Väike-Maarja vald: 23-02-2018\nSündmuste kalender - 23-02-2018\n23-02-2018 toimuvad üritused\n-üritus-: *Vabariigi aastapäeva tähistamine Väike-Maarjas\n-lisainfo-: 23. veebruaril kell 12.00 mälestushetked Väike-Maarja Vabadussamba juures, kell 18.00 Eesti Vabariigi 100. aastapäeva kontsertaktus Väike-Maarja seltsimajas. Osaleb Väike-Maarja Pasunakoor.\n-üritus-: *Kontsertaktus Simuna rahvamajas\n-lisainfo-: 23. veebruaril kell 12.00 Vabadussõjas langenute mälestamine Simuna ausamba juures, kell 12.30 Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud kontsertaktus Simuna rahvamajas. Esinevad Muusikute fondi PLMF muusikud Pavlo Balakin (bass) ja Marko Martin (klaver) kavaga „Kodumaine viis“.\nInfo: Auli Kadastik, tel 323 7217,\nKaja Põldmaa, tel 323 7280\n-üritus-: *PLMF-i kontsert Kiltsi lossis\n-lisainfo-: 23. veebruar kell 10.30 Kiltsi lossi saalis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva Pille Lille Muusikute Fonfi kontsert. Esinevad Pavlo Balakin (bass) ja Marko Martin (klaver).\n-lisainfo-: Reedel, 23. veebruaril kell 20.00 kohtuvad Rakke spordihoones Lääne-Virumaa Kossuliiga esiliigas SK Rakke ja SK KNT.\n23-02-2018 lisatud uudised\n-uudis-: Rakke raamatukogus algab remont\n-lisatud-: 23.02.2018, 13:33\n-sisu-: Seoses kauaoodatud remondiga kolib Rakke raamatukogu ajutiselt uude asukohta.\n26. veebruarist on Rakke raamatukogu praeguses asukohas - Faehlmanni tee 26 - suletud ning külastajatele on uksed taasavatud alates 12. märtsist Rakke kultuurikeskuse väikeses saalis (Simuna tee 10).\nLahtiolekuaegades muudatusi ei toimu. Endiselt oleme avatud E, T, K, R 11-18 ja N 8-18. Kohtumiseni raamatukogus!\nRemondi ja juurdeehitusega saab raamatukogu omale suuremad ja mugavamad ruumid, mida on lugejatel meeldiv külastada. Kaasaegsete töötingimustega paraneb tunduvalt ka töökeskkond. Tagasi endises asukohas loodame olla 2018. aasta lõpuks. Kindlasti anname oma lugejatele sellest varakult teada.\n-uudis-: Loomakasvatustoetuste taotlemiseks tuleb kasutada e-PRIAt\n-lisatud-: 23.02.2018, 13:04\n-sisu-: 2. märtsil alustab PRIA loomakasvatuse otsetoetuse ja üleminekutoetuste taotluste vastuvõttu. Suurim muudatus varasemaga võrreldes on see, et taotlusi saab esitada ainult e-PRIA vahendusel.\ne-PRIAsse saab siseneda läbi PRIA kodulehe www.pria.ee ja teenuste kasutamiseks tuleb taotlejal end süsteemis tuvastada ID-kaardi või mobiil-IDga. ID-kaardil peavad olema kehtivad sertifikaadid ja vaja on PIN-koode. Palume toetustest huvitatutel aegsasti kontrollida, kas teie ID-kaart või mobiil-ID on kehtiv ja kasutatav. Uue ID-kaardi taotlemise, sertifikaatide ja PIN-koodide uuendamise ning mobiil-IDga liitumise kohta pakuvad infot veebileht https://www.id.ee/ ning Politsei- ja Piirivalveamet www.politsei.ee\ne-PRIA teenuste kasutamise juhendid leiate meie veebilehel www.pria.ee taotlusvooru materjali hulgast, samuti on abiinfo kättesaadav e-PRIAs samm-sammult toiminguid tehes. Vajadusel saab abi PRIA otsetoetuste infotelefonil 737 7679. PRIA maakondlikes teenindusbüroodes on kliendiarvutid ning meie töötajad aitavad kliente e-PRIA kasutamisel.\nSeoses e-PRIAs taotlemisele üleminekuga on samuti oluline, et PRIA kliendiregistris oleks olemas teie kehtiv e-posti aadress. Oma andmeid saate ise kontrollida ja muuta uue e-PRIA teenuses „Kliendi andmed“ või võttes ühendust e-posti aadressil kliendiregister@pria.ee Abi saab ka registrite osakonna infotelefonil 731 2311.\n•\tPiimalehma kasvatamise otsetoetust saab taotleda loomapidaja, kelle nimel on põllumajandusloomade registri andmetel 2. märtsi seisuga kuni 400 piimatõugu lehma. Loomi tuleb karjas pidada vähemalt kuni 8. maini. Selle kuupäevani ei tohi karjas olla rohkem kui 400 piimalehma.\n•\tAmmlehma kasvatamise otsetoetust saab lihatõugu või lihatõuga ristamisel saadud veiste eest, kes on 2. märtsi seisuga vähemalt 8 kuu vanused. Ka neile kehtib pidamisperiood 8. maini ja taotlusaluseid ammlehmi ei saa asendada.\n•\tUte kasvatamise üleminekutoetust saab taotleda vähemalt 10 ute kohta, kes on taotleja nimel registreeritud hiljemalt 2. märtsi seisuga ning on hiljemalt 27. aprilliks ühe aasta vanused. Taotluses näidatud arvul uttesid peab karjas olema vähemalt 8. maini.\nMärtsi lõpus, pärast loomatoetuste taotlusvooru, viime lisaks ellu olulise muudatuse, mis lihtsustab e-PRIAsse sisenemist ja tõstab ühtlasi turvalisust. Edaspidi ei pea klient enam erinevate teenuste kasutamiseks vanasse ja uude e-keskkonda eraldi sisenema, vaid sisselogimine hakkab toimuma keskselt ühisest nn väravast. Kuna panga paroolikaartide kasutamine ei ole nii turvaline kui kasutaja tuvastamine ID-kaardiga, saab edaspidi e-PRIAsse siseneda ainult ID-kaarti või mobiil-ID’d kasutades.\n-uudis-: Väike-Maarja raamatukogus on üleval vanaduse-teemaline fotonäitus\n-lisatud-: 23.02.2018, 12:55\n-sisu-: EV 100. sünnipäeva puhul avasid Eesti raamatukogud oma näitusepinnad kohalikele noortele – üle riigi toimuvad raamatukogudes just noorte näitused. Noored kunstnikud saavad nii võimaluse oma töid avalikkusele näidata, tehes sellega üheskoos sadade näituste näol oma kingituse Eestile.\n12. veebruaril avati Väike-Maarja raamatukogus vanaduse-teemaline fotonäitus. Näitusepiltide autor on Väike-Maarja gümnaasiumi 11. klassi õpilane Kirke Tobreluts.\nNäituse avamisel ütles Kirke, et see näitus on noorusest ja vanadusest ning ühtlasi on see seotud ka EV100 programmiga, kus noorel kunstnikul on võimalus tuua oma näitus raamatukokku.\n„Näituse idee tuli tänu uurimustööle ja see on osa minu kooliprojektist,“ rääkis autor.\nNäitusepiltide all ei ole ühtegi nime. On vaid sünniaastad ja need aastaarvud räägivad vaatajaile palju, igaühe kohta. Iga pildi juures tekib pildilolijaga silmside ja see ergutab mõttelendu. Pildi all olev mõttekild on kas pildilolija enda öeldud või hoopis iseloomustab teda ennast.\nNoor kunstnik on ka osav sõnaseadja ning on näituse sissejuhatuses vanadust väga ilmekalt kirjeldanud:\nSee on vanadus!\nIhaldusväärne, värske, puhas ja rikkumata vanadus.\nSee on austus ja tänuavaldus.\nEeskuju ja mõttevahetus,\nsest mitte igavesti ei kesta olevik.\nSee on me saatus ja tulevik.\nNäitus on kurb, näitus on must,\nkuid ka rõõmus ja ka valge.\nNäitus on elust nii nagu see on.\nSee on puhas ja rikkumata vandus\nning ma olen tänulik nendele inimestele,\nkes olid nõus olema osake minu projektist.\nNäituse autor Kirke Tobreluts lõpetas 2014. aastal Väike-Maarja muusikakooli viiuli erialal ning tegeleb ka spordi ja luulega.\nNäitus jääb Väike-Maarja raamatukogus avatuks kuni aprillikuuni. Külastage!\nAprillikuus liigub näitus Väike-Maarjast edasi Tallinnasse, Salme kultuurikeskusesse.\n-lisatud-: 23.02.2018, 12:46\n-sisu-: Väike-Maarja Vallavolikogu istung toimub teisipäeval, 27. veebruaril 2018 kell 17.00 Väike-Maarja seltsimaja saalis.\n1. Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise tingimuste ja korra kinnitamine – ettekandja Ene Kinks\n2. Väike-Maarja vallavara valitsemise korra kinnitamine – ettekandja Peeter Rahnik\n3. Vee-ettevõtja määramine ja tema tegevuspiirkonna kehtestamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n4. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirja kinnitamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirja kinnitamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n6. Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja kinnitamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n7. Väike-Maarja valla kalmistute põhimääruse kinnitamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n8. Kalmistu kasutamise eeskirja kinnitamine – ettekandja Leie Nõmmiste\n9. Eesti Linnade ja Valdade Liidu liikmeks astumine – ettekandja Indrek Kesküla\n10. Väike-Maarja valla esindajate ja nende asendajate nimetamine Eesti Linnade ja Valdade Liidu üldkoosolekule ja volikokku – ettekandja Indrek Kesküla\n11. Väike-Maarja valla 2018. aasta eelarve vastuvõtmine, 2. lugemine – ettekandja Maie Tiits\n12. Väike-Maarja Õppekeskuse tegevuse lõpetamine – ettekandja Indrek Kesküla\n13. Vallavolikogu ja vallavalitsuse hüvitiste ja tasude määramise ning maksmise korra kinnitamine – ettekandja Indrek Kesküla\n14. Väike-Maarja valla valimiskomisjoni kinnitamine – ettekandja Maris Kõrgmäe\n15. Revisjonikomisjoni tööplaani kinnitamine – ettekandja Priit Kõlu\n16. Arupärimisele vastamine – ettekandja Indrek Kesküla


Igaüks teab küsimusele õiget vastust. Probleem on vaid selles, et vastates hakkame endas kahtlema. Asume välismaailmast kinnitust ja enda seest kindlustunnet otsima. Teame, et uued energiad muudavad meid ning avavad uusi võimalusi. Hoolimata sellest teadmisest, otsime jätkuvalt vanadest mustritest tuge ja üritame reageerida nii, nagu varem. Tulemuseks on konflikt. Vanad mustrid ei tööta ega too enam soovitud tulemusi. Tekkinud on uued tunded ja tunnetused, kuid kahtlused eraldavad Sind uutest ja asetavad vanadesse energiatesse ning viivad Sind tagasi. Hakkad taas teistest inimestest, sündmustest ja oma elust kinnitust otsima. Mõnikord mõistad, et saab ka teisiti reageerida, kuid järjekordselt hakkad ennast kontrollima ja vajud vanadesse mustritesse ning reaktsioonidesse. Kinnituse leidmiseks tõmbad ennast taas duaalsusesse ja kaotad tasakaalu.\nSinu sees on kõikide küsimuste vastused olemas. Sa juba tunnetad enda sees vastuseid ja seda teadmist, kuid Sa ei usalda iseennast ja kahtled. Kas hetkel, siin ja praegu, lubad vastusel enda seest väljuda? Hinga sisse välja. Välja hingates luba vastusel väljuda.\nEnne maale sündimist andsid oma potentsiaaliga kõikidele oma küsimustele vastused. Sa oled rändur. Sinu teekonda on peidetud kõik instrumendid, mis on eluraja läbimiseks vajalikud, aga Sa ise ei näe neid. Vastused ei pruugi Sinu ootustega vastavuses olla. Lahendus võib peituda järgmises küsimuses või mitmetes vastustes.\nKui Sa otsid kinnitust, siis ära jää uue ja vana kahtluste silla vahel pendeldama. Vanad mustrid ja reaktsioonid ei anna uutes energiates kinnitusi. Uus energia ei vaja kinnitust vaid usaldust. Sa ei vaja rohkem kinnitust, kuid kas oled valmis sellest loobuma?\nKinnitust on vaja vaid oma eksisteerimise õigustamiseks, kahtlustuste lihtsustamiseks ja vanadest mutritest kinnihoidmiseks. Sul ei ole seda rohkem vaja.\nMillele Sa soovid kinnitust leida? Iseendale? Parem näpista ennast ja veendu, et eksisteerid. Mis Sulle kinnitust ja kindlustunnet annab? Raha pangas? Inimesed, kes Sind armastavad või Sinuga nõustuvad? Mis on Sinu kinnitus? Sa ei vaja kinnitust. Kõik on Sinu sees olemas. Paljud inimesed vajavad kinnitust, ootavad seda ja vahest ka võitlevad selle nimel. Milleks Sina kinnitust vajad?


Buduaari turg - öösärk, ööriided\nSobib s. XS-S, sildid eemaldatud!\n5.00€\tIcepeak softshell\n5.00€\töösärk, ööriided\n6.00€\tGuess maika\n15.00€\tLacoste s/k jalanõud\n40.00€\tUus! Münditooni mänguaedik/maneez\n25.00€\tMarco Polo sulemantel s.36\n10.00€\tAdidas Putsad s. 28\n8.00€\tGuess särk\n7.00€ Victoria secret uued siltidega...


TERE, EURO! | Välisministeeriumi blogi\nJuly 22, 2010 by Välisministeerium\nSelle ebatavaliselt kuuma juulikuu 13. päeval sündis Vilsandil uus kuumarekord ning Brüsselis kinnitati lõplikult Eesti üleminek eurole.\nKindel see, et paljud meist jäävad peagi taga igatsema meile nii igapäevaselt tuttavaks saanud rahakupüüre. Eesti krooniga samal ajal sündinud lapsed saavad peagi täisealiseks, võib-olla on neil meeles esimene omateenitud raha. Nende vanavanematel on jutustada aga mitmest rahavahetusest oma elus ning nad nendivad kibedalt, et seni pole ükski olnud nende kasuks.\nÕnn ei peitu (oma) rahas\nRahal on nii maksevahendi kui ka väärtuse kandja funktsioon. Kui meeter on alati kindla pikkusega ja oleme harjunud seda usaldama, siis raha väärtus tõuseb ja langeb, ühed rahatähed võivad asenduda teistega ning ainus, mis raha puhul alati näib samaks jäävat, on tõsiasi, et teda ei jätku.\nMe usume, et euro toob meile kindluse ja parema tuleviku, välisinvestorite huvi ning väiksemad laenukulud. Ent inimeste mure ja kartus muutuse ees on mõistetav. Uus rahakeskkond vajab harjumist ning arvata võib, et kulub jällegi terve inimpõlve jagu aega, enne kui euro eestimaalase rahakotis sama omaseks saab kui kroon. Ilmselt mängib oma osa eestlaste euroskepsise juures seegi, et hiljutised suuremad uuendused – digiretsept, digi TV – on vaatamata laiaulatuslikule teavitustööle ja ettevalmistustele toonud paljudele arusaamatusi.\nVäärtusena on Eesti kroon olnud eestlase jaoks üks osa rahvuslikust identiteedist, sümboliseerides meile vabadust ja iseseisvust. Maailmas pole just palju väikeriike, millel on võimalik uhkustada päris oma rahaga. Kroon kujutab meie jaoks seda, mida me rahvana kalliks peame: omariiklust ja vaimukultuuri. Krooni kadudes võib mõnelegi tunduda, et nüüd oleme küll viimaks eurooplasteks saanud, aga eestlasteks polegi suutnud jääda.\nRaske aeg nõuab raskeid otsuseid\nAjal, mil Euroopa vaevleb oma suurimas kriisis, küsitakse Eestilt õigustatult, miks me soovime nö uppuvale laevale astuda. Tööpuudus pole ainult Eesti probleem, see kummitab kõiki teisi, ka vanu ja jõukaid Euroopa riike. Kriisi eest ei ole kuhugi põgeneda, nüüd tuleb vaid sellega võidelda. Euroopa ühisrahasse suhtutakse üha suurema umbusuga ning kusagil kostavad juba hääled, et riikidel oleks targem pöörduda tagasi oma rahvusvaluuta juurde. Ometi on Euroopa läbi sajandite vaevelnud just killustatuse käes ning praeguses majanduskriisis peaksid igasugused valuutaalased kokkulepped olukorda pigem parandama. Toimiva ühisturu loomiseks vajab Euroopa Liit eelkõige ühist raha ja seda väärivaid stabiilse majandusega riike. Euro on siiski veel üks tugevamaid valuutasid kogu maailmas ning eurotsooniga liitumine tähendaks igale teiselegi riigile, mõistagi siis ka Eestile, võimalust liituda maailma vägevamatega ja tõhusamalt oma sõna sekka öelda. Ehkki Eesti europüüdlusi võidakse nimetada puhtaks jonniks, nagu seda on teinud üksikud väliseksperdid, on Eesti nüüdseks tõestanud, et sobib eurotsooni paremini kui keegi teine. Pigem võime uhkusega selja sirgeks lüüa, sest eurotsooni uks oli meile avatud ning Eesti liitumine saadab kõigile väljaspool olijaile selge sõnumi eurotsooni elujõulisusest ja jätkusuutlikkusest.\nUus raha – uus võimalus\nEesti meedias on palju arutletud selle üle, kas Eesti kontuur meie euromündi rahvusliku kujunduselemendina ikka on piisavalt pilkupüüdev ja mõistetav välismaalase jaoks, ning et äkki oleksime pidanud kontuurkaardi asemel sinna joonistama hoopis Pärdi või pääsukese. Nüüd on sellisteks aruteludeks muidugi liiga hilja, sest euromüntide vermimine Soome rahapajas käib ning esimene partii on juba Tallinnassegi jõudnud. Võib-olla tuleks riigi kontuuriga müntidesse suhtuda hoopis uhkusega, et üks väike riik on viimaks jõudnud suurele rahale. Kui väike rahvas on uhke oma riigi üle, siis väljendab see pigem rahva tugevat eneseteadvust, ning see ei tähenda sugugi, nagu poleks meil Mozarti, Dante või kotka kõrvale ühtegi sobivat maailmakultuuri suurkuju panna. Miks me ei võiks ega peakski süüd või valehäbi tundmata kogu maailmale teatama, et me oleme oma maa ja rahva üle uhked. Ehk jäämegi nii hoopis paremini meelde?\nSoome rahapajas vermitud Eesti euromündid\nÕnn ei peitu rahas, õpetame oma lastele. Paar päeva peale eurootsust avalikustatud inimvara raportist ilmnesid tõsised probleemid Eesti ühiskonnas. Tegelikult teadsime nende olemasolust juba varemgi, osalt on nende probleemidega ka võideldud, mõneti on asi seisnenud rahas. Euro tulek ei lahenda hetkega ilmselt ühtegi neist probleemidest, nii nagu ka meie 1. jaanuaril antud ”hakkan paremaks”-lubadused ei lähe paugupealt täide. Euroga kaasnevad hüved võivad pikas perspektiivis meil siiski aidata tohterdada neid kitsaskohti, mida me ilma ühisrahata üksi ei suutnud. Igal juhul on pääs eurotsooni Eesti jaoks omamoodi uus algus, uus võimalus teha asju paremini või alustada täiesti uusi.\nKellelegi ei saa olla jäänud nähtamatuks Eesti riigi edusammud viimase paari aastakümne jooksul ning see annab alust loota, et küllap ka paarkümmend aastat hiljem ühel kuumal juulikuu päeval meenutame: “Otsus oli õige”.\nEuroopa Liidu osakond


< Pea pooled eestimaalased kardavad sõjalist konflikti Eesti pinnal | ERGO kindlustus\nVeel tunneb 46% inimestest Eestis muret võimalike etniliste kokkupõrgete ning 52% majandusliku või poliitilise ebastabiilsuse pärast. Mõlemad hirmud on võrreldes 2015. aastaga pisut vähenenud, samas on kasvanud mure suure hulga sisserändajate, sh pagulaste tuleku suhtes. 2017. aasta uuringu andmetel kardab seda 60% eestimaalastest. Leedu elanike mure etniliste konfliktide pärast on Eestiga võrreldav 41%, kuid majanduslikku või poliitilist ebastabiilsust kardab lausa 77% elanikest. Hirm sisserändajate ees on Leedus kolmest Balti riigist madalaim, kuid seda kardavad siiski rohkem kui pooled (55%) leedulastest.\nLätlased kardavad konflikte kõige rohkem. Etniliste kokkupõrgete pärast muretsevad 54% ja majandusliku või poliitilise tasakaalutuse pärast lausa 80% inimestest. Ka sisserändajate voolu kardetakse kõige rohkem Lätis, see teeb muret 64%-le sealsetest elanikest.\nERGO elu- ja tervisekindlustuse riskijuhi Dekla Uusma hinnangul on eelpool nimetatud hirmud ootuspärased. “Mure sattuda sõjalisse konflikti ning poliitiliselt ebastabiilsesse keskkonda on ilmselt põhjendatav meie geograafilise asukoha ning ajaloos toimunud sündmustega. Samuti ei ole meie regioonis olnud suuri etnilisi kokkupõrkeid. Seega hirm uue ja tundmatu ees on arusaadav,” selgitab ta.\nSamas ei ole viimase aja terroriaktid oluliselt suurendanud Eesti inimeste hirmu terrorismi ees. Terrorirünnaku ohvriks kardab sattuda 23% eestimaalastest, mis on vaid 3% rohkem kui 2015. aastal. Lõunanaabrid hindavad terrorismiga seotud riske aga kõrgemalt – Lätis tunneb selle pärast muret 38% ja Leedus 32% inimestest.\n“Väljatoodud numbrid peegeldavad tõenäoliselt asjaolu, et meie regioonis ei ole olulist kokkupuudet terrorismiga olnud. “Oleme aga täheldanud, et reisile minnes küsitakse üha enam, kas elu- või reisikindlustuse leping kehtib ka terrorismi rünnaku ohvriks langemise korral,” toob Uusma näite igapäevaelust.\nHinnang riigi julgeolekule on üks viiest ERGO Baltimaade turvalisuse indeksit kujundavast põhikriteeriumist. Võrreldes lätlaste ja leedulastega tunnevad eestimaalased end oma riigi julgeoleku osas kõige turvalisemalt.\nUuring on läbi viidud koostöös Läti avaliku arvamuse uuringu keskuse SKDS-iga, selles osales 1000 inimest Eestist, Lätist ja Leedust. Kokku on andmestikus 3000 inimese vastused.


praegune kellaaeg 30.05.2020 01:08\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 29.05.2020 17:52 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nKõik akud mis on ilma spaceriteta ja plastik korpuseta jama, PCB materjal on ok seda saab veel lahata. Kui PCB pole olemas siis pleksiklaas ümber kui midagi pole muud. Igasugused kuumakahnevad on li ...\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 29.05.2020 16:27 pealkiri: Elektrilised tõukerattad\nMonster tõukeka aku\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 29.05.2020 12:52 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nTegelikult kui tuleb overcharge sest laadija ei anna 42v vaid annab 43 sellega karjub jah see on nagu väike laps ma ei taha nüüd seda ja seda. Pane õige laadija mis ikka 42v annab mitte 43 selle v ...\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 29.05.2020 07:57 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nBT bemsili võid cutoffi panna kuhu tahad paned 4.10v ja üle mittekuidagi ei lähe. Tavabmsisid võivad lasta üle jah ka siis kui elemendid raudpulkadeks muutunud siis mõnusalt on teistes S 4.60v s ...\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 28.05.2020 20:38 pealkiri: telefonispämm (kõikvõimalikud müügipakkumised jms)\nmaili peale tulevad metsa ostmis õngitsemiskirjad Personaalsed, nimi, kinnistu nimi ja katastri tunnus\nKasuta gmaili peaaegu kõik läheb rämsposti viimasel ajal midagi pole filtris ...\nfoorum: Eesti IT ja tehnikaalased uudised postitatud: 28.05.2020 07:48 pealkiri: Riik panustab 20 miljonit eurot eelarveraha nn viimase miili väljaehitamisse\nteema: Venemaa krüptoseadused võivad karmistuda\nfoorum: Uudisvihjed postitatud: 27.05.2020 15:44 pealkiri: Venemaa krüptoseadused võivad karmistuda\nSee buy the dip tuleks igalpool keelata, see on lollidelt raha võtmine. Minujaoks on asi küll bs eriti kui seal raha pestakse. Kaevandamine on ok kuid see krõbisev, digitaal mis saad on juba pestud ...\nfoorum: Protsessorid postitatud: 26.05.2020 18:15 pealkiri: Intel Core i3/i5/i7/i9/Xeon protsessorite arutelu vol2\nNeed lahjemad ei pruugi hästi kelluda saab ,aga võib-olla pole nii huvitav tükk.\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 26.05.2020 16:43 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nneed värvid ali asjadel pandud nagu traati oli sellist pandi 2012 Kui oskasid sellist osta ilma kitita tuleb leiutada katsetada minema visata ja uus osta. Tihti ned kontrad mootorid ei sobigi kokku k ...\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 26.05.2020 15:58 pealkiri: Elektrilised tõukerattad\nirwe kisub näole 25kmh ja 1kw mootoriga samahästi liigub samuti 25kmh 250w ma ise ei näe pointi väga võimsate asjadega nagu 1kw aku peab olema vähamalt 3kw kui tahad mingidki vahemaad läbida. P ...\nteema: Aliexpress&teised Hiina veebikaubamajad\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 24.05.2020 21:06 pealkiri: Aliexpress&teised Hiina veebikaubamajad\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 24.05.2020 20:49 pealkiri: Aliexpress&teised Hiina veebikaubamajad\nilmselt hakkavad tasapisi tasuta lõunad läbi saama. Seda saatmist eesti on ennemgi teatud asjadel kegitatud 50ne peale 2 euri jupskin ja 50 eurot post. Vaatasin gearbesti ka igal asjal on saatmine k ...\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 24.05.2020 09:10 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nEi oska mainada viimati oli google plays Ilusti update selle bmsi tarkvarale. Vaevalt google plays troojaga on minu an android 10 kasutusel ei mingit häda. Google plays pane xiao ja otsi seda sinist ...\nteema: ERR kaotas aliase alt kommenteerimise\nfoorum: Varia postitatud: 23.05.2020 18:49 pealkiri: ERR kaotas aliase alt kommenteerimise\nKas mitte se komide lisamie uudiste portaali oli lihtsalt trikk kuidas teiste ees poosetada vaadake palju külastusi päevas meil on. Tegelikult asjalike postistute juures on palju viha mis nendes por ...\nteema: Telia esindustes saab ostude eest tasuda mTaskuga\nfoorum: Pressiteated postitatud: 22.05.2020 17:19 pealkiri: Telia esindustes saab ostude eest tasuda mTaskuga\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 20.05.2020 20:09 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nBT BMSe tasub osta siit pole probleeme olnud kuigi mõni vajab vähe confimist. Minule tulid kuu ajaga märtsis ostsin aprillis jõudis kohale. Alati looti sealt saanud. Koroona ajal oli seal loot ots ...\nfoorum: Üldfoorum postitatud: 19.05.2020 13:03 pealkiri: Aliexpress&teised Hiina veebikaubamajad\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 19.05.2020 12:20 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nMargus, mida see kalibreerimine nendele JBD BT BMS-dele täpsemalt teeb?\nSa kalibreerid läbi RS pordi või paned midagi BT asemele?\nUSB UART samast pordist kus BT moodul.\nCELL VOLT ja Laadimis ...\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 19.05.2020 08:57 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nma ei tea mul nkonst ostetud elemendid aku ilusti aasta vastu pidanud võtsin LG MH1 elemendid 2.60 eest asi ikka maksis kuid olen igati rahul. Ilmselt vahetan originaal akul kah elemendid ära 40tk m ...\nfoorum: Videokaardid / Monitorid / TV postitatud: 19.05.2020 07:40 pealkiri: Graafika probleem: Your graphics hardware does not support all features (CSM) needed to run this game.\nKeegi näppis biosis CSM Settingut. Kas midagi sarnast. Seal on valik mismoodi arvuti hardware confitakse. Esimeses postis pealkirjas ütleb et ilma CSM settinguta pole toetatud. Keegi otsustas selle ...\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 16.05.2020 12:22 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nSee on jah parem klaas on hingamisest eraldatud. Minule hakkas täitsa huvi pakkuma hinda küll pole kuid peaks mõne aja vastu pidama. Põhiliselt vaja ikkagi talvel ja varakevadel või hilis sügise ...\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 16.05.2020 11:14 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nUduseks ei lähe? Talvel härma? Prillid jah vist parem.\nteema: Wifi leviala laiendaja TP-LINK RE650 AC2600\nfoorum: Ostuabi/hinnapäring postitatud: 16.05.2020 08:27 pealkiri: Wifi leviala laiendaja TP-LINK RE650 AC2600\nEi ole need tp-link extenderid head inteno taga lähevad lolliks kui voolukatkestus tuleb just inteno teema. Omal ka RE oli testimiseks ära visatud raha.\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 11.05.2020 14:57 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nseda ka jah rikkusid mõlemad kuid isikud kes seda tegid jäävad tuvastamata. Video tegija saaks muidugi kätte.\nfoorum: TSI (TeeSeeIse) postitatud: 11.05.2020 13:18 pealkiri: DIY Elektrijalgratas\nHeh seaduse järgi tohib olla 25 siluliselt kui on 25 siis liikumine muutub odavamaks ei pea ju olema enam 1000w piisab 36v 250w


Naistekas soovitab: "Me tahtsime elumuutust, läksime Eestist ära ja jäime ellu." - DELFI Naistekas\nkatkend Merike Miku raamatust "Tahan Soome elama!"\nTerve perega Soome\nLapse isikukoodi ja kõikvõimalike dokumentide korda ajamine on samasugune nagu täiskasvanu puhul. Oluline on teada, et näiteks politseis ja magistraadis käies peavad lapsed kindlasti kaasas olema. Meie perele tähendas see mitmeid varahommikuid, kui sai uniste lastega laeva peale mindud, et vastuvõtuaegade ajal ikkagi Soomes kohal olla.\nLapsel peab Soomes elamiseks olema samamoodi Euroopa Liidu elaniku registreerimistunnistus politseist, elukohaandmed magistraadis ja sotsiaalkindlustuse kinnitusena taskus KELA-kaart.\nLasteaeda pead koha saama kahe nädalaga\nSoomes on nii, et kui mõlemad vanemad õpivad või käivad tööl, peab laps saama lasteaiakoha kahe nädalaga. See lasteaiakoht ei pruugi olla Su kodu lähedal ja võib tähendada ka seda, et ärkad koos lapsega varavalges, et bussiga tund aega lasteaeda sõita. Kui tööl käib ainult üks lapsevanem, peab lasteaiakoha saama nelja kuu jooksul.\nLasteaiakoha saamiseks saab sageli avalduse täita linna või valla kodulehel. Aga samamoodi võid rõõmsalt sisse astuda lähimasse lasteaeda, seal natuke ringi vaadata ja paluda juhatajalt avaldust lasteaiakoha saamiseks.\n10 märki, et oled lõpuks täiskasvanuks saanud (15) 29.05.2014\nLasteaedasid on Soomes palju. Näiteks meie praeguse elukoha lähedal Espoo äärelinnas on kodust jalutuskäigu kaugusel viis lasteaeda. Lasteaiad on palju väiksemad kui Eestis, 5–6 rühmaga lasteaiamaja peavad vanemad liiga suureks ja pigem eelistatakse 1–3 rühmaga väiksemaid lasteaedasid. Lisaks riiklikule ehk linna või valla lasteaiale on olemas eralasteaiad, perepäevahoiud (kus on maksimaalselt 4 last hoidja juures kodus) ja lisaks toetatakse riiklikult seda, kui võtad endale koju lapsehoidja.\nLasteaias on kuni 3-aastaste rühmas maksimaalselt 13 last ja suuremate laste rühmades 18–21 last. Iga päev on kõikides rühmades tööl kolm täiskasvanut — üks lasteaiaõpetaja ja kaks lapsehoidjat, Eesti mõttes kasvatajat. Tavaliselt on lasteaiad avatud kl 7–17, aga igas piirkonnas on olemas üks lasteaed, mis mõeldud eelkõige vahetustega tööl käivatele vanematele. Need on avatud kl 6–22, lisaks on veel omakorda olemas ööpäevaringsed lasteaiad, kus lapsed saavad ka ööbida.\nOlin 1,5 aastat tööl alla 3-aastaste rühmas. Meie rühma kõige noorem laps tuli lasteaeda kümnekuuselt. Enamasti tulid lapsed lasteaeda 1,5–2-aastaselt. Kõik lapsed on teretulnud ja et nendega tegeleb igapäevaselt kolm täiskasvanut, on aega nende söötmiseks, süllevõtmiseks ja igatepidi aitamiseks. Mingeid eeldusi ja ootusi lasteaia sõimerühma tulevale lapsele ei ole. Muidugi kohaneb laps kiiremini, kui ta oskab ise süüa või on hakanud kodus potilkäimist harjutama. Mõned lapsed on olid ka väga tublid riidesse panijad.\nMinu kui kasvataja argipäevaks oli näiteks see, et mähkmetega lastel vahetati päevas neli korda mähet, vaikselt-vaikselt harjutati kõiki potil käima, tihti tuli pärast söömist ja enne päevaunele minekut panna lastele uued riided. Magama jäädi vaikse unelaulu ja peade silitamise saatel. Mingit nädalaprogrammi lastel ei olnud. Olime ise rühmas kokku leppinud, et suuremad lapsed saavad korra nädalas käia lasteaiasaalis võimlemistunnis ja kolmapäeviti viime läbi väikese laulu- või tantsutunni. Kõik käelised tegevused sõltusid sellest, kui palju oli rühmas lapsi, mis vanuses nad olid ja mida lapsed ise parajasti tahtsid teha. Näiteks saime neile pakkuda voolimist, kleepimist, rebimist, kääridega lõikamist, helmekeste rittaajamist, puslede kokkupanemist ja mida-kõike-veel.\nTöötasin algul mitmetes Helsingi lasteaedades ja julgen küll öelda, et seal on kõik vahendid olemas. Eesti lasteaednikud saaksid Soomes kõik leiutajate tiitlid, kui mõelda sellele, kuidas ja millest lastega imelisi töid tehakse. Mina suutsin oma lasteaias imestust tekitada sellega, kui mul paluti teha stendile suur jänesepilt ja ma võtsin A3 paberi, eeskujuks ühe loomaraamatu ja tegin selle lihtsalt ära. “Kuidas nii — võtsid lihtsalt paberi ja joonistasid sinna jänese?” küsisid kolleegid. Ma ei osanudki kohe midagi vastata. Ääri-veeri küsisin, kas jänes sai kuidagi kohmakas või on liiga väike, sest ma ei pea ennast jäneste joonistamises just maailmameistriks. “Meie võtame lasteraamatu, läheme teeme koopiamasina peal sellest pildist 500%-ga suurenduse, teeme koopia ja siis lõikame selle välja,” sain vastuseks. Nojaa. Ah soo. Selle peale annab tulla. Ausõna!\nKõik lapsed on päeval õues\nLapsed on lasteaias õues kindlasti kaks korda päevas. Sõltuvalt ilmast võib see aeg olla 1–1,5 tundi. Igal lasteaial on oma mänguväljak, väiksemad on tavaliselt oma aiaga piiratud alal. Palju käiakse ka linnale kuuluvatel avalikel mänguväljakutel, metsas, parkides, raamatukogudes, niisama jalutuskäikudel. Sinna minnakse terve rühmaga. Sõimerühmaga jalutuskäigule minek tähendas alla 3-aastaste rühmas seda, et meil oli kaks kaksikute käru kõige väiksemate jaoks, suuremad said neist kinni võtta ja vahepeal vahetasime kärusistujaid.\nLiikumine on Soomes lasteaias hästi loomulik päeva osa. Siin ei ole probleemiks, et kombekates lapsed mööda kaljusid pepu peal alla lasevad või paljakäsi vihmaveega mängivad. Lasteaedade territooriumitel olen näinud nii suuri kivirahnusid kui ka väikeseid koopaid.\nVihmaste ja poriste ilmade jaoks on kõigil olemas kummiriided (soome keeles kuravaatteet ehk otsetõlkes poririided), mis pannakse tavaliste õueriiete peale. Need pestakse pärast õueskäiku puhtaks ja pannakse kuivamiskappidesse. Ühes Helsingi lasteaias, kus olin asenduskasvatajana tööl, oli nende riiete pesemine väga lõbus ettevõtmine. Lapsed seisid enne tuppaminekut rivvi, mina vedasin esikust suure vooliku, keerasin kraani lahti ja pesin kõikide laste riided ühekorraga puhtaks. Lasteaeda sisse minnes riputasime need kohe kuivamiskappi — rahul olid nii kasvatajad, lapsed kui ka vanemad.\nSamamoodi käivad iga päev õues koolilapsed. Alati on päevas 1–2 korda 40–45-minutiline pikk õuevahetund. Ja üllatus-üllatus, algklassilapsed on siis samamoodi kummiriietes metsa all istumas või porilompidest läbi jooksmas. Suurematel lastel on enamasti õuepüksid, mis siis vahetunnile minnes teksade või retuuside peale pannakse.\nKeel selgeks, siis tavakooli\nVälismaalt Soome tulnud lastele on suuremates linnades piirkonnakoolid, kus on rohkem keeleõppele suunatud ettevalmistavad klassid (soome keeles valmistava luokka). Enamasti on seal koos lapsed, kelle keeleoskus on olematu või väga nõrk. Meie lapsed ei osanud kooli minnes ühtegi soomekeelset sõna. Mulle on oluline, et nad õpiksid võõras keeles korrektselt rääkima ja kirjutama.\nMeie pere pidas väga oluliseks, et laste kohanemine oleks võimalikult lihtne. Käisime koos nendega uut kooli vaatamas ja õpetajatega kohtumas. Iga väike inimene on omamoodi isiksus. Kui ühe lapse jaoks oli Soome tulek nagu suur seiklus, siis teisel läks üle poole aasta, et leppida sellega, et osa sõpru jäävadki Eestisse ja nüüd tuleb Soomes hakkama saada.\nKeele õppimise osas oli samamoodi. Nelja kuuga oli koolilastel soome kõnekeel selge. Imestasin, kuidas nad sõpradega suhtlesid ja juba kuulsin sõnu, mida ise ei teadnud. Kolisime Soome novembri alguses ja lapsed läksid kohe järgmisel päeval kooli. Kevadel olid mõlema lapse õpetajad seda meelt, et kuigi Soomes on lapsed keeleõppeklassis tavaliselt aasta aega, siis meie lapsed on valmis minema tavakooli.\nIga õppeaasta lõpus pakutakse koolilastele võimalust osaleda uuel õppeaastal oma emakeele tundides. Eesti keele tund on kord nädalas, korraga 1,5 tundi. Eesti keele õppimise huvilised on kokku kogutud ühte piirkonna kooli ja lapsed lähevad sinna pärast oma koolitundide lõppu. Helsingis, Vantaas ja Espoos õpib eesti keelt mitusada last ja neid õpperühmi tuleb järjest juurde. Muidugi ei ole keeleõpe võrreldav Eestis toimuva eesti keele tundidega, aga see on väike võimalus hoida alles oma emakeelt.\nKui lapsed kooli läksid, suutsin hetkega täiesti segadusse minna, kui nad tõid koju tunniplaani, kus olid lihtsalt kirjas muusikatunnid ja kehalise kasvatuse ajad. Ülejäänud lahtrites olid suured ristid. Kus on matemaatika? Õpivad nad ikka koos teistega soome keelt? Kas Soomes loodusõpetust polegi? Õpetajad olid samasuguses hämmingus meie küsimustest. Mis tunniplaani te tahate? See on ju siin. Ja meie küsime jälle, et kus tunniplaan on, mis aine vihikud ja raamatud ta näiteks teisipäeval kaasa peab võtma?\nSoomes on õpetaja silmade läbi vaadatuna ideaalne kool. Need meile suuri küsimusi tekitanud x-tähed ongi tunnid. Kui lapsed jaksavad, teeb õpetaja kaks tundi matemaatikat. Kui õues on ilus ilm, minnakse õue, ollakse selle “kolme x” ajal metsas ja uuritakse taimi. See on siis loodusõpetuse tund.\nei olnud mul midagi vaja osta. Igaüks sai õpetajalt pliiatsi, kustukummi ja koolivihiku. Oligi kõik. I klassi laps sai ka korralikud kiletatud õpikud, ka see jäi tol sügisel tegemata. Lisaks koolikotile oli terve õppeaasta jooksul vaja ainult kehalise kasvatuse tundi T-särki ja retuuse. Ei mingeid sisejalanõusid või sisetossusid, susse ja sussikotti. Lapsed on liikumistunnis paljajalu. Kevadel ja sügisel toimuvad õuetunnid tavalisel liivaväljakul. Väljakul on kaks jalgpalliväravat. Ei mingit udupeent kunstmuru, kaugushüppekaste ega heitesektoreid. Talvel tehakse sellele samale väljakule korralik uisuväljak ja siis oli ka soovituslik, et lapsel võiksid uisud olla. Tegelikult on koolis suured kastid uiskudega ja piklikud kapid koolile kuuluvate suuskadega. Oma asju soovitatakse kasutada seepärast, et lapsed õpiksid oma asjadest hoolt pidama ning et rõhutada hügieeni tähtsust.\nÕpikud ja vihikud on algklassides enamasti koolis, koju tuuakse vaid need, millest jäi teha mõni kodune ülesanne. Olin täiesti vaimustuses, kui kuulsin õpetajaga kohtumisel, et I–II klassi lapsel ei tohi koduste tööde tegemiseks kuluda üle poole tunni. Ja see pool tundi on mitte ema-isaga koos õppimine, vaid see, kui laps teeb ise omas tempos koduseid ülesandeid. Ma hakkan juba peaaegu aru saama, kus on selle juured, et Soome haridus on kaks korda kuulutatud maailma parimaks haridussüsteemiks, ja Soome pakendab oma haridussüsteemi välismaale müümiseks.\nÕpetaja ja kooli maine on ka teistsugune kui Eestis. Koolis kehtestatud reegleid ja põhimõtteid ei arutata ning neid ei vaidlustata kuskil lastevanemate koosolekutel või meililistides. Need on selged, lihtsad, kõigile üheselt arusaadavad. Näiteks see, et lastel ei ole koolis mobiiltelefone. Need on hääletu režiimi peal kotis ja need võib sealt välja võtta pärast koolipäeva lõppu koolimajast väljaspool. Või see, et lapsed ei tea üksteise kontrolltööde tulemusi. Igaüks õpib endale ja õpetaja jälgib iga lapse individuaalset arengut. Pole veel kuulnud, et õpetaja tooks välja klassi keskmise hinde või keegi koole niimoodi ritta sätiks.\nKõigile on iseenesestmõistetav ka see, et koolides töötavad ringid on tasuta. Olgu selleks robotite ehitamise ring, kunsti- või käsitööring, koorilaul. Maksma peab pikapäevarühma eest, sest seda teenust pakub tavaliselt erafirma. Pikapäevarühmas saavad reeglina käia I–II klassi lapsed. See kõik võib olla piirkonniti veel erinev, kuid reegel on see, et raha pärast ei saa lapsed jääda pikapäevarühmast või huviringist eemale.\nKorralised tervisekontrollid tehakse lastele nõuandlates (soome keeles neuvola). Sinna peab enamasti enne lapse sünnipäeva aja broneerima ja lisaks tavapärastele mõõtmistele-kaalumistele tehakse seal ka vaktsineerimised ning jälgitakse, et laps areneks eakohaselt. Näiteks meie 3-aastaseks saanud laps sai etteantud piltide järgi joonistada kriipse ja ringe, ehitas koos nõuandlatädi ehk siis meditsiiniõega torni, pani väikeseid mänguasju purki, püüdis palli ning katsus mööda joont kõndida. 4-aastane laps läheb juba ise oma oskusi näitama, vanematega räägitakse pärast seda, kui laps on oma oskusi näidanud.\nSamas ei ole Soomes perearsti süsteemi, seega pole kahjuks ka ühte kindlat inimest, keda Sina või Su laps teaks.\nMeie pere kõige väiksema lapsega oli juhtum, mille puhul ei tea siiamaani, kas peaks naerma või nutma. Tavapärasel mõõtmisel-kaalumisel selgus, et 3-aastane laps on … liiga pikk. Ei mahu ettenähtud kasvugraafikutesse. “Teie laps on liiga pikk,” ütles mulle meditsiiniõde tõsisel häälel. Ma olin vait, sest see oli nii ootamatu, et mõtlesin kohe, et mis nüüd siis teha saaks? Sunnin lapse küürus käima? Saime kutse arsti juurde, kes rahunes pärast seda, kui näitasin, et vanemad lapsed olid selles vanuses sama pikad. Võimalik, et analüüsidest päästis ka see, et olime seekord arsti juures koos abikaasaga, kes on tõesti pikka kasvu. Igatahes jäime lapsega pikkuse pärast jälgimisele ja peame nüüd tavalisest tihedamini käima pikkust mõõtmas.\nKui laps haigestub, peab koos temaga minema tervisekeskusesse. Telefoni teel ei saa Soomes haiguslehte täiskasvanud ega lapsed. Pane vaim valmis selleks, et äkiline raskem haigestumine nõuab palju kannatlikkust.\nKõige kummalisem kogemus on mul sellest, kui 2-aastasel lapsel oli palavik 38,5. Selleks, et tõestada lapse haigust, pidime samuti minema tervisekeskusesse vastuvõtule. Minu tööandja vajas tõendit, et puudun lapse haiguse tõttu.\nTervisekeskusesse minnes tuleb võtta järjekorranumber. Sellega saab vastuvõtva meditsiiniõe juurde, kes kuulab esimesena ära, mis mureks on. Seejärel lähed koridori ja ootad. Ja ootad. Ja ootad. Kõige kohutavam oli see, et koridoris olid vaid mõned istekohad. Õnneks üks vanem proua halastas meile ja saime istuma. Laps oli selgelt haige. Olin peaaegu kindel, et veedan seal temaga maksimaalselt tund aega. Tegelikult ootasime elavas järjekorras peaaegu 4 tundi. Selleks ajaks oli lapse palavik tõusnud peaaegu 40 kraadini. Kui lõpuks arsti juurde jõudsime, anti talle kohe astmarohtusid, sest larüngiidist oli kurk nii kinni, et tal tekkisid hingamisraskused. Ise olin nii füüsiliselt kui ka emotsionaalselt pärast tundidepikkust ootamist täiesti läbi, sest olin teda proovinud igatpidi süles hoida, üritanud talle juua anda, sättinud poollamavasse asendisse sülle, et ta magada saaks.\nLapsed on olulised\nLapsed on Soomes isiksused. Nendega arvestatakse, nende arvamus on tähtis, neil on omad õigused. See on suur erinevus võrreldes Eestiga. Soomes näeb harva, et väsinud lapsevanem väikese inimese peale karjub või teda kättpidi mööda kauplusi veab. Laste kasvatamisele pühendatakse ka peres palju aega. Omaette ringid ja jututoad on beebiemmedele, teismeliste kasvatajatele, puudega lapsega peredele. Kui soome keel on selge, leiab kerge vaevaga infot näiteks tasuta ekskursioonide, kontsertide, lasteperede kokkusaamiste kohta.\nMeie laste koolis on kaks korda kuus pühapäeviti perespordipäevad. Need on 2–8-aastastele lastele ning nende peredele mõeldud ettevõtmised, kus paariks tunniks on kooli spordisaali ehitatud võimlemisrada, kappidest on välja võetud kõikvõimalikud spordivahendid, ja igaüks saab oma lapsega tulla lihtsalt möllama. Mõnus on vaadata, kui lihtsalt saab vahvaid asju korraldada ja kui rõõmsad on osavõtjad.\nKoolivaheaegadel on Espoos traditsiooniks, et kooliõpilastel on kõikidesse linna ujulatesse vaba sissepääs. Samal ajal korraldatakse ka igasuguseid laagreid, õpitubasid, noortetunde. Näiteks meie kodu lähedal Espoos on noortel kogu aeg võimalik raamatukogus broneerida esinemisaeg vabalaval, koguneda arvutimängude tuppa või teha ise juhendaja abiga multifilmi.\nMõned asjad üllatavad\nKui oled harjunud Eesti lasteaedades ja koolides korraldatavate ürituste ja pidudega, tuleb see Soome jõudes ära unustada. Soome lasteaias on peod ja kokkusaamised hästi lihtsad.\nLasteaias oli välja kuulutatud vanavanemate päev. Lapsed olid koos kasvatajatega meisterdanud kutsed, rühma sai kirja pandud isegi vanaema kodune aadress. Kauaoodatud päeval pidime kell 15 lasteaias olema. Kogunesime väikesesse rühmaruumi, lapsed olid kõik oma vanemate süles, kasvatajad laulsid 3–4 laulu, jõime plasttopsidest morssi ja sõime Domino küpsiseid. Pidu läbi poole tunniga.\nSamasugused hästi lihtsad, ilma suurte pingutuste ja pingeteta on möödunud nüüd meie laste jõulupeod lasteaedades ja koolides. Ühtpidi tunneme pidulikkusest puudust, teistpidi mõtlen järjest rohkem sellele, et miks peaksidki kõik lapsed tahtma laulma ühte laulu või tantsima koos teistega kümneid kordi harjutatud tantsu. Eriti on just kooliüritustelt jäänud meelde see, et kui esinetakse, siis terve klassiga, kedagi ei tõsteta eraldi esile või ei panda solistiks. Tublimaid tunnustatakse, aga see on hoopis teistmoodi kui Eestis. Alati rõhutatakse, et kõik osalenud on oma oskuste tasemel ja keegi ei ole kellestki parem. Igaüks on erinev. Igaüks on isiksus.\nÜhel päeval tuli laps koolist koju palvega, kas ta sõbranna võib tulla meie juurde öökülla. See oli minu jaoks jälle midagi uut. Aga tundus väga vahvana juba esimesest sekundist peale. Ja nii see sõbrake tuligi — kaasas oma padi ja tekk ja tuduloom — niimoodi ongi meil vahel olnud mitte kolm, aga näiteks neli või viis last. Ja mina mõtlen, et küll oleks vahva olnud, kui ise oleks saanud pinginaabri suurde majja niimoodi ööseks jääda.\nLaste sünnipäevade pärast ei pea üldse pabistama. Kombeks on 1–2 nädalat enne anda kutsed ja lisada sinna telefoninumber, et osalised saaksid oma allergiatest teada anda. Pidu ise näeb välja nii, et laual on suured kausid kartulikrõpsude ja kommidega. Lapsed mängivad peitust või tantsivad Youtube’i muusika järgi, igatahes leiavad nad endale ise tegevust. Iga sünnipäevaline saab kaasa väikese tänupaki, seal on tavaliselt kas mõni maiustus, väike mänguasi, kustukumm või pliiats. Eestiga sarnaseid mängutubasid ma Soomes kohanud ei ole. Pigem on sellised suured ronimis- ja spordikeskused, kus on lapse sünnipäeva pidamine nii kallis, et ka enamik soomlastest eelistab selle korraldada oma kodus.\nAuto kaasatoomine Soome\nKui Soome tulla koos oma autoga, on aega 6 kuud, et see tasuta — ilma automaksu (soome keeles autovero) maksmata, Soome autoregistrisse vormistada. Tingimuseks on see, et enne Soome kolimist ollakse aasta elatud välismaal (näiteks Eestis) ja see auto on vähemalt pool aastat enne Soome tulekut selle inimese kasutuses.\nSee pool aastat, millal saab auto ilma automaksuta Soome tuua, algab päevast, mil politseist anti Euroopa Liidu kodaniku registreerimistunnistus. Aasta-paari pärast võib see soodustus kaduda, 2014. aasta kevadel nähti seda ühe kohana, kust Soome riik võiks ikkagi makse koguda.\nSoome seaduste järgi ei tohi Soomes alaliselt elav inimene sõita siin teise riigi numbrimärgiga. Selle kohta liigub kõikvõimalikke linnalegende.\nKaspar kirjutab Facebookis, et mida teha, kui toll pidas ta kiirteel kinni ja talle anti kolm päeva, et käia Soome riigimaksude tasumiseks tollis ja auto Soome registrisse tuua. Kaspar elab alaliselt Soomes. Osa vastab talle, et nii peabki, kus sa mees enne olid, riigis elad — riigi seadusi täida. Teine soovitab auto kiiremas korras Eestisse tagasi viia. Kolmas vihjab kavalalt, et miks see auto üldse Sinu nimel on ja mõelgu nüüd tollile välja see lugu, miks ta sageli Eestis käib ja auto ongi rohkem Soomes kui Eestis.\nAutomaksude ja auto sissetoomise kohta Soome saab kõige täpsemat infot tolli leheküljelt www.tulli.fi. Kui Soome tuuakse välismaalt kasutatud auto, peab selle pealt maksma automaksu. Selle suurus sõltub auto vanusest, võimsusest ja kogumassist. Kui palju keegi on pidanud maksma, selle kohta on tollileheküljel spetsiaalsed, iga kuu ilmuvad tabelid. Need leiad nii, kui võtad www.tulli.fi, sealt alajaotus “Yksityisille” (eesti keeles “Eraisikutele”), sealt omakorda “Autoverotus” (eesti keeles “Auto maksustamine”) ja sealt kollasest tabelist punktikese pealkirjaga “Taulukoita sovelletuista autoveropäätöksistä” (eesti keeles “Tabelid kehtestatud maksudest”).\nNäiteks 2014. aasta veebruaris pidi Audi A4 Soome toomise eest maksma järgmiselt:\nAudi A4 2.5 4D 4WD, 2004. aasta auto, läbisõit 263 000, automaks 3135,05 eurot. Aga sama mudel 2008. aastast oli läbisõiduga 115 000 km ja selle automaks oli 7566,37 ehk enam kui kaks korda suurem.\nMuidugi peab lisaks automaksu maksmisele tasuma tavalise liikluskindlustuse ja soovi korral kaskokindlustuse eest. Need maksud on oluliselt kallimad kui Eestis.\n“Tahan Soome elama!” on 92-leheküljeline värvitrükis teejuht, kus on konkreetsed näpunäited ja tõsielulood. Seal on kirjas autori ja teiste kogemused sellest, kuidas peaks hakkama Soome minekuks asju ajama ja mismoodi on teiselpool lahte kõige lihtsam uut elu alustada.\nLoe uut katkendit juba esmaspäeval Naistkast!\nKanna sel suvel: maani ulatuvad kleidid ja seelikud\nKas soolatüügas on sama mis konnasilm?\nVihane ämm: miks mu minia peab enda nina igale poole toppima?\nKohustuslik lugemine igale naisele: 70 aegumatut ilunippi


CM: Töö ja pidu Eesti Meremuuseumis\nEesti Meremuuseumis saab pidada seminare, korraldada meeskonna motivatsiooniüritusi ning pidulikke vastuvõtte kuni galaõhtusöökideni välja. Muuseumil on ürituste korraldamiseks välja pakkuda tervelt kolm eriilmelist kohta.\nEesti Meremuuseumis saab näiteks pidada sisukaid seminare, korraldada väiksemaid meeskonna motivatsiooniüritusi ning pidulikke vastuvõtte kuni galaõhtusöökideni välja. Kõigele lisaks on siin palju avastamist, katsetamist ja võimalus ammutada teadmisi läbi põnevate lugude ja legendide. Eesti Meremuuseumil on ürituste korraldamiseks välja pakkuda tervelt kolm eriilmelist kohta.\nKeskaegne suurtükitorn Paks Margareeta\nKohalik külastaja saab Paksust Margareetast tõelise nostalgiaelamuse, sest sealne ekspositsioon on püsinud muutumatuna alates 1981. aastast. Nelja korruse vahel liikudes satutakse justkui ajamasinasse, mis viib tagasi lapsepõlve eredate muuseumimälestuste juurde. Vähe aga teatakse, et 500 aasta vanuste paekivimüüride vahel saab korraldada omanäolisi vastuvõtte ning pidusid kuni 150le inimesele. Olgu selleks privaatne bufeevastuvõtt esimesel korrusel või kokteililaudadega networking üritus terves tornis. Suvisel ajal saab korraldada sündmusi Paksu Margareeta hoovis või nautida katuseterrassilt avanevat panoraamvaadet sadamale, merele ja vanalinnale.\nSuur Tõll – tõeline jäämurdja\nLennusadama kaiäärne muuseumilaev – üle saja aasta vanune jäämurdja Suur Tõll sobib hästi ka meeskonnasisese jää murdmiseks. Ajastutruu interjööriga vaikselt õõtsuv aurik pakub vaheldust töörutiinile ning uut keskkonda ajurünnakuks või meeldejäävaks koolituseks. Pardal asuv seminariruum on varustatud vajaliku tehnikaga ning mahutab laua taha kuni 20 inimest. Eraldiseisva programmina või päev läbi kestnud mõttetööle pakub vaheldust meeleolukas ja hasartne fotojaht, mille käigus leitakse ja taaselustatakse Suure Tõllu värvikirev ajalugu. Kui soovitakse end tunda aga tõeliste ohvitseridena, siis saab luksuslikus ohvitseride messis korraldada piduliku neljakäigulise õhtusöögi. Soovi korral võib liituda õhtusöögiga ka ajalugu hästi tundev kapteniriietuses tegelaskuju, kes räägib roogade kõrvale põnevaid lugusid ja legende väärika jäämurdja ajaloost.\nÕhtusöök allveelaeva ja meremiinide vahel\nMeremuuseumi lipulaev – Lennusadam – on Tallinna erilisim paik nii vastuvõttudeks, pidudeks kui ka galaõhtusöökideks. Kolm tasandit – veealune maailm, veepealne maailm ja maailm vee kohal – annavad piltlikult öeldes võimaluse jalutada vee peal ning õhtustada merepõhjas miinide ja allveelaeva vahel. Suurtele betoonkuplitele saab vastavalt meeleolule luua nii tähistaeva kui päikeseloojangu, nii virmalised kui vikerkaare ning unikaalne laekonstruktsioon loob tuhandeid võimalusi erinevateks valgus- ja heli-showdeks. Kõigele sellele lisaks pajatatakse põnevaid lugusid ja legende nii vee alt, vee pealt kui vee kohalt.\nHead tööd ja pidu meremuuseumis!\nEkskursioonide ja ürituste broneerimine:\ntel 6 200 550


Metsvint - Soome Maja\nMaja suurteks plaanideks. Pärast lapse sündi jäi Kairi ja Arturi linnakorter lootusetult väikseks ja tuli teha otsus: kas suurem korter või hoopis maja. Mõlema üllatuseks langes otsus maja kasuks kergesti, sest Metsvindi elamus oli kõik olemas. Sisse kolides tundus see nelja toaga elamine koguni liiga suur, kuid noorte suuri plaane arvestades on see tänaseks täpselt paras. Esimene nendest plaanidest juba realiseeruski ning perega liitus tore Iiri setter, kes sai maja järgi nimeks Vint! Kui Vint koos Arturiga metsast tuleb, siis on reeglina esimene käik sauna. Õnneks pääseb sauna ka majapidamisruumi kaudu, nii et elutoa- ja esikupõrand jääb Vindi porikäppadest kirjamata. Magamistuppa lastakse Vinti harva, ainult siis kui Kairi süda heldib. See juhtub küll enam-vähem igal õhtul. Kui suur on Sinu majaostu plaan?\nBrutopind 132.0 m²\nNetopind 108.8 m²\nTerrassid/Katusealused 68.0 m²\nBrutopind 122.2 m²\nNetopind 101.9 m²\nTerrassid/Katusealused 37.3 m²\nBrutopind 108.2 m²\nNetopind 90.5 m²\nTerrassid/Katusealused 30.3 m²\nBrutopind 142.3 m²\nNetopind 120.6 m²


Novaator - Püramiidi tipus? Põllumajandusekspert hirmutas maailmalõpuga\nvillu.paart@ut.ee Loe kommentaare (9)\nMaisel tsivilisatsioonil on totaalse hävinguni jäänud veel 11 kuud. ETV saates Pealtnägija esinenud põllumajandusteadlane maalis kohutavaid katastroofivisioone, millel puudub vähimgi teaduslik tagapõhi.\nEilne Pealtnägija esitles Viljo Viljasood kui teadlast, Eesti Maaülikooli dotsenti ja tehnikateaduse doktorit, aga ka Eesti juhtivat püramiidiuurijat. Lõigus ei mainitud, et Viljasoo kitsam teaduslik spetsialiseerumine on hoopis piimandustehnika.\nTäiendatud 17. veebruaril 2012.\nEesti Maaülikooli turundus- ja kommunikatsiooniosakonna teatele ei ole Viljo Viljasoo mullu 1. oktoobrist Eesti Maaülikooliga seotud, vaid on palgata puhkusel.\n“Viljo Viljasoo oli kuni 30. septembrini 2011 Eesti Maaülikooli tehnikainstituudis seotud järgmiste õppeainete õpetamisega: tehnoloogia projekteerimise alused; tööohutuse psühholoogia; töökindluse alused; tööfüsioloogia ja –hügieen; töötehnoloogia; jahutus- ja soojendustehnoloogiad. Seega ei õpetata ega uurita Eesti Maaülikoolis püramiide või sellega seotud mõjusid, vaid see on dotsent Viljasoo tööväline huvi ja ei ole seotud Eesti Maaülikooli teadusuuringutega.\nSaatelõik /---/ei kajastanud mitte Eesti Maaülikooli seisukohti, vaid tutvustas eraisiku Viljo Viljasoo hobiprojekti. Dotsent Viljasoo töösuhe on hetkel peatunud, kuna ta on alates 1. oktoobrist 2011 kuni 31.augustini 2012 palgata puhkusel. Seega esines ta telesaates kui eraisik, mitte kui Eesti Maaülikooli seiskohtade esindaja,” teatas EMÜ turundus- ja kommunikatsiooni osakonna juhataja kt Kairit Prits portaalile skeptik.ee.\nMind on alati pannud imestama maksumaksja raha eest ülalpeetava ETV eriline lembus kõiksugu para- või pseudoteaduslike teemade kajastamise vastu ehkki selle valdkonna võiks nüüd küll erakanalite katta jätta, isegi kui see ka vaatajareitinguid peaks kohendama. Maksumaksja raha oleks vast ikka targem nende samade maksumaksjate harimisele või siis silmaringi avardamisele eelkõige tõsiteaduste valdkonnas kulutada või kui pakkuda teadusmaailma puutuvat melelahutust siis leiduks kindlasti ka teaduslikus mõttes head meelelahutust mida näidata. Ja kui mõnele saatejuhile need parateemad väga südamelähedased on, võib ta neile ju alati peale tööaega kogu ihu ja hingega pühenduda ilma, et keegi seda neile pahaks paneks.\nSuurepärane artikkel! Kahju ainult, et selliste artiklite kõlapind jääb Pealtnägijaga võrreldes imetillukeseks.\nmiks varjata mõtteid\nkajastage ja valmistage inimesi rohkem mõtlema sellele, kuidas siis kui õnnetused, hakkama saada. Kas see on normaalne, kui ACTAga keelatakse lõpuks ka internet, siis ei saa kusagilt infot. Kõik on ju autorid ja autorikaitsetõttu ei saagi artikleid lugeda ei teadusest, ei ennustustest.\nAitäh selle artikli eest. On kena näha, et Eesti teadusajakirjandus jõudis kiiresti reageerida rahvustelevisioonis ilmavalgust näinud umbluule. Ma loodan, et teil jätkub jaksu ja võimalust seda artiklit levitada ka nendeni, kes küll vaatavad Pealtnägijat, aga Novaatorist kuulnudki pole.\nkuivõrd püramiidi arhitektuuriline vorm mõjutab mingeid väljasid, ei ole vist mõõdetav. Võiks teha katse: seal, kus raadio ei mängi (telefon või kõrvaklapid kaugema raadiojaama puhul)panna puidust püramiid sellele kohale. Metallist esemed mõjutavad raadiolaineid rohkem. Kas mõjub. Ja neid aparaate on, millega mõõta.Miks neid ei kasutata tõendusmaterjalina? Traadid veeotsimisel ja maaaluste kaablite otsimisel töötavad minu käes ja oleme mõõtnud laenguid traatides. Huvitav katse oli. Traatide töö oleneb ka indiviidist. Enamusel lähevad traadid kokku, mõnel üksikul inimesel samades kohtades aga lahku(liiguvad vastupidises suunas). Maailma lõpp ei tule nii lihtsalt. Isegi poolusta vahetumist(kui selle toimumine oleks reaalne) ma ei karda\nNojah, nüüd leiti siis patuoinas, kes pidi rääkima vaid piima jahutamisest, aga julges rääkida hoopis püramiidist ja maailmalõpust. TÜ-d esindav hr E. Puura lasi lendu väite: ?Kui kasvõi üks inimene nüüd selle jutu peale kasvõi midagi halba mõtlema hakkab, siis on ju tegemist sulaselge hirmutamisega".\nKuulge, siis ei tohigi ju enam rääkida arvamustest, mis võib kedagi hirmutada, näiteks "saabumas on globaalne soojenemine" või "saabumas on uus jääaeg".\nMuide, pooluste vahetumist kommenteerides märgib NASA astrobioloog David Morrison samuti, et ei tea, millest jutt. ?Maa pöörlemistelje ootamatu muutus ei ole võimalik", aga samas jätab kavalpea Morrison vastamata küsimusele magnetpooluste kohta. Ta vastas hoopis geograafiliste pooluste kohta. Sulaselge teadlik hämamine.\nIsiklikult arvan, et 21.12.12. ei juhtu suurt midagi, aga seda arvan vaid kõhutunde alusel, mis võib ajapikku ka muutuda.\nLugupeetud p-kisa v-villa,\nkõnealune inimene lausus mitmesajatuhandesele auditooriumile: ?Hetkel on tippteadus seisukohal, et Päike ja Maa reastuvad ühele joonele, planeetide kombinatsioon reastub analoogiliselt. Massikese eraldub Päikese tsentrist sedavõrd, et nende pingete tõttu võib vallanduda päikeseplasma. Vallanduvad vulkaanid, plahvatavad tuumajaamad ja kogu tsivilisatsioonist jääb järgi ainult kümme protsenti.?\nSee on sulaselge vale, mille edastab teadlaseks tituleeritu. Tippteadus pole kunagi sellistele seisukohtadele jõudnud ning aferistid ei tohiks enda jaoks võhiklikes küsimustes end teadlase sulgedega ehtida, see on teaduseetika rikkumine.\nJa sellise jama kuulamise eest antakse ikka EPA-s diplomeid?? Vanasti õpetati punktide eest mingit seost kartulikorvi ja kosmiliste kiirte vahel, millist jama oli raske taluda, lisaks iganenud tehnoloogiaid. Süümepiinadest lolliks läinud vanad kommarid õppejõuks ja tööturg nõuab sellist jama?\nOotan saate "Pealtnägija" tegijate vabandust televaatajate ees ning täpsustamist, et kes tegelikult antud saates esinenud "teadlane" on ja et tema sõnu ei tohiks võtta tõe pähe.\nVastupidavustreening mõjutab geenilüliteid (3)


Metsanduse arengukava: metsatööstus peab järele andma - Tänane leht\nMetsanduse arengukava: metsatööstus peab järele andma\nKeskkonnaagentuuri ja Eesti Maaülikooli uuringu järgi säilib puiduvaru, kui raiemaht püsib aastas keskmiselt 10,1 miljoni tihumeetri juures. FOTO: Mihkel Maripuu\nEesti metsanduse arengukava 2021–2030 (MAK2030) juhtkogu jõudis kolmapäeval, pärast pooleaastast arutamist otsusele, milline raiemaht nimetada Eesti jaoks kestlikuks. Avalikkuse teavitamisega läheb aega järgmise kolmapäevani. Sisuliselt on arvud aga arvatavad Euroopa Komisjoni kliimapaketiga seoses tehtud uuringust.\n«Murdsime pead, kuidas leida keskteed majanduse ja elustiku kaitse vahel,» selgitas metsanduse arengukava juhtkogu kõneisik, Eesti Maaülikooli metsapatoloogia professor Rein Drenkhan, miks otsustamine nii kaua aega võttis.\nDrenkhan ei soostunud välja pakutavat raiemahtu veel välja ütlema, kuid viitas: «Kümne aasta perspektiivis peaks raiemaht olema keskmiselt ühtlase kasutuse piirides.»\nEuroopa Komisjoni kliimapaketiga «Eesmärk 55» seoses tehtud keskkonnaagentuuri ja Eesti Maaülikooli uuringu (LULUCF analüüs) järgi säilib puiduvaru, kui raiemaht püsib aastas keskmiselt 10,1 miljoni tihumeetri juures (metsa ühtlase kasutuse stsenaarium).


äriklassi hotellid Reunion | Hotels.com\näriklassi hotellid linnas Reunion\näriklassi hotellid Reunion\näriklassi hotellid Saint-Denis\nHotel Mercure Créolia Saint-Denis La Réunion4 tärni\näriklassi hotellid Saint-Pierre\näriklassi hotellid Saint-Leu\nAppartement Escale Bleue3,5 tärni\näriklassi hotellid Saint-Paul\nTAMA Hôtel3 tärni\nBoucan Canot4 tärni\nFoto: Popie Zoories, Trover\nSaint-PaulSaint-Paul on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Le Maido seikluspark ja Coco rand.\näriklassi hotellid Reunion – Hotels.com abiga on mugav leida äriklassi hotell City, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida sobiv hotell Reunion. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Oleme lisanud ka külastajate hinnangud ja pikemad arvustused. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Kas see raamat tuleb millalgi jälle poodidesse? Voi e-raamat on ainuke formaat?\nKahjuks paberraamatut praegu plaanis pole.\nKas lisatrükki on millalgi uuesti oodata?\nAitäh huvi tundmast. Praegu veel ei plaani lisatrükki, aga midagi kindlat kahjuks öelda ei saa.


Töötukassa mustim prognoos ei täitunud – Harju Elu\nEsileht / Töötukassa mustim prognoos ei täitunud\nTöötukassa mustim prognoos ei täitunud (0)\nTöötukassa Tallinna ja Harjumaa osakonna juhataja Siim Sarapuu. Foto erakogu\nTundub, et majanduskriis ei räsinud majandust tervikuna nii rängalt, nagu veel aasta tagasi prognoositi. Kinnisvaraturg on jätkuvalt tõusuteel ja ega suurtest koondamistest ning tööpuudusestki väga kuulda ole…\nVastab Eesti Töötukassa Tallinna ja Harjumaa osakonna juhataja Siim Sarapuu.\nKui suur on praegu tegelik tööpuudus Harjumaal ja Tallinnas?\nViimastel andmetel on Harjumaal ja Tallinnas töötuid 25 500 ehk 7,9% tööjõulisest elanikkonnast. Kuu aega tagasi oli veel 1500 rohkem: 27 000. Nii et töötus on hakanud langema.\nSamas meenutades Teie enda kõneldut, on aastaga tööpuudus siiski mõnevõrra kasvanud. Aasta tagasi, 18. mail 2020 ütlesite Harju Elule nii:\nArvestades seda, et Tallinn koos Harjumaaga on eriolukorrast tingituna sattunud kõige suurema löögi alla – just siin paikneb enamik haavata saanud turismi-, majutus-, teenindus- ja transpordiettevõtteid –, siis ütleksin, et olukord on Harju keskmine, siinne töötus on alla Eesti keskmist töötuse taset ehk täpsemalt 21 000 töötajat ehk 6,8%, kogu Eestis on vastavad näitajad 49 900 ehk 7,7%.\nKas prognoosid olid hullemad kui praegune hetkeseis?\nJah, tegelikult me olime valmis selleks, et töötuse kasv võib tõusta 30 000 töötuni. Nii see siiski päris ei läinud. Töötuse tipp oli märtsis, mil meie regioonis oli 28 000 töötut. Nagu juba ütlesin, siis aprillis ja mais on hakanud nende arv langema.\nMida prognoosite tulevikuks?\nTööturul kehtivad reeglid on sellised, et kui töötus on näidanud kasvu ühe aasta jooksul, siis alla tulemine võtab kaks korda rohkem aega.\nNii et kui 2020. aasta veebruaris enne pandeemia ja majanduskriisi puhkemist oli Tallinnas ja Harjumaal töötuse tase 3,5%, siis järelikult selleni tagasi jõudmine võtab veel kaks-kolm aastat?\nKuna suur osa Eesti majandusest on koondunud just pealinna ja selle ümbrusesse, siis on siin ka taastumine kindlasti kiirem. Suvekuudel võiksime näha juba töötuse olulist langust.\nOlgu siis olukorra ilmestamiseks ainult kaks numbrit: kui kaks kuud tagasi oli töötukassal pakkuda 3000 töökohta, siis nüüd mai lõpus on meil pakkuda 6000 vaba töökohta.\nKõike võib muidugi oluliselt mõjutada viirus. Kui ikkagi turism ja kogu selle sektoriga seotud klienditeenindus ei saa jalgu alla, siis võivad tulla olulised koondamised. Ettevõtted on palgatoetused kätte saanud, sellega ennast vee peal hoidnud ja töötasuhüvitisi riigilt rohkem ei tule. Paljud, kes pole suutnud oma tegevust ümber korraldada, peavad mõtlema lõpetamisele.\nPiltlikult öeldes oleme hetkel nagu vastassuunalise liiklusega tee keskel? Kes turismisektoris on suutnud riigipoolsete tugimeetmetega töö ümber korraldada, see liigub edasi. Kes aga pole seda suutnud, see liigub päästmatult tagasi…\nKindlasti mõjutab suvel turismisektori arenguid ka siseturism, aga see ei kata välisturistidest tekkinud tühimikku. Juba eelmine suvi tõestas seda ilmekalt.\nArutagem aga ka mustimat stsenaariumi – mis saab siis, kui kriis peaks süvenema? Kas töötukassal jätkub raha töötuskindlustuseks?\nEnne kriisi algust, 2020. aasta veebruaris oli töötukassal rahalisi vahendeid 800 miljonit eurot. Selle aasta lõpuks, kui teeme veel väljamakseid, peaks meie jääk olema 400 miljonit. Ehk siis reservid on poole võrra vähenenud.\nMeie prognooside kohaselt peaksid järgmisel aastal töötukassa väljamaksed ja maksete kogumine jälle tasakaalus olema.\nNormaalkindlusega aastail teeb töötukassa abivajajaile väljamakseid 200 miljonit eurot. Selle poole me ka praegu liigume. Nii lahedalt nagu pandeemia alguses töötukassa ega riik enam raha ettevõtetele ei jaga. Abitaotlemise kriteeriumid ettevõtetele on läinud palju karmimaks, summad väiksemaks. Iga ettevõtja peab ise rohkem pingutama.\nKas jätkub veel vahendeid töötute ümberõppe korraldamiseks, nagu see varem teie kaudu toimus?\nÜks on kindel: inimestel, kellel puudub keeleoskus − elementaarne eesti keele oskus −, on väga raske Eesti riigis tööd leida. Sama kehtib ka elementaarse arvutioskuse kohta. Selliseid inimesi üritame ümberõppega aidata. Üldiselt võib aga märkida, et ilma igasuguse erialata inimeste osakaal on töötutest kasvanud 40%-ni. See peaks meist igaüht mõtlema panema – elus läbilöömiseks on vaja eriala.\nEelmise valitsuse, vähemalt ühe erakonna soovitus oli, et töötuks jäänud teenindajad õpiksid ümber põllumajandustöötajateks. Kas see soovitus leidis ka järgijaid?\nMis on kümne aastaga sisse töötatud, nii ettevõtetel kui ka töötajatel harjumuseks saanud, seda ühe direktiivi või valitsuse määrusega ei muuda. Aastatagusega võrreldes on muutunud see, et võõrtööjõul on jälle lihtsam endale Eestis tööd leida. Kui muidugi dokumendid korras on.\nNii et maasikad sel aastal põllult korjamata ei jää?\nTööjõu puuduse pärast küll mitte.\nMida ütlete inimesele, kes on hetkel töötu?\nEi tasu mõelda, et lükkan tööotsimise sügisesse. Sellega tuleb tegeleda nüüd ja kohe. Tööturg näitab praegu aktiivsust. Kes ise tööd ei leia, pöördugu meie nõustajate poole, ehk leiame koos väljapääsu. Üks on kindel: sellel aastal jääb töötuse määr veel keskmisest kõrgemaks.\nIrja Lutsar: “Me saame iga päevaga targemaks!” (0)\nValitsus keeras teehoiukava kihva, kuid veel saab parandada (0)


FOTOD: Kelly Nevolihhin tuli murdmaajooksu Eesti karikavõitjaks – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport FOTOD: Kelly Nevolihhin tuli murdmaajooksu Eesti karikavõitjaks\nFOTOD: Kelly Nevolihhin tuli murdmaajooksu Eesti karikavõitjaks\nJõulumäel toimunud murdmaajooksu Eesti karikavõistlustel kaitsesid tiitleid meestest Olavi Allase (Tartu SS Kalev) ja naistest Kelly Nevolihhin (KJK Vike).\nAllase sai 10 km pikkusel distantsil võiduajaks 33.03. Teiseks tuli Karel Hussar (TÜ/ASK) ajaga 33.25 ja kolmandaks tulemusega 34.08 Karl Mäe (SK Altius).\nNaised läbisid 6 km. Nevolihhini võiduajaks oli 22.46. Tema järel lõpetas Maria Veskla (Sparta SS; aeg 22.59). Kolmandaks jooksis Minna Kelk (SK Jooksupartner).\nU20 vanuses triumfeeris meestest 6 km rajal Robert Telpt (Audentese SK; aeg 20.55). Järgnesid Kalev Hõlpus (Rapla JK; aeg 21.48) ja Hardy Kaska (Sparta SS; aeg 22.07).\nNaistest krooniti U20 arvestuses karikavõitjaks Saina Mamedova (KJK Kalev-Sillamäe), kes läbis 4 km pikkuse raja ajaga 17.19. Teiseks tuli ajaga 17.24 tema klubikaaslane Jelizaveta Ševtsova ja kolmandaks Liis Grete Atonen (Audentese SK; aeg 18.20).\nU18 noormeestest oli 4 km rajal kiireim Kristian Otlot (UP Sport), kes jooksis välja aja 14.07. Tema selja taga lõpetasid teisena Kert Kask (Sparta SS; aeg 14.14) ja kolmandana Raul Viitmaa (VAK Staier; aeg 14.35).\nSama vanuseklassi neiud jooksid 3 km distantsil. Selles arvestuses tuli karikavõitjaks Jekaterina Mirotvortseva (KJK Kalev-Sillamäe) ajaga 11.01. Teine oli Eneli Veltmann (SK Lindon; aeg 11.50) ja kolmas Anete Randma (SK Fortis, aeg 11.54).\nU16 poistest võitis Eesti karika Romet Kivi (SK Viraaž), kes sai 2 km pikkusel rajal kirja aja 6.28. Järgnesid ajaga 6.28 Sulvo Anvelt (SK Jooksupartner) ja ajaga 6.34 Rasmus Randoja (TÜ/ASK).\nU16 tüdrukutest oli sama pikal distantsil kiireim Carmen Rääk (SK Maret-Sport), kelle võidutulemuseks jäi 7.28. Teiseks tuli Õnneli Rahu (KJK Saare; aeg 7.32) ja kolmandaks Lisette Alt (KJK Saare; aeg 7.33).\nKõige nooremas, U14 vanuseklassis jooksid nii poisid kui ka tüdrukud 1 km. Poistest pälvis karika Robin Mathias Müür (Tartu SS Kalev; aeg 3.11). Teise koha teenis ajaga 3.16 Mikk Sameli (SK Fortis) ja kolmanda 3.20-ga Rasmus Tibar (Audentese SK).\nTüdrukute U14 võit läks Hedi Andrele (SK Elite Sport; aeg 3.19), kellele järgnesid Viola Hambidge (SK Altius; aeg 3.21) ja Bianka Uhtjärv (SK Viraaž; aeg 3.23).\nEdukaim klubi oli Treeningpartner 307 punktiga. Teiseks tuli 279 punktiga SK Lindon ja kolmandaks KJK Kalev-Sillamäe 245 punktiga.\neelmine Uuringu tulemused! Liikumisõpetajate panus laste arengusse on märgatav\njärgmine Reval-Sport võidutses tütarlaste käsipalli miniliiga avaetapil


Põsesarnade Ja Oimupiirkonna Tõstmine - Monique\nPõsesarnade ja oimupiirkonna tõstmineEvelin Evelin2022-03-21T09:43:51+02:00\nTäiteainetega põsesarnade tõstmine on üks populaarsemaid iluprotseduure. Üha rohkem inimesi püüab saavutada tõstetud ja prominentsemate põsesarnade välimust.\nPõskede täiteained võivad aidata paljudel silmatorkavamaid põsesarnasid, saavutades mittekirurgilisel viisil ja minimaalse taastumisajaga. Lisades põsepiirkonnale volüümi ja kontuurides põskede kuju, saate oma põsesarnasid nähtavalt tõsta.\nPõsetäiteained on mittekirurgilised „tööriistad“, mida kasutatakse põsesarnade tõstmiseks ja kujundamiseks. Süstitavad dermaalsed täiteained taastavad põskede mahu, andes põskedele volüümsema ilme ja “kergituse”. Täiteained sisaldavad hüaluroonhapet, looduslikku suhkruühendit, mis eksisteerib meie naha sidekudedes. Selle peamine ülesanne on säilitada vett, aidates meie nahal püsida prink ja hüdreeritud. Strateegiliselt süstituna parandab see põsesarnade mõõtmeid, andes neile suurema mahu ja sümmeetria.\nIlusad põsesarnad on nooruse märk, kuid vananedes kahanevad meie toetavad rasva-, kollageeni- ja elastiinivarud põskedes, põhjustades põskede lõtvumist ja allavajet. Kaalukaotus näopiirkonnas võib samuti kaasa aidata definitsiooni puudumisele. Hüaluroonhape täiendab kaotatud niiskustaset, täites ja siludes lõtvunud või lohkus/tühja nahka. Protseduur aitab tõsta kogu näo kontuure ja selle tulemusena kaob põskede sissevajunud ilme.\nKes peaks kaaluma põskede tõstmist?\nHead kandidaadid põskede tõstmiseks on patsiendid, kes soovivad oma põsed selgemalt esile tuua. Sageli näeme, kellel on vananemise või olulise kaalukaotuse tõttu põskede maht vähenenud. Täitesüstid on nendel juhtudel ideaalne lahendus naha tõstmise ja toe taastamiseks.\nSuurepärane protseduur, kellel on lamedad, lõtvunud või sissevajunud põsed, saavad täidetest põskede tõstmisel palju abi.\nEnamiku patsientide jaoks on protseduur minimaalselt valulik, kuna põskede täiteained sisaldavad tuimestavat anesteetikumi.\nKaua kestab protseduur?\nProtseduur kestab tavaliselt 20-30 min ja põskede tõstmine on koheselt nähtav, mis ühe kuu möödudes paraneb oluliselt. Täiteaine täielikuks settimiseks kulub kuni nädal, nii et võite selle aja jooksul vältida igasugust pingelist tegevust ja saunamõnusid.\nPõskede tõstmiseks on saadaval palju täiteaineid, kuid ainult mõned pakuvad optimaalseid tulemusi. Mõned kasutusel olevatest näiteks: ohutuid biolagunevaid FDA poolt heaks kiidetud täiteaineid firmadelt Juvéderm® ja Restylane®, nagu Juvéderm VOLUMA™ ja Restylane Lyft, Teosyal RHA4. Need täiteained paistavad silma oma pikaajalise toime ja tugevuse poolest.\nTänu oma kõrgemale viskoossusele annavad need suurepäraselt tõstetud tulemuse. Nende paksus annab põsesarnadele suurema karkassi ja toe, luues täpselt määratletud struktuuri, jättes samal ajal pehme, peene ja loomuliku välimuse. See on kontrastiks tugevamate täiteainetega, mis võivad mõnikord tekitada põskedele terava ja liialdatud nurga.\nTaastumine pärast põsetäiteid on minimaalne ning patsiendid saavad kohe tavapärast eluviisi jätkata.\nP.S. Täiteained, mis tõstavad põski, toovad teie näole tagasi tasakaalu ja harmoonia, andes teie põskedele definitsiooni.\nOlenevalt preparaadist, eluviisist ja koduhooldusest, annab põskede tõstmise protseduur püsivuse 8-24 kuud peale protseduuri.\nJuvederm Voluma 1,0ml / 340€\nJuvederm Voluma 2,0ml / 612€\nFillMed Volume 1,0ml / 330€\nFillMed Volume 2,0ml /590€


Kui paar aastat tagasi, mu isa, kes ei karda võtta kätte oma vastsündinud lapse, kasutusele ümbritseva riigi teatud šokk. Täna peetakse normaalseks, ja võib tekitada segadust isad, kes väidavad, et muutus beebi mähkmed tõeline mees ei vääri. Vahepeal noor isa on aeg luua esimese kontakti lapse ja isa.\nMiks on kontakti laps ja vanemad\nTuleb mõista, et kontakt vanem ja laps on kindlaks esimese minuti pärast sündi. Palju lihtsam leida ühist keelt vastsündinud paavst, kes võttis aktiivselt osa tööjõust. Kui seda ei juhtu, peate kiirustama luua suhteid laps nii kiiresti kui võimalik. Lapsed esimesel eluaastal peavad tegema tihedat ja ema ja isa.\nLisaks selles eas näeb võime armastada mitte ainult ema. See tuleb puru tulevikus, kui ta on oma lapsele. Pidage meeles, et osa isa pere ei saa piirduda raha teenida. Laps tundub väärtuslikke kogemusi, kui laps rahustab naiste ja meeste käed, ta tunneb armastust ja soojust ema ja paavst.\nIsa on palju numbreid, mida on raske naised pärast sünnitust. Näiteks mängima lapsega, kaua seda kanda tema tugevad käed, isa aitab ema osta lapsele. Laps tunneb ja näeb, et piima ja kuumutada siis võite mu ema ja mängu ja meelelahutust paavst. See aitab tal mõista, et maailm ei saa piirduda ema. Laps kasvab rohkem uudishimulik, iseseisev ja aktiivne. On selge, et mida rohkem siiralt armastavad inimesed on ümbritsetud helbed, seda parem talle.\nOsalemine isa lapse elus on vajalik ja paavst\nSageli pärast sündi järeltulija liiki isa tunneb veider, mahajäetud, sest mu ema kogu võim ja kogu aeg annab väike laps. Ilmub taha rahulolematus naise ja isegi agressiivne meeleolu lapse suhtes. Nagu tema naine, mees, võivad tekkida tõsised sünnitusjärgne depressioon. Salvation Noore isa otsima, eemaldumist perekonnast. Ja see on täis korrumpeerunud suhted abikaasade vahel, süütunne, mis edasi anda õlgadele laps. Kõik osalejad sellise stsenaariumi jätaks luuser.\nIsa, ema, I - õnnelik perekond\nKui pere ja abikaasa ja abikaasa algusest peale hoolitseda lapse kui ühisele lemmik pere asi, kõik läks teisiti. Ärge oodake, kuni raatsi tulla isapoolne tundeid. Iseseisvalt, sest nad ei saa tulla, kuid see ei tohiks olla lubatud.


Kuidas paksuse suurendamiseks liiget, Milline paksus on liikmed\nKuigi t revaktsineerimise saab kasutada lühiajaliste isik narkootikumidega, see aitab ka ravida tõsiseid seksuaalse tingimused. Olenevalt sellest, kuidas käitub Põhjamaade majanduskasv ja eriti ja õhu juurdepääsu takistamiseks kaeti kolded üle 2 meetri paksuse vana tuha ja kellest vastavalt Hea Ühingujuhtimise Tava nõuetele on kaks liiget, Indrek Neivelt ja Olari AS Merko Ehitus tegi OÜ Merko Investments omakapitali suurendamiseks.\nManner on ümbritsetud Lõuna-Jäämeregamida kõik geograafid ookeanina ei tunnusta. Seetõttu võib sama hästi väita, et Antarktist ümbritsevad VaikseAtlandi ja India ookeani lõunapoolsed osad või maailmamere lõunapoolsed veed. Mandri kogupindala on 14,0 miljonit ruutkilomeetrit, millega ta Milline paksus on liikmed kontinentide hulgas eelviimasel kohal Austraalia on väikseim.\nRannajoone pikkus on ligi 17 km  ja sellele on iseloomulikud mitmesugused jäämoodustised. Kui kogu see jää sulaks, siis tõuseks maailmamere pind umbes 61 m võrra.\nGlobaalse soojenemise tõttu on tekkinud Milline paksus on liikmed, kuid reaalne oht, et jääkilp võib laguneda. Selle sulamisel võib maailmamere pind tõusta Milline paksus on liikmed meetri võrra geokronoloogilisel skaalal suhteliselt lühikeses vahemikus võib-olla mõne sajandi jooksul. Lääne-Antarktis on mandri idaosaga võrreldes liigestunum — suurem osa jääalusest pinnast asub allpool meretaset .\nErebus, tegevvulkaan Rossi saarel Vinson m on Antarktise kõrgeim mäetipp. See asub Ellsworthi mägedes. Sisemaal ja mandrit ümbritsevatel saartel on veel palju mägesid.\nRossi saarel asub maakera lõunapoolseim tegevvulkaan. Tuntud on ka vulkaan Deceptioni saarelmis sai kuulsaks võimsa purske tõttu Väiksemad pursked esinevad küllalt sageli ja viimastel aastatel on täheldatud ka laava voolamist. Neist suurim on Algselt arvati, et järvevesi on olnud ligi 4 km  paksuse jääkatte all muust maailmast isoleerituna pool kuni mitu miljonit aastat, kuid hiljutised uuringud näitavad, et jääalustes järvedes toimub jää suure surve tõttu aeg-ajalt veevahetus neid ühendavate jõgede abil.\nRühma eesmärgiks oli ekstremofiilide leidmine väga aluselise reaktsiooniga järveveest. Järve põhjast kuni sügavuseni m leiti koonilise kujuga stromatoliitemis on peamiselt moodustunud niitjatest tsüanobakteritest. Allveeroboti abil võetud vee- ja setteproovid sisaldasid mikroorganisme veeproovides oli ca mikroobi 1 milliliitri kohta Milline paksus on liikmed, kes suudavad elada ilma päikesevalguseta.\nAja jooksul moodustus Transantarktika Milline paksus on liikmed piirkonnas soosetetest kivisüsi. Permi ajastu lõpuks valitses Gondwanal kuiv ja väga soe kliima. Ida-Antarktises kasvasid tänapäevaks väljasurnud taimed Pteridospermatophyta ning sel perioodil ladestus suurel hulgal liivakivi ja kilta.\nSünapsiidid imetajatesarnased roomajad olid Antarktikas levinud Hilis-Permi ja Vara- Triiase ajastul ning nende hulka kuulusid sellised loomad nagu Lystrosaurus. Antarktika poolsaar hakkas moodustuma Juura ajastul — MAT ning saared tõusid järk-järgult ookeanist. Sel perioodil olid hästi levinud ginkgopuud ja palmlehiktaimed.\nLääne-Antarktises domineerisid Kriidi ajastul —65 MAT okaspuumetsadkuid Hilis-Kriidi ajastu lõpus hakkasid rohkem levima lõunapöögid. Ammoniidid olid levinud meredes ümber Antarktise ja samuti esines dinosaurusikuigi sellest ajastust on kirjeldatud ainult kolme Antarktisel elanud dinosauruse perekonna esindajat. Gondwana lagunemine —23 MAT [ muuda muuda lähteteksti ] Antarktise jahtumine kulges järk-järgult, kui hiidmandri jagunemine muutis pikkuskraadidesuunalist ekvaatorilt poolustele ja õhutemperatuure ühtlustavate hoovuste liikumist laiuskraadidesuunaliseksmis säilitas ja suurendas laiuskraadidevahelist õhutemperatuuride erinevust.\nÜleminekuperioodil eotseenist oligotseeni ca 34 MAT oli süsihappegaasi atmosfääris ligi miljondikosa ppm  ning varasema tasemega võrreldes tuhanded ppm oli see näitaja märkimisväärselt vähenenud. Umbes 23 MAT avanes Drake'i väin Antarktise ja Lõuna-Ameerika vahel, andes võimaluse Kuidas teada saada oma liikme suuruse kondoomi jaoks hoovuse tekkeks ning isoleerides mandri täielikult. Muutuste modelleerimine näitas, et CO2 tase hakkas veelgi kiiremini vähenema.\nAlates 15 MAT on suurem osa mandrist kaetud jääga. Siiski on uute tehnoloogiate, nagu kaugseiregeoradarid ja satelliididabil tehtud fotod aidanud uurida jääkatte alla jääva pinnase struktuuri. Setete tõusmine toimus koos tardkivimite moodustumise ja vulkaanilise aktiivsusega. Lääne-Antarktise kõige tavalisemad kivimid on vulkaanilise päritoluga andesiit ja rüoliitmis moodustusid Juura ajastul. Vulkaaniline aktiivsus jätkus teatud piirkondades Marie Byrdi Maal ja Aleksander I saarel ka pärast jääkilbi moodustumist.\nIda-Antarktis on geoloogiliselt mitmekesine, moodustunud Eelkambriumismõned kivid on tekkinud ka rohkem kui 3 miljardit aastat tagasi.\nAluskord koosneb moonde- ja tardkivimitestmis moodustavad kilbi. Aluskorral asuvad nooremad kivimid nagu liivakividlubjakividkivisüsi ja kildadmis ladestusid Devoni ja Juura ajastul ning millest moodustus Transantarktika mäestik. Rannikupiirkondades, nagu Shackletoni mäed ja Victoria maa, tekkisid murrangud. Peamine mineraalne loodusvara on kivisüsi,  mis avastati esmalt Beardmore'i liustiku lähedalt ning praegu teatakse mitut madalakvaliteedilise kivisöe leiukohta Transantarktika mäestikus.\nPrints Charlesi mäed sisaldavad märkimisväärses koguses rauamaaki. Kõige väärtuslikumad Antarktise maavarad nafta - ja maagaasiväljad avastati Kõikide maavarade kaevandamine on keelatud Antarktika lepingu alusel kuni aastani . Kliima[ muuda muuda lähteteksti ] Antarktise keskmised suvised ja talvised õhutemperatuurid mõõdetud aastatel — Antarktis on kõige külmem piirkond meie planeedil.\nEsiteks on suurem osa mandrist rohkem kui kolm kilomeetrit kõrgemal maailmamere pinnast ning kõrguse kasvuga vähenevad õhutemperatuurid. Teiseks laiub Arktikas Põhja-Jäämerimille soojus kandub läbi jääkatte ning Milline paksus on liikmed lase õhutemperatuuridel Antarktisega võrreldes nii madalale langeda.\nArvestades laiuskraade, polaarpäeva ja polaaröödon Antarktise kliima väga eripärane paljudes maailma paikades elavate inimeste jaoks. Erilised on ka lõunapooluse lähedal sageli esinevad virmalisedmida põhjustab päikesetuule kokkupõrge Maa atmosfääri osakestega. Samuti võib selge ilma korral esineda maapinnalähedases õhukihis halosidkui seal on jääkristalle. Sagedased optikanähtused Antarktisel on ka valepäikesed eredad ja päikesesarnased halonähtusedmis esinevad siis, kui taevas on päikese ümbruses kõrged õhukesed kiud- või kiudkihtpilved.\nTeadusliku uurimistöö ja muude töödega tegelevaid Milline paksus on liikmed on mandri ja selle lähedal asuvate saarte uurimisjaamades suviti detsembrist veebruarini umbes ja talviti juunist augustini ligi Milline paksus on liikmed jaamadesse tööle saabunud inimesed töötavad tavaliselt ühe aasta, misjärel personal vahetub. Lisaks polaarjaamade personalile töötab Antarktise lähiümbruse vetes liikuvatel laevadel veel ca inimest laevameeskonnad ja teadlased.\nRiikidest oli enim polaarjaamu Argentinal 6 ja Tšiilil 6 ning seejärel Venemaal 5Ameerika Ühendriikidel 3Austraalial 3Suurbritannial 2 ja Hiinal 2. Peale statsionaarsete jaamade elavad ja töötavad paljud teadlased suviti telklaagrites, ajutistes ehitistes ja mobiilsetes elamutes.\nMitmed polaarjaamad on nüüd koduks perekondadele, kelle lapsed saavad kooliharidust polaarjaamades. Taimede kasvu takistab mitme kasvutingimuse koosmõju: väga madalad õhutemperatuurid, vilets kasvupinnasniiskuse puudujääk ja halvad valgustingimused.\nSeetõttu suudavad maismaa taimeliigid peamiselt samblad ja samblikud ellu jääda vaid rannikualadel ja oaasides. Autotroofsete taimede hulgas domineerivad protistid. Antarktise floora koosneb peamiselt samblikest, sammaldest, vetikatest ja seentest. Taimede kasvuperiood kestab suvel parimal juhul mõned nädalad. Taimeliikidest on kõige arvukamalt esindatud samblikud rohkem kui liigigasamblaid teatakse ligi 50 liiki.\nRannikuvetes elutseb umbes liiki vetikaid, neist valdav osa on fütoplanktonid.\nSuveperioodil esineb rannikuvetes eriti rohkesti koppvetikaid ja ränivetikaid. Õistaimedest kasvab Antarktika poolsaarel kaks liiki: antarktika kastevars Deschampsia antarctica ja antarktika padikann Colobanthus quitensis. Suurem osa nendest on koondunud elama soojemas rannikupiirkonnas ja lähisaartel. Antarktise mandrilt puuduvad seal püsivalt maismaal elavad selgroogsed loomad.\nNende hulgas on esindatud ainuraksedkeriloomadloimuridümarussidlülijalgsed nendest peamiselt lestalised ja hooghännalised jm. Võrreldes teistel mandritel elutsevate putukatega on Antarktise putukad väiksed ja vähelevinud.\nKokku on mandril avastatud 67 putukaliiki, kellest suurem osa on parasiidid ja väiksemad kui 2 mm.\nVäga aluselise veega pH 10,4 Untersee järve põhjas elavad niitjad tsüanobakteridkelle elutegevuse tulemusena moodustuvad koonilised kuni poole meetri kõrgused lubiainest moodustised — stromatoliidid. Seal võib elada vaid üks kuni kolm liiki ümarusse. Rannikupiirkonna mullastikes kuuluvad ümarussid domineerivate liikide hulka. Sääse pikkus on seejuures vaid 2—6 mm. Mereloomadest on esindatud pingviinidsinivaaladmõõkvaaladhiidkalmaaridmerileopardidmerikarudhülged jm.\nPingviinilisi ehk lennuvõimetuid linnuliike pesitseb mandril neli liiki: adeelia pingviin Pygoscelis adeliaeeeselpingviin Pygoscelis papuakeiserpingviin Aptenodytes forsterivaljaspingviin Pygoscelis antarctica.


KUIDAS TEADA SAADA, KAS SEE ON GASTROENTERIIT - SÜMPTOMID\nGastroenteriit tekib siis, kui viirus või bakterid nakatavad seedetrakti, näiteks sellised sümptomid nagu oksendamine, kõhuvalu ja kõhulahtisus. Kuigi neil on erinevad põhjused, on sümptomid tavaliselt väga sarnased ning peamine erinevus viirus- ja bakteriaalse gastroenteriidi vahel on kestus.\nKui arvate, et teil võib olla gastroenteriit, valige oma sümptomid, et teada saada, mis risk on:\n1. Püsiv kõhulahtisus Jah Ei\n2. Verevarre verega Jah Ei\n3. Sage kõhuvalu või krambid Jah Ei\n4. Iiveldus ja oksendamine Jah Ei\n5. Üldine halb enesetunne ja väsimus. Jah Ei\n6. Palavik alla 38 ° C Jah Ei\nEnamik viirusliku gastroenteriidi juhtusid paraneb pärast 3 või 4 päeva, ilma et oleks vaja spetsiifilist ravi, olles ettevaatlik ainult kerge toiduga söömiseks, jooma palju vedelikke ja puhata. Bakteriaalse gastroenteriidi juhtumid on aeganõudvad ja võivad sümptomite parandamiseks isegi nõuda antibiootikume.\nSeetõttu, kui sümptomid ei parane 3 päeva jooksul, on soovitatav minna gastroenteroloogile või üldarsti juurde, et näha, kas on vaja alustada ravi antibiootikumidega. Siin on, kuidas teha gastroenteriidi dieeti kodus.\nKellel on kõige rohkem oht saada\nGastroenteriit on sagedasem lastel, eakatel ja nõrgestatud immuunsüsteemiga inimestel, näiteks luupus või HIV-ga. Kuid see võib juhtuda kellegi jaoks, sest viirused ja bakterid on kergesti ülekanduvad halva hügieeni korral, jõudes saastunud toidu või käte kaudu suhu.\nMõnedel juhtudel, mis suurendavad gastroenteriidi tekke ohtu, on:\nÄrge peske käte hoolikalt pärast vannitoa kasutamist või enne küpsetamist;\nJagage söögiriistu ja muid esemeid haigete inimestega;\nÄrge hoidke pindu kodus puhas, eriti köögis;\nSööge toores liha või kala või pestud köögivilju;\nJooge jääkülma jooke avalikes kohtades.\nLisaks sellele on lastel kõrge risk gastroenteriidi saamiseks viirusega, mida nimetatakse rotaviiruseks. Sellistel juhtudel on soovitatav vaktsineerida viiruse vastu, mida tavaliselt saab teha esimese eluaasta jooksul.\nEnamik gastroenteriidi juhtumeid paraneb kodus, ilma et peaksite konkreetse ravi saamiseks minema haiglasse. Kuid inimestel, kellel on nõrgenenud immuunsüsteem või kui gastroenteriit on põhjustatud resistentsest bakterist, võib osutuda vajalikuks antibiootikumi käivitamine või haiglas viibimine oksendamise ja kõhulahtisuse kaotatud vedelike asendamiseks.\nSeetõttu on soovitatav minna arsti juurde, kui sümptomid ei parane pärast 3 päeva ega selliseid märke nagu verine väljaheide, palavik üle 38 ° C või oksendamine ja püsiv kõhulahtisus, mis põhjustab väsimust ja dehüdratsiooni.\nSilte: Esmaabi hormonaalsed haigused hambaravi\nKuidas määrata gastriidi sümptomeid\nGastroenteriit tekib siis, kui viirus või bakterid nakatavad seedetrakti, näiteks sellised sümptomid nagu oksendamine, kõhuvalu ja kõhulahtisus. Kuigi neil on erinevad põhjused, on sümptomid tavaliselt väga sarnased ning peamine erinevus viirus- ja bakteriaalse gastroenteriidi vahel on kestus. Kui ar\nCopyright 2021 https://thelightlifeblog.com Gastroenteriidi sümptomid


Jevgeni Kabanov: firmat tasub alustada vaid tipptegijatega - ITuudised\nFirmat tuleb alustada tipptasemel tegijatega, kinnitab tarkvaraettevõtte ZeroTurnaround looja ning juht Jevgeni Kabanov.\n"Meie meeskond on ülihea, firmat tulebki alustada tipptasemel tegijatega ja samasuguseid aina juurde värvata," rääkis ta Tartu Ülikooli ajakirjale UT ning lisas, et raske oleks alustada keskpärase meeskonnaga. Kabanov märkis, et meeskonna kokkupanek on samuti huvitav ning talle meeldib proffidega koos töötada.\nViimasel neljal aastal kasvas ZeroTurnaround kaks kuni neli korda suuremaks ning Kabanov loodab, et kasv jätkub. Paari töötajaga alustanud ettevõttes töötab nüüd veidi alla poolesaja inimese ja firmal on kontorid Tartus, Tallinnas, Prahas ja Bostonis.\n"Mina olen jätkuvalt meie ettevõtte suurim evangelist, aga kõige rohkem meeldib mulle tootejuhtimine. Meeldib visioone seada, uurida kasutajatelt, mida neil on vaja ja mida meil on vaja, et seda teha," selgitas ta.\nPraegu on Kabanovi päevakava nii tihe, et kunagi hobiks ja hiljem tööks olnud programmeerimisega tal enam aega tegeleda pole.\nEttevõtte kiire kasvu tõttu on Kabanovil veel kaitsmata informaatika doktorikraad. Kuigi kõik artiklid on valmis ning viimane ootab avaldamist, pole tal mahti, et mõned üleülikoolilised vabaained ära teha.\nJevgeni Kabanov asutas 2007. aastal tarkvaraarendusfirma ZeroTurnaround. Ühtlasi leiutas ta ettevõtte esmatoote Jrebel, mis on võitnud kolm rahvusvahelist auhinda innovaatilise Java toote eest. ZeroTurnaround tunnistati 2011. aastal Eesti innovaatilisemaks ettevõtteks.\nAastail 2003–07 töötas Kabanov tarkvaraarendusfirmas Webmedia teadus- ja arendusjuhina.


💄 Kõik, mida peate teadma uue Kevyn Aucoini filmi kohta - 2019\n#KevynAucoin koos @ cindycrawford, õnne sünnipäev! 💋💋💋\nKevyn Aucoini ilu (@kevynaucoin) postitatud foto\nVastavalt Hollywoodi reporter, näitleja ja endine meik-kunstnik Tiffany Bartok suunab dokumentaalfilmi Kauge elu, Kevyn Aucoini lugu Vinyl Foote Prods., koos Matador Content.\nAucoin suri 2002. aastal 40-aastaselt; filmi intervjuud sõprade ja perega ning need hõlmavad ka kuulsaid nägusid - Christy Turlington Burnsi, Naomi Campbellit, Cindy Crawfordit, Linda Evangelista ja Kate Mossit - täpsemalt, et ta koos töötas.\n# TBT #KevynAucoin koos # NaomiCampbell ❤\n"Paljudele, kaasa arvatud Linda Evangelista oli (endiselt on ja jääb alati) ilmutus mööda ja modelleerimisel. Kuid tema haruldase ilu, stiili, intelligentsuse, professionaalsuse ja inimsuse osas võitis Linda meie südamed. kas ma tean või tundus nagu pr Evangelista - ja kes ei oleks? Esimene töötasin koos Lindaga kaheksakümnendates ja ta ei leidnud veel üht mudelit, kes oleks rohkem kaasatud oma töö mis tahes aspektis. Tema erialadel oli teada, mis oli kõige parem tema juuksed, meik, stiil ja valgustus - ja Lindale oli alati õigus. See oli meeletu hullumeelsus. Paljud unustamatuid pilte sellest kummituslikust ilust oli suurel määral tingitud tema osalusest "-Kevyn Aucoin #FaceForward\n"Ma alustasin oma karjääri filmina meigikunstnikuna ja kohtasin Kevynit, kui ta filmistas episoodi Seks ja linn, "Ütles Bartok Hollywood Reporterile. "Ma olin fänn ja tema töö inspireeris mind ise. Filmitegijaks, uurides oma isiklikku ja ametialast elu, sai mulle lummatud selle kihid ja keerukus. Ja kui tugevasti olid tema ümbruses tema kaotust mõjutanud. "\n#TBT Pretty Woman ise #JuliaRoberts koos #KevynAucoin ❤\nAretha Franklin ütles: "Iga päev on kingitus."


'Unicorn Dreams' jook kollageeniga – njom FOODS\n'Unicorn Dreams' jook kollageeniga\nTooteinfo: 330ml, pant A sisaldub hinnas.\n- ESIMENE MAAILMAS 🙌\n- 5000mg Kollageeni 🤩\n- SUHKRUVABA 🌈\n- VITAMIIN C & TSINK 🤙\nNonii.. kuidas see nüüd küll võimalik on!? Tundub, et me oleme maailmas esimesed, kes selle pommuudisega välja tulevad: funktsionaalne jook pungil täis kollageeni, hüaluroonhapet, kofeiini, C-vitamiini ja tsinki. Toodetud Svenssonite maal Rootsis armastusega, ja nagu alati, siis maitselt uskumatult hea. Proovi mind ja sa ei vaata kunagi tagasi <3\nIgas purgis on 5000mg kollageeni, mis on umbes samaväärne kümnele tavalisele superkallile kollageenitabletile. See teeb need joogid täiesti revolutsiooniliseks!!!\nJa nagu sellest veel vähe oleks… Purgid on pungil ka hüaluroonhapet, see nii-öelda niisutatud naha emalaev, et saaksid nautida oma loomulikku SÄRA <3\nKuna jook sisaldab kofeiini, sobib suurepäraselt, kui vajad energia ja keskendumise lisa-boosti. Seetõttu pole see soovitatav rasedatele, imetavatele emadele, lastele või teistele kofeiinitundlikele nunnudele. Lisaks ära kasuta seda koos alkoholiga- nii et halbadest kokteilisegajatest hoia eemale!\n5000mg Kollageeni: Naturaalne täiendus lihaste, kudede ja naha õigel kohal hoidmiseks, et näeksid ikka välja ergas, nooruslik ja täpselt nii suurepärane, nagu sa oled!\nJa nüüd parim osa: Kollageeni sisaldus neis jookides on suurepärane!!! Tavapärane kollageeni tablett, mida müüakse igas tervisepoes, sisaldab ligikaudu 100mg.. võrdle seda meie 5000mg purgi kohta.\n105mg Kofeiini: Hea küll, te kõik teate nüüdseks, et kofeiinijoogid on tõelised müügihitid! Tõstes keskendumisvõimet ja energiataset, et saaksid anda endast parima hoolimata, mis eesmärki oled parasjagu saavutamas!\nHüaluroonhape: Nime pole mõtet karta, meie endi naharakud tegelikult toodavad seda “hapet” ja see on nahahoolduse EMALAEV. Sellel on palju suurepäraseid omadusi, nagu näiteks hoiab nahka veatuna, siledana ja mis kõige olulisem: niisutatuna <3\nVitamiin C & Tsink: Vast oled neist kuttidest enne kuulnud, nad mängivad olulist rolli, hoidmaks keha tervena ja tagamaks sulle kõik vajaliku, et jätkaksid samas vaimus. Kumbagi neist meie keha ei tooda, seega oleme pannud 100% vajamineva päevakoguse igasse kui viimasesse purki, nii et ära muretse, me hoolitseme sinu eest!\nTahad rohkem Lohilo't? KLÕPSA SIIA 👈🏼 ja vaata Lohilo Eesti teisi tooteid või pane meie jäätis poest ostukorvi!\n© 2020, njom FOODS OÜ


Kohre liigeste ravi - Cream Balsam Ladge liigeste ulevaateid\nKohre liigeste ravi,\nValu ilmutab end esialgu üksnes niisugusel juhul, kui liiges on koormatud, kuid võib protsessi edenedes vaevata inimest ka Kohre liigeste ravi ja hakata segama und. Esmane osteoartroos tekib tervele liigesekõhrele. Soodustavad tegurid on ülemäära suur kehakaal ja raske füüsiline töö — eriti niisugune, mille puhul korduvate liigutustega koormatakse kogu aeg üht ja sama liigest. Teisest osteoartroosi põhjustavad traumad, ainevahetushaigused, kõrvalkilpnäärme hädad, suhkurtõbi, rasvumine, kilpnäärme vaegtalitlus ja teised endokriinhaigused, varem põetud liigesehaigused, neuropaatilised tõved ja pikaajaline liikumatus.\nAnalüüsid on korras Diagnoos põhineb patsiendi kaebustel, seisundi kirjeldusel ja röntgenipiltidel. Põletikku ja valu vähendavad ka apteegi käsimüügist saadavad valuvaigistid. Haiget liigest aitab toestada elastikside, mis aga ei tohi mingil juhul takistada vereringet. Põlve aga ei tohiks turse korral elastiksidemega kinni siduda, sest tagajärjeks võib olla veresoonte kompressioon, säärte paistetus ja vereringe loomuliku ringluse takistus.\nOh re taal mile nadi ke jal mein... Rishi Nityapragya\nKõhrepind kui liivapaber Liigesehaigustest ollakse kõige rohkem hädas liigesekulumise ehk osteoartroosiga, mil liigesekõhr aegamööda laguneb ja õheneb. Mis täpselt sellist kulumist tingib, Kohre liigeste ravi teadus veel seletada ei oska, kuid kaasa võivad aidata nii vananemine, ülekaal, kauaaegne ülemäärane füüsiline koormus, sportlasekarjäär, varasemad liigesevigastused ja kindlasti ka geneetiline soodumus. Kõige värskemad Tervise uudised otse sinu postkasti Nende tegurite kaasmõjul häirub liigesekõhre normaalne ainevahetus, kõhr ei kata enam ühtlase ja elastse kihina luupinda, tekkivad struktuurimuutused ja konarused häirivad liigese sujuvat liikumist.\nLiivapaberina toimiv kõhrepind hõõrub ennast kihiti aina õhemaks. Noorematel vallandab osteoartroosi sageli liigesevigastus. Naisi vaevab osteoartroos kaks korda sagedamini kui mehi. Lülisambamurrud on röntgenipiltidel hästi näha. Pikkade luude välimise kihi — plinkolluse — läbimõõdu mõõtmine on samuti hea, kuid töömahukas menetlus. Kandluus võib luutihedust mõõta ultraheliga. RAVI Luuhõresuse ravi on aeganõudev, sest luu kasvab aeglaselt.\nKuseteedes võivad kusihappekristallid sadeneda neerukivideks. Podagra on sagedam keskealistel meestel. Naistel seostub see enamasti kõrgvererõhutõve ravimitega või mõne muu haigusega. Eestis on umbes podagrapõdejat. Podagra võib tekkida mitmel põhjusel. Diureetikumipodagra on tänapäeval sage. See on kõrgvererõhktõve ravis kasutatavate diureetikumide ehk kuseajatite kõrvaltoime. Toidu-podagra on tingitud ülesöömisest ja alkoholi, eriti õlle joomisest.\nKui dieedist raviks Kohre liigeste ravi piisa või Sa ei soovi dieeti pidada, määratakse Sulle pärast kolmandat podagrahoogu ravimid, mis vähendavad vere kusihappesisaldust. Allopurinool on väga tõhus.\nRaskusi võib tekkida, kui ravimid põhjustavad kõrvaltoimeid ja neid ei saa kasutada. Juveniilne idiopaatiline artriit — reumatoidartriit ei ole ainult vanainimeste liigeshaigus, võib alata varasest lapseeast kuni kõrge vanuseni, sagedamini ndates eluaastates.\nOsteoporoos- e. Selliste muutuste tagajärjel muutuvad luud hapraks ja hõredaks ning murduvad kergesti. Tänapäeval räägitakse osteoporoosist kui haigusest, mille puhul on häiritud luude tugevus. Osteoporoosi Kohre liigeste ravi primaarseks ja sekundaarseks osteoporoosiks. Primaarne e. Sekundaarne e. Psoriaatiline artriit — on psoriaasiga kaasnev krooniline liigesepõletik.\nÜle jääbki ainult loota, et ravimid aitavad, kuid ravimid ei ravi välja algset põhjust, miks haigus üldse tekkis. Kohre liigeste ravi puhul saab inimene loomulikult anda oma liigesele puhkust, muuta töötingimusi või vahetada töö, kui ei soovi, et haigus jääks krooniliseks. Ülekaal on tänapäeval sagedane nähe, mis võib tekkida nii stressist, ühekülgsest toitumisest, vähesest liikumisest kui ka vähesest vedeliku tarbimisest. Infektsioonide puhul ei jätaks ma uurimata alternatiivmedistiini valdkonna uurimistöid ega ka muid kanaleid.


Valulik kusemine ja valus kusehäda, ei suuda eriti kusehäda kinni hoida. | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValulik kusemine ja valus kusehäda, ei suuda eriti kusehäda kinni hoida. 11.04.18 / Meestearst\nNagu pealkirjaski mainitud on mul terava valuga kuse häda,mida on üliraske kinni hoida ja valus on ka just kusemise algus.Kusel käin ka tihti. Käisin andropoloogia liikuvas kabinetis,seal kontrolliti eesnääret,kuid ei avastatud midagi. Kas ei või olla järsku tegemist mingi suguhaiguse moodi haigusega või põletikuga kuseteedes.Kuigi kuseteed vaadati ka mul siin 3aastat tagasi läbi.\nOlen sellega juba nii palju jama näinud, et meeleheide tuleb peale.\naga järsku oskate välja tuua variante, mis sobiksid terava valuga kusehädaga? No 20 aastat tagasi oli mul tripper, no siis olid muidugi sümptomid hullemad( mäda ja hirmus valu samuti kusemise just alguses).Aga võib olla saab siit mingit seost leida?Kuigi mul on ainult üks seksipartner. Kunagi sai tripperi jaoks 10 tabletilise ravikuuri ja see mõjus väga kiiresti ja efektiivselt.Kas praegu on ka sarnaseid ravimeid, ma kaldun arvama et midagi sellist minda aitaks.\nJa üks asi veel,et kui ma närveerin ehk pabistan(siis vist vererõhk tõuseb ) tuleb mul nii terav kusehäda peale,et võimatu kinni hoida.\nJa kusi jääb ka tilkuma peale kusemise lõpetamist.\nSuguhaiguse tõenäosus pole väga suur. Seda enam, kui mobiilses kabinetis uuringud tehtud. Mida siis teid nõustanud arst arvas? Kui kusehäda on väga pakiline, siis võib osadel juhtudel tegemist olla põie lihaste üleaktiivsusega. Seda võib käivitada ka nooruses põetud suguhaigus, enamasti me aga ühest käivitavat tegurit siiski ei leia. Ravimid on olemas. Vajadusel tulge vast Tartusse arsti vastuvõtule.


hetked siit ja sealt – PilleRiini internetielu\nhetked siit ja sealt\nPosted on 2. apr. 2014 by PilleRiin\nmina ka ei tea, miks siin viimasel ajal peamiselt vaikus on. ju mul ei ole midagi öelda?\nüldiselt kulgeb kõik tasapisi omasoodu. peamiselt üles, vahel veidi alla.\ninspiratsioon puhkab vist.\nnädalavahetusel istusin aida taga tuulevarjus, nina päikese poole. mõnus. poolpehme rehviga rattasõit pehmetel pinnaseteedel nii mõnus ei olnud. süüa sai palju ja hästi, teadagi.\naprill tähendab kevadet. isegi kui hommikul on miinuskraadid ja hall maas.\nmiskipärast pole kuidagi jalutama jõudnud küll väga.\nmingid toimetused on kohati mitte minust sõltuvalt ripakil ja veidi kiusavad mind. et võiksid juba tehtud olla. aga kuna ma ei saa osasid protsesse kiirendada, siis on nagu on.\nkassid, tänanväga, tunnevad end hästi.\nPosted in kass, linn, mõtisklused, pildiline, reisid-retked\n← ei isuta


“LAPSED JA RAAMATUD” VÕITJAD ON SELGUNUD!\n“LAPSED JA RAAMATUD” VÕITJAD ON SELGUNUD! (2)\n16. oktoober 2008 12:32\nLOE KOMMENTAARE (2)\tPRINDI\nAugustis ja septembris korraldasid Täheke ja Apollo Raamatud fotovõistluse „Lapsed ja raamatud“, kuhu kokku ligi 120 väga toredat ja armsat tööd. Muuhulgas selgus, et lisaks lastele loevad Eestis raamatuid ka kassid ja küülikud, ning et raamatuid loetakse tänapäeval suisa imikueast alates ning väga erinevates kohtades — näiteks päris pimedas toas või puuriida otsas!\nVõistluse žüriis osales lisaks Apollo Raamatute ja Tähekese esindajatele ka Kullo lastegalerii kunstistuudio liikmetest koosnev lastežürii ning oma eksperthinnangu andsid ka Leedu lasteajakirja Laiumiukas toimetaja, kunstnik Lina Valužiene ja fotograaf Pille-Riin Pregel.Esikoha vääriliseks tunnistati Laura Nõmmik raamatuga „Vennad Grimmid“. Auhinnaks on digitaalne fotokaamera Olympus X-835. Apollo lemmiku tiitli ja teise koha pälvisid Merly Sepri-Eha pildiga „Margaret ja Markus: täielik teineteisemõistmine“ Auhinnaks on Apollo 500-kroonine kinkekaart ja Tähekese aastatellimus.\nKolmanda koha sai Krista Aigro pildiga „Mõnus peidupaik“ Auhinnaks on Apollo 250-kroonine kinkekaart ja Tähekese aastatellimus. Eriauhinna kategoorias „Loomad ja raamatud“ võitis Maarja-Liis Puust pildiga „Kes loeb jaapani keeles“.Äramärgitud said veel Kaire Jalajas (Tähekese aastatellimus), Liisi Mölder (Tähekese aastatellimus), Berit Liivamaa, (Tähekese aastatellimus), Anne Dubrovin, (Tähekese aastatellimus), Kalle Palts, (Apollo 250-kroonine kinkekaart) ja Marii (Apollo 250-kroonine kinkekaart). Tähekese eriauhind anti Enar Maranile (raamat „Limpa ja mereröövlid“) ja Leedu ajakirja Laiumiukase eriauhind läks Päivi Paltsile (CD-plaat).\nKuna analoogne võistlus toimus ka Leedus, annab Täheke oma auhinna ka Leedu ühele osalejale.