RE: Rohuneeme tee 5a\nMinu vanaema ja ema töötasid selles kalatehases ja tõesti Weizen ütleb õieti ,sealsed palgad olid 200-300% kõrgemad kui mujal.Vanaema on rääkinud ka sellest, et seal juhtus inimestega õnnetusi.Tollased liinid olid nagu olid.Keegi venelanna kui mälu ei peta jättis sinna ka oma elu.Pisikesena oli endal võimalus seal sees käia ja seda tööõhustiku ka nuusutada. See oli siis 70-ndate lõpus.Muideks sealt tehasest mitte kaugel olnud saeveskis juhtus 5 aastat tagasi kole õnnetus kus üks tore mees jättis oma elu purustajasse. Päikest!\nMõned kummitavad kohad\nPõlvamaal asuvad Piusa endise klaasiliiva kaevanduse koopad olevat legendi kohaselt olnud ühendatud salakäikupidi Petseri mungakloostriga, mida mööda mungad siis liikunud. Tänapäeval aga kummitavat nende munkade vaimud aegajalt säilinud käikudes.\nViljandimaal Õisu mõisal pidi olema täiesti oma kummitus kes ennekõike just kohalikke hirmutamas käib.\nPärsti mõisas Viljandimaal hirmutab elavaid üks noore neiu vaim, kellest on mõnikord kuulda samme, mõnikord aga nutmist. Kunagi olevat mõisa kõrval asuvasse tiiki uppunud üks tütarlaps. Võimalik, et ta ka tapeti teisel korrusel asuvas toas.\nTolles toas tunnevad paljud kõheduse ja külma tunnet, seal ei taha taimed kasvada ning toa ukse ees on koht kus pendlikeerutajate pendel pidavat seisma liikumatult paigal.\nKeegi ei julge selles mõisas öösel viibida ning sinna tuppa ei julge ka niimõnigi kohalik minna.\nSee tuba asub(lisatud kaardil) hoone põhjapoolseima nurga teisel korrusel.\nPärnu või Pärnumaa kummitused\nKeegi teab, kas kuskil Pärnus või Pärnumaal on mõni paik/maja kus kummitab?\nNeed mis kaardil juba kirjas, ei rahulda.\nRE: Kummitavad kohad Eestis\nKas keegi teab kas ja kus oleks Põltsamaa lähedal kummitavaid kohti?\n(selle postituse viimane muutmine: 11-10-2013 14:35 Nielander.)\nlaimjala vallas laimjala kultuurimaja ja laimjala mõis\nPõltsamaal on kindlasti Põltsamaa mõis ja selle park. Mõisa aga sisse ei saa-ära mitte proovigi aga parki võib igal kellaajal minna. Öösiti esimene pargivalgusti vilgub kuid mitte alati. Mõnikord aga kustub kogu pargivalgustus mõneks minutiks. Kui istuda väliklassis siis sealt on hea vaade kogu pargile. Valgusti all seisab väike tumedajuukseline tüdruk roosa kleidiga, ta on umbes 5-7 aastane. Siis kaugemal mõisa juures on teenijanna üleni valges kleidis koos tanuga. Ning vahepeal ratsutab mingi mees hobusega mööda. Väliklassi juures oleva puu otsas ripub keegi.\n(selle postituse viimane muutmine: 19-11-2013 15:52 Anzie.)\nMõned kohad siis:\nKambja mõisahoone ehk praegune vallamaja. Kaks vallatöötajat(ilmselt olid kauemaks tööle jäänud) kuulsid samal ajal maja eriosades midagi hirmuäratavat ja jooksid kabuhirmus ninapidi kokku. Veel on kuuldud samme ja muid seletamatuid hääli.\nTartus Annelinnas üks korter. Mingil hetkel tekib elutoa diivanile vanem meesterahvas. Üldiselt paljudes Annelinna korterites kummitab.\nHei, tahaks rohkem informatsiooni saada Uue-Põltsamaa mõisa (endine koolimaja) kummituste ja isikute kohta, kes seal siis ringi kondavad.\nIse tean nii palju, nagu Anzie paar postitust tagapool kirjutas ja olen kuulnud kuskilt, et mõisas pidi keegi klaverit mängima, väidetavalt Mozarti pala, arvatavasti keegi viimastest mõisapreilidest, kes olevat ennast üles poonud. Olevat kontaktivõimeline ka, mingi punt lapsi oli tädi käest pahandada saanud, et nad seal mõisas kondavad, naine olevat ka sõrme vibutanud tihti.\nOlen vist ise kokku puutunud selle salapärase ratsanikuga, ükskord mõisa pargis langevate lehtede sadu filmides jäi videole kabjaplagin, nagu rahulikum hobuse kõndimine vms. Samal päeval seal pargis keegi proovis mind kõnetada, algul kaugemal, siis lähemalt, mehehääl.\nSõbraga olen paar korda käinud mõisa kõrval teenijatemajas, sõbral lõi telefoni aku 100-st hetkega nulli, ma avastasin hiljem väiksed kuivanud vereplekid käte pealt, kuskilt katki ei olnud.\nArvatavasti mõne koha peal ma eksin, aga sooviks veel infot ja kas enda v kellegi teise kogemusi/teadmisi. Tänan.\n(11-02-2006 19:50 )Draakon Kirjutas: Saha-Kabel?\nLegend Saha kabelist: kolm kolpa otsivad kuju.\nInimeste sissemüürimiste levinud legendid on tekkinud omaaegsest ehitusmeistrite või kellegi teiste kombest müüridesse inimjäänuseid pista. Väga põnev on asjaolu, et K.F. Ungern-Sternbergi suurepärasel 19. sajandist pärineval litograafial (kabelil all vasakus nurgas) on kolme augu asukoht tähistatud kolme valge laiguga. Samas kui aukude puhul oleks pidanud need kohad olema mustad.\nOtsustasime aukude kuju täpselt välja selgitada ja võrrelda saadud tulemusi inimpealuudega. Kui selgub, et tegu on siiski pealuudest jäänud aukudega, läheb veelgi põnevamaks. Peale selle, et saab teha antropoloogilisi võrdlusi, tõstatub täie põnevusega kolme kolba sümboolne tähendus ja nende müürimise olemus. Peale Valge Daami ja rohkete sissemüüritud neitsite ja rüütlite tuleb kindlasti jutuks templiordu, vabamüürlased jms.\nMõne kuu pärast loodame aukude virtuaalsed mudelid kätte saada ja edasi oleneb kõik andmebaaside ja meie võimalustest nendega töötamisel.\nTulemuste teada saamiseks jälgige blogi http://www.rebala.ee.\nEi soovita uudishimust minna torkima selliseid kohti, pigem suhtugem austusega nendesse kes on seal olnud enne meid.\nNäen, et teemast on läbi käinud Kuressaare hotell "Lossi". Praegu kannab see nime "Ekesparre Boutique Hotel":\nOlen seal paar aastat tagasi ühe öö külastajana veetnud, kuid midagi müstilist või paranormaalset kogeda ei õnnestunud. Väga palav oli ainult magada seal, sest oli parajasti suvine kuumalaine ning konditsioneer puudus. Selles majas asus II Maailmasõja ajal, 1941. aastal venelaste staap ning mõnedes ruumides hoiti kinni ja kuulati kaunis vägivaldselt üle vange. Peale kommunistide lahkumist leiti maja aiast ühishaud viie mõrvatuga ning üks surnukeha lisaks veel puukuurist.\nNaabermaja on veel verisema minevikuga, seda kasutati samade kommunistlike tegelaste poolt ajutise kinnipidamiskohana (nagu ka kõiki hooneid lossihoovis) ning selle keldrist põranda alt leiti koguni 29 surnukeha. Väidetavalt lasti nad kõik maha ühe ööga. See maja on hetkel eravalduses ning külastada ei ole võimalik.\nSaaremaal levisid salamisi kuuldused inimeste äraviimisest ja kadumajäämisest juba tükk aega enne Kuressaare hõivamist sakslaste poolt. Samuti teati rääkida, et Vene sõjaväe valve all olevas lossihoovis hoitavat vange ja sealtpoolt kostvat öösiti tulistamist...\nNiisiis leiti ajalehe "Meie Maa" teatel üheteistkümnest Kuressaare ühis- ja üksikhauast kokku 90 mõrvatut (87 meest ja 3 naist).\nTagala julgeoleku eest vastutas ka kolmeliikmeline Saare Maakonna kaitsekomitee koosseisus EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretär Aleksander Mui, Saare Maakonna Täitevkomitee esimees Joann Ellam ja Vassili Riis. Ei saa märkimata jätta, et tolleaegseid Saaremaa võimumehi kiidetakse mitmetes mälestusteraamatutes mõistva ja abivalmis suhtumise eest Nõukogude sõjaväelaste tegemistesse.\nPS. Antud nimede- isikute suhtes tasub tähelepanelik olla! Võib olla tunneb nii mõnigi foorumlane siinkohal ära oma otsese esivanema, hõimlase, unustusehõlma vajunud sugulase...\nSiis teate, kellega tegu!\nSellest raamatust saab kõige parema ülevaate 1941. aasta terrori ning sellega seotud hoonete kohta Kuressaares. Näiteks Kuressaare vangla asus sel ajal Tallinna tn 19, selles majas on nii Vabadussõja kui II Maailmasõja ajal surmanuhtluse täideviimist oodanud kokkuvõttes sajad inimesed. Uus tn 10 on eramaja, mille keldris peeti 1941. aastal samuti inimesi kinni, ilmselt neid piinati ja peksti seal, ning hoone esimesel korrusel asus sõjakohus, mis mõistis peamiselt surmaotsuseid. Kummituslugusid ei ole vähemalt mina ei vangla ega Uue tn maja kohta siiski kuulnud. Vanglahoones asuvad praegu autokool ja TTÜ Kuressaare Kolledž, nii et sinna on võimalik teoreetiliselt vähemalt päevasel ja õhtusel ajal siseneda, Uue tn eramajas elatakse ka praegu ja sinna muidugi ei saa.\nKuressaare lossipargis asub veel Väike Linnape- saar lossi kaitsekraavis, millele pääseb silla kaudu ja kus asub kivist mälestusmärk sõja ajal sakslaste poolt hukatud punastele. Paljud arvatavasti ei tea, et selle mälestusmärgi ees olevate lillepeenarde all asub suur ühishaud, kuhu mainitud punaste säilmed- erinevatest haudadest üle Saaremaa väljakaevatud- peale sõja lõppu sängitati. Seal peaks olema ca 230 inimese maised jäänused maetud, aga kummitamisest ei ole kuulda olnud.\nJäi silma - kuidas nime järgi ära tunda unustusehõlma vajunud sugulane?\n(07-01-2018 19:48 )Tyto Alba Kirjutas: Jäi silma - kuidas nime järgi ära tunda unustusehõlma vajunud sugulane?\nKui varematel aegadel olid sugulussidemete auväärsus ja kaugele minevikku ulatuvus olulised riigi- ja religioosse võimu pärimise ja varanduslike probleemide lahendamisel, siis tänapäeval aitavad genealoogiaalased teadmised mõista või lahendada probleeme sotsioloogias, eugeenikas, inimgeneetikas, onomastikas, õigusteaduses ning ajaloos ja selle lähiteadustes.\nEnamik eestlasi saab oma sugupuu tagasi viia 18. sajandi algusesse. Sugupuu koostamine nõuab eelteadmisi ning ettenägemata hulgal kannatust ja aega.\nSugupuu uurimine: https://www.isik.ee/eesti/algus.html\nPS! Antud nimede- isikute suhtes tasub tähelepanelik olla! Võib olla tunneb nii mõnigi foorumlane siinkohal ära oma otsese esivanema, hõimlase, unustusehõlma vajunud sugulase...\nSee siis minupoolne, ilma kaasfoorumlase T.Alba moonutusteta, postituse tekst!\nNormaalse või vähemalt keskpärase ajukapasiteediga kaasfoorumlased, peaksid küll hetkega ja imelihtsalt aduma, minu postituses edasiantavat informatsiooni!\nKui jutu mõte arusaamatu, siis punktiirjoonelt võib ju lauset jätkata.\nTyto Alba! Rohkem distsipliini!\nSugupuust rääkides, siis kellel uuritud (endal ulatub emapoolne 16.sajandisse, siis edasi võib juba lugeda Mati Laane "Andekuse geen baltisaksa ja eesti suguvõsades." Ilmus 2013.\nSain sealt näiteks teada ka seda, et Kreutzwaldi onu ehk ema Anne poolvend oli maalikunstnik ja vabamüürlane Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternberg.\nTa on maetud Noarootsi kalmistule. Ta oli osaline ka Tallinna teatri ja Tartu Ülikooli loomise ning pärisorjuse kaotamisel.\nklooga ohvitseeride maja.seal ise kuulnud ja näinud kummalisi assju.ja rahvaski räägib .veel on mõis klooga järve ääres.seal palju kohti.kuhu paljud pimedas minna ei taha.\nViisime läbi suvise ekspeditsiooni Raikküla mõisas Raplamaal ning tulemusena valmis uus sarja "Viies Maailm" episood, mis on nähtav YouTube'is. Püüdsime dokumenteerida nii Raikküla mõisa aukartustäratavat ajalugu kui ka selle mõisa paranormaalset poolt.\n(20-09-2019 00:20 )MGP Kirjutas: Viisime läbi suvise ekspeditsiooni Raikküla mõisas Raplamaal ning tulemusena valmis uus sarja "Viies Maailm" episood, mis on nähtav YouTube'is. Püüdsime dokumenteerida nii Raikküla mõisa aukartustäratavat ajalugu kui ka selle mõisa paranormaalset poolt.\nTop 15 Paranormal Events That Police Witnessed https://theync.com/top-15-paranormal-eve...nessed.htm\nkummitavad majad Tallinnas paadikapten 0 453 27-10-2019 10:40\nMaailma enim kummitatavamad kohad Tutanhamon 162 51,154 22-11-2016 15:48\nKummitavad koolid? -darkest- 168 63,915 03-02-2015 09:39\nKas kummitavad unenäod võivad saada reaalseks? pisike17 5 2,730 23-03-2014 11:33\nKas ainult mõrvatud kummitavad? Mystica 19 6,724 30-10-2010 20:39


Riigikogu eelinfo teisipäevaks, 6. veebruariks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 6. veebruariks\n05.02.2018 / Eelinfo\nValitsuse algatatud käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (556 SE) muudab ehitamiseks mõeldud kinnisasja käibemaksuga maksustamise regulatsiooni. Regulatsiooni muudatus puudutab käibemaksukohustuslasi, ehk eelkõige ettevõtete vahelist maatükkide müüki.\nEelnõuga muudetakse maksustamisele kuuluva maatüki mõistet ning tuuakse sisse ehitusmaa mõiste. Ehitusmaa mõiste puudutab hooneteta maatükki. Seletuskirjas märgitakse, et kui kehtiva korra kohaselt müüakse maatükki, millel on rajatis, näiteks elektripost, siis selle müüki ei maksustata, välja arvatud juhul, kui ettevõtja soovib seda maksustada ning teavitab sellest maksuhaldurit. Tulevikus tuleb rajatisega maatüki müüki maksustada igal juhul.\nLaieneb ka mõiste, milline on see maatükk, mis on kavandatud ehitamiseks. Täna on see detailplaneeringuga määratud maa-ala, millele on antud ehitusõigus. Nimetatud mõiste katab küll enamuse neid maatükke, millel tulevikus hakatakse ehitama, kuid ei kata kõiki. Seetõttu lisatakse juurde, et ehitusmaana käsitatakse ka hoonestamata maatükke, mis on projekteerimistingimuste, riigi eriplaneeringu või kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu kohaselt ehitamiseks kavandatud või mille kohta on esitatud ehitusteatis või mille sihtotstarve on elamumaa või ärimaa.\nLisaks kavandatakse pöördmaksustamisele kuuluvate kaupade loetelust välja arvata profiilpleki, ventilatsiooni-, aspiratsiooni-, suitsu- ja vihmaveetorud. Muudatusettepaneku tegid ettevõtjad ja Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit. Pöördmaksustamisele kuuluvate kaupade nimekirjast arvati välja need tooted, kuna nende osas maksuhalduri ja ettevõtjate andmetel ei ole täheldatud varem maksupettusi. Täna kuuluvad pöördmaksustamisele nt väärismetallid, teatud metalltooted ja metallijäätmed. Pöördmaksustamisel tekib käibemaksu tasumise kohustus müüja asemel ostjal.\nEesti Reformierakonna fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (554 SE) kohaselt on pensionide väljamaksed endiselt maksustatav tulu, kuid ei lähe arvesse maksuvaba tulu vähendamisel.\nTulumaksuseaduse paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 4. Täienduse tulemusena töötava pensionäri pensioni, sealhulgas vanaduspensioni ja töövõimetuspensioni, ei käsitata tuluna maksuvaba tulu suuruse määratlemisel. II sambast ja III sambast tehtavad väljamaksed on endiselt maksustatav tulu, kuid teda ei käsitata sellena üksnes tulumaksuseaduse § 23 tähenduses, maksuvaba tulu suuruse määratlemisel. See välistab juba maksustatud summa teistkordse arvamise tulumaksubaasi hulka. Viide tulumaksuseaduse §-le 41 on selgitav ja rõhutab kehtiva praktika jätkumist – ühekordse väljamakse summalt peetakse tulumaks kinni.\nmaaelukomisjonis – Riigikontrolli kontrolliaruanne „Riigi tegevus põhjavee kaitsmisel“, kutsutud Riigikontrolli, Maaeluministeeriumi ja Keskkonnaministeeriumi esindajad; OECD Eesti põllumajandusvaldkonna innovatsioonipoliitika analüüsi eeltutvustus, kutsutud Maaeluministeeriumi esindajad;\nmajanduskomisjonis – kell 13.30: riigivaraseaduse muutmise seaduse eelnõu (570 SE), kutsutud rahandusminister Toomas Tõniste;\npõhiseaduskomisjonis – kell 13: Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu ettepanekust seadustada kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses Eakate Nõukogu, kutsutud Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu ja Riigikogu Kantselei esindaja; Riigikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (555 SE), kutsutud riigi valimisteenistuse esindaja;\nrahanduskomisjoni väljasõiduistung – Rahandusministeeriumi ülevaade ettevalmistatavatest eelnõudest; ülevaade aruandest Eesti osalemine Euroopa stabiilsusmehhanismis (Rahandusministeerium);\nriigikaitsekomisjonis – 2017. aasta detsembris toimunud Kaitseväe välkõppekogunemisest, kutsutud Kaitseministeeriumi ja Kaitseväe esindajad; raporti „Naised Eesti Kaitseväes: motivatsioon, suhtumine, kogemus ja väljakutsed“ tutvustus, kutsutud Kaitseministeeriumi esindaja;\nsotsiaalkomisjonis – Riigikontrolli kontrolliaruande „Riigi ülesannete rahastamine Euroopa Liidu toetustest töö, sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas“ arutelu, kutsutud Riigikontrolli ja Sotsiaalministeeriumi esindajad; sotsiaalhoolekande seaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (558 SE), kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindaja.\nKell 11.05 – Riigikogu esimees Eiki Nestor külastab Koeru Keskkooli ja annab projekti „Õpime professionaalidelt“ raames kaks tundi (Paide tee 16, Koeru).


Põhikooli füüsika lõpueksami eristuskiri - PDF\nPõhikooli füüsika lõpueksami eristuskiri\nDownload "Põhikooli füüsika lõpueksami eristuskiri"\n1 Põhikooli füüsika lõpueksami eristuskiri Eksami eristuskiri on eksamitöö koostamise alusdokument, mis määratleb eksami sihtrühma, nõutava taseme, eksaminandile esitatavad nõuded, eksami sisu, kasutatavad ülesannete ja küsimuste tüübid, eksami vormi ja korralduse. Eristuskirja saab kasutada kõigi asjast huvitatute teavitamiseks eksami sisust, vormist ja seal esitatavatest nõuetest. Sisukord 1. Eksami eesmärgid ja vorm Eksami eesmärgid Eksami vorm Eksami sihtrühm ja oodatavad õpitulemused Eksami sihtrühm Põhikooli lõpetaja õpitulemused ja õpitulemused Valgusõpetus Mehaanika Elektriõpetus Soojusõpetus. Tuumaenergia Eksami väljatöötamine ja eksamitöö ülesehitus Eksamitöö väljatöötamine Eksamitöö ülesehitus Eksami korraldamine Eksami korraldus Eksami aeg Abivahendid Erivajadused Eksamilt kõrvaldamine Eksami hindamine, korduseksam ja eksamitulemuse vaidlustamine Hindamise korraldus Eksami sooritamine Korduseksam Eksamitulemuse vaidlustamine Õppematerjalid SA Innove koostatud eksamimaterjalid Ülesannete näiteid Ülesannete tüübid\n2 1. Eksami eesmärgid ja vorm Alus: haridus- ja teadusministri määrus nr 54 ptk 3 9; vastu võetud 15.detsembril Eksami eesmärgid Põhikooli lõpueksamite läbiviimise eesmärk on hinnata riiklike õppekavade või õpilase õppe aluseks oleva õppekava üldpädevuste, valdkonnapädevuste, läbivate teemade ja III kooliastme õpitulemuste omandatust selleks, et: 1) anda õpilasele, vanemale, koolile, kooli pidajale ja riigile võimalikult objektiivset ja võrreldavat tagasisidet õppimise ja õpetamise tulemuslikkusest ning sellest, milline on kooli panus õpilase edasijõudmisse; 2) selgitada, kuidas õppe tulemuslikkus ning kooli panus õpilaste edasijõudmisse on ajas muutunud; 3) anda riigile informatsiooni hariduspoliitiliste otsuste tegemiseks; 4) toetada riikliku õppekava rakendamist ning suunata eksami sisu ja vormi kaudu õppeprotsessi; 5) teha otsus põhikooli lõpetamise kohta. Põhikooli lõpueksami eksamitööd võivad õppekava eesmärkide ja III kooliastme õpitulemuste kohta võimalikult objektiivse ja võrreldava tagasiside saamiseks sisaldada küsimusi õpilase õpingute ja õpikogemuste kohta koolis ja väljaspool kooli ning selle kohta, kuidas õpilane ise oma kompetentsust hindab. 1.2 Eksami vorm Põhikooli füüsika lõpueksam on kirjalik eksam. 2. Eksami sihtrühm ja oodatavad õpitulemused 2.1 Eksami sihtrühm Alus: haridus- ja teadusministri määrus nr 54 ptk 3 10; vastu võetud 15. detsembril Eksami sihtrühm on põhikoolide lõpetajad, kes on läbinud Põhikooli riikliku õppekava. 2.2 Põhikooli lõpetaja õpitulemused Alus: Vabariigi Valitsuse määrus nr 1; vastu võetud 6. jaanuaril\n3 Füüsika kuulub loodusainete valdkonda ning sellel on tähtis koht õpilaste loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse kujunemises. Füüsika tegeleb loodusnähtuste seletamise ja vastavate mudelite loomisega ning on tihedalt seotud matemaatikaga. Füüsika paneb aluse tehnika ja tehnoloogia mõistmisele ning aitab väärtustada tehnilisi elukutseid. Põhikooli füüsikakursus käsitleb väikest osa füüsikalistest nähtustest ja loob aluse, millel hiljem tekib tervikpilt füüsikast kui loodusteadusest. Füüsikat õppides saab õpilane esialgse ettekujutuse füüsika keelest ja õpib seda kasutama. Füüsikaõppes seostatakse õpitavat igapäevaeluga, matemaatiliste oskustega, tehnika ja tehnoloogiaga ning teiste loodusainetega. Füüsikaõpetuses lähtutakse loodusainete (füüsika, keemia, bioloogia, geograafia) lõimimisel kahest suunast. Vertikaalselt lõimuvad need õppeained ühiste teemade kaudu, nagu areng (evolutsioon), vastastikmõju, liikumine (muutumine ja muundumine), süsteem ja struktuur; energia, tehnoloogia, keskkond (ühiskond). Vertikaalset lõimimist toetab valdkonna spetsiifikat arvestades õppeainete horisontaalne lõimumine. Õpilaste väärtushinnangud kujunevad, kui nad seostavad probleemide lahendusi teaduse üldise kultuuriloolise kontekstiga. Seejuures käsitletakse füüsikute osa teadusloos ning füüsika ja selle rakenduste tähendust inimkonna arengus. Õppides kujunevad õpilasel õpioskused, mida vajatakse edukaks (füüsika)õppeks. Lahendades arvutus-, graafilisi ning probleemülesandeid ja hinnates saadud tulemuste reaalsust, luuakse alus kriitilisele mõtlemisele. Nähtustega tutvumisel eelistatakse katset, probleemide lahendamisel aga loodusteaduslikku meetodit. Õpitav materjal esitatakse võimalikult probleemipõhiselt ning õpilase igapäevaeluga seostatult. Õppes lähtutakse õpilaste individuaalsetest iseärasustest ja võimete mitmekülgsest arendamisest, suurt tähelepanu pööratakse õpilaste õpimotivatsiooni kujundamisele. Selle saavutamiseks kasutatakse erinevaid aktiivõppevorme: probleem- ja uurimuslikku õpet, projektõpet, arutelu, ajurünnakuid, rollimänge, õuesõpet, õppekäike jne. Õpet plaanides võib õpetaja muuta käsitletavate teemade järjekorda, pidades meeles, et muudetud teemade järjestus jälgiks õpilaste arengu iseärasusi ning õpetamine toimuks abstraktsuse kasvamise printsiibi kohaselt. Teemade järjekorda muutes tuleb tagada motivatsioon füüsikat õppida ja seeläbi parem õpitulemus saavutada. Kõigis õppeetappides kasutatakse tehnoloogilisi vahendeid ja IKT võimalusi. Uurimusliku õppega omandavad õpilased probleemide seadmise, hüpoteeside sõnastamise, töö plaanimise, vaatluste tegemise, mõõtmise, tulemuste töötlemise, tõlgendamise ja esitamise oskused. Tähtsal kohal on uurimistulemuste suuline ja kirjalik esitamine, kaasates verbaalseid ning visuaalseid esitusvorme. Olulisel kohal on erinevate teabeallikate, sh interneti kasutamise ja neis leiduva teabe kriitilise hindamise oskus. 3\n4 2.3 Põhikooli lõpuks õpilane: 1) kasutab füüsika mõisteid, füüsikalisi suurusi, seoseid ning rakendusi loodus- ja tehnikanähtusi kirjeldades, selgitades ja prognoosides; 2) lahendab situatsioon-, arvutus- ja graafilisi ülesandeid, mille lahenduse üksikosa sisaldab kuni kaks valemiga esitatud seost, ning hindab saadud tulemuse tõepärasust; 3) teisendab mõõtühikuid, kasutades eesliiteid mega-, kilo-, detsi-, senti-, milli, mikro- ja nano-; 4) sõnastab etteantud situatsioonikirjelduse põhjal uurimisküsimuse või küsimusi, kavandab ja korraldab eksperimendi, töötleb katseandmeid (tabel, aritmeetiline keskmine, mõõtemääramatuse hindamine, graafik) ning teeb järeldusi uurimusküsimuses sisalduva hüpoteesi kehtivuse kohta; 5) leiab füüsikaalast infot käsiraamatutest ja tabelitest ning kasutab leitud teavet ülesandeid lahendades; 6) visandab füüsikaliste objektide, nähtuste ja rakenduste jooniseid; 7) lahendab rakendusliku sisuga osaülesanneteks taandatavaid kompleksülesandeid; 8) tunneb ära füüsikateemasid, -probleeme ja -küsimusi erinevates olukordades (loodusteaduslikud tekstid, isiklikud kogemused) ning pakub neile võimalikke selgitusi; 9) väärtustab ühiskonna jätkusuutlikku arengut ning suhtub vastutustundlikult loodusesse ja ühiskonnasse. 2.4 ja õpitulemused Valgusõpetus Valgus ja valguse sirgjooneline levimine Valgusallikas. Valgus kui liitvalgus. Päike. Täht. Valgus kui energia. Valguse spektraalne koostis. Valguse sirgjooneline levimine. 1) selgitab Päikese kui valgusallika tähtsaid tunnuseid; 2) selgitab mõistete valgusallikas, valgusallikate liigid, liitvalgus olulisi tunnuseid; 3) teab seose, et optiliselt ühtlases keskkonnas levib valgus sirgjooneliselt, tähendust. 4\n5 Valguse peegeldumine Peegeldumisseadus. Tasapeegel, eseme ja kujutise sümmeetrilisus. Mattpind. Valguse peegeldumise nähtus looduses ja tehnikas. Kuu faaside teke. Kumer- ja nõguspeegel. 1) teab peegeldumise ja valguse neeldumise tähtsaid tunnuseid, kirjeldab seost teiste nähtustega ning kasutab neid praktikas; 2) nimetab mõistete langemisnurk, peegeldumisnurk ja mattpind olulisi tunnuseid; 3) selgitab peegeldumisseadust (s.o valguse peegeldumisel on peegeldumisnurk võrdne langemisnurgaga) ja selle tähendust, kirjeldab seose õigsust kirjeldavat katset ning kasutab seost praktikas; 4) toob näiteid tasa-, kumer- ja nõguspeegli kasutamise kohta. Valguse murdumine Valguse murdumine. Prisma. Kumerlääts. Nõguslääts. Läätse fookuskaugus. Läätse optiline tugevus. Silm. Luup. Kaug- ja lühinägelikkus. Fotoaparaat. Valguse murdumise nähtus looduses ja tehnikas. Kehade värvus. Valguse neeldumine. Valgusfilter. 1) kirjeldab valguse murdumise tähtsaid tunnuseid, selgitab seost teiste nähtustega ning kasutab neid probleeme lahendades; 2) kirjeldab mõistete murdumisnurk, fookus, tõeline kujutis ja näiv kujutis olulisi tunnuseid; 3) selgitab fookuskauguse ja läätse optilise tugevuse tähendust ning mõõtmise viisi, teab kasutatavat mõõtühikut; 4) selgitab valguse murdumise seaduspärasust, s.o. valguse üleminekul ühest keskkonnast teise murdub valguskiir sõltuvalt valguse kiirusest ainetes kas pinna ristsirge poole või pinna ristsirgest eemale; selgitab seose tähendust ning kasutab seost probleeme lahendades; 5) kirjeldab kumerläätse, nõgusläätse, prillide, valgusfiltrite otstarvet ning toob nende kasutamise näiteid; 6) teeb eksperimendi, mõõtes kumerläätse fookuskaugust või tekitades kumerläätsega esemest suurendatud või vähendatud kujutise, oskab kirjeldada tekkinud kujutist, konstrueerida katseseadme joonist, millele kannab eseme, läätse ja ekraani omavahelised kaugused, ning töödelda katseandmeid. 5\n6 Mehaanika Liikumine ja jõud Mass kui inertsuse mõõt. Aine tihedus. Kehade vastastikmõju. Jõud kui keha kiireneva või aeglustuva liikumise põhjustaja. Kehale mõjuva jõu rakenduspunkt. Jõudude tasakaal ja keha liikumine. Liikumine ja jõud looduses ja tehnikas. 1) kirjeldab nähtuse liikumine olulisi tunnuseid ja seost teiste nähtustega; 2) selgitab pikkuse, ruumala, massi, pindala, tiheduse, kiiruse, keskmise kiiruse ja jõu tähendust ning mõõtmisviise, teab kasutatavaid mõõtühikuid; 3) teab seose = tähendust ja kasutab seost probleeme lahendades; 4) kasutab liikumisgraafikuid liikumise kirjeldamiseks; 5) teab, et seose vastastikmõju tõttu muutuvad kehade kiirused seda vähem, mida suurem on keha mass; 6) teab seose tähendust ning kasutab seost probleeme lahendades; 7) selgitab mõõteriistade mõõtejoonlaud, nihik, mõõtesilinder ja kaalud otstarvet ja kasutamise reegleid ning kasutab mõõteriistu praktikas; 8) korraldab eksperimendi, mõõtes proovikeha massi ja ruumala, töötleb katseandmeid, teeb katseandmete põhjal vajalikud arvutused ning teeb tabeliandmete põhjal järelduse proovikeha materjali kohta; 9) teab, et kui kehale mõjuvad jõud tasakaalustavad üksteist, siis keha on paigal või liigub ühtlaselt sirgjooneliselt; 10) teab jõudude tasakaalu kehade ühtlase liikumise korral. Kehade vastastikmõju Gravitatsioon. Päikesesüsteem. Raskusjõud. Hõõrdumine, hõõrdejõud. Kehade elastsus ja plastsus. Deformeerimine, elastsusjõud. Dünamomeetri tööpõhimõte. Vastastikmõju esinemine looduses ja selle rakendamine tehnikas. 1) kirjeldab nähtuste vastastikmõju, gravitatsioon, hõõrdumine, deformatsioon tähtsaid tunnuseid, selgitab seost teiste nähtustega ning kasutab neid nähtusi probleeme lahendades; 2) selgitab Päikesesüsteemi ehitust; 3) nimetab mõistete raskusjõud, hõõrdejõud, elastsusjõud olulisi tunnuseid; 6\n7 4) teab seose = tähendust ning kasutab seost probleeme lahendades; 5) selgitab dünamomeetri otstarvet ja kasutamise reegleid ning kasutab dünamomeetrit jõude mõõtes; 6) korraldab eksperimendi, mõõtes dünamomeetriga proovikehade raskusjõudu ja hõõrdejõudu kehade liikumise korral, töötleb katseandmeid ning teeb järeldusi uurimusküsimuses sisalduva hüpoteesi kehtivuse kohta; 7) toob näiteid jõudude kohta looduses ja tehnikas ning loetleb nende rakendusi. Rõhumisjõud looduses ja tehnikas Rõhk. Pascali seadus. Manomeeter. Maa atmosfäär. Õhurõhk. Baromeeter. Rõhk vedelikes erinevatel sügavustel. Üleslükkejõud. Keha ujumine, ujumise ja uppumise tingimus. Areomeeter. Rõhk looduses ja selle rakendamine tehnikas. 1) nimetab nähtuse ujumine olulisi tunnuseid ja seoseid teiste nähtustega ning selgitab seost teiste nähtustega ja kasutamist praktikas; 2) selgitab rõhu tähendust, nimetab mõõtühikuid ja kirjeldab mõõtmise viisi; 3) kirjeldab mõisteid õhurõhk ja üleslükkejõud; 4) sõnastab seosed, et rõhk vedelikes ja gaasides antakse edasi igas suunas ühteviisi (Pascali seadus) ning et ujumisel on üleslükkejõud suurem kehale mõjuvast raskusjõust, heljumisel sellega võrdne; 5) selgitab seoste tähendust ja kasutab neid probleemide lahendamisel; 6) selgitab baromeetri otstarvet ja kasutamise reegleid; 7) teeb eksperimendi, mõõtes erinevate katsetingimuste korral kehale mõjuvat üleslükkejõudu. Mehaaniline töö ja energia Töö. Võimsus. Energia, kineetiline ja potentsiaalne energia. Mehaanilise energia jäävuse seadus. Lihtmehhanism, kasutegur. Lihtmehhanismid looduses ja nende rakendamine tehnikas. 1) selgitab mehaanilise töö, mehaanilise energia ja võimsuse tähendust ning määramisviisi, teab kasutatavaid mõõtühikuid; 2) selgitab mõisteid potentsiaalne energia, kineetiline energia ja kasutegur; 3) selgitab seoseid, et: a. keha saab tööd teha ainult siis, kui tal on energiat; b. sooritatud töö on võrdne energia muutusega; 7\n8 c. keha või kehade süsteemi mehaaniline energia ei teki ega kao, energia võib ainult muunduda ühest liigist teise (mehaanilise energia jäävuse seadus); d. kogu tehtud töö on alati suurem kasulikust tööst; e. ükski lihtmehhanism ei anna võitu töös (energia jäävuse seadus lihtmehhanismide korral); 4) selgitab seoste = ja tähendust ning kasutab neid probleeme lahendades; 5) selgitab lihtmehhanismide kang, kaldpind, pöör, hammasülekanne otstarvet, kasutamise viise ning ohutusnõudeid. Võnkumine ja laine Võnkumine. Võnkumise amplituud, periood, sagedus. Lained. Heli, heli kiirus, võnkesageduse ja heli kõrguse seos. Heli valjus. Elusorganismide hääleaparaat. Kõrv ja kuulmine. Müra ja mürakaitse. Võnkumiste avaldumine looduses ja rakendamine tehnikas. 1) kirjeldab nähtuste võnkumine, heli ja laine olulisi tunnuseid ja seost teiste nähtustega; 2) selgitab võnkeperioodi ja võnkesageduse tähendust ning mõõtmisviisi, teab kasutatavaid mõõtühikuid; 3) nimetab mõistete võnkeamplituud, heli valjus, heli kõrgus, heli kiirus olulisi tunnuseid; 4) korraldab eksperimendi, mõõtes niitpendli (vedrupendli) võnkeperioodi sõltuvust pendli pikkusest, proovikeha massist ja võnkeamplituudist, töötleb katseandmeid ning teeb järeldusi uurimusküsimuses sisalduva hüpoteesi kohta. Elektriõpetus Elektriline vastastikmõju Kehade elektriseerimine. Elektrilaeng. Elementaarlaeng. Elektriväli. Juht. Isolaator. Laetud kehadega seotud nähtused looduses ja tehnikas. 1) kirjeldab nähtuste kehade elektriseerimine ja elektriline vastastikmõju tähtsaid tunnuseid ning selgitab seost teiste nähtustega; 8\n9 2) loetleb mõistete elektriseeritud keha, elektrilaeng, elementaarlaeng, keha elektrilaeng, elektriväli olulisi tunnuseid; 3) selgitab seoseid, et samanimeliste elektrilaengutega kehad tõukuvad, erinimeliste elektrilaengutega kehad tõmbuvad, ja seoste õigsust kinnitavat katset; 4) korraldab eksperimendi, et uurida kehade elektriseerumist ja nendevahelist mõju, ning teeb järeldusi elektrilise vastastikmõju suuruse kohta. Elektrivool Vabad laengukandjad. Elektrivool metallis ja ioone sisaldavas lahuses. Elektrivoolu toimed. Voolutugevus, ampermeeter. Elektrivool looduses ja tehnikas. 1) loetleb mõistete elektrivool, vabad laengukandjad, elektrijuht ja isolaator olulisi tunnuseid; 2) nimetab nähtuste elektrivool metallis ja elektrivool ioone sisaldavas lahuses tähtsaid tunnuseid, selgitab seost teiste nähtustega ja kasutamist praktikas; 3) selgitab mõiste voolutugevus tähendust, nimetab voolutugevuse mõõtühiku ning selgitab ampermeetri otstarvet ja kasutamise reegleid; 4) selgitab seoseid, et juht soojeneb elektrivoolu toimel, elektrivooluga juht avaldab magnetilist mõju, elektrivool avaldab keemilist toimet, ning selgitab seost teiste nähtustega ja kasutamist praktikas. Vooluring Vooluallikas. Vooluringi osad. Pinge, voltmeeter. Ohmi seadus. Elektritakistus. Juhi takistuse sõltuvus materjalist ja juhi mõõtmetest. Takisti. Juhtide jada- ja rööpühendus. Jada- ja rööpühenduse kasutamise näited. 1) selgitab füüsikaliste suuruste pinge, elektritakistus ja eritakistus tähendust ning mõõtmisviisi, teab kasutatavaid mõõtühikuid; 2) selgitab mõiste vooluring olulisi tunnuseid; 3) selgitab seoseid, et: a. voolutugevus on võrdeline pingega (Ohmi seadus) ; b. jadamisi ühendatud juhtides on voolutugevus ühesuurune = 1 = 2 = ja ahela kogupinge on üksikjuhtide otstel olevate pingete summa = ; c. rööbiti ühendatud juhtide otstel on pinge ühesuurune = 1 = 2 = ja ahela kogu voolutugevus on üksikjuhte läbivate voolutugevuste summa 9\n10 = ; d. juhi takistus ; 4) kasutab eelnimetatud seoseid probleeme lahendades; 5) selgitab voltmeetri otstarvet ja kasutamise reegleid; 6) selgitab takisti kasutamise otstarvet ja ohutusnõudeid ning toob näiteid takistite kasutamise kohta; 7) selgitab elektritarviti kasutamise otstarvet ja ohutusnõudeid ning toob näiteid elektritarvitite kasutamise kohta; 8) leiab jada- ja rööpühenduse korral vooluringi osal pinge, voolutugevuse ja takistuse; 9) korraldab eksperimendi, mõõtes otseselt voolutugevust ja pinget, arvutab takistust, töötleb katseandmeid ning teeb järeldusi voolutugevuse ja pinge vahelise seose kohta. Elektrivoolu töö ja võimsus Elektrivoolu töö. Elektrivoolu võimsus. Elektrisoojendusriist. Elektriohutus. Lühis. Kaitse. Kaitsemaandus. 1) selgitab elektrivoolu töö ja elektrivoolu võimsuse tähendust ning mõõtmisviisi, teab kasutatavaid mõõtühikuid; 2) loetleb mõistete elektrienergia tarviti, lühis, kaitse ja kaitsemaandus olulisi tunnuseid; 3) selgitab valemite =, = ja = tähendust, seost vastavate nähtustega ja kasutab seoseid probleemide lahendamisel; 4) kirjeldab elektriliste soojendusseadmete otstarvet, töötamise põhimõtet, kasutamise näiteid ja ohutusnõudeid; 5) leiab kasutatavate elektritarvitite koguvõimsuse ning hindab selle vastavust kaitsme väärtusega. Magnetnähtused Püsimagnet. Magnetnõel. Magnetväli. Elektromagnet. Elektrimootor ja elektrigeneraator kui energiamuundurid. Magnetnähtused looduses ja tehnikas. 1) loetleb magnetvälja olulisi tunnuseid; 2) selgitab nähtusi Maa magnetväli, magnetpoolused; 3) teab seoseid, et magnetite erinimelised poolused tõmbuvad, magnetite samanimelised poolused tõukuvad, et magnetvälja tekitavad liikuvad 10\n11 elektriliselt laetud osakesed, ning selgitab nende seoste tähtsust praktikas, kirjeldades või kasutades sobivaid nähtusi; 4) selgitab voolu magnetilise toime avaldumist elektromagneti ja elektrimootori näitel, kirjeldab elektrimootori ja elektrigeneraatori töö energeetilisi aspekte ning selgitab ohutusnõudeid nende seadmeid kasutades; 5) korraldab eksperimendi, valmistades elektromagneti, uurib selle omadusi ning teeb järeldusi elektromagneti omaduste vahelise seose kohta. Soojusõpetus. Tuumaenergia Aine ehituse mudel. Soojusliikumine Gaas, vedelik, tahkis. Aineosakeste kiiruse ja temperatuuri seos. Soojuspaisumine. Temperatuuriskaalad. 1) kirjeldab tahkise, vedeliku, gaasi ja osakestevahelise vastastikmõju mudeleid; 2) kirjeldab soojusliikumise ja soojuspaisumise olulisi tunnuseid, seost teiste nähtustega ning kasutamist praktikas; 3) kirjeldab Celsiuse temperatuuriskaala saamist; 4) selgitab seost, et mida kiiremini liiguvad aineosakesed, seda kõrgem on temperatuur; 5) selgitab termomeetri otstarvet ja kasutamise reegleid. Soojusülekanne Keha soojenemine ja jahtumine. Siseenergia. Soojushulk. Aine erisoojus. Soojusülekanne. Soojusjuhtivus. Konvektsioon. Soojuskiirguse seaduspärasused. Termos. Päikeseküte. Energia jäävuse seadus soojusprotsessides. Aastaaegade vaheldumine. Soojusülekanne looduses ja tehnikas. 1) kirjeldab soojusülekande olulisi tunnuseid, seost teiste nähtustega ja selle kasutamist praktikas; 2) selgitab soojushulga tähendust ja mõõtmise viisi ning teab kasutatavaid mõõtühikuid; 3) selgitab aine erisoojuse tähendust, teab seejuures kasutatavaid mõõtühikuid; 4) nimetab mõistete siseenergia, temperatuurimuut, soojusjuhtivus, konvektsioon ja soojuskiirgus tähtsaid tunnuseid; 5) sõnastab järgmised seosed ning kasutab neid soojusnähtuste selgitamisel: 11\n12 a) soojusülekande korral levib siseenergia soojemalt kehalt külmemale; b) keha siseenergiat saab muuta kahel viisil: töö ja soojusülekande teel; c) kahe keha soojusvahetuse korral suureneb ühe keha siseenergia täpselt niisama palju, kui väheneb teise keha siseenergia; d) mida suurem on keha temperatuur, seda suurema soojushulga keha ajaühikus kiirgab; e) mida tumedam on keha pind, seda suurema soojushulga keha ajaühikus kiirgab ja ka neelab; 6) selgitab seoste = ( 2 1) või =, kus = 2 1 tähendust, seost soojusnähtustega ja kasutab seoseid probleemide lahendamisel; 7) selgitab termose, päikesekütte ja soojustusmaterjalide otstarvet, töötamise põhimõtet, kasutamise näiteid ning ohutusnõudeid; 8) korraldab eksperimendi, mõõtes katseliselt keha erisoojuse, töötleb katseandmeid ning teeb järeldusi keha materjali kohta. Aine olekute muutused. Soojustehnilised rakendused Sulamine ja tahkumine, sulamissoojus. Aurumine ja kondenseerumine, keemissoojus. Kütuse kütteväärtus. Soojustehnilised rakendused. 1) loetleb sulamise, tahkumise, aurumise ja kondenseerumise olulisi tunnuseid, seostab neid teiste nähtustega ning kasutab neid praktikas; 2) selgitab sulamissoojuse, keemissoojuse ja kütuse kütteväärtuse tähendust ja teab kasutatavaid mõõtühikuid; 3) selgitab seoste =, = ja = tähendusi, seostab neid teiste nähtustega ning kasutab neid probleemide lahendamisel; 4) lahendab rakendussisuga osaülesanneteks taandatavaid kompleksülesandeid. Tuumaenergia Aatomi mudelid. Aatomituuma ehitus. Tuuma seoseenergia. Tuumade lõhustumine ja süntees. Radioaktiivne kiirgus. Kiirguskaitse. Dosimeeter. Päike. Aatomielektrijaam. 1) nimetab aatomi tuuma, elektronkatte, prootoni, neutroni, isotoobi, radioaktiivse lagunemise ja tuumareaktsiooni olulisi tunnuseid; 2) selgitab seose, et kergete tuumade ühinemisel ja raskete tuumade lõhustamisel vabaneb energiat, tähendust, seostab seda teiste nähtustega; 3) iseloomustab α-, β- ja γ-kiirgust ning nimetab kiirguste erinevusi; 12\n13 4) selgitab tuumareaktori ja kiirguskaitse otstarvet, töötamise põhimõtet, kasutamise näiteid ning ohutusnõudeid; 5) selgitab dosimeetri otstarvet ja kasutamise reegleid. 3. Eksami väljatöötamine ja eksamitöö ülesehitus Alus: haridus- ja teadusministri määrus nr 54 ptk 3 12; vastu võetud 15. detsembril Eksamitöö väljatöötamine Eksamiks vajalikud materjalid töötab välja SA Innove juures töötav füüsika lõpueksamit ettevalmistav komisjon. Komisjon eeltestib kõiki eksamitöö ülesandeid, koostab neist eksamitöö ning töötab välja hindamisjuhendi. Eksamitöö ülesehitus Küsimused ja ülesanded hõlmavad järgmisi tasandeid: 1) teadmised (mõisted, faktid, seaduspärasuste tundmine); 2) mõistmine/arusaamine (kirjeldamine, selgitamine, ümbersõnastamine); 3) teadmiste rakendamine (kasutamine uues situatsioonis, prognoosimine); 4) analüüs ja süntees (seoste näitamine, võrdlemine, rühmitamine, eristamine, faktide ja seaduspärasuste ühendamine); 5) hinnangu andmine (järelduste, otsustuste tegemine). Eksamitöö sisaldab erineva raskusastmega ülesandeid, st eksamitöö mahust ca 20% moodustavad äratundmis- ja mõistmistasandi, ca 30% rakendamistasandi ja ca 50% analüüsi- ja sünteesitasandi ülesanded. Ainekava teemad on kaetud järgmistes proportsioonides: VALDKOND/ teema Punktid Osakaal I Valgusõpetus % II Mehaanika % III Elektriõpetus % IV Soojusõpetus. Tuumaenergia % KOKKU % 13\n14 Eksam on kirjalik. Eksamitöö on üheosaline. Eksamitöö koostatakse ühes variandis. 4. Eksami korraldamine Alus: haridus- ja teadusministri määrus nr 54 ptk ; vastu võetud 15. detsembril Eksami korraldus Eksami korraldab kooli eksamikomisjon SA-s Innove välja töötatud eksami korraldusjuhendi põhjal. Eksamikomisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Kui põhikooli lõpueksamit sooritab korraga enam kui 60 õpilast on lõpueksamikomisjonis vähemalt üks liige iga 20 eksaminandi kohta. Eksami aeg Eksami toimumise kuupäeva kinnitab Haridus- ja teadusminister vastava määrusega. Eksami ametlik algus on kell Eksam kestab 120 minutit. Eksami aega hakatakse arvestama hetkest, kui kõik õpilased on saanud kätte eksamitöö ning eksamikomisjoni esimees annab märku töö alustamiseks. Eksamiks ette nähtud aega ei tohi ületada. Eksamil ei ole vaheaegu. Õpilane saab kätte kogu eksamitöö ning planeerib ise ülesannete lahendamise aja ning järjekorra. Abivahendid Õpilane kasutab eksamil isiklikke kirjutus- ja joonestusvahendeid ning taskuarvutit. Eksamitöö kirjutatakse sinise või musta pasta- või tindipliiatsiga. Harilikku pliiatsit ja värvipliiatseid võib kasutada vaid jooniste tegemisel. Korrektuurlindi või -vedeliku kasutamine ei ole lubatud. Õpikuid, käsiraamatud, valemeid jm füüsikalise sisuga materjale eksamil kasutada ei tohi. Eksamil on mobiiltelefoni jm tehniliste vahendite kasutamine (mistahes eesmärgil) keelatud. 14\n15 Erivajadused Juhul, kui õpilase erivajadusest tulenevalt on eksamineerimiseks vaja kohaldada Haridus- ja teadusministri määruses nr 54 ptk 3 16 sätestatud eritingimusi, kooskõlastab kool vajalikud eritingimused SA-ga Innove. Vt lisaks SA Innove kodulehelt: Eksamilt kõrvaldamine Õpilane, kes kasutab eksamil ebaausaid võtteid või lubamatuid abivahendeid, kõrvaldatakse eksamilt ning tema eksamitööd ei hinnata. Hindamisprotokolli tehakse vastavasisuline märge. 5. Eksami hindamine, korduseksam ja eksamitulemuse vaidlustamine Alus: haridus- ja teadusministri määrus nr 59 ptk 3 17; vastu võetud 15. detsembril Hindamise korraldus Eksamit hindab kooli eksamikomisjon SA-s Innove välja töötatud hindamisjuhendi alusel. Eksamikomisjoni otsus muuta hindamisjuhendit kantakse koos põhjendustega hindamisprotokolli. Kui kooli eksamitöid hindab rohkem kui üks õpetaja, peaks eksamikomisjoni tööjaotus põhinema ülesandeti hindamisel. Sellega väheneb hindamise subjektiivsus ning kooli piires on eksamitulemused võrreldavad. Eksami tulemused protokollitakse vastava vormi kohaselt. Eksami sooritamine Alus: põhikooli riiklik õppekava 21 lg 3; vastu võetud 6. jaanuaril Õpilane on eksami sooritanud, kui ta on kogunud kõigi ülesannete peale kokku vähemalt 50% punktidest. Lõpueksami hinde saab õpilane viiepallisüsteemis. Füüsika lõpueksami hindamiskriteeriumid on järgmised: punkti (90 100%) hinne 5 ; 15\n16 57 67 punkti (75 89%) hinne 4 ; punkti (50 74%) hinne 3 ; punkti (20 49%) hinne 2 ; 0 14 punkti (0 19%) hinne 1. Korduseksam Põhikoolilõpetaja, kes on eksami päeval haige või ei saa sellel osaleda muul kooli direktori poolt mõjuvaks loetud põhjusel (nt osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel vms) või kelle ühtse põhikooli lõpueksami või koolieksami hinne oli nõrk või puudulik, sooritab korduseksami koolieksamina. Korduseksam sooritatakse kooli direktori poolt määratud ajal, aga hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, aga hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks. Eksamitulemuse vaidlustamine Alus: põhikooli- ja gümnaasiumiseadus 33; vastu võetud 9. juunil Eksamitulemuse vaidlustamiseks tuleb esitada vaie Haridus- ja Teadusministeeriumile. Vaie tuleb esitada 5 (viie) tööpäeva jooksul kooli lõputunnistuse kättesaadavaks tegemise päevast arvates. Esitatud vaiete läbivaatamiseks moodustab haridus- ja teadusminister vaidekomisjoni. 6. Õppematerjalid Eksamiks valmistumisel on soovitatav kasutada õppematerjale, mis on kantud Eesti Hariduse Infosüsteemi 7. SA Innove koostatud eksamimaterjalid 8. Ülesannete näiteid Ülesannete tüübid Valikvastusega (selektiivse) ülesannete puhul ei pea õppija ise midagi kirjutama, vaid valib etteantud variantide hulgast sobiva vastuse. Selle rühma kõige 16\n17 tuntumaks ja enamkasutatavaks ülesandetüübiks on valikvastustega küsimused, kus tuleb tavaliselt 3-5 vastusevariandi hulgast leida üks õige. Aga siia rühma kuuluvad ka õige/vale/vastus puudub-, sobitamis-, järjestamis- ja sorteerimisülesanded. 1. Milline järgnevatest väidetest on õige? Alumiiniumi sulamissoojus 3,9 10 tähendab, et a) alumiiniumi sulatamiseks on alati vaja 3, J energiat. b) 1 kg alumiiniumi sulatamiseks suvalisel temperatuuril on vaja 3, J energiat. c) 1 kg alumiiniumi sulatamiseks tema sulamistemperatuuril on vaja 3, J energiat. 2. Milline järgnevatest väidetest on õige? a) Tasapeeglis näeme eseme tõelist kujutist. b) Tasapeeglis tekkiv kujutis on võrreldes esemega suurendatud. c) Tasapeeglis ei teki üldse esemest kujutist. d) Tasapeeglis näeme eseme näilist kujutist. e) Tasapeeglis tekkiv kujutis on võrreldes esemega vähendatud. 3. Joonisel on kujutatud neli metallist valmistatud risttahukat, mis on ümbritsevast keskkonnast soojuslikult isoleeritud ja asetatud tihedasti üksteise peale. Noolekesed näitavad soojuse ülekandumise suunda. Klotside temperatuurid on 100 ºC; 80 ºC; 60 ºC ja 40 ºC. A B C D 1) Millise tähega tähistatud klotsil on kõrgeim temperatuur? 2) Millise tähega tähistatud klotsi temperatuur on 60 ºC? Omavastusega (produktiivse vastusega) ülesanded võivad olla väga erinevad, sest siia rühma kuuluvad nii sellised ülesanded, kus õppija peab kirjutama ühe või paar sõna (nt lühivastusega ülesanne, lünkülesanne, lausete lõpetamine, skeemide või tabelite täiendamine), lahendama füüsikaülesande ja kirjutama pikema teksti. 17\n18 4. Teisendage mõõtühikud. 100 MΩ= Ω 0,25 MJ= J 7,8 = 2,7 = 5. Valgus langeb peegelpinnale. Kandke joonisele langemisnurk, peegelpinna ristsirge, peegeldunud kiir ja peegeldumisnurk. Mida võib öelda peegeldumisnurga ja langemisnurga kohta? 18


seerumid - mida kasutada, millal ja kuidas?*\nTe ehk mäletate, et sain kuukese tagasi endale Pure Cosmeticu käest nende kinkepaki, kus sees peitis ennast ka LUMI superbloom ööseerum C vitamiiniga. Ma nimelt olen ise viimasel ajal üritanud endale meenutada iga päev C vitamiini võtma ja ma tean väga hästi, et see on organismile hea. Miks see siis nahale olema ei peaks? Ja arvestades seda, et stress mõjutab inimese keha üleni, siis on väga loogiline see, et ka nahk saab sellest mõjutatud. Ma näen seda muidugi ise ka. Tumedad silmaalused, nahk on selline väsinud ja kuiv, punnid tulevad näkku ja muu “toredus”.\nMa olengi seda nüüd umbes kolm nädalat kasutanud ja mul on tegelikult ainult kiidusõnad öelda. Kuigi Kardo jälle ükskord mainis, et mu kreemid on kõik “heina lõhnaga”, et tõesti need ei ole mingid tugevalt parfümeeritud seerumid. Lõhnavad väga looduslikult ja nendega ongi nii, et kas meeldivad või mitte. Mulle meeldivad.\nIgatahes on C-vitamiin see semu, kes ergutab su nahka kollageeni tootma. Mitte, et ma muldvana oleks, aga olgem ausad, ma saan kohe varsti 30. Püha peetrus…Ja ega see nahk mul jeesuse heldusest nooremaks ei lähe, seega peaks teda nii kaua kabedana hoidma, kuni vähegi saab. Isiklikult usun, et parimini aitavadki just looduslikud tooted ja no muidugi ka enda tervislikuna hoidmine. Selle pärast eelistangi ma tooteid, mille koostisosadest ma aru ka saan. Näiteks sisaldab see seerum veel vetikaekstrakti, e-vitamiini, rosmariiniekstrakti ja kanepiõli (mida pressivad kohalike mahekanepi kasvatajate kanepiseemnetest vahetult enne seerumi kokku segamist). Et loed ja saad aru, mis sees on. Nii peaks olema iga tootega, mida me kasutame. Selle pärast jäävad kõik need poodides müüdavad Lorealid ja muud telekas reklaamitud kemikaale täis potsikud minust sinna ja soovitan ka teil sama teha.\nAlles mõni päev tagasi saatsid nad mulle proovimiseks ka nende Sunberry päevaseerumi kurkumiga ja kui ma lugesin, et sellel on looduslik kaitse UV kiirguse vastu, siis teadsin ma kohe, et ma võtan selle sõbrakese endaga Tenerifele ka kaasa. Eelmine kord vajas mu nahk seal täiega kosutust, ma ei teagi, kas keskkonnavahetus või on midagi sealses kliimas, aga seekord kavatsen ma selleks ette valmistuda, mitte kohalikust apteegist hingehinnaga kreeme osta.\nKuna see seerum on selline oranžikas (ilmselt kurkumist) siis tõepoolest on kohe peale pealekandmist näha, kuidas nahal on sära ja läiget. Ning hoolimata sellest, et ta on õli-geeli vahelise koostidega, ei jäta ta nahka ka rasvaseks. Sobib ideaalselt jumestuskreemi alla, ma isegi ei oota oluliselt kaua, et meikimisega alustada.Veits kreemi alla ja minek. Muuseas, see pidavat kaitsma nahka ka sinise valguse eest. Jeerum, ma isegi ei teadnud, et mu nahk selle eest üldse kaitset vajab, ehhee.\nKa koostisosad on lihtsad: erinevad õlid, näiteks vaarikaseemneõli, kanepiseemneõli, maarjaohakas, varemerohi. Muuseas, ma seda viimast ei teadnud, googeldasin. Selgus, et varemerohi on mitmekülgne abimees, mida kasutasid juba vanad eestlased oma meditsiinis. Talvel traumade korral hea võtta ning aitavat liigese- ja seljavalu vastu. Varemerohtu on kasutatud ka troofiliste haavandite ja gangreeni ravis. Nii et ilmselt hea kraam ?\nMa olen tüüpiline tormaja, kes enamasti ei viitsi lugeda ei juhendit ega õpetust. Eriti seerumitel, kreemidel. Kammoon, pumpad välja, paned näkku, tehtud. Ega ma mingi LOLL ole. Noh, ütleme nii, et veits ikka olen ka, sest kui asju õigesti kasutada, on neist sulle ka rohkem tolku. Seega, kui teie seas on lolle nagu mina, siis las ma õpetan teid, et te väärt kraamist parima võtaks.\n❤Algus on loogiline: puhasta nahk, pese kenasti ära, et seerum saaks kenasti mõjuda.\n❤Seejärel pumpa natukene sõrmedele ja masseeri näole. Ma tegin alguses nii, et siuh, sauh näkku ja imestasin, et maru õline olukord jäi. Siis sain aru, et kui ma tasahaaval seda näkku masseerim, imbub see suht kohe sisse ja lisaks teen ma nii, et alustan lõua alt ja liigun üles poole, sest ma otsaette tahan ainult väga vähe panna (see on mul maru rasvane) (ok this sounds sexy).\n❤Veel ei teadnud ma seda, et peale seerumi kasutamist on kreemitamine täitsa omal kohal. Mulle tundus lihtsalt, et õli=niisutamine, aga tegelikult ei mõjuta seerumid su naha niiskustaset üldse. Seerumil on eelkõige uuendav, ühtlustav ja silendav mõju. Seega peale seerumi peale kandmist on täitsa hea idee näkku masseerida ka vähekene kreemi. Olenevalt siis kas päevakreemi või öökreemi.\nÜldse olen ma ise LUMI kraami juba aastaid kasutanud ja saanud kasutada nende paljusid tooteid. Näiteks on mul siiani igapäevases kasutuses nende meigieemalduspiim ja kätekreem. Mida ma veel kindlasti endale soetada tahan on CBD head tegeva huulepalsami ja soovitan ka teile sedasama teha. Esiteks on CBD nagunii megahea kraam, ma selle õliga olen endal korda saanud nii ohatistest räsitud huuled kui ka imetamisega seotud nibuprobleemid, et ma kujutan ette, et selline palsam võib ka mega hea olla. Seda enam, et nad annetavad selle ostu pealt ka Loomusele, et võidelda karusnahafarmide vastu!\nPs! Kui me juba räägime loomade kaitsmisest, siis ma suskan selle info ka teile siia vahele, et kui ka sulle on loomade elud südamelähedased ja tahaksite neid kuidagi rohkem aidata, siis tänu ühele suurannetajale on igaühel meist suur võimalus abiks olla. Ehk siis kõik, kes detsembrikuus teevad 10€ püsiannetuse nähtamatutele loomadele, sellele lisab suursponsor 100€! Nagu te teate, siis mul on siin küll endal suur kokkuhoiupoliitika ees, aga no selle kümme euri ikka leian, seda enam, et see kümnekordistatakse. Seega, kellel võimalus, lööge kaasa ❤ 156 inimest on selle kampaaniaga lisandunud püsiannetuse ridadesse, mina nüüd lõpuks ka. Liituge ka teie – SIIN! Ma lihtsalt mõtlen, et ma ise ei suudaks käia ja näha, mis seal karusloomakasvandustes toimub. See piin ja õudus ja… Aga kui ma saan püsiannetusega aidata seda kuidagi lõpetada, siis see on vähim, mis ma teha saan.\nTulgem nüüd tagasi LUMI juurde, sest loomulikult on mul teile pakkuda kood “mallukas15”, millega saate -15% kuni 19.12dani! Et kellel huvi on, soovitan kindlasti koodi kasutada. Ja kui lähed instagrami ja hakkad jälgima @luminordic lehte, ning annad mulle kommentaarides teada, et ka sinul on huvi katsetada looduslikku ja kodumaist kraami, et enda nahka turgutada, siis osaledki loosis, kus auhinnaks on tore komplet öö- ja päevaseerumist. Tahaksid võita? Võta siis loosist osa! Juba 19dal loosin ka võitja, et ta auhinna endale jõuluks kätte saaks ?\nCBDkanepiseemneõliLUMIseerumsunberry päevaseerumsuperbloom ööseerum\nVasta\tDiana 19. detsember 2019 at 03:46\nProoviks ära need seerumid hea meelega, seega osalen loosis 🙂\nVasta\tEgge 18. detsember 2019 at 16:05\nMa sooviks väga proovida. Rasedusega on näonahk osati tundlikuks läinud. Ehk just Lumi aitaks selle pehmeks ja klaariks saada. 🙂\nVasta\tÜlle M 18. detsember 2019 at 14:11\n..seerumitest olen kindlasti huvitatud, nahk on selline, et ainult kreemist kipub väheks jääma.\nVasta\tAnnika 17. detsember 2019 at 11:46\nMul on hetkel just seerum puudu täielikust õnnest:)\nVasta\tReelika 17. detsember 2019 at 03:42\nMa hakkasin hoopis mõtlema su reisile ja ohatistele. Et ole pai ja käi enne kuuma päikest paar kords sollis ära, meenuta nahale, mis see päevitus on. Ma kahtlustan, et kõik see suur päike korraga toob muidu jälle villid näkku ja nii ju jube paha reisi alustada.\nVasta\tMerit Eier 16. detsember 2019 at 23:35\nMina tahaks väga katsetada. Mul oli nahk viimati nii pekkis pubekana ja nüüd peale kahte last jälle jamps selle näonahaga ?♀\nVasta\tLaura 18. detsember 2019 at 19:04\nHirmsasti sooviksin seerumeid proovida :))\nVasta\tEva 16. detsember 2019 at 23:33\nMina täiega tahaks seda auhinda võita! Vanus hakkab 30ndate keskele jõudma ja nii halb pole mu näonahk kunagi olnud. Punnid ja kuivus ja samas liigne rasu. Võibolla kuluks just Lumi turgutus ära..\nVasta\tKatrin 16. detsember 2019 at 23:07\nSoovin loosis osaleda. Seerumitest olen vaid kuulnud, ise proovinud ei ole, aga teeks hea meelega algust.\nVasta\tDeisy 16. detsember 2019 at 20:58\nKatsetaks hea meelega:)\nVasta\tKristi 16. detsember 2019 at 17:20\nMuidugi tahan proovida!\nVasta\tTiina 16. detsember 2019 at 15:46\nOoo, katsetas küll. Seerumite maailma olen vaid natuke nö nuusutanud. Mõnda aega olen Hoia seerumit kasutanud. Toimib täiesti teist oodi kuu igasugu kreemid jne. Aga tänud info eest, et lisaks kasutada kreemi ka ? olen arvanud alati, et kreem on nagu too much lisaks seerumite. Nüüd kähku kreemi valima!\nVasta\tSigrit 16. detsember 2019 at 15:22\nVasta\tMariliis 16. detsember 2019 at 15:21\nMinul on huvi looduslike tooteid järgi katsetada 🙂\nVasta\tLiis K 16. detsember 2019 at 15:04\nMinul on suur huvi katsetada looduslikku ja kodumaist kraami 🙂\nVasta\tKristina 16. detsember 2019 at 14:19\nLooduslikud tooted pakuvad mulle väga huvi ?\nVasta\tSandra 16. detsember 2019 at 10:59\nOhh, ma nii kaua nillinud neid LUMI seerumeid! Endal hakkabki seerum otsa saama ja nii väga oleks uut vaja. Olen häid kommentaare lugenud ööseerumi kohta ja kuna mul on probleemne nahk, siis nii tahaks ära katsetada. Loodan loosiõnnele ?\nVasta\tKaija 16. detsember 2019 at 04:55\nVasta\tHelena S. 16. detsember 2019 at 01:50\nÜhte hääd seerumikomplekti oleks küll hädasti vaja! Osalen!\nVasta\tKaire 16. detsember 2019 at 16:33\nSooviks katsetada küll\nVasta\tKristi 16. detsember 2019 at 01:24\nKvaliteetsed tooted kuluks ära, juba kanavarbad silmade all ?\nVasta\tSusann 15. detsember 2019 at 23:24\nMuidugi soovin loosis osaleda, sest kooslus looduslik ja eestimaine on ju super? Ma ei ole ühtegi seerumit veel kasutanud, aga võidu korral kasutan kindlasti sinu juhendi järgi. Oma peaga oleksin ka ilmselt suure koguse kiirelt näkku lükanud ja pärast kirunud, et liiga rasvane ?\nVasta\tMerike 15. detsember 2019 at 23:09\nVasta\tlilllll 15. detsember 2019 at 21:49\nSoovin osaleda loosis! Endale midagi eriti näkku määrida ei viitsi, aga vot empsile oleks üks toekas seerum ideaalne jõulukink 🙂\nVasta\tTups 15. detsember 2019 at 18:15\nLoosis EI soovi osaleda, aga 😀\nvabandust, ma ei suutnud: sööge puuvilju ja köögivilju ning mingit C-vitamiini pole vaja juurde võtta! Paar riba paprikat või 1 apelsin annab päevase C-vitamiini koguse. Purgist võtmine on täiesti arusaamatu trend viimasel ajal. Toidust imenduvad vitamiinid alati paremini. Tabletist korraga suudab vaid väike osa imenduda ning müüdavad doosid on üpris suured, vist 500 kuni 1000mg keskmiselt (päevane vajadus on ainult 100mg). Seega üpris mõttetu raharaiskamine. Lisaks peab organimis valitsema tasakaal, ei ole nii, et ühte vitamiini on jube palju vaja, siis immuunsus tugev jms. Võib vastupidise efekti anda, sest lööb tasakaalu paigast ära. Ja toidust ei ole võimalik ühtegi vitamiini üle süüa. Purgist on aga ületarbimine vägagi lihtne.\nSoovitatud päevane tarbimiskogus 100 mg sisaldub keskmiselt:\n60 g astelpajumarjadest, paprikast või petersellist, (1 terve paprika kaalub u 120g!)\nVasta\tKaisa Orrav 15. detsember 2019 at 16:55\nKasutaks kõiki looduslikke tooteid, kui vaid suudaks neid kõiki osta 🙂\nVasta\tGerda 15. detsember 2019 at 15:21\nSooviksin osaleda! Polegi looduslikku kraami enne kasutanud. Ehk hakkab mreldima!?\nVasta\tKristi 16. detsember 2019 at 07:33\nSoovin osaleda loosis. Peale väikse sündi ja sellega kaasnevate magamata öödega on silmaalused pidevat tumedad ja paistes. Viimasel ajal panen tähele, et tekkinud näonaha kuivus.. millest, ei tea. Igaljuhul tean, et peaks mingid õiged tooted oma riiulile leidma.\nVasta\tMari 15. detsember 2019 at 14:41\nMa olen igasugu kreemide ja seerumite maailmas suht algaja, seega soovin osaleda\nVasta\tSigrid 15. detsember 2019 at 14:04\nSooviks ka loosis osaleda, ehk on Lumi tooted need mis mu näonaha kord teevad\nVasta\ttoolitestija 15. detsember 2019 at 13:58\nOlen looduslikest toodetest väga huvitatud, sest nahk lihtsalt ei kannata igasugust kraami.\nVasta\tBerit 15. detsember 2019 at 13:50\nLumi tooted on super mõnusad. Hetkel kasutan lumi kehakreemi ja näokreemi. Väga tahaks ka seerumeid proovida! Eriti meeldib, et tooted on looduslikud ja tõesti toimivad, endal kohe kuidagi puhtam tunne neid kasutades ?\nVasta\tKristin 15. detsember 2019 at 13:36\nMina olen pikalt uurinud ja tahtnud katsetada LUMI tooteid. Kuna hinnad on pigem krõbedad, siis pole veel ostnud, aga peab ikka ära proovima.\nVasta\tMaris 15. detsember 2019 at 14:32\nMina prooviks suurima heameelega seerumeid.. Pole ise veel ühtegi katsetanud aga mu nahk tundub et vist ikkagi vajaks seda turgutust ( sa nii hästi kiidad neid et usun et minu nahale oleks ka kohe vaja ?).\nVasta\tMaris 15. detsember 2019 at 13:27\nVasta\tHelina 15. detsember 2019 at 13:48\nSoovin osaleda loosis!:)\nVasta\tMaarja 16. detsember 2019 at 00:07\nNägu on küllaltki tundlik. Olen katsetanud erinevaid tooteid, kuid LUMI tooted veel proovimata.\nVasta\tLeili 15. detsember 2019 at 13:08\n?♀soovin proovida ?\nVasta\tSigrit 15. detsember 2019 at 13:04\nVasta\tTiia 15. detsember 2019 at 12:41\nOlen huvitatud 😉\nVasta\tMerili 15. detsember 2019 at 12:40\nOsalen. Soovin proovida Lumi toodet.\nVasta\tH 15. detsember 2019 at 12:26\nMa võtan ka loosist osa, tundub väga hea olevat?\nVasta\tJane 15. detsember 2019 at 12:26\nSoovin osaleda, pole kunagi LUMI tooteid kasutanud. Tahaks juba väga proovida ?\nVasta\tMerili M 15. detsember 2019 at 12:23\nMina sooviks katsetada ☺\nVasta\tEvelin Rogatkin 15. detsember 2019 at 12:21\nMa jumaldan Lumi tooteid. Eriti meeldib nende Tundra sari. Nüüd tahaks seerumeid kah katsetada ?\nVasta\tHeidi 15. detsember 2019 at 11:43\nMul õde kasutab Lumi tooteid ja on no mega rahul. Tal ei ole näonahaga vedanud ja vägavähesed asjad sobivad ning Lumi 1 neist vähestest. Nii, et heameelega prooviks ise ka ära 😉\nVasta\tKelly 15. detsember 2019 at 09:20\nMina väga tahaks kuna ei raatsi endale kunagi kreeme osta 1samas igasuguse jamaga asju mis on odavad kasutada ei taha ja nii ma olengi ilma seerumit ja kreemideta 🙂\nVasta\tKerli 15. detsember 2019 at 12:12\nOlen ise väga suur Lumi kreemide fänn, kuna oman väga probleemset nahka, siis on tõesti näha, et nendega läheb olukord paremaks. Seerumit piõe veel jõudnud katsetada, aga usun, et ei pettuks ka selles.\nVasta\tImbi 14. detsember 2019 at 23:24\nMa olen suur Lumi ja ka teiste eesti toodete fänn ning väga suure hea meelega katsetaks kodumaist ja looduslikku kraami.\nVasta\tSS 14. detsember 2019 at 17:52\nHea meelega katsetaks neid tooteid, Lumi kraami olen varasemalt proovinud ja on meeldinud!\nVasta\tKaisu 14. detsember 2019 at 17:15\nOsalen loosis 🙂 Päris mitu korda olen nende lehel kreeme ja seerumeid vaadanud, aga töötu inimesena ma endale sellist luksust lubada ei saa.\nVasta\tKessu 15. detsember 2019 at 12:53\nMinul on huvi, soovin osaleda.\nVasta\tTriin 14. detsember 2019 at 16:23\nPraegu vajab nahk erliselt niisutust ja kosutust. Rõõmuga osalen❤\nVasta\tM 14. detsember 2019 at 13:52\nSooviks ka oma väsinud nahka turgutada!\nVasta\tMari 14. detsember 2019 at 13:38\nMa armastan LUMI tooteid ❤ kohekindlasti osalen loosis!\nVasta\tJaanika 14. detsember 2019 at 13:34\nOlen ka suur Lumi toodete fänn, nii et osalen hea meelega loosis 🙂\nVasta\tLiis Er 14. detsember 2019 at 11:22\nSa viid mu pankrotti 🙁\nVasta\tH 15. detsember 2019 at 12:25\nVasta\tkertu 14. detsember 2019 at 01:39\nPole ammu seerumeid kasutanud. oleks aeg!\nVasta\tKetukas 14. detsember 2019 at 00:22\nMina kiidan LUMI tooteid taevani. Mingi hetk muutus mu näonahk nii jubedaks, et lausa vastik oli. Isegi puberteedieas ei olnud mu näonahk nii jube kui eelmisel kevadel. Otsisin puhast ja looduslikku toodet mis võiks u näonaha paremaks teha. Sattusin Lumi peale ja tellisin endale kohe terve Tundra sarja. Juba 2 nädalaga oli mu näonahk punetavatest punnidest peaaegu et puhas. Ja siiani olen Lumile truuks jäänud 🙂\nVasta\tMarju 13. detsember 2019 at 23:27\nKasutan Lumi sügavniisutavat päevakreemi ja see on siiani kõige parem mida olen kasutanud. Huvitav oleks seerumeid ka proovida. Osalen loosis!\nVasta\tKristiina 13. detsember 2019 at 22:17\nOsaleksin samuti hea meelega loosis 🙂\nVasta\tAnneli 13. detsember 2019 at 17:17\nVot mina kuulen nüüd ka esimest korda, et pärast seerumit tuleks veel kreemitada. Hea teada! Ma olen kasutanud hüaluroonhappega seerumit lihtsalt kreemi asemel… Oleks küll huvi katsetada kodumaist kraami.\nVasta\tSiret 14. detsember 2019 at 11:33\nVasta\tinimene 13. detsember 2019 at 16:03\nNeil on oma instagrami lehel huvitavad inimesed nö näidisteks, ei ole üldse sellised silutud ja maksimaalselt kaubandusliku pakendiga, täitsa isikupärased ja oma iluvigadega. Kui pudelite vahele rohkem neid inimesi näitaks, siis ma täitsa vaataksin.\nVasta\tKadri 13. detsember 2019 at 15:39\nOlen juba mõnda aega mõelnud neilt midagi soetada, aga tegudeni pole jõudnud. Nüüd tuleb see ära teha 🙂 Ja loosis osalen ka! 🙂


sundimine kepinuhtluse ähvardusega. Kepisunni all töötavad teolised.\nminema|ajamine ‹-se 5› ‹s›\näraajamine, väljaajamine, lahkuma sundimine. Kodunt minemaajamine.\npiits ‹-a 23› ‹s›\n1. kepikujulisest varrest ja selle külge kinnitatud nöörist v. rihmast koosnev löögiriist (hrl. looma) sundimiseks, ergutamiseks, ajamiseks. Piitsa vars, piug, keel. Nahkne, rihmadest punutud piits. Lühike, pikk piits. Pika piuga, haraline piits. Kutsar plaksutas piitsa. Hobust, härga, koera piitsaga lööma. Nähvas hobust piitsaga, poisile piitsaga vastu jalgu. Mees andis hobusele piitsa 'lõi, peksis hobust piitsaga'. Tõrkuv hobune sai piitsa. Karjane ajas sigu piitsaga lauta. Nad ei lähe tööle, aja või piitsaga. Piitsa abil sunniti orje tööle. Nad tuleks pika piitsaga majast välja ajada. Postipoisi piits sundis hobuseid kiiremale sõidule. Piits tantsis teoliste turjal. Lähenev vihm kihutas meid tagant nagu piits. | piltl. Pidev müra on närvidele piits. Jutlustaja vihaste sõnade piitsad langesid kuulajaile. *Surmamõte polnud ainult ahastamiseks, see oli ühtlasi piits, mis taga kihutas, et inimene oma elupäevi maha ei magaks.. H. Raudsepp.\n▷ Liitsõnad: nahk|piits, okas|piits, rihmpiits; koera|piits, orja|piits, ratsapiits; sõnapiits.\n2. piltl (tagant)sund(imine), rõhumine, surve. Talupojad ägasid mõisniku piitsa all. Kui meisse hästi suhtutakse, töötame ka ilma piitsata. Osav valitseja kasutab nii piitsa kui ka präänikut 'meelitusi, kergendusi, soodustusi'. Anname aga vanale valgele piitsa! (õhutusütlus viinavõtmiseks). Parem vana habeme kui noore piitsa all. *Mina aga kasvasin Vene piitsa all. Meil polnud midagi peale viha ja suure püüdlemise vabadusele. A. Gailit. *Anna korjas ja kombineeris, andis endale piitsa [= rabas tööd], et aga lapsed haljale oksale jõuaksid. L. Vaher.\nsund ‹sunni 21› ‹s›\n1. sundimine. Teoorjad elasid mõisa sunni all. Ta ei talunud sundi. Tööle mindi sunnita, selleks polnud sundi vaja. Kui õppimiseks huvi ei ole, siis ei aita sundki. Oli nälja sunnil vargile läinud. Häda, paratamatuse, olude sunnil oli ta nõus tegema igasugust tööd. *Usu küsimustes pole meil iial sundi olnud, ei vanasti ega nüüd. Igaüks usub, nagu ta heaks arvab. A. Kalmus. *.. oma südame soojemal sunnil olen ma siin selle mehe abikaasaks astunud .. A. Kitzberg.\n▷ Liitsõnad: kepisund.\n2. vältimatu kohustus v. vajadus. Sisemine, väline sund. Poeet tundis endas tugevat sundi kirjutada elu varjukülgedest. Tunnen vastupandamatut sundi teda solvata. *.. süda kiskus kokku hellusest, rõõmust ja valust. Oli sund öelda midagi hääd .. U. Masing.\n▷ Liitsõnad: salasund.\n3. vaist, instinkt. Rändlinde juhib võimas sund. *Temas rääkis ainult tume seletamatu sund, mille vägevat keelt ta vastu panemata pidi kuulma. A. Saal. *Mirjam on suur ja rikkalik naine, ürgsete sundidega .. H. Raudsepp.\n▷ Liitsõnad: loomusund.\nsundus ‹-e 5 või -e 4› ‹s›\n1. sund(imine). Töötati mingi sunduseta. Sundusega aeti vangid tööle. Vaim ei kasva ega arene sunduses. See toimus vabatahtlikkuse alusel, sundust ei olnud. Ei ole sundust sinna minna. Seda ei saa kõigile sunduseks teha. Polnud nende hulgas inimest, kes sunduseta oleks midagi teinud. *Ega ta ilma sunduseta küll klaveri ligi ei tulnud. L. Promet. *On usk sunduse või südame asi? A. Kitzberg.\n▷ Liitsõnad: vormisundus.\n2. kohustatus millekski, kohustus. Tuli minna – see oli sundus. Töö peaks olema rõõmuks, mitte sunduseks.\n▷ Liitsõnad: kooli|sundus, tsunfti|sundus, töösundus.


9. aprill 2020 - Vooremaa\n02:01 Kolmapäev, 3. juuni 2020\nPeaministri 26. märtsi 2020. a korralduse nr 52 „Eriolukorra juhi korraldus liikumisvabaduse piirangu kehtestamiseks COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse diagnoosiga isikutele ja nende... Loe lähemalt\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 1 609 COVID-19 viiruse testi, millest üks protsent ehk 23 osutusid positiivseks. Rahvastikuregistri andmetele tuginedes tuli ööpäevaga enim uusi... Loe lähemalt\nTäna hommikul kella 9.30 paiku sai häirekeskus teate, et Põltsamaa vallas Pikknurme külas on veoauto kraavis. Autoroolist avastati 43-aastase mehe surnukeha. Lõuna prefektuuri operatiivjuht... Loe lähemalt\nJuba nädala jagu on Jõgeval Suurel tänaval enne viimast suurt sõda Jõgeva majandusühistu peakaupluseks ehitatud ajaloolise maja juures käinud ehitustööd. Jõgeva Coop on alustanud sinna... Loe lähemalt\nKuna Tartu halduskohus peatas Põltsamaa vallavolikogu otsuse kehtivuse, mis nägi ette valla haridusvõrgu ümberkorraldamise 1. septembriks 2020, ei saa vallavalitsus jätkata reformi läbiviimist... Loe lähemalt\nToidu- ja esmatarbekaupade e-kauplus Barbora.ee hakkab koostöös Maximaga pakkuma kontaktivaba ostlemise võimalust 33 Maxima kaupluses kokku 17 Eesti linnas. Teiste hulgas laieneb kontaktivaba... Loe lähemalt\nNädalaid kodus olemine on suurendanud ülejäänud maailmas perevägivalla juhtumite arvu. Tülid ja arusaamatused on kerged tekkima, kui ollakse pidevas pingeseisundis, tuntakse hirmu või lausa... Loe lähemalt\nKriisid on maailma suuremal või väiksemal määral alati mõjutanud, kuid praegune koroonaviirusest tingitud pandeemia ületab kohati juba Teise maailmasõja aegset kataklüsmi, sest toona jäid... Loe lähemalt\nMöödunud nädalatel on paljudel, sealhulgas ka minul, tekkinud aeg-ajalt lootusetuse, tujutuse ja mõistmatuse tunne. Ilmad muutuvad järjest ilusamaks, aga võimalusi, kuhu minna, kahaneb iga... Loe lähemalt\nPsühholoogia seletab, et inimese areng liigub kriisist kriisi ja iga kriisi põhjustab šokk, mis saab alguse väliste tingimuste muutusest. Enamasti tabatakse end äkki mingilt mõttelt, et kõik... Loe lähemalt


Vooremaa Betti Alveri parki Jõgeval võib tulla purskkaev\nBetti Alveri parki Jõgeval võib tulla purskkaev\nJõgeva maavalitsuse ja linnavalitsuse töötajad arutasid ringkäigul, kuidas Jõgeva kesklinna inimsõbralikumaks ja nägusamaks muuta. Maavanem Aivar Kokk pakkus välja mõtte ehitada Betti Alveri parki purskkaev. Ta märkis, et ehitamise rahastamine peaks kulgema Jõgeva linnavalitsuse ja maavalitsuse koostöös.\nSobib paremini parki\n?Varem on tehtud plaane ehitada purskkaev Kesk-Eesti Ärikeskuse ja Kaubahalli vahelisele alale. Maavanema arvates sobiks see aga paremini Betti Alveri parki,? rääkis linnapea Heldur Lääne. Tema sõnul on nii kohalik omavalitsus kui ka maavalitsus seisukohal, et kahe ärikeskuse vaheline ala tuleks välja arendada linna keskväljakuna, mida võiks katta korralik sillutis.\n?Keskväljak sobiks hästi ka mitmete ürituste korraldamiseks. Inimestele meeldis, kui Kesk-Eesti messi ajal oli väljakul peotelk. Selle ümber pole elamurajooni, vaid kontorihooned, nii ei tohiks hilisõhtune peomelu linnaelanikke segada,? ütles linnapea ja lisas, et meie maakonnas pole üheski linnas korralikku keskväljakut, maakonnakeskuses peaks see aga kindlasti olema.\n<P align=justify>Kesklinna lipuväljak\nJõgeva linnavalitsus ja maavalitsus otsustasid teha ka ühiseid jõupingutusi maa- ja linnavalitsuse hoone esise väljaku kujundamiseks lipuväljakuks, kus lehviksid nii Jõgeva maakonna ja kõikide omavalitsuste lipud kui ka Eesti riigi ning Euroopa Liidu lipp. Samuti oleks seal sobiv heisata nende riikide lipud, kust Jõgevamaale külla tullakse.\nJõgeva linnavolikogu esimehe Ants Paju sõnul tuleks kujundada Jõgeva kui Vooremaa pealinna imagot.\nMaavalituse ja linnavalituse töötajad tutvusid ligi kümne kilomeetri pikkusel jalutuskäigul ka linna asutuste ja ettevõtetega. ?Oli hea kuulda, et Jõgeva Majandusühistus on saadud üle madalseisust ja suudetakse pakkuda kvaliteetset kaubandusteenust maakonna mitme piirkonna elanikele. Järjest uuendatakse kauplusi ja avatakse uusi. Aktsiaseltsis Valmeco peetakse oluliseks, et inimestel säiliksid töökohad, ? tõi maavanem näiteid külaskäigust kahte ettevõttesse.\nSeptembris kavatsevad Jõgeva maavalituse ja linnavalituse töötajad linna olukorraga tutvumiseks taas kepikõnni korraldada.


Šikid püksid esindavad ajatut merestiili. Mugavast elastsest gabardiinist. Esiosal jookseb 2 rida kauni viimistlusega nööpe. Hästiistuv tegumood. Tagaosal on sissevõtuõmblused. Sääre sisepikkus ca 75 cm. Sääreotsa laius ca 19 cm. Masinpesu 30 °C juures. 100% polüestrit.\nDECHY Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


Priit Tali: vaadakem uuel aastal sagedamini peeglisse - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Priit Tali: vaadakem uuel aastal sagedamini peeglisse\nPriit Tali: vaadakem uuel aastal sagedamini peeglisse\nTänavune peeglissevaatamine. Pilt on illustratiivne.\n„Ma olen tänaseks selles portaalis avaldanud ümmarguselt 200 tillukest mõtisklust. Ja osaliselt just sellest tulenevalt olen pisut rohkem jälginud ka kõike seda, mida meedias kirjutavad teised inimesed. Minuga sarnased, minust vähe erinevad või ka kardinaalselt teistsugused inimesed.\nOn üks omadus, mis ühendab neid (meid) kõiki, praktiliselt sajaprotsendiliselt.\nPeaaegu kogu meie kriitika, argumentatsioon, retoorika, ka irisemine on suunatud kellegi teise vastu. Me üritame kedagi õpetada, kedagi suunata, kedagi paljastada, kedagi paika panna, hullematel juhtudel halvustada või hävitadagi.\nKuid haruharva juhtub, et keegi meedias sõna võtvatest mistahes maailmavaatega tegelastest pööraks oma pilgu ja vaimujõu peeglisse. Ning kirjutaks ja mõtiskleks nende teemade üle, mida ta ise vääralt teinud, valesti ajanud, kõveralt toimetanud. Ja mida peaks parandama.\nNo olgu, avalikult ei taha ju iseennast lahata, kuid laias laastus on see domineeriv terves meie elus – tähelepanu on suunatud peamiselt (ainult?) kõigi teiste puudujääkidele ja möödalaskudele. Ning mis kõige nutusem – me usumegi siiralt, et asjad lähevad paremaks, kui üritame muuta, remontida, korrigeerida teisi. Mitte ennast.\nMeile endale suunatud kriitikale järgneb reeglina õigustamine, haruharva kriitika analüüsimine.\nEnam jätkusuutmatumaks minna ei saa.\nIga psühholoog või perenõustaja ütleks teile, et suhte parandamist tuleb alustada iseendast. Ja mida muud on meie eraelu, ühiskondlik elu, tööelu või poliitika mistahes tasandil, kui suurem või väiksem hulk suhteid?\nJeesus sõnastas oma Mäejutluses universaalse retsepti – „Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele!“ Rahvapäraselt – ära tee teisele seda, mida sa ei taha, et sulle tehtaks!“ Selle mõtte üldkehtivusest aru saamiseks ei pea sugugi usklik olema. See kohaldub täpselt samaväärselt veendunud ateisti või lamemaalase puhul.\nKõigele lisaks on see ju ka puhtalt loogiline – arusaadavalt on kõige hõlpsam kohendada ja muuta seda, mis on kõige käepärasem, mida kõige paremini tunneme. Ehk iseennast.\nKuid mingil põhjusel me nii ei toimi.\nÜsna ühemõtteline näide on alkohoolikute teema, tean seda isiklikest valusatest kogemustest. Niikaua, kuni „mina tegin kõike õigesti“, kuni „saatus nöökis“ või „maailm oli kuri“ või „keegi mind ei mõistnud“ – niikaua liikus olukord allamäge. Tervenemine algas äratundmisest, et viga on minus ja ainult minus endas. Alles selle tunnistamisest alates said võrsuda teod õiges suunas.\nMeie sisepoliitika on asjakohaseid näiteid kuhjaga täis. Kui palju on olnud hammaste kiristamist EKRE erinevate tegevuste või mõtteavalduste pärast. Aga kui palju olete kohanud arusaamist või veel enam – omaks võtmist – et lõviosa (kui mitte kõik) EKRE toimingud on olnud otsesed vastureaktsioonid kellegi teise tegevustele, eesmärkidele, rünnakutele?\nOpositsiooni haukumine koalitsiooni kallal on juba tüütult omaseks ja armsaks saanud, sageli enam ei märkagi. Kas aga keegi mäletab, millal viimati kostis opositsioonipingi poolt midagi enesekriitilist või kasvõi lihtsalt konstruktiivset?\nMuidugi ei saa ühegi erakonna kohta öelda, et nad eriti enesekriitilise sisekaemusega tegeleks. Mõne pimedus enda puuduste suhtes torkab lihtsalt rohkem silma.\nVanasõna „Teise silmas näeb pindu, enda silmas palki ei näe“ on nii üldine, nii levinud kõrges poliitikataevas ning samaväärselt privaatsetes inimsuhetes.\nMõeldes meenutades lõppeva aasta markantsematele teemadele ja skandaalidele, võib neis kõigis näha sedasama põhijoont – süvenemata, analüüsimata karati kellelegi kallale hetkekski mõtisklemata, kas ise ollakse ikka õige esimest (või kümnendat) kivi viskama.\nEi oskagi uueks aastaks muud soovida iseendale, kõigile sõpradele-tuttavatele ja kogu rahvale, kui veelkord korrata Jeesuse sõnu „Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele!“ Ma ei kujuta ette ühtegi muud käitumismustrit, mis meie kõigi elu edenemisele rohkem võiks kaasa aidata.\nEi ole see elu nii kiire ühti! Võtkem rohkem aega peegli ees seisatada.


Elisabeth Eisen - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nRUBE TRADE OÜ: Tegevuslugu 25.02.2022\nRUBE TRADE OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige Mattias Eisen selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat. RUBE TRADE OÜ valdkond on jaemüük muudes spetsialiseerimata kauplustes. Samas valdkonnas (EMTAK 47191) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1055 tükki, kes annavad tööd kokku 11175-le inimesele ja kogu...\nElisabeth Eisen tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 239 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 7 009 €.\nhttps://ilumus.ee/, http://rube.ee, http://aldente.ee\nKäibed kokku (2022) 27 613 €\nBilansimaht (2022) 6 056 €\nRUBE TRADE OÜ Juhatuse liige 360 punkti\nRUBE TRADE OÜ Logi sisse\nKOLM KIRSSI OÜ Logi sisse


Andres Raid: Lenini unistus täitumas? - Estonian World Review\nAndres Raid: Lenini unistus täitumas? (2)\nArvamus 08 Jul 2012 EWR\nVene revolutsiooni juht Lenin kirjutas kunagi töö „Euroopa Ühendriikide loosungist“. Kas asi tõesti nii lähebki? Selguse saamiseks on vahel üsna tulus vaadata tegelasi, kes seisavad selle loosungi taga ja on selle elluviimise nimel pingutanud.\nEuroopa Liidu juht José Manuel Barroso andis 10. juulil 2007. aastal pressikonverentsil avalikult teada, et Euroopa Liit on impeerium. „Mõnikord mulle meeldib Euroopa Liitu kui moodustist võrrelda organisatsioonina impeeriumiga. Me anname impeeriumi mõõdu välja,“ mainis Barroso.\nEuroopa Komisjoni president Barroso nimetas ELi ka "impeeriumita impeeriumiks", kinnitades, et see pole moodustatud jõuga, vaid vabatahtlikult............\nVene revolutsiooni juht Lenin kirjutas kunagi töö „Euroopa Ühendriikide loosungist“. Kas asi tõesti nii lähebki? Selguse saamiseks on vahel üsna tulus vaadata tegelasi, kes seisavad selle loosungi taga ja on selle elluviimise nimel pingutanud. Üks neist on kindlasti Aleksander Kožev ja jutu lõpetuseks võib proovida sellesse kontseptsiooni mahutada Eesti rahvusriigi.\nKes see Kožev siis ikkagi oli? Ta ei olnud rohkem ega vähem kui Euroopa Ühisturu loomise võtmefiguuridest selles Euroopa osas, kuhu nüüd kuulume ka meie ja mis meie silme all läheb konföderatsioonist üle föderatsiooniks. Lenini mitte just kõige silmapaistvam, kuid siiski oluline kirjutis „Euroopa Ühendriikide loosungist“ on selle otsene eellane ja seda kinnitab ka sündmuste kulg, iseasi on, kas see kellelegi sobib või mitte.\nPrantsusmaa hall kardinal\nKožev võttis aktiivselt osa Prantsuse vastupanuliikumisest ja sakslased oleks teda arreteerimise momendil, kui ta oli parasjagu oma propagandamissioonil Krimmi tatarlaste üksuse keskel Prantsusmaa lõunaosas, peaaegu maha lasknud. Vahetult pärast sõda tegi talle üks tema endistest õpilastest ettepaneku valitsuse teenistusse astuda ning tema teadmised ja võimed ilmnesid üsna kohe – tast sai mees, kes hakkas kujundama Prantsusmaa väliskaubanduse strateegiat ja osaliselt ka riigi välissuhteid laiemalt.\nKoževi tegevuse ümber hõljusid legendid ja üheks põhjuseks oli kindlasti see, et tema tegevuse tegelik sisu oli kuni viimaste aegadeni ja süvauurijate eest varjatud. Teda kutsuti valitsuse poliitika „halliks kardinaliks“ (éminence grise), kuid tema dokumendid jäid kättesaamatuks hetkeni, mil peaministriks sai end tema õpilaseks tituleerinud Raymond Barre. Too nõudis Koževi koostatud paberid välja „ametialaseks kasutamiseks“ ja nii sattus osa pabereist hiljem filosoofi lese kätte ja sealt juba ka uurijateni. Legend osutus tõeks – Kožev mängis üliolulist rolli läbirääkimistel tollide ja lõivude üle (nii Euroopa majandusühenduse loomise kui ka selle täiustamise ajal, sama käib GATTi lepingu (General Agreement on Tariffs and Trade) ettevalmistamise kohta), tal oli oluline osa poliitika ümberkujundamisel, mis puudutas „kolmandaid maid“. Prantsusmaa majanduspoliitikat tegidki toona kolm meest – Bernard Clappier, Olivier Wormser ja tema ise, Kožev.\nKord Washingtonis toimunud vastuvõtul tutvustas Prantsusmaa saadik Henry Kissingerile Clappier`d ja Wormseri nimetades neid nimedega Bouvard ja Pécuchet. (Flauberti lõpetamata teos) Kissinger osutas Koževile ja küsis, et kes siis too veel on? Ja sai ka vastuse – see on meie Flaubert. Clappier meenutas hiljem: „Raske on paremini hinnata hierarhiat selle kolmikus. Kožev oli selles nii leiutaja, kui soovite, siis ka hingestaja koos oma kahe täideviijaga“. Ametlikult ajasid asju läbirääkimistel igasugused kõrgete nimetustega ametnikud, tegelikult juhtis asja aga „leiutaja“ tagasihoidlikku positsiooni omav persoon Prantsusmaa valitsusest.\nKoževi talenti teadsid ja tunnustasid ka tema oponendid ja paljude isikute mälestuses on otse öeldud, et teadmine Koževi osalemisest mingite asjade otsustamisel ajas nad sõna otseses mõttes paanikasse (tavaliselt olid nendeks kas USA või Suurbritannia esindajad). Ja ka halliks kardinaliks ei kutsutud teda ilmaasjata – näiteks Valéry Giscard d'Estaing olles minister ja just ette kandnud kõne, mille oli Kožev ette valmistanud, küsis viimaselt otse – noh, oled nüüd viimaks rahul?!\nEuroopa Ühendriigid ja Jeanne d'Arc\nKožev ei olnud mitte ainult suurepärane läbirääkija ja strateeg. Tema tegevuse taga, mis oli suunatud Prantsusmaa ja Euroopa Ühinemise hea käekäigu tagamiseks oli tegelikult ajaloolis-filosoofiline kontseptsioon. Raymond Aroni mälestuste järgi selgitas Kožev talle 1946. aastal oma arusaama toimuva kohta – ajalugu lõpeb, ta on saavutanud regionaalimpeeriumide taseme, ühisturud on valmis.\nSee etapp eelneb universaalsele impeeriumile ja see sõltub sellest, kes seal regionaalimpeeriumidest parasjagu domineerib. Just selles faasis otsustas ta teenida Lääne-Euroopat, mis pidi saama alul ühisturuks ja hiljem föderatsiooniks. Toonased protokollid tõendavad, et Kožev oli inglaste ja ameeriklaste suhtes üsnagi negatiivselt meelestatud. Teises maailmasõjas maatasa tehtud Euroopast pidi saama majanduslikult ja kultuuriliselt iseseisev võim, mis astub vastu eeskätt ameerikaliku elulaadi vastu. Pole ime, et ta toetas de Gaulle`i, ehkki vene emigrandile oli prantsuse kindrali rahvuskultus vastumeelne.\nPaljud tema kaasaegsed tuletasid meelde tema poolt toodud „Jeanne d`Arci argumenti“, mis andis hästi edasi tema ühise Euroopa teenimise ideed. Oludes, kus suurfeodaalid pidasid lakkamatuid sõdu, suutis Prantsusmaa ühendada sellest naisest innustatud kuningavõim. Seesama kuningavõim õiendas juba hiljem Richelieu ajal kõigi nende vabadikega arved ja kehtestas absolutismi. Kui feodaalid suutnuks kokku leppida ning luua ühise fiskaalse ja majandusruumi, ohverdades vaid pisut oma varadest, polnuks monarhia vältimatu.\nTäna vaatab absolutism meile vastu kui kommunistlik impeerium, mis kasutab seda, et Lääne-Euroopa rahvad vaevlevad oma rahvusliku egoismi kütkes, röövivad kolooniaid ja valmistavad sellega ette kommunistlikke riigipöördeid ja revolutsioone. Üleminek Euroopa konföderatsioonilt föderatsioonile ja koloniaalpoliitika revideerimine – see on kaasaegne võti võitluseks absolutismiga. Oma kirjas sõbrale, tuntud konservatiivsele filosoofile Leo Straussile (kes oli tema üks järjekindlamaid oponente) kirjutas Kožev otse – kas Lääs läheb rahvusliku egoismi piiramisele või võidab tõepoolest Stalinlik impeerium selle hullemas kehastuses.\n1999. aastal ilmus „Le Monde`is“ artikkel, kus väideti, et Kožev oli kolme aastakümne jooksul teinud aktiivset kaastööd NSVLiga, ehkki need algmaterjalid on üsna kahtlase väärtusega juba kasvõi seetõttu, et Kožev oli osa oma teadlikust elust pühendanud just sellise NSVLi vastu, mis sellest välja tuli. Ta on korduvalt rõhutanud, et NSVL oli riik, kus valitses katastroofiline sisepoliitika ja unistus klassideta ühiskonnast on lihtsalt naeruväärne. Samas lähtus Kožev just Lenini õpilase Stalini õpetusest ja imetles seda tegelast vägagi, saates diktaatori surma puhul sellise kirja, milles ülistustest puudust ei olnud. Kožev ülistas omamoodi stalinismi, tervitas igati NSVLi kui liitriigi loomist ja ei välistanud sugugi jõu ja isegi terrori kasutamist nende lõplike eesmärkide saavutamiseks.\nLisame omalt poolt siia vaid mõne nädala taguse katke Angela Merkeli sõnavõtust – igasugused rahvuslikud ideoloogiad on meie ühise ideoloogia takistuseks…\nKožev suri 4. juunil 1968. aastal vahetult pärast Euroopa Ühisturu istungit, mida ta ise juhatas.


Venemaa paiskas koroonavaktsiini esimese partii tsiviilkasutusse\nVenemaa koroonavaktsiin Sputnik V on tekitanud lääne ekspertides omajagu skepsist.Foto: EPA/Scanpix\nToimetas Aare Kartau, 8. september 2020 13:31\nVenemaa tervishoiuministeerium teatas teisipäeval, et koroonaviiruse vaktsiin Sputnik V esimene partii läks tsiviilkasutusse. Toote arendajad valmistuvad tavakodanike vaktsineerimise taustal ulatuslikeks kliinilisteks uuringuteks, kirjutab The Moscow Times.\n„Vaktsiini Gam-Covid-Vac [Sputnik V] esimene partii läbis vajalikud kvaliteeditestid ja paisati tsiviilkäibesse,“ teatas Vene tervishoiuministeerium. Samuti lisati, et esimene partii tarnitakse erinevatesse regioonidesse lähitulevikus. Täpsemaid numbreid ega muud infot ministeerium ei avaldanud.\nTervishoiuminister Mihhail Muraško ütles esmaspäeval, et Sputnik V esimese partii tarne maht on võrdlemisi marginaalne. Ta mainis augusti lõpus, et adenoviirusel põhinev vaktsiin saadetakse esmajärjekorras tervishoiutöötajatele ja õpetajatele.\nSputnik V loonud riikliku Gamaleja epidemioloogia ja mikrobioloogia uurimiskeskuse hinnangul oleks vaja massiimmuunsuse saavutamiseks 80 miljonit annust vaktsiini. Vaktsiini arendaja teatas, et massiline vaktsineerimine algab kohe, kui Sputnik V jõuab tsiviilkäibesse. Veidi aja eest kuulutas Gamaleja, et vajalikust 40 000 vabatahtlikust, kes osaleksid 3. faasi uuringutes, on värvatud üle poolte ehk 25 000 inimest – neist 10 000-le manustatakse pimeuuringus vaktsiini asemel platseebot.\nHiljuti avaldatud varajased kliinilised uuringud näitasid teadaolevalt seda, et Sputnik V ei põhjustanud patsientidel tõsiseid kõrvaltoimeid. Siiski märgiti raportis, et selle tõhususe kindlakstegemiseks on vaja põhjalikumaid uuringuid.\nVenemaal ületas diagnoositud koroonajuhtumite arv miljoni piiri\nMaailm 1. september 2020 13:30\nVenemaa registreeris Covid-19 vaktsiini: inimkatse tehti ka Putini tütre peal, maailm venelasi ei usu (3)\nMaailm 11. august 2020 20:15\nTervis | Uudised 11. august 2020 17:57\nõpetaja 9. september 2020 19:22\nVene riik ei kao maakeralt kunagi nagu ütles kloostri munk.


Mis on kõige populaarsem hiir CS:GO mängimiseks? - Mänguarvutid.ee\nMis on kõige populaarsem hiir CS:GO mängimiseks?\nMänguarvutid.ee > Blog > Mis on kõige populaarsem hiir CS:GO mängimiseks?\nKõige usaldusväärsem mängurite e-pood Eestis!\nÜks populaarsemaid CS:GO-le keskenduvaid YouTube’reid Maxim “BananaGaming” kogus tuhandetelt mänguritelt informatsiooni, et saada vastus küsimusele:”Mis on kõige populaarsem hiir CS:GO mängurite hulgas?”\nMaximi kogutud informatsiooni põhjal võiks justkui öelda, et mida kõrgem rank, seda haruldasemaks muutusid tavapärased arvutitega kaasas olevad hiired ning valituks said mänguritele suunatud hiired Razerilt, Steerseries’lt ja teistelt suurfirmadelt. Milline hiir aga osutus kõige populaarsemaks, seda vaata videost!\nMillist hiirt Sina mängimiseks kasutad? Jaga teistega:\nRelated Articles\tSkyrimi loojad:”Arendamisel on kaks projekti, mis on suuremad kui kunagi varem.”\nVaata, mis tunne on kassi päästa kasutades selleks VR-i\n10 kõige lahedamat arvutikomplekti


EUROVISIOONIKÕNE ⟩ Uku Suviste ära jäänud Eurovisiooni etteastest: plaanisime palju muudatusi - Eesti staarid - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n14. mai 2020, 8:30\nEUROVISIOONIKÕNE ⟩ Uku Suviste ära jäänud Eurovisiooni etteastest: plaanisime palju muudatusi\nUku Suviste eurovisioonikõne ajal juutuuber NikkieTutorialsiga (vasakul).\nKuigi tänavune Eurovisiooni lauluvõistlus jääb koroonakriisi tõttu ära, toimub finaalipäeval, 16. mail, eriüritus, kus astub üles ka Uku Suviste. Tänavusele Eurovisioonile esinema valitud Suviste andis seoses eriüritusega juutuuber NikkiTutorialsile ka väikese videointervjuu.\nEesti Laul 2020 võitjaks kuulutatud Uku Suviste saab vaatamata Eurovisiooni lauluvõistluse ära jätmisele võimaluse osaleda Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) korraldatud eriüritusel «Eurovision: Europe Shine A Light».\nSelle eel istus Suviste videokõne vahendusel maha Hollandi juutuuberi ja Eurovisiooni online-saatejuhi NikkieTutorialsiga (kodanikunimega Nikkie de Jager). Nelja-minutilise kõne jooksul räägiti nii eriolukorrast kui ka võistluseks plaanitud lavaesitlusest. Jutuks tuli ka «armastus», millele oli pühendatud Suviste tänavune võistluslugu «What Love Is».\nSuviste rääkis esmalt sellest, kuidas on tema jaoks kulgenud koroonaviirusest tingitud eriolukord. «On olnud päris huvitav aeg, õnneks palju puhkamist, pärast rahvuslikku lauluvõistlust ma vajasin seda aega, et vabaks võtta,» tunnistas Suviste ja lisas, et on tegelenud kodus palju laulukirjutamisega.\nNikkieTutorials tahtis ka teada, mida armastus Suviste jaoks tähendab. Küsimuse peale kostis Suviste esmalt naljatades, et Nikkie juba surub talle peale, kuid lõpuks tõdes: «armastus, see on [...] välja andmine. Armastus minu jaoks on andmine, mitte nii väga selle vastuvõtmine või selle tundmine, vaid andmine.»\n«Arvan, et see on kõige lihtsam viis seda öelda,» ütles Suviste.\nVideokõne keskel rääkis Suviste aga täpsemalt sellest, mida esialgu Eurovisiooni lauluvõistluse lavaesitluseks plaaniti.\nUku Suviste eurovisioonikõne juutuuber NikkieTutorialsiga (vasakul).\n«Me plaanisime viimaseks esitluseks palju muudatusi, täiesti teistsugune, me ei tahtnud teha midagi, mida me juba teinud olime,» tunnistas Suviste, kelle Eesti Laul 2020 võiduloo minimalistlik lavakujundus koosnes umbes sajast küünlast.\nSuviste sõnul sai suure lava, selle kõigi võimaluste ja LED valgustuse olemasolu (põrandal, külgedel, seljataga) arvesse võttes plaanitud etteaste, mis oleks loonud võimsa muinasjutulise 3D maailma.\nLisaks tuli jutuks tõsiasi, et Suvistet ei valitud automaatselt Eestit järgmise aasta Eurovisioonil esindama. NikkieTutorials tahtis teada, mis tunde see Suvistes tekitab.\n«Täitsa okei,» vastas Suviste ja lisas: «mul on vaja läbida üks filter vähem.» Suviste jäi selles osas optimistlikuks ja loodab, et tal on palju toetajaid, ning loodetavasti leiab ta ka järgmise aasta Eesti Laulu jaoks vajaliku inspiratsiooni.\nEurovisiooni toimumisel oleks Suviste astunud lavale finaalkohta jahtima täna, lauluvõistluse teises poolfinaalis, 14. mail.


Bake Offs Liam oli röövitud star Baker, öelda vaatajaid - mida sa arvad? | EE.rickylefilm.com\nKüpseta Off Liam oli "röövitud" Star Baker, ütleme vaatajaid - mis te arvate?\nSee on 😡🍰 kõik ringi nagu Kate vallutab auhinna Liam\nFännid Great British Küpseta Off on riigi magusat uskumatus pärast Liam, show noorim võistleja just 20, vajaka Star Baker ajal Caramel Nädala vaatamata käepigistus võitnud tulemuslikkuse Allkiri Vormiroad ringi ja veatu Showstopper.\nNii lähedal jah. Aga hei NÄDAL 5 tulevad ME 🍰😜🙃 pic.twitter.com/16I3j6dszb\nKate on multi-andekas amatöör sepp-cum-Baker kodututele-cum-entusiastlik teadlane haruldaste vürtsidega, pipped teda postitust hästi sai iiris õun karamelli- kooki Showstopper ringi ja Liam reaktsioon oli kohe kordas vaatajad kodus.\n"Kuidas see bih Kate võita tärni Baker?" 😂😭 #GBBO pic.twitter.com/DiFVNiHbSn\nNoel: see nädalat #GBBO tärni Baker is.Everyone Liam LIAM LIAM LIAMNoel: KATE! Igaühel: pic.twitter.com/HVChqBzK87\nEi, aga tõsiselt - kuidas Liam ei saa aru?\nMe püüame välja töötada, kuidas Liam ei saanud tärni Baker #GBBO pic.twitter.com/mRtnK92PY5\nKuigi kõik pagarid kannatas ajal tehnilised probleemid, ühtlaselt "teraline" karamell üha Prue on Viha ja Stacey võitnud ümmargused naha tema hambad, Liam oli kohutav nädal, ja tundus, et pip Kate ametikohale kogu.\nPrue: Kas sa tõesti süüa nii palju karamelli? Paul: Challenge vastuvõtt. # CaramelWeek #GBBO pic.twitter.com/CKO2VVzPrB\n- Briti Küpseta Off (@BritishBakeOff) 19. September 2017\nMõlemad pagarid sai sooja kiituse oma miljonär mureküpsis: Kate oli maitsestatud loorberilehtedega ja Liam maapähkli. Aga Liam sai käepigistus Paul jaoks õhuke hõrk oma küpsetada, mis korraldati ka nagu klassikaline GameBoy mängu Tetris ja vaatas täiesti Pinnaletrükitud.\nNii et kuidas Kate võita?\nUurime tõendeid lähedalt, samas drooling õrnalt meie põlvi.\nLugupeetud Kate, tehke meile iiris õunakook. Xoxoxox #CaramelWeek #GBBO pic.twitter.com/OdQpWuhYug\nPrue ütles, et Kate õunakook oli parim kook - kohta * tahes * kook - et ta oli söönud oma elus. Ta vaatas veidi pisarais, kui ta ütles, et palju samamoodi nagu siis, kui tema ja Paul maitseb Lovely Steven leib käekotis eelmisel nädalal. Oh, ja siis ta küsis retsepti! Nii hästi tehtud Kate, see on päris tahke natuke kiitust, isegi kui üldine kook tundus vähem ekspert.\nMuutuvad. Küpsetamine ei ole. #CaramelWeek #GBBO pic.twitter.com/kXdxZ2d3bH\nLiam vahepeal näitas puhast "isik alla 25" klassi ja segaduses Paul plaanid armas tilguti mõju tema showstopper. Paul ei teadnud, mis see oli, mis näitab, et ta ei saa olla olnud nuusutamisel miskaugus Instagram kook teemaviite, ooh, vähemalt viimase 18 kuu jooksul.\nKui arvate, et olete löödud Caramel nädalal siis hr uhkeldama teeb Royal Crown! #GBBO pic.twitter.com/b3Vx569HCI\nSee oli päris tahke nädalal Liam reaktsioonid kõik ringi - samas armas Steven kroon juveele karamelli kook sattus kriitika PruePaul jaoks liiga niiske, Liam nägu, kui Steven näitas veatu viimistlus oli maiuspala väärt nädala väärtuses stroopwaffels.\nSeega ei olnud Liam nädalal, kuid see oli kindlasti tema tugevaim nädal veel. Ta oli triivivad keskel ridadesse mõnda aega ja see oli esimene kord, kui ta tegelikult paistis.\nBad luck to Tom küll, kellel oli täielik "Mare ja sai neljanda pagar saadetakse koju. Täname kõike Tom, sealhulgas oma suurepäraste gif reaktsioone. Olgem kallistada it out!\nOleme kurb hüvasti Tom. Carmel oli tema vihmavaling. Saame seotud. #CaramelWeek #GBBO pic.twitter.com/vnu8eCL24V