus vőib pőhjustada lämbumise. Sümptomiteks vőivad olla liikumisvőimetus/teadvuse kaotus. Kannatanu ei pruugi lämbumisest teadlik olla. Ohver viia ohualalt eemale, kandes autonoomset hingamisaparaati. Hoida ohver soojas ja puhkeasendis. Kutsuda arst. Hingamise peatumisel teha kunstlikku hingamist. Tootel puudub kahjulik mőju. Tootel puudub kahjulik mőju. Neelamist ei peeta tőenäoliseks. Hingamise lakkamine 4.3 Märge igasuguse vältimatu meditsiiniabi ja erikohtlemise vajalikkuse kohta Ohud: Käitlus:\n4 4/14 5. JAGU: Tulekustutusmeetmed Üldised Tuleohud: 5.1 Tulekustutusvahendid Sobivad kustutusvahendid: Sobimatud kustutusvahendid: 5.2 Aine või seguga seotud erilised ohud: Ohtlikud põlemisproduktid: 5.3 Nõuanded tuletõrjujatele Spetsiaalsed tulekustutuse protseduurid: Tuletõrjujate erikaitsevahendid: Kuumus võib panna mahutid plahvatama. Materjal ei põle. Juhul kui põleb ümbritsev keskkond: kasutada sobivat kutsutusvahendit. Tulekahju korral: leke peatada, kui seda on võimalik teha ohutult. Jätkata veega kastmist ohutus kauguses, kuni balloon on maha jahtunud. Kasutage tulekahju ohjamiseks tulekustuteid. Isoleerige tulekahju allikas või laske sellel lõpuni põleda. Tuletõrjujad peavad kasutama standardset kaitsevarustust, kaasa arvatud tulekaitse mantlit, näokaitsega kiivrit, kindaid, kummisaapaid ja suletud ruumides SCBAd. Juhend: EN 469. Kaitserõivad tuletõrjujatele. Toimivusnõuded kaitserõivastele tulekustutustöödel. EN Kaitsejalatsid tuletõrjujatele. EN 659. Tuletõrjujate kaitsekindad. EN 443. Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid. EN 137. Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus. 6. JAGU: Meetmed juhusliku sattumise korral keskkonda 6.1 Isikukaitsemeetmed, kaitsevahendid ja toimimine hädaolukorras: Ala evakueerida. Kindlustage küllaldane ventilatsioon. Vältida kogunemist kanalisatsiooni, keldritesse, šahtidesse vms kohta, kuhu kogunemine vőib olla ohtlik. Kuni on kinnitatud, et ohtu ei ole, kasutada alale sisenedes hingamisaparaati. Juhend EN 137. Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus. 6.2 Keskkonnakaitse Meetmed: Vältida nii ohutult kui võimalik, lekkeid ja välja voolamist. 6.3 Tõkestamis- ning puhastamismeetodid ja vahendid: Kindlustage küllaldane ventilatsioon. 6.4 Viited muudele jagudele: Vt 8. ja 13. jagu.\n5 5/14 7. JAGU: Käitlemine ja ladustamine: 7.1 Ohutu käitlemise tagamiseks vajalikud ettevaatusabinõud: 7.2 Ohutu ladustamise tingimused, sealhulgas sobimatud ladustamistingimused: Survegaasidega peavad töötama ainult kogenud ja põhjalikult instrueeritud isikud. Kasutage ainult täpselt soovitatud varustust, mis sobib sellele tootele, selle rõhule ja temperatuurile. Lugege tarnija käitlemise eeskirju. Ainet tuleb käsitseda kooskőlas tööstusliku hügieeni ja ohutust käsitleva hea tavaga. Kaitske mahuteid füüsiliste kahjustuste eest; ärge lohistage, veeretage, libistage või laske kukkuda. Ärge eemaldage ega rikkuge tarnija etikette mahuti sisu identifitseerimiseks. Mahutite teisaldamiseks isegi lühikese vahemaa taha kasutage sobivaid seadmeid, nt erinevaid käsikärusid, kahveltõstukit jm. Kinnitage balloonid alati püstasendis, sulgege kõik ventiilid, kui ei kasutata. Kindlustage küllaldane ventilatsioon. Vältida vee tagasivoolu ballooni. Vältida tagasivoolu ballooni. Vältige vee, happe ja leeliste tagasiimemist. Hoida ballooni hea őhutusega kohas, kus temperatuur on alla 50 C. Järgige kőiki balloonide ladustamist käsitlevaid seadusandluse ning kohalikke nőudeid. Käitlemise ajal söömine, joomine ja suitsetamine keelatud. Hoida kooskõlas. Mitte kunagi ei tohi ballooni rőhu tőstmiseks kasutada lahtist leeki vői elektrilisi soojendusseadmeid. Jätta ventiili kaitsekuplid oma kohale kuni anum on paigutatud kindlalt kas seina vői pingi äärde vői asetatud alusele ning on valmis kasutamiseks. Tarnijat tuleb viivitamata teavitada vigastatud ventiilidest. Sulgeda ballooni ventiil peale igakordset kasutamist ning peale tühjaks saamist isegi siis, kui ta on veel seadmetega ühendatud. Ballooniventiile vői ohutusseadeldisi ei tohi mitte kunagi ise parandada vői muuta. Aseta ventiili kuplid vői korgid ja anuma kuplid tagasi niipea, kui anum on seadmete küljest lahti ühendatud. Hoidke väljundventiilid puhtad ja vabad saasteainetest, eriti õlist ja veest. Kui kasutajal on probleeme mahuti ventiiliga, tuleb lõpetada kasutamine ja võtta ühendust tarnijaga. Ärge kunagi püüdke gaase üle viia ühest mahutist teise. Ballooniventiili kaitsed vői kuplid peavad olema omal kohal. Balloone ei tohi ladustada tingimustes, mis soodustavad rooste teket. Ladustatud mahuteid peab perioodiliselt kontrollima üldise olukorra ja lekete suhtes. Ballooniventiili kaitsed vői kuplid peavad olema omal kohal. Ladustada balloone kohas, kus ei ole tulekahju tekkimise ohtu ning eemal kuumus- ja süttimisallikatest. Hoida eemal süttivatest ainetest. 7.3 Erikasutus: 8. JAGU: Kokkupuute ohjamine/isikukaitse 8.1 Kontrolliparameetrid Töökeskkonnas Kohaldatavad Ohtlike Ainete Piirnormid Ühelegi koostisosale ei ole määratud toime piirnormi.\n6 6/ Kokkupuute ohjamine Asjakohane tehniline kontroll: Kaaluge tööloa süsteemi, nt hooldustoimingutes. Tagada piisav őhutus. Kindlustage küllaldane ventilatsioon, kaasa arvatud sobiv kohalik väljatõmme tagamaks, et ei ületata kehtestatud kutsealaseid piirnorme. Lämmatava gaasi vabanemise vőimaluse korral tuleb kasutada hapniku sisalduse tuvastamise seadmeid. Rõhu all olevaid süsteeme tuleb regulaarselt kontrollida lekete suhtes. Kasutage eelistatult lekkekindlaid ühendusi (nt keevitatud torud). Ärge sööge, jooge või suitsetage, kui kasutate seda toodet. Isiklikud kaitsemeetmed, näiteks isikukaitsevahendid Üldine teave: Silmade/näo kaitsmine: Nahakaitse Käe Kaitse: Kehakaitse: Muud kasutusalad: Hingamiskaitse: Termiline oht: Hügieeni meetmed: Kokkupuute ohjamine keskkonnas: Igas tööpiirkonnas tuleb läbi viia ja dokumenteerida riski hindamine, et hinnata toote kasutamisega seotud riske ja valida isikukaitsevarustus (PPE), mis sobib asjaomase riskiga. Tuleb arvestada järgmisi soovitusi. Hoida autonoomset hingamisaparaati hädaolukorras kasutamiseks käepärast. Keha isikukaitsevarustus tuleb valida täidetava ülesande ja selles sisalduvate riskide alusel. Gaase kasutades kandke EN 166 nõuetele vastavat silmade kaitset. Juhend: EN 166 Isiklikud silmakaitsevahendid. Juhend: EN 388 Kaitsekindad mehaaniliste ohtude eest. Täiendav teave: Mahutitega tegeledes kanda töökindaid Erilisi ettevaatusabinõusid pole. Mahutitega töötamisel kanda kaitsejalatseid. Juhend: ISO Isikukaitsevarustus - Kaitsejalanõud. Ei nõuta. Mitte mingid ettevaatusabinõud pole vajalikud. Lisaks hügieeni- ja ohutusnőuetele ei ole eraldi riski juhtimise meetmed nőutud. Ärge sööge, jooge või suitsetage, kui kasutate seda toodet. Jäätmete utiliseerimise kohta vaata ohtuskaardi 13. jaotist.\n7 7/14 9. JAGU: Füüsikalised ja keemilised omadused 9.1 Teave üldiste füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta Välimus Agregaatolek: Vorm: Värv: Lõhn: Lõhnalävi: ph: Sulamispunkt: Keemispunkt: Sublimatsioonipunkt: Kriitiline temperatuur ( C): Leekpunkt: Aurumiskiirus: Süttivus (tahke, gaasiline): Süttivuse piirnorm - ülemine (%): Süttivuse piirnorm - alumine (%): Aururõhk: Auru tihedus (õhk=1): Suhteline tihedus: Lahustuvus(ed) Lahustuvus vees: Jaotuskoefitsient (n-oktanool/vesi): Isesüttimise temperatuur: Lagunemistemperatuur: Viskoossus Viskoossus, kinemaatiline: Viskoossus, dünaamiline: Plahvatusohtlikkus: Oksüdeerivad omadused: Gaas Kokkusurutud gaas O2: Värvitu N2: Värvitu O2: Lõhnatu N2: Lõhnatu gaas Lőhna piirväärtus on subjektiivne ning ei ole adekvaatne hoiatamaks liigse kokkupuute eest. Ei ole rakendatav. Pole kättesaadavat informatsiooni Pole kättesaadavat informatsiooni Ei ole rakendatav. Pole kättesaadavat informatsiooni Pole kohaldatav gaasidele ja gaasisegudele Pole kohaldatav gaasidele ja gaasisegudele See toode ei ole tuleohtlik. Ei ole rakendatav. Ei ole rakendatav. Usaldusväärsed andmed puuduvad. 1,01 (arvestuslik) (15 C) Pole kättesaadavat informatsiooni Pole kättesaadavat informatsiooni Pole teada. Ei ole rakendatav. Pole teada. Pole kättesaadavat informatsiooni Pole kättesaadavat informatsiooni Pole rakendatav. Ei ole rakendatav. 9.2 MUU TEAVE: Õhust raskem gaas/aur. võib koguneda kinnistes kohtades, eriti maapinnal või selle all.\n8 8/ JAGU: Püsivus ja reaktsioonivõime 10.1 Reaktsioonivõime: Puudub igasugune reaktsioonioht peale mõjude, mida kirjeldatakse allpool alapunktis Keemiline Stabiilsus: Tavatingimustel stabiilne Ohtlike Reaktsioonide Võimalikkus: 10.4 Tingimused, Mida Tuleb Vältida: 10.5 Kokkusobimatud Materjalid: Ei reageeri ühegi tavalise kuivas või märjas olekus materjaliga Ohtlikud Lagusaadused: Ladustamise ja kasutamise normaaltingimuste korral ei tohiks tekkida ohtlikke lagusaaduseid. 11. JAGU: Teave toksilisuse kohta Üldine teave: 11.1 Teave toksikoloogiliste mõjude kohta Akuutne toksilisus - Allaneelamisel Akuutne toksilisus - Naha Akuutne toksilisus - Sissehingamine Nahka Söövitav/Ärritav Tõsiselt Silma Kahjustav/Silma Ärritav Hingamisteid ja Nahka Sensibiliseeriv\n9 9/14 Mikroobi Raki Mutageensus Kantserogeensus Reproduktiivtoksilisus Toksilisus Ühele Sihtorganile Ühekordse Kokkupuute Järel Toksilisus ühele Sihtorganile Korduva Kokkupuute Järel Hingamise Oht Pole kohaldatav gaasidele ja gaasisegudele. 12. JAGU: Ökoloogiline teave Üldine teave: Ei ole rakendatav 12.1 Toksilisus Akuutne toksilisus 12.2 Püsivus ja lagunduvus 12.3 Bioakumulatsioon 12.4 Liikuvus pinnases ei tekita ökoloogilist kahju. Pole kohaldatav gaasidele ja gaasisegudele. Kõnealune toode on eeldatavasti biolagunev ning ei püsi pikaajaliselt veekeskkondades. Kőrge lenduvuse tőttu on ebatőenäoline, et toode vőiks pőhjustada pőhja- vői pinnavee reostuse.\n10 10/ Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate omaduste hindamine Ei ole liigitatud kui PBT (püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline aine) vői vpvb (väga püsiv ja väga bioakumuleeruv aine) Muud Kahjulikud Mõjud: ei tekita ökoloogilist kahju. 13. JAGU: Jäätmekäitlus 13.1 Jäätmetöötlusmeetodid Üldine teave: Kahjutustamise meetodid: Keelatud on tühjendada kohtadesse, kus kogunemine võib olla ohtlik. Juhtida atmosfääri hästi ventileeritud kohas. Lugege EIGA tegevusjuhist (dok. 30 Gaaside kõrvaldamine, allalaaditav saidil et saada rohkem teavet sobivate kõrvaldamise meetodite kohta. Kõrvaldage mahuti ainult gaasi tarnija kaudu. Vabastamine, käitlemine ja kõrvaldamine võib alluda riiklikule, maakondlikule või kohalikule seadusandlusele. Euroopa Jäätmekoodeksid Konteiner: : Survemahutis gaasid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga JAGU: Veonõuded ADR 14.1 ÜRO Number (UN Number): UN ÜRO Veose Tunnusnimetus: KOKKUSURUTUD GAAS, N.O.S.(Lämmastik, Hapnik) 14.3 Transpordi Ohuklass(id) Klass ja jaotus: 2 Sil(did)t: 2.2 Ohu nr. (ADR): 20 Tunneli piirangu koodeks: (E) 14.4 Pakendirühm: 14.5 Keskkonnaohud: Ei ole rakendatav 14.6 Eriettevaatusabinõud kasutajatele:\n11 11/14 RID 14.1 ÜRO Number (UN Number): UN ÜRO Veose Tunnusnimetus KOKKUSURUTUD GAAS, N.O.S.(Lämmastik, Hapnik) 14.3 Transpordi Ohuklass(id) Klass ja jaotus: 2 Sil(did)t: Pakendirühm: 14.5 Keskkonnaohud: Ei ole rakendatav 14.6 Eriettevaatusabinõud kasutajatele: IMDG 14.1 ÜRO Number (UN Number): UN ÜRO Veose Tunnusnimetus: COMPRESSED GAS, N.O.S.(Nitrogen, Oxygen) 14.3 Transpordi Ohuklass(id) Klass ja jaotus: 2.2 Sil(did)t: 2.2 EmS nr.: F-C, S-V IATA 14.4 Pakendirühm: 14.5 Keskkonnaohud: Ei ole rakendatav 14.6 Eriettevaatusabinõud kasutajatele: 14.1 ÜRO Number (UN Number): UN Õige tarnenimetus: Compressed gas, n.o.s.(nitrogen, Oxygen) 14.3 Transpordi Ohuklass(id): Klass ja jaotus: 2.2 Sil(did)t: Pakendirühm: 14.5 Keskkonnaohud: Ei ole rakendatav 14.6 Eriettevaatusabinõud kasutajatele: MUU TEAVE Reisi- ja kaubalennuk: Lubatud. Ainult kaubalennuk: Lubatud Transportimine mahtlastina kooskõlas MARPOL II lisaga ja IBC koodeksiga: Ei ole rakendatav Täiendav identifitseerimine: Vältida transporti sõiduvahendiga mille pakiruum ei ole juhikabiinist eraldatud. Tagada, et sõidukijuht on teadlik koorma võimalikust ohust ning teab, mida õnnetuse või hädaolukorra korral ette võtta. Enne balloonide transporti tuleks veenduda, et need on korralikult kinnitatud. Veenduge, et ballooniventiil on suletud ja ei leki. Ballooniventiili kaitsed vői kuplid peavad olema omal kohal. Tagada piisav őhutus.\n12 12/ JAGU: Reguleerivad õigusaktid 15.1 Ainete ja segude suhtes kohaldatavad ohutuse-, tervise- ja keskkonnaalased eeskirjad/õigusaktid: EL määrused EL. Direktiiv 2012/18/EL (SEVESO III) ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu kohta, muudetud:ei ole rakendatav Direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl: Keemiline nimetus CAS nr Kontsentratsioon Hapnik % Riiklikud määrused Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta Direktiiv 89/686/EMÜ isikukaitsevarustuse kohta Ainult tooteid, mis on kooskõlas toidumäärustega 95/2/EÜ ja 2008/84/EÜ ja on vastavalt märgistatud, võib kasutada toidulisanditena. See ohutuskaart koostati kooskõlas määrusega (EL) nr 2015/ Kemikaaliohutuse hindamine: Kemikaaliohutuse hindamist ei ole läbi viidud. 16. JAGU: Muu teave Parandamise teave: Ei ole asjakohane.\n13 13/14 Andmete peamised kirjanduse viited ja allikad: Selle ohutuskaardi koostamisel on kasutatud erinevaid andmeallikaid, nende seas, aga mitte ainult: Toksiliste ainete ja haiguste registreerimise agentuur (ATSDR) Euroopa Kemikaaliamet: Ohutuskaartide koostamise juhend. Euroopa Kemikaaliamet: Teave registreeritud ainete kohta, Euroopa Tööstusgaaside Assotsiatsioon (EIGA) Doc. 169 Klassifitseerimise ja märgistamise juhend, muudetud kujul. Rahvusvaheline kemikaaliohutuse programm ( ISO 10156:2010 Gaasid ja gaaside segud - Tuleohtlikkuse ja oksüdeerimisvõime määramine balloonide väljalaskeventiilide valikuks. Mathesoni gaasiraamat, 7. väljalase. Riiklik Standardi- ja Tehnoloogiainstituut (NIST) Standardite andmebaasi viitenumber 69 Endise Euroopa Kemikaalibüroo (ECB) platvorm ESIS (Euroopa keemiliste ainete 5 infosüsteem) ( Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) ERI-kaardid. Ameerika Ühendriikide meditsiini rahvusraamatukogu toksikoloogia andmevõrk TOXNET ( Ameerika valitsuse tööstushügieenikute konverentsi (ACGIH) lävendi piirnorm (TLV). Tarnijatepoolne tooteteave. Selles dokumendis esitatud andmed on õiged avaldamise ajal. Ohuklass (ja alajaotus) ning määruse (EÜ) nr 1272/2008 (CLP) kohase segude klassifitseerimiseks kasutatud protseduur Klassifitseerimine vastavalt parandatud määrusele (EÜ) 1272/2008. Rõhu all gaasid, Kokkusurutud gaas Klassifitseerimisviis Katseandmete alusel H-avalduste sõnastus 2. ja 3. osas H270 H280 Võib põhjustada süttimise või soodustada põlemist; oksüdeerija. Sisaldab rõhu all olevat gaasi, kuumenemisel võib plahvatada. Koolitusteave: Hingamisaparaadi kasutajad peavad olema läbinud vastava koolituse. Tihti alahinnatakse lämbumisohtu ning sellele tuleb käitajate koolitusel eraldi tähelepanu pöörata. Veenduge, et operaatorid mõistavad ohte. Klassifitseerimine vastavalt parandatud määrusele (EÜ) 1272/2008. Press. Gas Compr. Gas, H280\n14 14/14 MUU TEAVE: Enne antud toote uues protsessis vői katses kasutamist tuleb teostada pőhjalik ohutus- ja sobivuskontroll. Tagada piisav őhutus. Kőik kohalikud/riiklikud seadusandluse nőuded peavad olema täidetud. Kuigi dokument on koostatud hoolikalt, ei vastuta me toote kasutamise tagajärjel tekkinud vigastuste vői kahjustuste eest. Loobumiskiri: Informatsioon antakse ilma garantiita. See informatsioon on eeldatavasti täpne. Seda informatsiooni peaks kasutama andmaks sõltumatu hinnangu meetoditele, et kaitsta töölisi ja keskkonda.


Võitluses ohatisega tuleb olla kiire ja hoolas » Lasnaleht - Uhise ravi margid\nUhise ravi margid, Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused.\nÕunaäädikas, mida tuleks korduvalt villidele tupsutada. See on väga tähtis, sest enne kui viirus saab paljunema ja keha kahjustama hakata, vajab ta peremeesrakku. Küsimused ja vastused Küsimus: Minu 6 -aastasel tütrel on pidevalt ohatis huulel, ca 2x kuus. Nakkuse edasikandumiseks oleks vajalik otsene kokkupuude kas villikeste või haavandiga. Ja lisaks herpeseviirusele on võimalik huulepulgalt saada tervet hulka muid haigustekitajaid, näiteks soolenakkused, tuberkuloosibakter, rohkelt erinevaid muid haigustekitajaid. Magusa lõhnaga taimest pressitud õli on kahvatukollane vedelik, millel on kerge ja värske sidrunit meenutav lõhn.\nKuidas taltsutada huuleherpest? | Telegram\nHerpese ehk ohatise ilmumine on tüütu ja alati ootamatu. Lisaks torkimistundele, sügelusele ja valule näevad tekkinud villid veel ka ebaesteetilised välja. Samas võib kehas pesitseva herpese viiruse aktiveerumine Uhise ravi margid meile punase lipuna märku immuunsuse nõrgenemisest ning kontrolli alt väljunud stressist. Ligikaudu neljandikul juhtudest seostatakse herpese ilmnemist aga hoopis kõrge UV kiirgusega.\nohatis - Eesti podcastid\nNii üllatab herpes kutsumata külalisena sageli just mäesuusatajaid ja soojale maale puhkusereisile saabunuid. Ohatise kordumist võivad esile kutsuda nii palavikuga kulgevad haigused, traumad, kirurgilised protseduurid, kui ka külmetamine. Herpese vallandumise võib esile kutsuda ka hambaarsti juures tehtav tuimestav süst.\nOhatis | Ohatis e. herpes ja lapsed\nHerpese villikeste ilmumisel tuleks vältida suudlemist, sest viirus võib kergelt edasi kanduda ka pahaaimamatule partnerile. Ravimitega võib herpese küll taas kontrolli alla saada, kuid pühendunud loodusravi eelistajatel tasuks kindlasti proovida ka alternatiivseid võimalusi. Järgnevalt olgu ära toodud mõned looduslikumat tüüpi soovitused pidevalt ilmuva huuleherpese taltsutamiseks.\nEfektiivne loodusravi herpese leevendamiseks - Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nKvaliteetne C-vitamiini lisand koos flavonoididega lühendab villide eluiga ja tekkimise aega. Immuunsusmineraal tsink aitab herpest maha suruda.\nTarvita asendamatu aminohappe Uhise ravi margid rikkaid toite: kalkunit, kana, probiootilisi jogurteid, muna, juustu. Lüsiin hoolitseb antikehade ja ensüümide tootmise ja herpeseviirusega võitlemise eest. Imeliselt toimib ka L-lüsiini kreem, kuid Eestis apteegid seda kahjuks ei paku. Vitamiini B12 madal tase võib tingida herpese väljalöömise. Inglismaal tehtud uuring kinnitas, et viiruse all kannatajatel on reeglina madal B12 tase, seega oleks mõtekas turgutada end hästiimenduva B-vitamiini kompleksiga.\nAminohape arginiin toidab herpest, kuna aitab viirusel replikeeruda. Väldi viiruse aktiivsusperioodil arginiini rikkaid toite sojatooted, mereannid, kõrvitsa- ja seesamiseemned, maapähklid, valge jahu, riis, Artroosi pohjused ja ravimeetodid. Kofeiin stimuleerib herpese viiruse väljalöömist.\nKui viirus juba veres, hoidu kohviga liialdamast. Hoidu maiustustest ja suhkrurikastest toitudest, mis immuunsust veelgi alla kisuvad.\nErilise hoolega väldi aspartaami, sukraloosi ja teisi sünteetilisi magusaineid sisaldavaid tooteid nätse, karastusjooke, mahlu jms. Punases veinis olev resveratrool pärsib viiruse aktiivsust, resveratrooli võiks tarvitada ka lisandi kujul. Turguta immuunsüsteemi punase päevakübara tinktuuri ja Kanada koldjuure Hydrastis canadensis ekstraktiga.\nTarvita immuunsust tõstvaid probiootilisi toite hapendatud kapsast, kurki, aedvilju ja kõrge efektiivsusega vähemalt 1 miljard piimhappebakterit annuse kohta lisandeid. Villide määrimiseks sobib : Mesi, mis ravib herpest paremini kui ravimid. Villidele kantuna ei tekitanud mesi mingeid kõrvalnähte, samal ajal, kui ravim tekitas osadel katsealustel sügelust.\nKampripiiritus, millega võid ville määrida mitu korda päevas.\nGreipfruudi seemne ekstrakt, mida võib segada aaloe mahla või oliivõliga. Pane villile ja hoolitse selle eest, et ümbritsevat nahka mitte söövitada.\nDOBERMAN (Feat. 지투 (G2)) (Prod. Flash Note)\nTeepuuõli, aga hoidu õli alla neelamast — seespidiselt tarvitatuna on teepuuõli toksiline. Vesinikülihapendi lahus, mida võib vatitikuga mitu korda päevas villidele kanda. Õunaäädikas, mida tuleks korduvalt villidele tupsutada. Kutsub esile kõrvetustunnet! Uhise ravi margid, mida võib teha ka ise küüslauku nt oliivõli sisse purustades.


📄 Noored ja sport | Sport - Sport kehaline kasvatus\nNoored ja sport (16)\nMis on sport, mida sport inimesele annab ning milleks seda vaja on ?\nMis on sport , mida sport inimesele annab ning milleks seda vaja on?\t4\nSport kui võimalus\t6\nNoored vs sport\t7\nIgal inimesel peab olema võimalus tegeleda spordiga. Spordiga tuleks tegelda pidevalt. Sport hoiab inimest vormis ja tervena . Sport arendab ja täiustab inimest mitmeti.\nNoorte jaoks on loodud küllaltki palju võimalusi selleks, et nad saaksid tegeleda spordiga. Kool loob ka võimalusi selleks, et noored ikka tegeleksid spordiga, selleks on ette nähtud ka koolis kehaline kasvatus ning lisaks on ka erinevad trennid.\nMilliseid võimalusi aga sport pakub, milleks on vaja spordiga tegeleda. Paljud noored tegelevad spordiga?\nSpordi alged pärinevad inimkonna varaselt arenguastmelt igapäevatööst ja sõjapidamisest. Sihiteadlikuks muutus sport Vana-Kreekas, kus see kuulus kasvatusse. Mitmesugustest jõu- ja osavusvõistlustest arenesid suurvõistlused: 776 eKr peeti esimesed olümpiamängud.\nSpordi ajalugu on pikk, kuid spordiharrastuse laialdane levik jääb siiski vaid käesoleva sajandi, eriti viimase kolmekümne aasta piiridesse ( Unger 1997). Nüüdisaja spordi alguseks peetakse 19. sajandi II poolt, kui hakati korraldama ametlikke rahvuslikke ja rahvusvahelisi võistlusi. Sporti edendas rahvusvaheliste spordiföderatsioonide loomine ja olümpiamängude taassünd (1896; kaasaegsed olümpiamängud). Eriti kiiresti on sport arenenud pärast Teist maailmasõda.\nEestis algas sihipärane spordi-, eelkõige raskejõustikuharrastus 1890. aastatel. Raskejõustik jäigi kauaks kõige menukamaks spordialaks. Kui 19. ja 20. sajandi vahetusel asutati esimesed spordiseltsid, lisandusid jalgrattasport , jooks, võimlemine, jalgpall, poks , ujumine ja uisutamine . Iseseisvas Eestis saavutasid kõrge rahvusvahelise taseme laskesport , purjetamine , jääpurjetamine, male ja meeste kergejõustik, endiselt võidukad olid raskejõustiklased (wikipedia.org).\nMis on sport, mida sport inimesele annab ning milleks seda vaja on?\nSport on mänguline kehaline või vaimne võistluslik tegevus ja meelelahutus .\nSport jaguneb amatöör- ehk harrastusspordiks ja elukutseliseks (professionaalseks) ehk profispordiks. Eesmärgi järgi eristatakse tervisesporti, kus võistluslik aspekt ei ole oluline, ja võistlussporti. Viimase kõrgeim aste on tippsport. Spordi meelelahutuslik\nReferaat spordist noorte elus.\nsport , noored\nmitmesugustest jõu, spordi ajalugu, sport, sport, heale tervisele, liikumise õppimine, spordi juures, sportimisel\nkr1s71na: ma ei tea nüüd, kes kelle pealt maha tegi või copy-ti lihtsalt netist osa tekstist juhuslikult referaadiga '' Sport ja tervislikud eluviisid'' ühtemoodi\nHenri J.: Oleks võinud tuua ka paralleelselt välja halbu külgi juhul, kui minnakse spordiga liiale. Aga muidu väga mõnus ja kasulik materjal!\nSneakyghost: Kas referaadil peaks olema tiitelleht? Peaksin vist kooli tagasi minema ja varem õpitu unustama...\nNoorte sportlik vabaaja tegevus\nNOORTE SPORTLIK VABAAJA TEGEVUS Referaat Tallinn 2010 SISUKORD 2 SISSEJUHATUS Sport on mänguline, kehaline või vaimne võistluslik tegevus ja meelelahutus (htt...\nEesti kehaline kasvatus ja meie laste liikumisaktiivsus\nEesti kehaline kasvatus ja meie laste liikumisaktiivsus Minu analüüsiv kirjalik mõtteväljendus põhineb põhiliselt 2015. aasta veebruarikuu Jorgen Matsi artikli „Psühholoo...\nÕpilaste kooliväline sporditegevus\nRapla Ühisgümnaasium Birgit Paiba 10.h klass ÕPILASTE KOOLIVÄLINE SPORDITEGEVUS Uurimistöö Juhendaja õp. Tiiu Kosk Rapla 2011 Sissejuhatu...


Silvano vähendab järsult väljamakseid - Äripäev\nSilvano juhatus tegi ettepaneku maksta sel aastal aktsionäridele varasemast vähem dividende. Samas soovitakse aktsionäridelt kinnitust uuele aktsiate tagasiostuprogrammile, mille maht on kaks korda suurem võrreldes eelmisel aastal kinnitatud programmiga.\nKui mullu maksis Silvano FG aktsionäridele kokku 20 senti aktsia kohta (10 senti dividendina ja 10 senti aktsiakapitali vähendamisena aktsia kohta), siis nüüd tegi ettevõte ettepaneku maksta dividendi vaid 10 senti aktsia kohta.\nSamuti on Silvano juhatus teinud 30. juunil toimuvale aktsionäride koosolekule ettepaneku kinnitada uus aktsiate tagasiostuprogramm. Selle järgi võib Silvano osta 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 maksimaalselt miljon aktsiat hinnaga kuni 2 eurot aktsia kohta. Eelmisel aastal toimunud aktsionäride koosolekul kinnitatud tagasiostuprogrammi järgi ostis Silvano 400 000 enda aktsiat maksimaalse hinnaga 2,5 eurot.\nSeega soovib Silvano aktsiate tagasiostuprogrammi mahtu suurendada.\nLHV ei osanud sedavõrd nõrka tulemust oodata. Silvano eelmise aasta tulemusi arvestades ei ole üllatav, et aktsionäridele tehtavat väljamakset vähendatakse, ütles LHV vanemanalüütik Joonas Joost. “Silvano 2013. aasta majandustulemused jäid 2012. aastaga võrreldes nõrgemaks ning ilmselt jätkub tulemuste nõrgenemine ka 2014. aastal,” selgitas ta.\nJoosti sõnul on aga üllatav, et omanikele tehtavat väljamakset tahetakse vähendada nii palju. “Me ei oodanud nii suuremahulist langust. Ootasime aktsionäridele tehtavat väljamakset pigem suurusjärgus 0,17–0,18 eurot aktsia kohta.”\nJuhtkonna otsus on äärmiselt konservatiivne. Silvano majandustulemustest rääkides ütles Joost, et kuigi oodatav ärimahu vähenemine toob kaasa ka väiksema rahavoo põhiärist, jääb see LHV hinnangul tõenäoliselt siiski positiivseks. Ka ei ole Silvano LHV teada kavandanud 2014. aastasse suuri investeeringuid.\nÜhest küljest on rubla nõrgenemisel negatiivne mõju Silvano rahavoogudele, samas vähendab väiksem ärimaht pigem ka käibekapitali vajadust.\nVõttes veel lisaks arvesse asjaolu, et Silvano toimetab sisuliselt ainult oma rahaga ehk pangalaene ei kasuta, siis on juhtkond võtnud vaid 10sendise dividendiga väga konservatiivse hoiaku, rääkis Joost.\nMis puudutab aktsiate tagasiostuprogrammi, siis Joosti sõnul on Silvano seda rakendanud juba mitu aastat ja see uudis on üsna ootuspärane. “Kui aktsionäridele jaotatavad dividendid jäid oodatust väiksemaks, siis aktsiate tagasiostuprogrammi mahu kasv on pigem positiivne,” lausus Joost.\nKa Swedbank ootas rohkemat. Swedbank ootas, et Silvano maksab sel aastal aktsionäridele 15 senti aktsia kohta. “Meil on raske uskuda, et finantsiliselt nii eduka ja põhiturgudel kõrge brändituntusega ettevõtte aktsia hinna-kasumi suhtarv on kõigest 6,1 ja 2013. aasta eest oodatav dividenditootlus 8,1%,” selgitasid Swedbanki analüütikud oma ootust veel mais.\nSilvano tänavuse esimese kvartali tulemus oli analüütikute oodatust märgatavalt nõrgem. Ettevõte põhjendas kehva tulemust sellega, et tarbijate ostujõud on nõrk ja ettevõtet mõjutab ebasoodne valuutade liikumine euro suhtes.\nPeamine osa Silvano müügikäibest ja laekumata arvetest on seotud Vene rubla, Valgevene rubla ja Ukraina grivnaga, mis nõrgenesid euro suhtes.\nNeed liikumised mõjutavad otseselt tarbijate ostuvõimet, kuna nende sissetulekud on jäänud samale tasemele. Nõrgem Valgevene rubla vähendab samas pisut Silvano tootmiskulusid.\nLHV ootab ka teises kvartalis käibe langust. LHV panga hinnangul mõjutab Silvano müügitulemusi Vene rubla ja euro vahetuskurss, mis on aprillis-mais püsinud esimese kvartali keskmisega võrreldes ebasoodsamal tasemel.\nPanga analüütik Joonas Joost märkis, et kuigi eelmise aasta teise kvartali müügitulemused olid veel absoluutnumbris väga tugevad, oli nendes juba selgelt näha müügikasvu olulist aeglustumist.\nTa lisas, et seega on tõenäoliselt oodata käibe langust ka teises kvartalis, kuid aastases võrdluses ei pruugi protsentuaalne langus tulla suurem kui esimeses kvartalis.\nMai lõpus vähendas Swedbank Silvano aktsia hinnasihti viie sendi võrra 2,50 eurole.\nTänavust käibeootust langetati 123 miljonilt eurolt 112 miljonile ja puhaskasumi prognoosi 2 protsendi võrra, 11,9 miljonile eurole.\nJaak Roosaare, investor\nÜldise negatiivsuse taustal on see pigem hea uudis. Aktsiate tagasiost on maksude mõttes kasulikum kui dividendi maksmine ja mul on hea meel, et Silvano FG seda teed on läinud. Mina olen pigem ostulainel, eriti kui kirjutatakse aktsiast negatiivses võtmes lugu – mida madalam hind, seda rohkem ma sama raha eest osta saan. Samuti on madal hind hea Silvano FG-le, nad saavad oma miljon aktsiat odavamalt kätte.\nTannar Tiitsar, väikeaktsionär, Seven Solutions OÜ omanik\nSilvano Fashion Groupi teade ei tule mulle üllatusena. Viimaseid uudiseid ja eelmise aasta aruannet arvestades on see teade täiesti loogiline. Ma ei näe selles üllatust.\nSilvanol on tänavu läinud oluliselt keerulisemalt kui eelmisel aastal. Kui ettevõttel ongi raskemad ajad, siis on dividendimaksete vähendamine ootuspärane.\nMina vähendasin oma osalust Silvanos pärast eelmise aasta aastaaruande avalikustamist ja minu edasipidised tehingud sõltuvad sellest, kuidas olukord kujuneb. Praegu ma ei ole positsiooni muutnud.\nEsimene kvartal oli pigem parem, kui oleks oodanud. Kartsin hullemat, kui võtta arvesse idaturu olukord.\nSilvano ei ole investoritega suhtlemise poole pealt kõige läbipaistvam ettevõte, on eeskujulikumaid ettevõtteid, aga oluline on Silvano puhul põhiturgudel toimuv ning sealsed majandus- ja valuutariskid.\nSilvano on huvitav ettevõte, aga kindlasti riskantne.\n08. June 2014, 18:07


Tallinna esimene Pesapunuja avab Ülemistes uksed\nTäna kell 12 alustab Ülemiste keskuses tegevust kodukaupade kauplus Pesapunuja. Kauplus pakub erinevat sisustuseks vajalikku kaupa – lauanõusid, sisustuselemente ning värsket teed-kohvi, mida hakatakse tihti ka kaupluse k&uu\nVeinimaailma uued üritused\nSuvi on möödumas ja aeg jälle tõsisemalt tööle asuda.Seoses sellega jagaksime Teiega mõningast informatsiooni.Veinimaaailmal on tulemas järgmised üritused:\nTegemist on 10-päevase veinireisiga kõigi mugavustega bussis (wc, kohvimasin, köögiseadmed, video-audio). Bussis on kokku 36 kohta. Kalkulatsioonid on tehtud arvestades 24 reisijaga.Seega mida rohkem reisijaid seda väiksemad on meie reisiku…\nAS Tallegg loodab salmonellabakterist täielikult vabaneda aastaga\nEesti ainus kodumaine linnulihatootja AS Tallegg on märtsis avastatud salmonellapuhangu üle saavutanud kontrolli ning loodab sellest täielikult vabaneda aastaga. Tänaseks on Talleggis tavapärane majan…\nBalbiino saavutas juulis kõigi aegade rekordkäibe 40 miljonit krooni\nBaltimaade üks juhtivaid jäätisetootjaid AS Balbiino saavutas käesoleva aasta juulis kõigi aegade rekordkäibe 40,1 miljonit krooni. Balbiino müüs juulis üle 1000 tonni jäätist. Ettevõtte käesoleva aas…\nIlmuma hakkab uus toiduajakiri Oma Maitse\nKuu aja pärast tuleb turule Eesti suurim toiduajakiri Oma Maitse. Ajakirjas on üle 100 lehekülje ning igakordselt vähemalt 100 retsepti ja nõuannet. Oma Maitse teeb koostööd Suurbritannia suurima ja populaarseima toiduteemalise aj\nRadisson SAS hotelli restoranide toiduvalik muutus tervislikumaks\nJuuli algusest täienes Radisson SAS hotelli restoranide Seasons ja Madisson Grill & Baar menüü tervislike toitudega, erimärgistusega tähistatud kergeid roogi saab nautida ka\nPirital avati päevitajate rõõmuks uus rannabaar\nPäikeseliste päevade paremaks nautimiseks avati Pirita rannahoone vasakus tiivas uus rannabaar.Karastavaid jooke, jäätist ja kergeid suupisteid pakutakse igapäevaselt kella 10-st hommikul kuni 21-ni õhtul.Täiendav informatsioon:Mar\nUued tooted Paljassaare Kalatööstuselt – „Si!“ paneeritud šampinjonid ja paneeritud porgandi-maisipu\nEesti juhtiv toiduainetööstusettevõte AS Paljassaare Kalatööstus hakkas valmistama kahte uut „Si!“-sarja toodet - paneeritud šampinjone ja paneeritud porgandi…\nSelveri Köök rajas Tartusse Lõuna-Eesti tootmise\nSelveri Köök rajas Tartusse Lõuna-Eesti tootmise Jaekaubandusketi A-Selver ASi valmistoite valmistav Selveri Köök rajas Tartusse tootmise, mis hakkab Selveri Köögi toodanguga varustama Selveri keti Lõuna-Eesti kauplusi. Selveri Köögi Tart…\nTere kõikidele Eesti veinihuvilistele!\nVahetevahel jututeemaks tõusnud ühine, suvine puhkepäev koos veiniga, kenas maakohas, mere ääres, on siiani nii mõnelgi mõtetes mõlkumas. Sellepärast esitan teile väikese küsimuse: kas oleks huv\nSaku Õlletehas on Eesti mainekaim joogitootja 2005\nSaku Õlletehas on Eesti mainekaim joogitootja ning tõusnud tänavu kolme mainekaima Eesti ettevõtte hulka, selgus uuringufirma EMOR poolt läbi viidud uuringust Eesti ettevõtete tuntus ja maine. "…\nSaku alkoholivaba õlu suuremasse pudelisse\nP R E S S I T E A D E 14. 06. 2005 Saku Õlletehas toob turule alkoholivaba õlle suuremas, pooleliitrises pudelis Sel nädalal alustab Saku Õlletehas alkoholivaba õlle müüki suuremas pudelis, tuues turule Eesti juhtiva õllemargi, Sa…\nEile toimus Tallinnas Peeter I Majamuuseumis Stolichnaya ja Moskovskaya Vodka esitlus ja esimese Eestis müüdava ultra premium viina Stolichnaya elit degusteerimine. Meisterkokk Imre Kose valmistas spetsiaalse kevadise salati retsepti (vt uu…\nCido mahlade müük kahekordistus\nTallinn, 8. juuni – Tänavu aprillis-mais Cido mahlade läbimüük Eestis kahekordistus. Kokku müü\nVahemere miljöö Tabasalu külje alt\nTäna avab oma uksed Tabasalu alevikus legendaarne Lucca restoran. Tiskres,Keskpäeva tee 1 asuva restorani nimi Lucca tuleneb 18 sajandil tuntudsuvituskoha Lucca suvemõisa nimest.Lucca restorani stiili aluseks on Vahemeremaade – Itaalia, Pr\nMaks & Moorits esindab parimaid suvetooteid\nValga, 6. juuni – Eesti Lihatöötlejate Assotsiatsiooni (ELA) korraldatud konkursil “Parim suvetoode 2005” võitsid Valga Lihatööstus tooted auhinnalised kohad igas kategoorias.


Urmas Klaas: finiš paistab – 2024. aasta Euroopa kultuuripealinn selgub peagi - Arvamus - Tartu Postimees\nUrmas Klaas: finiš paistab – 2024. aasta Euroopa kultuuripealinn selgub peagi\nOn oluline aga rõhutada, et Euroopa kultuuripealinna tiitel pole meile omaette lõppeesmärk.\nVõrreldes Tartu eelmise kandideerimisega on muutunud ka ootused Euroopa kultuuripealinnana ellu viidavale mitmeaastasele kultuuriprogrammile.\nNii sõlmisid 20 Tartu, Põlva, Valga ja Võru maakonna omavalitsust 29. aprillil Eesti kõrgeimas tipus, Suurel Munamäel, Tartu 2024 hea tahte koostöölepingu, mis kinnitab terve regiooni toetust Tartu 2024-le. Teisalt seisab lepingus, et Lõuna-Eestile kavandatakse Euroopa kultuuripealinna programmis kaalukat rolli.\nSee tähendab, et tiitlivõidu korral Tartusse saabuvatele kultuurituristidele pakutavad elamused viivad neid loomulikul moel ka väljapoole linna piire, piirilinnast Valgast Peipsiveerele ja Viljandi lossimägedest Setomaale.


Suurupi > TuleTulemise pidu > Tulevalve\nLaulu- ja tantsupeo tulevalvesse saavad registreeruda kõik suuremad või väiksemad kollektiivid ja ühendused või siis mõnusaks seltskonnaks kogunenud tutvusringkonnad.\nTäida allpool olev ankeet ja vali oma kollektiivile sobiv valvekord. Valvesse võta kaasa hea tuju, soovi korral piknikukorv, taskulamp või tormilatern. Lahtist tuld kohapeal teha ei ole lubatud!\nSooja aitab sees hoida Saunabuss!


Metssigade populatsiooni tuleb ohjata (2020-06-09 08:59:42)\nVeterinaar- ja Toiduameti loomatervise ja -heaoluosakonna nõunik Maarja Kristian toob välja, et Eesti poolt rakendatud SAKi tõrje meetmete tulemusel kuulutas Eesti end kodusigade osas 2020. aastal vastavalt OIE reeglitele sigade Aafrika katku vabaks riigiks. "Arvestades tänast olukorda võib olla võimalik lähiajal taotleda Eestile Euroopa Komisjonilt SAK vaba maa staatust ka metssigade osas. Selle tagajärjel tühistataks kõik SAKist tingitud kehtivad piirangud sigade ja sealihaga kauplemisel. Seda aga juhul, kui suudame metssigade arvukust kontrollida. Siin on väga suur roll jahimeestel ning nende tegevusel metsas," rõhutas Kristian.\n"Koostöös seakasvatajatega ja veterinaaridega on jahimehed täna ära teinud suure töö. Oluline on, et saavutatud olukorda säilitaksime ja hoiaksime ära katku järgmised lained. Selleks on tähtis hoida metssigade arvukus jätkuvalt madalal tasemel," ütles Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht Tõnis Korts.\nMaarja Kristiani sõnul on jahimeestega tehtud väga head koostööd ning selle tulemusel on metsigade populatsioon vähenenud pea kümnekordselt. "Sigade Aafrika katku tõrjet on metsades tehtud juba kuus aastat. Selle tulemuna leiame viirust metssigadel väga üksikutel juhtudel. Küll aga ei tohi valvsust kaotada ning jätkuvalt tuleb metssigade arvukust ohjata," selgitas Kristian.\nEsimesest SAK leiust Eesti seafarmis on möödas üle nelja aasta. Viirus levis 2015.-2017. aastatel kokku 27sse farmi, milles taudi tõttu suri või hukati 42 583 siga. Kokku on Eesti viie aasta jooksul kulutanud SAK tõrjele 10 miljonit eurot. Viiruse allikaks on nakatunud metssead ning nende populatsiooni kontrolli all hoidmine aitab vältida taudi jõudmist seafarmidesse.\nAllikas: Veterinaar- ja Toiduameti; Eesti Jahimeeste Seltsi pressiteade


SARNANE VÕI EI? Selline näeb välja Bowie eluloofilmi peaosatäitja | Elu\nSARNANE VÕI EI? Selline näeb välja Bowie eluloofilmi peaosatäitja (1)\nToimetas Triin Tael, 22. august 2019 11:05\nJohnny Flynn David Bowiena. Foto: Paul Van Carter\nFilmistuudio Salon Pictures on avaldanud esimese kaadri David Bowie eluloofilmist. Legendaarse artisti rollis on minisarjas "Geenius" noort Albert Einsteini mänginud briti näitleja ja laulja Johnny Flynn.\nStuudio sõnul pole "Stardust" ("Tähetolm") mitte traditsiooniline eluloofilm, vaid pigem Bowie kui artisti sündimise lugu ning ühe ajahetke tabamine. 36aastane Flynn, kes on tuntud ka ka komöödiasarjast "Lovesick", kehastub Ziggy Stardusti sündimise aegseks Bowieks. Tegevus hargneb 1971. aastal, mil laulja valmistus oma esimeseks USA turneeks.\nBowie kurikuulsat esimest abikaasat Angiet kehastab Jena Malone ("Näljamängude" Johanna Mason).\nDavid Bowie 1971. aasta juunis koos abikaasa Angie ja poeg Zowiega. Täiseas võttis Bowie poeg nimeks Duncan Jones (Jones oli laulja ametlik perekonnanimi). Foto: VIDA PRESS\n2016. aastal 69 aasta vanuses vähki surnud Bowie omaksed pole eluloofilmi heaks kiitnud ega andnud luba laulja loodud muusika kasutamiseks. Bowie poeg Duncan Jones, kes on Bafta auhinnaga pärjatud režissöör ja produtsent, väitis tänavu jaanuaris, et tema ja teiste omastega pole uue filmi asjus konsulteeritud ning tal pole aimugi, millise kuju see võtab.\n„Kui tahate näha eluloofilmi ilma Bowie muusikata ja pere õnnistuseta, on see publiku teha,“ säutsus Duncan Jones Twitteris. Hiljem kirjutas Duncan, et annaks stsenaariumi kirjutamiseks õnnistuse Neil Gaimanile ning animafilmi väntamiseks Peter Ramseyle\nFilmi tegijad on öelnud, et kasutavad teiste heliloojate palu, mida Bowie toona esitas.\nTänavu ilmub kaks uut David Bowie plaati


Tellistest korstna ehitamine\nTellistest ehitatud küttekolded ja nende korstnad on läbi aegade väga populaarsed olnud.\nTelliskorsten säilitab oma turu positsiooni ka tänapäeval\nTellistest korstna eelised\nAlles hiljaaegu ehitati korstnad eranditult tellistest nagu ka suur osa kaminaid, pliite ja ahjusid. Korstnasüsteemid hakkasid turgu vallutama 1990.-ndatel aastatel ning kuni 2000.-ndate aastateni oli ülemineku kasv suur ja turule lisandus hulgaliselt elementidest koosnevaid korstnaid ja tulekoldeid ning nende valmislahendusi.\nValikute mitmekesisusest hoolimata on tellistest korsten turul oma positsiooni säilitanud. Üha sagedamini on ökoloogilised väärtused ehitajale materjalide valimisel kriteeriumiks kujunemas ja siinkohal õigustab telliskorsten ennast täielikult.\nWienerbergeri Terca keraamilised tellised on läbinisti looduslikud savitooted, mis vastavad kõikidele loodussõbraliku ehituse nõuetele paremini kui ükski teine ehitusmaterjal. Tellis on vastupidav looduslik materjal, soe ning inimsõbralik ning tänu meie tootevalikusse kuuluvate telliste erinevatele värvidele ja pinnaviimistlustele on kujundusvõimalused väga laiad.\n© Unibuild OÜ / Wienerberger AS\nKorstnat laotakse tulepüsivatest materjalidest, et lõõrid taluksid suitsu poolt tekitatavat korrosiooni, küttekolde kasutamisel tekkivat kõrget temperatuuri ja selle vaheldumist, kui ka ilmastikust põhjustatud mõjutusi.\nKöetavasse ruumi jääv korstna osa ehk korstna jalg siseruumis laotakse põletatud täis- või auktellisest. Terca telliste valikust sobivad selle osa ehitamiseks:\nkõik vääriktäistellised ehk VTT tellised (250x120x65mm);\nkõik väärikauktellised ehk VAT tellised (250x120x65mm);\npottsepatäistellis ehk PTT tellis (250x120x65mm).\nKohtades, kus korsten puutub kokku tuleohtlike materjalidega, nagu puidust laest läbiminek, kasutatakse isoleerimiseks tavaliselt mineraalvilla.\nMitteköetavasse ruumi nagu külm pööning ja korstnapits (korstna osa, mis ulatub katusest välja) jäävate korstna seinte müürimiseks kasutatakse külma- ja ilmastikukindlaid telliseid:\nkõik väärikauktelliseid ehk VAT tellised (250x120x65mm);\nkõik käsivormitellised ehk KVT tellised (215x103x65mm);\nVTT Safari täistellised (250x120x65mm).\nDeformatsioonid korstna välisosas on väikesed aga oht külmakahjustusteks on suurem, sellepärast ongi oluline kasutada korstnapitsi müürimisel tugevamat segu (M100/600) ja külmakindlaid telliseid.\nKorstnaots kaetakse pleki- või betoonkraega ja sellele võidakse paigutada veel ka sademekate (korstna müts). Sellega kaitstakse korstnapitsi ilmastikutingimuste eest ja hoitakse lõõrid kuivana. Sademekate peab kindlasti olema avatav ja/või eemaldatav, et korstnapühkijal oleks hea ligipääs suitsulõõridele ja ta pääseks korstent pühkima.\nJuhul, kui korsten ehitatakse sisekestaga, näiteks keraamilisest materjalist või metallist, võib kogu korstna ulatuses kasutada ka õhemaid telliseid nagu fassaadiauktellised ehk FAT65 telliseid (250x85x65mm) ja MRT60 telliseid (285x85x60). Oluline on teada, et sisekesta ja tellismüüritise vahele jäetakse õhkvahe.\nTuleohutusnõuetega tuleb hoolikalt tutvuda enne telliskorstna ehitamise alustamist ja on oluline teha koostööd kogenud ja kutsetunnistust omava pottsepaga.\nTelliskorstna üheks oluliseks eeliseks võrreldes moodulkorstnaga, on tema suur soojusmahtuvus. See tähendab seda, et tellistest korsten tegutseb ka soojusallikana, mis tänu oma massiivsusele talletab hästi soojust ja annab seda edasi eluruumi. See omakorda võimaldab küttekulude pealt kokku hoida, sest väheneb kütmise sagedus.\nTellistest korsten on tulekindel ja -ohutu, sest tellised ei põle ning telliste pinnatemperatuur korstna välisseinas ei tõuse ohtlikult kõrgeks. Korstna välispinna temperatuur siseruumis, kus on võimalik kokkupuude inimestega või kergelt süttivate materjalidega, ei tohi tõusta üle 80°C.\nTelliskorsten loob hoones parima mikrokliima jaotades salvestatud sooja ühtlaselt.\nTellistest korsten on isikupärane ja see sobib erinevatesse lahendustesse ja keskkondadesse. Lisaks telliste erineva värvi ja pinnaviimistlusega puhta vuugiga lahendustele võib telliskorstna välispinna ka krohvida, võõbata segukihiga või värvida.\nKüttekollete ehitus usaldage asjatundjatele\nAhjude, kaminate ja teiste küttekollete planeerimine ja ehitamine on spetsialisti töö ning seetõttu on oluline leida usaldusväärne ja kogemustega meister.\nKeraamilistest tellistest laotud ahjude, kaminate ja pliitide eelised\nTelliste kasutamisest müüritud kaminate, ahjude, pliitide, soemüüride ja ka telliskorstnate ehitamisel on aegade jooksul kogunenud häid kogemusi, mida nii ahjumeistrid kui tellijad juba teavad ja tunnevad.\nVäliköök – kodu suvine süda\nSoojade ilmade saabudes on parim koht pere või sõpradega meeldiva aja veetmiseks grillimiskoht või väliköök.\n1. Leia sobiv toode »\n2. Külasta meie näidistesaali »\n3. Leia edasimüüja »\nWienerbergeri keraamilised ehitusmaterjale on võimalik osta ja tellida erinevatest ehitusmaterjalide kauplustest! Vali sobiv edasimüüja piirkonna alusel ja peagi võib ehitus alata!


Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - 15.01.2022 - Rahvusooper Estonia, Tallinn - Piletilevi.ee\nLa 15.1.2022 19:00\nSelect other date Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Su 28.11.2021 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Ke 1.12.2021 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Ke 1.12.2021 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Su 19.12.2021 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Su 19.12.2021 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - To 23.12.2021 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Ti 28.12.2021 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Ke 12.1.2022 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Ke 12.1.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett / Pensionäri soodustus - La 15.1.2022 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Pe 21.1.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - Su 23.1.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett - La 29.1.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn\nPähklipureja. P. Tšaikovski ballett La 15.1.2022 19:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn 10.90 - 31.90\nMar12:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn, Viro € 10.90 - 20.90\nLoppuunmyyty Pähklipureja. P. Tšaikovski ballett LoppuunmyytyLoppuunmyytyPähklipureja. P. Tšaikovski ballett Ke 1.12.2021Ke


25 ilusad kleidid, millel on erinevad varrukad Stiilid elus - Ilu ja mood - 2021\n25 Ilusad kleidid, millel on erinevad varrukad\nNaistel on kleidid, mida proovida ja kanda. Üks neist on varrukatega kleidid. Selle kategooria all on sul võimalik kasutada pikki hommikumantleid, printsessist kleit, trompet siluetist kleit, merineitsi siluett, Bardot kaela kleit ja lühikesed varrukatega kleidid. Mitmesugused mudelid, mis tulevad kuju ja suurusega, varrukate kleidite materjalid on saadaval ka laiast disainilahenduste ja mustrite kogumist. Naiste nõudmisel on naiste igas vanuses ilusad kleidid, varrukas on uusim mood, mis seisab moodsa rahvahulga seas.\nViimased ja stiilsed varrukad disaini kleidid naistele moes:\nSiin on Top 25 kleidid varrukatega naistele.\n1. Rusty Rose pikkade varrukatega kleit:\nSee on aeg, mil see roostetatud roosiga varjutatud maxi tüüpi pikkade varrukatega kleit muudaks sinu kuju vastavalt soovile. See on valmistatud šifoonist, ümmarguse kaelusega, darted bodice ja ka kellukujuliste varrukatega. See on kõige parem suvise kulumise tähistamiseks või üritusteks.\n2. Cocktail-tüüpi kleit varrukatega:\nTehke oma ostud meeldivaks sellist tüüpi varrukatega kokteilikleitidega. See on hõõguv hallid vahuveinidega, selle poolvarrukatel. Sellel on vöökoht, kus on satiin õhuke kiht. See on parim valik noorte tüdrukute seas, need tüdrukud, kes on keha suuruses, võivad ka seda riietust proovida.\n3. Mereväe toonitud pitsikleit varrukatega:\nSee on lühike prom tüüpi kleidid varrukatega naistele. See on läikivas sinise varjundiga, pitsilindiga ja ka poolvarrukatel. Sellel lühikeste varrukatega kleitil on loomulik taljejoon ja see koosneb rihmadest.\n4. Kaheosaline Prom Dress koos varrukatega:\nNaised, kes otsivad musta pikkade varrukatega kleiti, peaksid siit edasi minema. See on kaheosaline prom mudel kleit koos trompet õhuke pikad mustad varrukad. Pluus on valmistatud pitsist, samas kui seelik on trompet, mis sobib Satiniga.\n5. Õhtune must kleit varrukatega:\nSellel on trendikas merineitsi silueti muster, millel on kolm neljandat varrukat. See on maxi kleit, mille ülemistes vöödides on mustad pitsid. Alumine seelikuosa on tavaline must ja tal ei ole väljamõeldud aplikaate.\n6. Tavaline valge nailitud seelikriietus:\nKui otsite midagi stiilset ja erilist valge, oma õhtupoole jaoks, siis võiks teie valik olla just see. See on valge pikkade varrukatega kleit, mille ülemine pluusosa on õmmeldud ainult pitsmustriga. Alumine seelik on täiesti puhas valge ja tavaline netomaterjal, millel on pikad varrukad. Seda tüüpi pikkade varrukatega kleit sobib ka pulmadeks.\n7. Sweep Train Model Dress koos varrukatega:\nKas otsite imelist musta õhtupoole kulumist? Siis sa oled siin, ilma et te läheksite valesti, selle pika varruka pitsiga. Sellel on pitsitööd ülemises korpuses ja seelik on tavaliste mustritega pühkides rongimudelis. Need tüdrukud, kes soovivad moodsate riietega väikest seksuaalset vaadata, siis see kleit püüab teie kallimale tähelepanu pöörata.\n8. A-line Prom Dress koos varrukatega:\nSee vintage tumeda tumesinise kleidi kleit on rida pitsist ja šifooni põhjast. Sellel pikkade varrukatega ametlikul kleitikategoorial on kolm veerand varrukatega, millel on paelakujuline aplikatsioon paadi kaelamustriga.\n9. Maxi pitsiga kaunistatud kleit varrukatega:\nPildistage oma pilti, tehes selliseid pitsikleidid koos varrukatega. See on fantastiline valik formaalset kleiti, millel on pikad varrukad, mis on valmistatud koorepitsist. Sellel on seelik, mis on mustritud tumeda sinise tooniga.\n10. Mustade kokteili kleit varrukatega:\nTe ei peaks nägema muid valikuid, kui te esimest korda vaatate sellist fantastilist musta varrukatega kleiti. See on lühike kuni põlvedeni ja tal on kolm neljandat varrukat suletud kaelamustriga. See on täielikult kaunistatud pitskangast. See kleit otsib teie klubi peo aega, proovige seda riietust, et teha oma moe kommentaare.\n11. Royal Blue Shaded lühikeste varrukatega kleit:\nSiin saad pitsikleit, millel on varrukad. Need lühikesed varrukad on kergesti kandvad ja hooldatavad. Neid kasutatakse laialdaselt juhuslike rõivaste kandmiseks. See on alati parim valik.\n12. Bodyconi peo riietus varrukatega:\nSee on ideaalne valik poolte jaoks, kellel on valge pitsiga varrukatega lühike kleit. See kannab keha mudelit ja tal on madal seljatoega ning põlvi katab kleit.\n13. Junior Cocktail-kleit varrukatega:\nKogu valik on saadaval ka juunioridele. See on pikkade varrukatega kokteiliriietus, millel on iseseisev disain kogu sünteetilise riietusmaterjaliga. Muster on trükitud ja rikastatud kristallidega vahuveini välimuseks.\n14. Naiste täiskasvanud varrukatega kleit:\nSiin on hetk, mil peate selle elegantselt kujundatud naiste varrukatega kleidi peatama ja ostma. See on omamoodi pikkade varrukatega kleidid. See on ilus must sinine toon, mis on varustatud täisvarrukatega, Bardot kaelus ja trompet siluett.\n15. Sexy Golden Jewel õhtukleit:\nSobige oma äärmuslike valikute kõrgusega selle ekstsentriliselt kujundatud kuldse tooni jewel tüüpi pikkade varrukatega pulmakleitidega. See on varustatud pika seelikuga seelikuga, millel on suletud kaelaga kitsad merineitsi siluetid. Kogu kleitiga varrukad on kaunistatud ehtekujuliste tikanditega.\n16. A-line kõrge kaelusega varrukatega kleit:\nTeie valitud kleidi leidmine ja selle tegemine on tüütu protsess. Aga siin saate teha oma suuruse, kuid kohandada seda täispuhast maxi kleiti. See on kreemjas valgetes toonides, millel on keskmise A-mudeli A-mudel. Sellel on kõrge kael, mille ülakeha ja varrukatega on aplikat.\n17. Sügise õie trükitud puuvillane kleit:\nSiin on ideaalne pikkade varrukatega puuvillane kleit, mis on naiste jaoks soodne enamiku aastaaegade jaoks. See on lühike kleit, mis on valmistatud puhtast puuvillast ja millel on üle kogu keha õie. See annab teile suurima mugavuse.\n18. Pluss suurusega kleidid varrukatega:\nSul on ka võimalus pluss suurusega kleidid varrukatega naistele. See on tahke must kleit, millel on pikkade varrukatega A-liin. See on pahkluu pikkusega kleit V-kaelusega.\n19. Casual Wears Royal Blue Maxi kleit:\nSee on täiskasvanud varrukatega kleit, millel on tavaline kere ja tihe sobiv siluett ning ka pikad varrukad. See on fantastilise kuningliku sinise tooniga, mille vöökohal on kuldne aplikatsioonivöö. Sellel on mõned looduslikud kujundused.\n20. Mini varrukad sinine kleit:\nSee on omamoodi pruutneitsi kleidid varrukatega tüdrukutele, kes otsivad oma parima sõbra pulmi. See sinine kleit on kaanega mini varrukatega ja mitmed kihilised kihid, mis näevad välja nagu lilleneiukleit. See on fantastiline kollektsioon, mille ees on mõned tikandid.\n21. Dahlia trükitud pikk kleit varrukatega:\nSee tumesinine maxi tüüpi kleit on just nii positiivne. Sellel on pikad varrukad ja elastne vöökohal. Ka selle pikkade kleitidega varrukatega kleidid on kohverdatud kaelakaare läikivate nuppudega ja dahlia trükitakse elevandiluu toonile.\n22. Piiskopi varrukad, pikad linane kleit:\nSee on tume rohelise varjundiga pikkade varrukateta kleitide lõputu ilu. Sellel on piiskopi tüüpi varrukad ja selle riide tegemiseks kasutatav kangas on voodipesu. See on varrukatega varrukatest ja valitud kaelamustriks on paadi tüüpi mudel.\n23. Möödunud must pika kleit:\nKaunistage oma meeli selle šikkiga pühkitud tahke mustade varrukatega kleit. See on super pehme maxi kleit, mille jersey-kud on ümar kaelus. Sellel on pikad varrukad, mille külgmine pilu on maxi seelikus.\n24. Kokteilitükid kleit varrukatega:\nSee on omamoodi kokteili minikleit, mis sisaldab sinise tooniga flitteri tassel detaili kogu ulatuses. Sellel varrukatega kokteilikleidil on meeskonna kaelus ja läikiv pikkade varrukatega.\n25. Sinine siidist denim kleit varrukatega:\nSee on särk tüüpi lihtne kleit varrukatega, mis kasutab super pehmet ja läikivat denimriie. Sellel on kaelarihmaga kaelarihmad. See on lihtne, kuid stiilne ja seda saab siduda tossudega. See on suveks kõige sobivam.\nVarrukatega kleidid sobivad igale sündmusele, nagu pulmad, õhtupooled, perekond või sõbrad saavad kohtumisi ja ka vabaajarõivaste korral. Selles seerias on saadaval kõik ilusad toonid ja unikaalse kujundusega unikaalsed lõiked. Miks sa ikka veel kõhklevad ja ootad? Mine üle ja haarake parimad varrukatega kleidid.\nVaata videot: NYSTV - Nephilim Bones and Excavating the Truth w Joe Taylor - Multi - Language (September 2021).\nCopyright 2021 \_ Põhiline \_ 25 Ilusad kleidid, millel on erinevad varrukad


Estonian Air võib asuda koostööle SASiga\nEstonian Airi omanikfirma Maersk Airi asepresident avalike suhete alal Marita Pedersen kinnitas reedel, et Taani Maersk Air astub Star Alliance'i assotsieerunud liikmeks 28. märtsil 1999. Star Alliance'i liikmed on Skandinaavia lennufirma SAS, Saksa lennukompanii Lufthansa, Kanada rahvuslik lennufirma Air Canada, USA lennufirma United Airlines, Brasiilia lennukompanii Varig ja Tai lennufirma Thai Airways International.\nEesti lennuameti peadirektor Toomas Peterson peab tõenäoliseks, et Maersk Airi ühinemisel Star Allliance'iga läheb sama teed ka Estonian Air. Eesti lennufirma liitumisel Star Alliance'iga tekivad Estonian Airil tihedamad partnerlussuhted SASiga, kellega on seni olnud tüliküsimuseks Tallinna--Stockholmi ja Tallinna--Kopenhaageni lendude jagunemine.\nSamas jääb Soome lennukompanii Finnair, kellega Estonian Air on seni teinud koostööd Tallinna--Helsingi lennuliinil, teise lennundusühendusse One World.\nEstonian Airi asepresident Toomas Leis ütles, et firma kaalub erinevaid kommertskoostöö variante ja Star Alliance on vaid üks võimalikest partneritest. Ta lisas, et Star Alliance'i ja One Worldi kõrval on ka Hollandi lennufirma KLM ja Swissair Group.\n«Täpsemalt ma praegu midagi öelda ei saa,» ütles Leis. Tema väitel langetab Estonian Air oma otsuse Maersk Airist sõltumata.\nToomas Petersoni sõnul hakkab maailma lennunduses lähiajal toimuma huvitavaid asju. Aktiivne integratsioon toimub üle maailma ja väikesed lennufirmad, mille hulka võib arvata ka Maersk Airi, peavad hakkama üheskoos tegutsema, lisas ta.\nToomas Leis rääkis, et koos Finnairi ja Läti firmaga Air Baltic avab Estonian Air tänavu Tallinna--Riia lennuliini. Ta tunnistas, et maailmas konkureerivad omavahel suured lennufirmade grupid ja üksiktegijatel pole tulevikku. «Eesmärk on saada partnerite kaudu ligipääs ka sellistele turgudele, kuhu me ise ei lenda ja mille jaoks meie käed praegu lühikeseks jäävad,» põhjendas Leis ühinemisläbirääkimisi suuremate ühendustega.\nEstonian Air on selle aasta kümne kuu tulemuste põhjal kahjumis, kui suures, keeldus Leis ütlemast. Ta väitis, et Estonian Air täidab erastamisel võetud kohustuse ja jõuab järgmise aasta lõpuks kasumisse. Estonian Airi eelmise aasta kahjum oli 56 miljonit krooni, mis oli 30 miljonit krooni väiksem kui 1996. aastal. Lennufirmas töötab 380 inimest.\nEstonian Airi omanikud on Maersk Air (49% aktsiatest), Eesti riik (34%) ja Balti Cresco Investeerimisgrupi AS (17%).


Eestimaa katoliiklased: Püha Peetrus Rooma kunstis: patukahetsuse ja usalduse õppetunnid\nPüha Peetrus Rooma kunstis: patukahetsuse ja usalduse õppetunnid\n22. veebruaril tähistasime meie katedraali ühe kaitsepühaku, apostel Peetruse troonipüha. Peetrusest on palju räägitud ja ilmselt igaüht on tema eeskuju mõjutanud erinevalt. Minu jaoks isiklikult on üks tema kõige ilusamaid omadusi võime siiralt ja südamest kahetseda - tal oli olemas see, mida võiks nimetada südametunnistuse anniks.\nEhkki ta karakter polnud just "kergemate" killast, järgnes ta tegudele alati põhjalik südametunnistuse läbikatsumine. Ta sai ka päriselt aru, et ei ole võimeline armastama Jeesust täiuslikult (agape), vaatamata oma suurejoonelistele lubadustele ja pingutustele.\nMilline oli püha Peetrus patukahetsejana ja mida ta võiks meile õpetada? Kuna üks pilk räägib rohkem kui tuhat sõna, siis on võimalus tutvuda ajatute maalidega, mis kujutavad just püha Peetrust ja mis asuvad või asusid kunagi Igaveses Linnas.\n1600. aastal, mil Rooma kogunesid tuhanded palverändurid, tähistamaks paavsti väljakuulutatud juubeliaastat, maalis noor Bolognast pärit Guido Reni vast ühe kõige liigutavama portree pühast Peetrusest patukahetsejana. Reni maalil on pühak kujutatud vaatajaga samas suuruses, kutsudes teda otseselt järgima oma eeskuju.\nPüha Peetruse käsi puhkab paljastatud rinnal, andes tunnistust tema avatud südamest. Ta näib kogu oma olemusega lausuvat neid sõnu, mida miljonid katoliiklased kordavad iga päev: "Mea culpa, mea culpa, mea maxima culpa." Kuid kui palju suudab üks lihalik süda kahetseda?\nPüha Peetrus, ehkki usaldades Jeesuse halastust, on sellegipoolest sügavalt teadlik oma patust. Ta silmad on pööratud taevase valguse poole - sinna, kust tuleb andeksandmine -, samas veerevad mööda ta põski alla kahetsuse pisarad.\nSee intiimne portree kahetsevast Peetrusest oli tollal vaid üks paljudest, mille Reni "apostlite printsist" maalis ühe Rooma prelaadi tellimusel. Reni jäi pärast seda Rooma aastateks, maalides lisaks "Püha Peetruse ristilöömise". Kahetseva Peetruse portree aga osutus täpselt selliseks, mis võis mõjutada ühe uhke prelaadi südant, kui ta oma maise külluse keskel meie apostlist möödus.\nRoomas on võimalik näha veel järgmist haaravat stseeni meie pühaku elust - Giotto di Bondone 1310. aastast pärinevat mosaiiki, kus Jeesus päästab Peetruse, kui see poolel teel Jeesusele järgnedes kaotab oma usu ja hakkab uppuma. Peetrus haarab Jeesusel käest, kes vaatab rahulikult meie poole, samas kui torm merel vaibub.\nSee fantastiline mosaiik telliti vana Püha Peetruse basiilika tarbeks. Kui 16. sajandi lõpus valmis uus, praegune basiilika, hävis ehituse käigus suur osa mosaiigist.\nGiotto di Bondone "Navicella" 1628. aastast pärit mosaiigi täissuuruses koopia, mis asub Vatikanis\nMosaiik telliti 13. sajandi lõpus - ajajärgul, mil Kirik oli sügavas kriisis. Mosaiigil näeme purjedega kaluripaati, mis sümboliseerib maapealset Kirikut ja mille "kapteniks" siinilmas on selle Kiriku pea - püha Peetrus ja kõik tema ametijärglased. Mosaiigi valmimise ajal oli paavsti võim nii nõrk, et ta oli sunnitud Roomast lahkuma ja aastatel 1309-1376 pelgupaika otsima Avignonist Prantsusmaal. Tervelt 67 aastaks jäid paavstid Avignoni "vangipõlve". Selles kontekstis on "Navicella" eriti märgiline, kuna see 1310. aasta paiku valminud teos sisendas keerulistel aegadel lootust, et Kristuse abiga on nii Kirik kui ka paavstivõim lõppude lõpuks "uppumatud".\n11 figuurist, keda näeb redutamas paadis samal ajal, kui Jeesus päästab Peetrust, arvatakse paadi tagaosas aeru käes hoidev figuur olevat püha Paulus. Me kõik teame, et Paulust selles stseenis tegelikult paadis olla ei saanud; tema pöördumine tuli alles aastaid hiljem. Sestap on tema kujutamine Giotto poolt (kui see on ikka Paulus) sümboolne. Ta justkui püüaks uppuvat laeva "tüürida" rahututel vetel. Nii on me apostlid Peetrus ja Paulus lõppude lõpuks ka siinsel mosaiigil koos - küll pisut erinevates rollides.\nGiotto mosaiigiga seoses on teada veel järgmine lugu. 29. jaanuari õhtul 1380. aastal, kui parajasti loeti vesprit, oli tuntud müstik, püha Siena Katariina palvetamas sellesama mosaiigi ees, kui ta äkitselt tundis, justkui laev mosaiigilt vajunuks väljakannatamatus raskuses tema õlgadele. Pärast seda juba varem askeesist nõrgestatud Katariina tervis halvenes kiiresti. Ta ei suutnud enam kõndida ja suri kolm kuud hiljem Roomas kõigest 33-aastasena. Tema viimased sõnad olid: "Jumal, sinu kätte annan ma oma hinge ja vaimu". Kuid me ei peaks selle stseeniga seoses tundma liiga suurt kurbust, sest kogu püha Katariina elu oligi täidetud lootusega pääseda päriselt Jeesuse juurde.\nKuid mõeldes mosaiigil kujutatust....\nKas pole mitte püha Peetrus meile nii lähedane oma inimlikus nõrkuses, kui ka meie ise ei suuda sageli uskuda, usaldada Tema armu? Ja seda isegi juhul, kui Jeesus meid kuuldavalt kutsub: "Tule!" - nii nagu ta kutsus pühakirjas Peetrust?\nSamas näeme Peetrust varmalt haaramas Jeesuse käest, otsides päästet - ainukest turvapaika. See stseen justkui ütleks meile, et kui usku ja usaldust on ka kõigest näpuotsatäis, ei ole me veel päriselt kadunud. Saame alati uuesti alustada ja jätkuvalt Ta kutsele järgneda. "Navicella" muuseas tähendab tõlkes väikest laeva, laevukest. Ja see laevuke ongi me Kirik rahututel vetel.\nSamas võib mõelda ka nii, et Peetrus oli ainuke apostlitest, kes üldse söandas minna lainetele kõndima. Kuid isegi siin annab Jeesus apostlitele märku, et paadis ongi nad Tema käe all igati hoitud.\nKardinal Baronius, kellele oli usaldatud vastvalminud Püha Peetruse basiilika dekoratsioonide eest hoolitsemine, otsustas lisaks Giotto mosaiigi fragmentide säilitamisele tellida vaimulike tarbeks veel ühe samal teemal maali.\nMaali originaali tellis kardinal Baronius Bernardo Castellolt ning selle praegune versioon pärineb Giovanni Lanfrancolt 1627. aastast. Kui Giotto mosaiigil on torm juba vaibunud, siis siin on nii torm kui ka äärmiselt hirmunud püha Peetruse päästmine täies hoos. Jüngrid klammerduvad üksteise külge, samas kui Jeesus, võttes Peetrusel käest, osutab sõrmega taevasse, millel ilmneb esimesi selginemise märke.\nSee dünaamilise sisuga maal, mis telliti spetsiaalselt Püha Peetruse basiilikas teenivate vaimulike tarbeks, pidi neile andma edasi selge sõnumi, et kirikusse, st "laeva", sisenedes tuleb kahtlused ukse taha jätta. Sest kui karjased ei ole endas kindlad, siis mis saab nende lammastest?\n"Sa nõdrausuline, miks sa kahtlesid?"\nJa kui nad astusid paati, rauges tuul.\nPaadisolijad aga kummardasid teda ja ütlesid "Tõesti, sina oled Jumala poeg." (Mt 14:31-33)\nPosted by katolikublogi at 5:20 PM\nLabels: kunst, Peetrus


Kolmik jätkab võistlust Eesti Panga presidendikoha nimel - Majandus\nKolmik jätkab võistlust Eesti Panga presidendikoha nimel\n30. jaanuar 2019, 0:01\nEesti Panga presidendiks kandideerivad Robert Kitt, Märten Ross ja Madis Müller.\nUuesti koguneb nõukogu kandidaate arutama veebruaris.\nVõiduks peab kandidaat pälvima kaheksaliikmelises nõukogus vähemalt viis häält.\nPraeguse presidendi Ardo Hanssoni ametiaeg lõpeb 6. juunil.\nEesti Panga nõukogu liikmed eilsel koosolekul. Uuesti koguneb nõukogu võimalikke kandidaate arutama 12. veebruaril. Valituks osutumiseks on kandidaadil vaja kaheksaliikmelises nõukogus saada vähemalt viis poolthäält.\nEesti Panga nõukogu liikmed esitasid eile keskpanga järgmise presidendi kandidaadiks Swedbank Eesti peadirektori Robert Kiti, Eesti Panga praeguse asepresidendi Madis Mülleri ja rahandusministeeriumi asekantsleri Märten Rossi. Kõigil kolmel on mitmekümne aasta pikkune töökogemus finantssektoris.\n«Mul on pikaajaline keskpangas töötamise kogemus ning mu haridustaust ja hilisem töö on seotud selle valdkonnaga. Loomulikult oleks Eesti Panga presidendi roll professionaalselt väga huvitav väljakutse,» ütles üle kümne aasta Eesti Panga asepresidendina töötanud Ross, kinnitades, et hindab praeguse presidendi Ardo Hanssoni tööd väga kõrgelt.