Unistus eestikeelsest haridusest : Õpetajate Leht\n29. okt. 2021 Ivika Hein Miina Härma gümnaasiumi õpetaja - 2 kommentaari\nHariduselu pakub ikka vahel üllatusi. Hugo Treffneri erakoolist, mille tegevuses Vene võimud nägid 1901. aastal korratusi ja mis seetõttu taheti sulgeda, oleks Jaan Tõnissoni idee kohaselt peaaegu saanud maailma esimene eesti keskkool. Selle aja seadused lubasid aga vaid venekeelset õpet.\nLisaks oli kitsendavaid nõudmisi kooli juhtide määramise asjus. Petrogradist sel eesmärgil Tartusse kutsutud Oskar Kallas ei oleks koolijuhiks sobinud ja nii jäi idee teostamata. Kui aga Vene valitsus 1906. aasta aprillis andis loa rahvuskeelsete erakoolide asutamiseks, ei raisatud aega, et mitu aastat tuha all hõõgunud mõte ellu viia. Kõigepealt asutati Eesti Nooresoo Kasvatuse Selts, kes rajas täiesti uue kooli, kus hakkasid õppima hoopis tütarlapsed. See oli strateegiline otsus, kuna poiste ja tüdrukute jaoks eraldi koolide asutamine käis eestikeelse kooli idee autoritel majanduslikult ja korralduslikult üle jõu, aga segakoolid polnud sel ajal veel mõeldavad.\nKooli asutajad Oskar Kallas, Jaan Tõnisson ja üliõpilane Peeter Põld otsustasid, et tuleb eelistada tütarlapsi, kuna nood on võõrkultuurile vastuvõtlikumad kui poisid, ent tulevaste emadena on nende meelsuse mõju kasvavale põlvkonnale oluliselt suurem kui isadel. Tüdrukute eestikeelsest ja -meelsest haridusest nähti kujunevale eesti ühiskonnale suuremat tulu tõusvat. Rajatav kool pidi olema selgelt rahvuskool − eesti rahvusliku meelsuse kandja. 20. sajandi algul peeti eesti päritolu haritud peres kultuurseks ikka saksa keeles rääkida. Eestimeelsed koolimehed seadsid eesmärgiks tütarlastele antava hea eestikeelse hariduse abil seda suundumust muuta ja loomulikku emakeelsusesse tagasi pöörata. See õnnestus uskumatul kombel.\nKuigi 1906. aasta 1. septembril asus ENKS-i eesti tütarlaste keskkoolis õppima ainult 48 tüdrukut, mitmekordistus see arv kiiresti. Juba järgmisel aastal kasvas see 159-ni, järgneva kümne aastaga üle 400. See kool, mis praegu kannab oma kauaaegse õpetaja Miina Härma nime, tegi ära märkimisväärse eeltöö peatselt loodava Eesti Vabariigi toimimiseks riigina. Eestikeelse keskhariduseta poleks olnud mõeldav eestikeelne kõrgharidus, teadus, õigussüsteem ega riiklus. 1918. aastaks oli ENKS rajanud eestikeelseid keskkoole mitmel pool mujalgi tulevase Eesti riigi territooriumil.\nMiks osutus eelmise sajandi algul paljudele mitte ainult võimatu, vaid ka mõttetuna tunduv eestikeelne keskkool edukaks?\nÜksikisiku tähtsust ajaloos ei tasu alahinnata. Kooli asutajad olid kolm vaimult väljapaistvat ja veenmisjõulist meest, kelle hulgas tõusis eriti esile Peeter Põld oma isikliku sarmi, pedagoogiliste süvahuvide ja pühendumisvõimega. Kooliidee sünnist saati nähti just temas tulevase keskkooli juhti. Peeter Siegfried Nikolaus Põld, apostli, kangelase ja pühaku eesnime kandev karismaatiline koolidirektor, valmistus ametiks sõpradelt laenatud rahaga Saksamaal ja Šveitsis. Sel ajal täitis koolijuhi rolli Oskar Kallas.\nSee, mis koolikorralduses toimub, oleneb alati haridusjuhtidest, aga suurel määral ka õpetajate oskustest ja meelsusest. Peeter Põllu autoriteeti suurendas tema võime koondada enda ümber akadeemiliselt väärikaid õpetajaid, oma eriala tipptegijaid, kes jagasid tema rahvusliku hariduse ideed ja toitsid alustava kooli vaimsust.\nPeeter Põld kirjutab: „Tähtsal määral oleneb kooliõpetajate püsivus ka teatavast idealismist, millega kodumaa külles on riputud, eestikeelses koolis töötada tahetud, kui ka mujal majandusline seisukord lahedam oleks võinud olla. See idealism on aidanud mitmesuguste vaadetega inimeste hulgas ühist tegevuse ja rahulise läbisaamise pinda luua, mis õppejõudusid veel kindlamini kooli külge köitnud.“\nOskar Kallas juhtis kooli algusaastatel tasuta, saades palka mujal õpetamisest. Põld rõhutab kooli eestseisuse ja ENKS-i usaldust õpetajate vastu: „Nad ei suru oma arvamist õppetöö läbiviimise osas vägisi peale ega tee ühestki küsimusest võimuküsimust.“ Sellepärast oli ka õpetajate kaader suhteliselt püsiv, lahkuti ainult väga olulistel põhjustel: ülikooli õppejõuks või vastama suurematele rahvuskultuuri väljakutsetele, nagu seitse aastat joonistamisõpetajana töötanud Kristjan Raud Tallinna „Kalevipoega“ illustreerima.\nErakordne visionäär ja idealist Põld analüüsis väga realistlikult oma kooli arengut, edu ja puudusi, tunnistades, et kool on vahepeal „enese organismis pidanud nähtustega leppima, mis meie sügavamatele kultuuripüüetele vastu käivad“. Tal oli kahtlusi õppetöö korralduse üle otsustamisel. Kuna eesti pedagoogiline mõte oli alles arenemas, oli õpetajatel, kooli eestseisusel ja ENKS-il vaid hämar aimus, mida uue haridusega taotletakse. Kool viskles õpet korraldades ennast otsides vabakooli ja ametliku kooli vahel, kaldudes kord ühele, siis jälle teisele poole. ETK ehk Eesti Tütarlaste Keskkool on uskumatu näide sellest, kuidas konkreetsete tööjuhiste ja arengukavadeta võib koolis kujuneda sügav vaimsus ja innustav rahvustunne. Kooli hingeks pidas Põld õpetajaid, neid tuli usaldada ja neil pidi olema õpilaste silmis autoriteeti. Õpetajad kindlustasid kooli edenemise vahepealsetest tagasilöökidest hoolimata, kui aasta jooksul langes välja rohkem õpilasi, kui juurde tuli. Koolikultuuri armutu analüüs tagas edasimineku.\nPaljud Peeter Põllu ideed kõlavad väga tänapäevaselt. Ta hoiatab individualismi eest, mis seab kõigi väärtuste mõõdupuuks üksiku inimese, kes tahab, et kõik asjad ja arvamused kujuneksid tema järgi, mitte tema nende järgi. Põld juhtis tähelepanu, et on väärtusi, mis on kõrgemal kui üksikinimene.\nKümme aastat tegutsenud koolist teeb ta järelduse, et emakeelne haridus on ennast õigustanud. Ta seab eesmärgiks edaspidi rohkem õpilase individuaalset meelelaadi arvestada, kuni see jaatab ühiselu ja kultuuri. Ta peab kooli puuduseks, et see alustab liiga vara võõraste keeltega ja rõhub ühekülgselt mõistust arendavatele ainetele; vaja oleks suurendada käelise tegevuse ja liikumise osa, koduseid ülesandeid tuleb kindlasti anda, õpetaja juhatagu kodulugemise abil eneseharimist, mida tuleks eriti soosida. EKNS oli kooli varustanud soliidse raamatukoguga.\nMeelsus, mille tähtsust Põld sageli rõhutas, tähendas eelkõige parimale eesti haridusele pühendumist kristlikke tõekspidamisi järgides. Põld rõhutas küll võõraste keelte õpetamise vajalikkust, aga „alles siis on sellel tõelist väärtust, kui emakeele abil kodune ilm avatud ning omaseks saanud“.\nKuidas oleks ühtse meelsuse saavutamine võimalik tänapäeva pluralistlikus koolis ja kas üldse?\nMaailmavaateliselt leidub tänapäeva mõtlevate eestlaste hulgas nii kosmopoliite kui rahvuslasi ja mõlemad on esindatud ka lapsevanemate, õpetajate ja koolijuhtide seas. Haridusvalikud püütakse teha oma vaadetest lähtuvalt, aga oma mõju on ka sellel, kas haridust väärtustatakse kui inimese ja ühiskonna mõistmiseni viivat teed või kitsalt ettevalmistust karjääriks.\nKosmopoliidid soovivad rahvuste tülikate erisuste kadumist, et riigipiire ületav töö- või eraeluline liikumine oleks maailmakodanikule võimalikult sujuv. Nad kas ihkavad seda põhimõtteliselt või on lihtsalt leppinud üleilmastuva maailma paratamatusega, et eri kultuuride tihenenud läbikäimine toob nagunii kaasa olukorra, kus rahvused kaotavad oma iseloomulikke tunnuseid, traditsioone ja väärtusi, võttes omaks nn euroopalikud väärtused. Lõpuks hääbuvad nagunii kõik väikesed rahvad ja sulanduvad suurde euroopaliku kultuuri katlasse. Ühesõnaga, rahvusel pole tähtsust, tähtsam kui koduloo tundmine on teada välisilma. Eestlaste rahvuslikud huvid pole siin maal tähtsamad kui ükskõik millise teise rahvuse omad. Võõrkeelte õppimine on tähtsam kui emakeele oma, sest viimast oskame nagunii kõik rääkida. Võõrkeelne maailm pakub rohkem võimalusi ja rahvusvahelist tuleb alati eelistada rahvuslikule.\nRahvuslased seevastu tunnevad valusalt iga omakultuuri eristuva joone loovutamist ja üritavad seda protsessi takistada, uskudes kui mitte oma rahvuse igavest kestmist, siis vähemalt selle paar sajandit vastu pidavasse elujõudu. Nad väärtustavad emakeeleõpet ja omakultuuri toetavaid õppeaineid ning taovad lõputult trummi emakeeletundide arvu suurendamiseks. Oma keele rikkuste tundmaõppimiseks on nende arvates koolis vähe ruumi jäetud. Rahvuslikku mõtet ei saa väljendada inglise keeles.\nPeeter Põld rõhutas kodude osa kasvatuses. Seda ei saa alahinnata praegugi. Eesti pered on laste kasvatamisel traditsiooniliselt väärtustanud ausust ja töökust. Muutunud maailmas pööravad ka eesti vanemad üha enam tähelepanu ameerikalikule edunõudele või üleilmastumisega kaasneva kohanemisvõime ja avatuse vajadusele. Kas vanu kasvatusideaale peaks uues maailmas püüdma säilitada, on küsimus, millele rahvuslased ja kosmopoliidid vastavad erinevalt.\nÜhtse meelsuse leidmine\nRahvusliku hariduse idee ise oli sajand tagasi märksa selgem kui praegu. Mida see tänapäeval üldse tähendab? Kas omakeelne õpe tähendabki rahvuslikku haridust või on vaja tunda meie kultuuri allikaid, juuri ja võrseid? Siis on koolidesse vaja uusi Miina Härmasid ja Villem Grünthaleid, kes kasvatavad uusi Betti Alvereid. Kosmopoliidid ei tunnista rahvuslikku haridust, rahvuslased peavad seda ainuõigeks.\nÜhtse meelsuse saavutamine on seega keeruline.\nPeeter Põllu arvates ei tugevda patriootlik sõnakõlksutamine rahvuslikke tundeid. Euroopas mitmeid koolitüüpe näinud koolijuht on rohkem kui ükski teine haridustegelane enne ja pärast teda rääkinud emakeelse kasvatuse ja õpetuse vajadusest ja peab seda pedagoogiliselt ainuõigeks loomuliku harimise ja kasvatuse teeks. Rahvust ei pidanud ta kasvatuse eesmärgiks, vaid parimaks teeks eesmärgini − hästi toimiva ühiskonna saavutamiseni. Just rahvuses teostub Põllu arvates inimsus. Rahvuslikku omapära harides saab eesti rahvas oma ülesannet inimkonna kirjus peres kõige paremini täita. Seda peavad toetama omakeelne kirjandus, teadus, usuelu, majandus, õiguskord ja kunst.\nIlmar Tomusk küsis Urve Läänemetsalt tema õppekavaraamatu esitlusel, mis on eesti hariduses see, mida võiksime eksportida teistesse maadesse, et õpilased saaksid seal sama edukaks kui eestlased PISA testis. Urve Läänemets oli kindel, et see pole kuidagi ülekantav.\nCornelius Hasselblatt on väitnud, et sõna „rahvuskultuur“ on tautoloogiline, sest kui kultuur ei sisaldaks rahvuslikke jooni, polekski ta mingi kultuur. Sama võib väita hariduse kohta.\nKäesoleval sajandil tundub, et eestikeelsest haridusest pole vaja unistada, sest see on olemas. Tegelikult on siin praegugi kaks võistlevat vaadet nagu 115 aastat tagasi, ainult saksa keele asemel eelistatakse nüüd inglise keelt. Tänastest haridusjuhtidest, aga ka õpetajatest sõltub, millest unistavad eestlased järgmisel sajandil.\n2 kommentaari teemale “Unistus eestikeelsest haridusest”\n29. okt. 2021, 12:33\nKuidas oleks võimalik soovitada Ivaika Hein presidendi nõunikuks?\nSee artikkel on tõend – kõnekirjutamisoskuse põhjal – et peale Kersti on Eestis teisigi naisi, vaimult sobivaid presidendikoormat välja kandma.\n29. okt. 2021, 15:52\nVäga sisukas ja vajalik artikkel.\nIga ühiskond vajab rahva harimiseks targalt korraldatud ja oma haridusnõudlusele vastavat koolisüsteemi ja -kultuuri. Eesti koolikultuur on oma ca 150 aastaga rohkem saavutanud kui teised sajanditega. On viimane aeg üle vaadata praegune õpetajakoolitus ja tuua tagasi põhikoolitusse kooliajalugu (eesti kooli saavutused -kogemused eelkõige), samuti ka filosoofia algkursus ja oma eriala põhjalik tundmine.\nKui liberaalse ideoloogia kohaselt püütakse Eestis juba lasteaias globaliste kasvatada, siis Ivika Heina head mõtted saaks ju ka vanadeks ja traditsioonilisteks kuulutada, mis innovatsiooni ja OECD soovitusi ei järgi. Paraku on nad õiged ja meile eksistentsiaalselt tähtsad.\nJõudu uuteks kirjatöödeks!


Rootsi kirjanduse ajalugu I osa - Sarnased failid\nRootsi kirjanduse ajalugu I osa - sarnased materjalid\ndikt, till, roman, vers, svenska, stor, inga, natur, ller, inte, lade, romantik, skald, bild, hand, andra, dess, skrev, öde, atis, igen, kung, visa, när, eller, drama, poet, nger, frans, dikta, fram, stil, allt, drag, sitt, hennes, norden, ideal, nade, person, stark, ofta, stora, ballad, bibel, stockholm, historia, kommer, genre, bara, grund, mycket\n1880-1890 Åttitalet – städer, realism, naturalism, samhällskritik, politiska teman- syftet var att sätta samhällsfrågor i debatt 1890-1900 Nittitalet- från landsbyggnad, romantik, sagor, fantasi 1900-1920 Fin de siecle/ Tiotalister- pessimism, realism 1920-1940 Modernism, proletärrealism, lyriken (för att chokera) 30...\n...si sündmusi luuletustega, nt pulmad, sünnipäev, ristsed. Nendest sündmustest lähtuvalt kirjutati üksikuid tekste – juhuluulet. Ka Eestis juurdus see traditsioon. Ennekõike oli see saksakeelne. Juhuluule materjali hulka kuulub ka nt ladina-, kreeka- ja rootsikeelseid tekste.  Pulmaluule traditsioon oli 17.saj algul elav. Tekste on palju, aga 1760ndatest hakkab hääbuma, sest tsensuur keelab (ilmalikud teemad, nt seksuaalsus). Juhuluuletraditsioonis kirjutatakse ka esimene eesti kunstluuletus. Esiplaanil pole vaimulik idee, vaid üldisema...\n... tekstid, mis Lõuna-Eestis jäid veel kauaks käibele, sest et seal trükiteoste ilmumine esialgu jõudsalt ei edenenud. Põhja-Eestis sai kirikukirjanduse põhiliseks rajajaks Tallinnast pärit Heinrich Stahl (u 1600-1675). aktiivselt kiriku- ja koolielus tegutsev, tal oli Rootsi võimude toetus ja nii eelis ametivendade ees, kellelt kogus käsikirjalisi tõlketekste oma raamatute jaoks. Stahli esimene eestikeelne raamat ristiusu põhiõpetuse kohta (1630) pole säilinud, tema põhiteoseks on neljaosaline saksa-eestikeelne "Hand- und Hauszbuch..." (1632-1638), sisaldab Lutheri väi...\n...glikeks ilminguteks. 6. Ballaadides ja lüroeepikas keskendutakse sugupoolte ja pereliikmete pingelistele suhetele. Legendid, ballaadid ja lüroeepika kajastavad juba selgesti kristlikku kultuuri. 7. ajaloolised sõnarunod kajastavad 16. kuni 18. sajandini asetleidnud Rootsi ja Vene konflikte. Müüdirunod Palju tekkemüüte, kuidas tekkis maailm jne. Ei leidnud midagi nii väga erilist mida konspekteerida. Nt maailma-muna-müüt vb: Kotkas lendab merele otsima pesapaika; lind leiab merest mätta ja muneb sellele muna; tuuleiil veeretab muna merre, sellest sünnivad maa ja taevas ning pä...\n...ne. Seda motiivi on eest kirjanduses hiljem tähelepanuväärselt kasutanud Juhan Liiv. Georg Mülleri kantslikõnede mahukas käsikiri, Tallinna linnaarhiivis säilinud, kutsub elavalt mälestusse noore protestantliku jutlustaja heitlusi, sule ja sõnaga töötamist noilt Rootsi-Poola vaenutegevuse ahastuslikelt aastailt. Jutluste autori kitsarinnalise meelsusega liitub teisest küljest paljulugenud ja kirjandusliku andega teoloogi jooni. Lihtsa kuulajaskonna jaoks polnud Müllerile küllalt Lutheri ja kirikuisade tsiteerimist. Ta mõtteliikumine haaras kaasa juhtlauseid vanadelt mõttetarkadelt ...\n...davad palve- jm tekstid on läti, eesti, poola ja saksa keeles. Kirikukirjanduse põhiliseks rajajaks sai Tallinnast pärit Heinrich Stahl (u 1600-1657), õppis pärast Tallinna triviaalkooli Saksamaal teoloogiat ning töötas pastorina Järva- ja Virumaal. Stahlil oli Rootsi võimude toetus ja teatud eelis ametivendade ees, kellelt ta kogus käsikirjalisi tõlketekste oma raamatute jaoks. H. Stahli esimene eestikeelne raamat ristiusu põhiõpetuse kohta pole säilinud. Tema põhiteoseks on neljaosaline saksa- eestikeelne "Hand und Hauszbuch...". Esimese ja nii mahuka eesti...\n...sse jõutakse tagasi I maailmasõja eel. Underi kodust kujuneb kultuurisalong, sealt kasvab välja Siuru rühmitus ja ka uued isiklikud sidemed. Hiljem abiellub Uner Artur Adsoniga. Under ja Adson on elanud nii Tallinnas kui ka Tartus, sõja lõpul lahkuvad aga Rootsi  Stockholmi eeslinna. Underi majja, mis Tallinnas Nõmmel asus, kolis Tuglas, tänaseks asub seal Tuglase ja Underi kirjastuskeskus. 1904-1905. alates sellest ajast on Under juba pöördumatult Eesti kultuuris sees: esiteks selle pärast, et Ants Laikmaa hakkab teda joonistama ja maalima. Juba aas...\n...ige hõlpsam on leida seda siit. Kõige tuntum 20. sajandi ballaadikogu. Kolmas periood võiks alata 1942. a raamatu juures "Mureliku suuga". Kusjuures on selge, et see on sellisel juhul üleminekukogu. Under muutub isamaaliseks. Seda ta ju varem ei ole. Visnapuul on. Rootsis ilmunud "Sädemed tuhas" ja "Ääremail"  pagulasmeeleolud ja eleegilised toonid tugevnevad. I ja II perioodi vahe on see, et 1) meelelist kireluulet on järjest vähem 2) tekstuaalne staatika suureneb 3) lüroeepiline alge tugevneb * M. Under "Jõulutervitus" 1941  ajakajalisuse ja ajatuse ühendus....\nTHE W R I T E R ' S JOURNEY M Y T H I C STRUCTURE FOR W R I T E R S THIRD EDITION CHRISTOPHER VOGLER S C R E E N W R I T I N G / W R I T I N G Christopher Vogler explores the powerful relationship between mythology...\n...konnas ajakirjandusatasee, viibib seejärel 1922-24 välismaal (Saks, Pr ja It) ning seejärel töötab vabakutselise kirjanikuna Tartus. 1932-1934 töötab Vanemuise direktorina, pärast seda kolib koos perega Tallinna, pühendudes taas kirjanikutööle. 1944 põgeneb Rootsi. Sureb 1960, maetud Örebro kaimistule. Looming 1909-1924: Romantiline laad, erandlikud karakterid ja hingeseisundid. Üldtuntuks saab seoses Siuruga. Selle perioodi teosed: Klounid ja faunid (följetonikogu, 1919) Saatana karussell (novellid, 1917) August Gailiti surm (novellid, 1919) Rändavad rüü...\n...ions of a stormy night he spent in an empty seaside summer cottage.2 The restlessness of the main theme becomes menacing: Example 25. 1 Juhan Aavik. Eesti muusika ajalugu III (History of Estonian Music III) (Stockholm: Kirjastus Eesti Lauljaskond Rootsis, 1969) 29. 2 First performance in Tartu’s Vanemuine Theatre, 8 Apr. 1921, the orchestra was conducted by the composer. The contrasting second image exerts an almost epic influence: Example 26. Eller’s creative thinking is not confined within certain forms; there are...\n...konnas ajakirjandusatasee, viibib seejärel 1922-24 välismaal (Saks, Pr ja It) ning seejärel töötab vabakutselise kirjanikuna Tartus. 1932-1934 töötab Vanemuise direktorina, pärast seda kolib koos perega Tallinna, pühendudes taas kirjanikutööle. 1944 põgeneb Rootsi. Sureb 1960, maetud Örebro kaimistule. LOOMING: 1909-1924: Romantiline laad, erandlikud karakterid ja hingeseisundid. Üldtuntuks saab seoses Siuruga. Selle perioodi teosed: Klounid ja faunid (följetonikogu, 1919) Saatana karussell (novellid, 1917) August Gailiti surm (novellid, 1919) Rändavad rüü...\n...üüs 19121977 Karl Ristikivi on sündinud Läänemaal Paadrema vallas, ema oli taluteenija. Lõpetas 1930 Tallinna Poeglaste Kaubanduskooli, 1932 Tallinna Kolledzi humanitaarharu ja 1942 TÜ geograafia erialal. 1943 põgenes Soome, sealt Rootsi, kus töötas Uppsala Ülikoolis. Püsivaks elupaigaks Stockholm. Töötas kindlustus ja haigekassaametnikuna. Suviti reisis enamasti LõunaEuroopas. Pagulusperioodil avaldas 14 romaani, ühe novelli ja luuletuskogu. Ta suri Stockholmis 1977. Looming: Mõjutajaid noores eas: T.Mann, Tammsaare, Põ...\nSome of the things you will learn in THE CODEBREAKERS • How secret Japanese messages were decoded in Washington hours before Pearl Harbor. • How German codebreakers helped usher in the Russian Revolution. • How John F. Kennedy escaped capture in the Pacific because the Japanese failed to solve a simple cipher. ...\n... kokku unenägu” Seejärel pikem paus, pühendus õpetamisetööle ülikoolis. Ilmusid mõned valikkogud. Nõukogude ajal puhkes sõda, sõjakeerises sai kodu pihta. Suurem osa tema käsikirjadest ja materjalidest põles ära. 1944. a õnnestus Soome kaudu Rootsi põgeneda. 1950 viimane luulekogu „Tuli ja tuul”. Suri 1965. aastal, maetud Stockholmi Pilet 3 1. Antiikteater – tekkimine, lavastuslik ja korralduslik külg, Sophokles ,,Kuningas Oidipus” VANAKREEKA TEATER – koosnes kolmest osast: orkestra e ringikujuline tantsuväljak, ajutine hü...\n...ne. Seda motiivi on eest kirjanduses hiljem tähelepanuväärselt kasutanud Juhan Liiv. Georg Mülleri kantslikõnede mahukas käsikiri, Tallinna linnaarhiivis säilinud, kutsub elavalt mälestusse noore protestantliku jutlustaja heitlusi, sule ja sõnaga töötamist noilt Rootsi-Poola vaenutegevuse ahastuslikelt aastailt. Jutluste autori kitsarinnalise meelsusega liitub teisest küljest paljulugenud ja kirjandusliku andega teoloogi jooni. Lihtsa kuulajaskonna jaoks polnud Müllerile küllalt Lutheri ja kirikuisade tsiteerimist. Ta mõtteliikumine haaras kaasa juhtlauseid vanadelt m...\nPRAISE FOR The 4-Hour Workweek "This is a whole new ball game. Highly recommended." --Dr. Stewart D. Friedman, adviser to Jack Welch and former director of the Work/Life Integration Program at the Wharton School, University of Pennsylvania "It's about time this book wa...\n...i inimestel paar sammu eemale minna ja siis uuesti tagasi oma endisele kohale tulla, kuid pimesi. Juhtus aga ootamatu sekeldus. Katseisikud kõndisid oma tegelikust kohast üle ja astusid oma virtuaalkeha näinud kohale lähemale. Kehaväliseid kogemusi on uuritud ka Rootsi Karolinska Instituudi teadlased. Näiteks teadlane Henrik Ehrson viis läbi uuringu, mille korral nägid inimesed samuti läbi videoprillide oma enda selgade kolmemõõtmelisi kujutisi. Kuid sel korral istusid naine ja mees toolil. Vaadates videoprillides oma selga tagantpoolt, puudutas Ehrson oma kahe plasti...\n...võttis. Raimond ei saanud midagi teha. "Eks isa oli elus kõiksugu asju näinud, aga see oli temalegi liig." Viimased aastad elas Kaugver oma Mustamäe korteris, kuhu sõbrad talle aegajalt viina käisid viimas. Soomest saadud honorari eest oli Kaugverile Rootsis jubeda puust ja rauast Nõukogude monstrumi asemel kaasaegne jalaprotees tehtud, aga ega ta ilma taksota väga liikuda armastanud. Vaatamata viletsale tervisele polnud Raimond siiski murtud mees. Ta ei armastanud viriseda ega kaevata. Uute aegade saabudes lasi Kaugver ennast Eesti Komitees...\n...taalias 15.- 16. saj. Manerism ja barokk Itaalias 16.-18. saj. Linnaruum Itaalias: piazzad keskajast barokini. BAROKK: Barokk Prantsusmaal 17. saj. Prantsusmaa naabermaad 16.-18. saj: regulaarstiil Inglismaal, Hispaanias, Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Venemaal, Rootsis, Taanis. EESTI VANEMAD MÕISAAIAD JA -PARGID. Kuni 18. sajandi keskpaigani. HIINA JA JAAPANI AIAKUNST: filosoofia, kompositsioon, materjalid KLASSITSISM JA INGLISE MAASTIKUSTIIL: Varased Inglise avalikud pargid (lihtsustatud barokk ja üleminek looduslikule stiilile). Kaasaegse maastiku arenemine...\nHandbook of Meat Processing Handbook of Meat Processing Fidel Toldrá EDITOR A John Wiley & Sons, Inc., Publication Edition first published 2010 © 2010 Blackwell Publishing Blackwell Publishing was acquired by John Wiley & Sons in February 2007. Blackwell’s publishing program...\n...nn akadeemilised džässikontserdid, millega Eesti džäss- muusikud tõusid džässiarendajate esiritta rahvusvaheliseski mastaabis. Uurimuses vaadeldava perioodi lõpuks jõudsid Eesti džässmuusikud arvestatavale rahvusvahelisele tasemele, mida tõendavad Soome ja Rootsi džässiajakirjades ilmunud kirjutised 1943. ja 1944. aastal. Seda väidet kinnitab ilmekalt ka Soome ja Rootsi kaudu kodumaalt lahkunud džässmuusikute nn järellainetus, millel oli nii märkimis- väärne ulatus kui ka arvestatavad tipud. Töö lõpptulemina jõutakse järeldusele – džässmu...\nColor-- -1- -2- -3- -4- -5- -6- -7- -8- -9- Text Size-- 10-- 11-- 12-- 13-- 14-- 15-- 16-- 17-- 18-- 19-- 20-- 21-- 22-- 23-- 24 TWILIGHT By Stephenie Meyer Contents PREFACE 1. FIRST SIGHT 2. OPEN BOOK 3. PHENOMENON 4. INVITATIONS 5. BLOOD TYPE 6. SCARY STORIES 7. NIGHTMARE 8. PORT ANGELES 9. THEORY 10. INTERROGATIONS 11. COMPLICATIONS 12. BALANCIN...\n... ühiskondlikuks, kollektiivseks, valitsevaks kunstiks. Inimkonna suurt poeemi, suurt hoonet, suurt teost enam ei ehitata, teda trükitakse. Ja kui edaspidi arhitektuur peaks juhtumisi uuesti virguma, siis ei muutu ta enam valitsejaks. Ta alistub kirjanduse seadustele, kes need kord ise temalt sai. Kahe kunsti vastastikused suhted muutuvad teiseks. Arhitek-tuuriajastul on luuleteosed, mida küll arvuliselt palju pole, monumentide sarnased. Indias on Vjäsa * poeemid omapärased, keerulised nagu pagood- Idas, Egiptuses on poeesiale omane suurejoonelisus j...\n.... Suri kopsutuberkuloosi 4.augustil 1822. LOOMINGU ÜLEVAADE Petersoni ilukirjanduslik looming ei jõudnud tema kaasaegseteni. Veel 19.sajandi lõpul teati teda kui keeleteaduslike artiklite kaasautorit. 1. Uuris keeli ja kirjutas artikleid. 2. Tõlkis rootsi keelest saksa keelde ,,Soome mütoloogia" ning kirjutas lisaks juurde oma arvamuse eesti muistsete jumalate kohta. Esimesed näited Petersoni luulest ilmusid 1901.aastal. Gustav Suits kirjutas Petersonist 1905 ja avaldas ,,Noor-Eesti" albumis seitse Petersoni luuletust. Loomingu põhiosa...\n..., esimene trükiraamat. 1. Piibel tõlgiti esimest korda 1.saj Kreeka keelde. 2. 4.sajandil tõlgiti Piibel Lad k. ,,Vulgata"-rahvapiibel. 3. 400. aastal Süüria, Armeenia ja Grusiinia tõlge 4. 800. aastal Sloveenia tõlge. 5. 1300. aastal Rootsi tõlge 6. 1534. aastal Saksa tõlge 7. 1642. aastal Soome tõlge 8. 1735. aastal Leedu tõlge 9. 1539. aastal Inglismaa tõlge 10. 1876. aastal Vene tõlge 11. 1739. aastal Eesti tõlge, tõlkis Anthon-Thor Helle, abiks oli ka Gutzleff jun, tiraaz oli 6000 Piibel lõi pa...\n...ut. Abiellub, elab mõnda aega Moskvas. 1906 tagasi Eestisse. Sekkub kirjanduselu organiseerimisse. Teeb palju Euroopa reise. Eelkõige eesmärgiks kultuurieluga tutvumine. EV ajal tegutses kahes rühmituses (Tarapita, Siuru). Kutseline kirjanik. Lahkub Eestist 1944 Rootsi. Seal töötab mõnda aega teatrimuuseumi juures. Hiljem tegutseb edasi kutselise kirjanikuna. Viimased aastad haiglas, raske aeg, tõmbus kõrvale ühiskonnaelust. Abikaasa Artur Adson tegi kõik, et tuntud luuletaja saaks rahus olla. 1917 luulekogu "Sonetid" Kogu "Õnnevarjutus"- ballaadide tippkog...\n... Riias Eesti saatkonnas ning seejärel siirdub Lääne-Euroopasse. Naastes asub tööle vabakutselise kirjanikuna Tartus. 1932-1934 töötab Vanemuise direktorina, misjärel kolib koos perega Tallinna, pühendudes taas kirjanikutööle. II ms ajal 1944. aastal põgeneb Rootsi, kus aastal 1960 ka sureb. Looming 1909-1924  iseloomulikeks joonteks on romantiline laad, erandlikud karatkerid ja hingeseisundid. Sellesse ajajärku jääb seotus Siuruga. Gailit püüdis luua erakordset ning seda nii materjali, sõnastuse kui tegelaste osas. Tegevuspaikadeks olid näiteks eksootiline s...\n...Smuul oli omastanud Nõukogude Eesti preemia (1949 ja 1950), Stalini preemia (1952), Lenini preemia (1961). Ta oli ENSV rahvakirjanik (1965). August Mälk  romaani-ja novellikirjanik. Ta on sündinud Lümandas. Oli kooliõpetaja ja tuntud rahvamees. Põgenes koos perega Rootsi. Kirjutas rannarahva olustiku romaane ,,Õitsev meri", ,,Hea sadam", ,,Taeva palge all". Romaanid: "Õitsev meri" 1935 "Taeva palge all" 1937 "Hea sadam" 1942 Debora Vaarandi  luuletaja. Sündis Võrus, aga tema lapsepõlv möödus Saaremaal (Valjala). Õppis SÜG-is. Oli abielus Aadu Hindi ja ka...\n...as kooliõpetaja tütrena. Õppis Tallinna saksa tütarlastekoolis (18911900). Töötas lühemat aega "Teataja" talituses, seejärel oli vabakutseline kirjanik. M. Underil oli oluline koht rühmituste "Siuru" ja "Tarapita" tegevuses. Elas 1944. aastast sõjapõgenikuna Rootsis, kus töötas Stockholmi Teatrimuuseumis (19451957). Tuli luulesse armu- ja looduselamuste impressionistliku kujutajana. 1920. aastatel oli mõjutatud ajaluulest ja saksa ekspressionismist, hilisemas luules valitseb realistlik inimese, looduse ja ühiskonna süvakäsitlus. Underi luulet ise...\nMore praise for Influence: Science and Practice! "We've known for years that people buy based on emotions and justify their buying decision based on logic. Dr. Cialdini was able, in a lucid and cogent manner, to tell us why this happens." --MARK BLACKBURN, Sr. Vice President, Director of Insurance Operations, State A...\n...dust aga see saab liiga kiiresti läbi 1609. Ma olen kindel, et viinamarjad on hapud 1610. Oskus meeldida on tegelikult oskus petta 1611. Ajakirjandus on loetamatu ja kirjandust ei loeta 1612. Tervis on väärtuslikum kui teadmised 1613. Õnn sõltub meist endist 1614. Ajalugu on mulle armuline, kuna ma kavatsed selle ise kirja panna 1615. Elu eesmärk on enesearendamine 1616. Ta ei tea mitte midagi, kuid arvab, et teab kõike see viitab selgelt poliitilisele karjäärile... 1617. Tõde on harva puhas ja mitte kunagi lihtne 1618. Rumalus on kõige kurja algus ja lõpp ...\n...innas kooliõpetaja tütrena. Õppis Tallinna saksa tütarlastekoolis (1891-1900). Töötas lühemat aega "Teataja" talituses, seejärel oli vabakutseline kirjanik. M. Underil oli oluline koht rühmituste "Siuru" ja "Tarapita" tegevuses. Elas 1944. aastast sõjapõgenikuna Rootsis, kus töötas Stockholmi Teatrimuuseumis (1945-1957). Tuli luulesse armu- ja looduselamuste impressionistliku kujutajana. 1920. aastatel oli mõjutatud ajaluulest ja saksa ekspressionismist, hilisemas luules valitseb realistlik inimese, looduse ja ühiskonna süvakäsitlus. Underi luulet ise...


Aed: Kuidas Transplant Calibrachoa - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Transplant Calibrachoa\nParemad tuntud kui miljonid kellad värvilisteks sümfooniaks, mille nende väikesed trompet lilled aias tuua, kalibrakoosid (calibrachoa spp.) kasvavad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9 kuni 11 mitmeaastaste taimedega. Mujal nad on üheaastased, mis õitsevad hästi alates kevadest kuni külmumiseni. Million...\nAiast ümber istutamine\nMiljonid kellad moodustavad sellised tihedad mäed, et nad ei vaja multšimist.\nParemad tuntud kui miljonid kellad värvilisteks sümfooniaks, mille nende väikesed trompet lilled aias tuua, kalibrakoosid (Calibrachoa spp.) Kasvavad Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9 kuni 11 mitmeaastaste taimedega. Mujal nad on üheaastased, mis õitsevad hästi alates kevadest kuni külmumiseni. Miljonite kellade tagumised varred sobivad ideaalselt aiajoonte pehmendamiseks, kaskaadist riputamiseks mõeldud korvidest või aiavooderduste täitmisest, millel on särava värvi vööt. Optimaalse jõudluse jaoks on siirdamine valmis miljonid kellad korralikult ettevalmistatud pinnaseks või konteineriks.\nAklimaatiline sisepõhine miljoneid kellasid välise elu etapidena. Seadke need tuulekaitsekohas nädalas kuni 10 päeva, suurendades järk-järgult oma päikesekiirgust kuus tundi päevas.\nValige istutuskoht, kus on hästi niiskuv muld ja täis päike. Pinnase niisutamiseks vesi ja seejärel loputage pealetriga 9 tolli.\nKandke mulla 3-4-tolline orgaanilise komposti kiht. Loputage graanulitena 5-10-10 väetist komposti peal kiirusega 2 naela 100 ruutjalga kohta. Töötage muudatused mullas ja raputage see sujuvalt.\nVesi mullas hästi. Asetage istutusaugud 12-15 tolli kaugusele, et hõivata miljoneid kellakeseid ja 18 kuni 20 tolli pikkuste vahedega. Tehke need nii sügavale kui taimede mahutid ja 1 või 2 tolli laiemad.\nKindlustage üks miljon kellakust, mis asetseb indeksi ja ühe käe keskmise sõrme vahel, pöörake potti tagurpidi teisega ja libistage see tasuta. Kui see on vastupidav, puudutage baasi õrnalt potti.\nAsetage kalibrakoosa oma juurpalli ülaosaga augu äärde. Täitke selle ümber lahtise pinnasega, määrides kergelt õlitaskute eemaldamiseks. Vesi see aeglaselt niisutada juured, häirimata neid. Korrake kõiki taimi.\nValmistage puhtad mahutid vähemalt ühe drenaažiavaga. 10-kuni 12-tolline pott hoiab kolm kuni neli 4-tollist miljonit kellade siirdamist. Eemaldage vana kasvukeskkond eelnevalt kasutatud pottides ja peske neid 1-osalise lahuse lahuses 9-osakesele veele. Uue keskkonna tagamiseks asetage kohvi filterpaber või peene võrk drenaažiavade külge.\nValage pudelikarbi - 1 1/4 kuupbetni - kommertsiaalsest soillase potti segamiseks väikestesse rattadesse. Lisage 3 3/4 untsi aeglase vabanemise, 5-10-10 väetise ja 3 1/2 untsi dolomiidist laimi ja segage hästi. See teeb piisavalt keskmist, et täita 4 kuni 5 10-12 tolli potti.\nTäitke mahutid kuni 2 tolli nende velgedeni, koputage nende alused kergelt maapinnale, et moodustada kasvukeskkond. Tehke igale taimele auke.\nKüllastage iga miljoni kellade taimede juured, eemaldage see pudelist ja asetage see oma anuma aukusse. Tõmmake keskkond kergelt läbi selle juurpalli. Kui kõik taimed on paigas, asetage see mahutisse, kuni kogu aine on märg.\nGranuleeritud 5-10-10 väetis\nDrenaažiavadega potid (valikuline)\nKaubanduslik segamissegu (valikuline)\nBushe'i ostukorv (valikuline)\nDolomiitlik lubi (valikuline)\nVäike käpp (valikuline)\nAiakeskustes ostetud taimed ei vaja aklimaatika.\nVahemere kliimas on transplanteeritud miljon kelladesse, kui jahedad temperatuurid ja vihmad vähendavad siirdamise šokki. Kui ilm on soe ja kuiv, veedad esimesel paaril nädalal igal teisel päeval ja vähendatakse vihma hakkamist kaks korda nädalas.\nKui Suur On Voodimahu Kohal Oleva Väljundi Paigaldamine\nMillised On Gaasiahjudest Puhumismootori Mootorid, Mis Ei Lülitu Välja?\nKuidas Lõigata Suuri Põõsaid Väikelastele


Reedel sulgusid Balti börsiindeksid järgnevalt – Tallinn (-0.22%), Riia(+2.66%) ja Vilnius (0.00%). Põhinimekirjas olevate aktsiate käive oli 431 tuhat eurot, millest Tallinna börsi käive oli 78 tuhat eurot, tehingute arvuga 80 ning Vilniuse börsi käive 43 tuhat eurot ja kokku tehti 80 tehingut.\nEnimkaubeldud aktsia oli Tallinna Vesi (0.00%) käibega 104 tuhat eurot, tehinguid tehti kokku 24. Tallink Grupp(-1.14%) käive oli 82 tuhat eurot ning aktsiaga tehti 50 tehingut. Olympic Entertainment Group (+0.54%) käive 52 tuhat eurot ja tehingute arv 27.\nKõige suurema tõusuga lõpetasid reedel Baltika (+4.40%, käive EUR 16k), Nordecon (+2.52%, käive EUR 32k), PRFoods (+1.62%, käive EUR 142). Suurimad langejad Tallink Grupp (-1.14%, käive EUR 82k), Silvano Fashion Group (-0.94%, käive EUR 24k) ja Merko Ehitus (-0.85%, käive EUR 4k).


Võida novembris Tesla Model 3 Big Time Gaming slotikatega\nAuto võitmiseks tuleb järgida ka mõningaid tingimusi:\nKuidas oleks sõita tuttuue elektriautoga – eriti, kui selleks autoks on Tesla model 3? Betsafe kasiinos on see võimalik, kuna suure slotikampaania raames loositakse välja just nimelt see kuulus elektriautomudel.\nKampaanias osalevad teatud Big Time Gamingu slotikad, mida mängides tuleb saada võimalikult suur kordaja oma spinnidele. Niiviisi saab teenida pileti autoloosi, kuid lisaks loositakse välja ka muid luksuslikke auhindu, näiteks 8K Samsungi teler ja sularaha.\nKampaania kestab 30. novembrini, seega Big Time Gaming slotikate mängimiseks on aega terve kuu.\nKampaanias osalemiseks tuleb mängida Big Time Gaming slotimänge pärisraha eest.\nAuhinnaloosi lähevad 5 mängijat, kes on saanud slotikaid keerutades suurima kordistaja;\nKõrgeima võiduga mängijad saavadki osaleda Tesla Model 3 auhinnaloosis, mis toimub 30. novembril. Ülejäänud neli mängijat, kellel ei õnnestu auto võita, saavad endale kas teleri või 1000 eurot sularaha.\nKui õnnestus võita, võetakse võitjaga ühendust ning auhinna vastuvõtmine tuleb viie päeva jooksul kinnitada, vastasel korral antakse auhind järgmisele mängijale. Auhinna saamiseks tuleb ka oma isik kinnitada.\nAuto võitmine ei tähenda automaatselt seda, et auto saab kohe kätte. Nimelt, võidu korral esitatakse autole tellimus ning masina kättesaamiseks võib kuluda kuni 12 kuud. Võitja jaoks tellitakse masin Suurbritanniast.\nAuto asemel on võimalik enda võit saada ka sularahas (sama kehtib teleri puhul). Sel juhul saab summana 80% Suurbritannias olevast soovituslikust jaehinnast.\nTegemist on Big Time Gaming slotitootja võrgustikuülese kampaaniaga, seega on võimalik Tesla endale napsata ükskõik kellel üle kogu maailma.\nBig Time Gaming on üle Euroopa tunnustatud mängutootja, kes on eelkõige keskendunud nö vanakooli slotikate tootmisele. Ühed mängutootja kõige tuntumad nimed on mängud nagu Bonanza, Opal Fruits, Queen of Riches ja mitmed teised põneva teemaga slotikad. Ettevõte on tuntud oma “Megaways” funktsiooni poolest, mis võib tõotada mängijate jaoks üsna lahedat kogemust. Tegemist on ka täiesti eetilise ja usaldusväärse mängutootjaga, kes on omandanud mitmeid tunnustatud litsentse ja muid tunnustusi.\nBig Time Gaming on saadaval paljudes Eesti kasiinodes, alustades Betsafe’st. Kui tahad endalegi võimalust võita Tesla Model 3, siis on just see kuu selleks hea võimalus!\nMeile kõigile meeldib tsirkus, aga enamasti oleme meie need, kes tsirkusesse raha jätavad. Septembris on…


Põnev lõppmäng: Manchester United ja Chelsea murdsid end Meistrite liigasse | Õhtuleht\nOhtuleht.ee, 26. juuli 2020, 20:02\nBruno Fernandes tõusis tänavu Manchester Unitedi võtmemängijaks ja vedas tiimi Meistrite liigasse. Foto: AFP/Scanpix\nLiverpooli domineerimise tähe all möödunud Inglismaa jalgpalli kõrgliiga hooaeg sai põneva lõpplahenduse, kui Chelsea, Manchester United ja Leicester City püüdsid kohta esinelikus ehk pääset Meistrite liigasse. Viimasel neist jäi eesmärk täitmata.\nPühapäeval peetud viimane voor viis vastamisi Manchester Unitedi ja Leicesteri, kus United noppis Bruno Fernandesi 71. minuti penalti ja Jesse Lingardi üleminutite värava toel 2 : 0 võidu. Chelsea sai samal ajal Mason Mounti ja Olivier Giroud' tabamustest 2 : 0 jagu Wolverhamptonist.\nSeega nägi tabeli tipp lõpuks välja järgmine:\nLiverpool 99 punkti\nEsimesed neli lähevad Meistrite liigasse, viies ja kuues koht kraadi võrra madalamasse Euroopa liigasse.\nPremier League'ist kukkusid seekord välja Bournemouth, Watford ja Norwich City. Neid asendavad Leeds United ja West Bromwich Albion. Kolmandana kerkib kõrgliigasse üks nelikust Brentford, Fulham, Cardiff City ja Swansea City.\nArsenal - Watford 3 : 2\nBurnley - Brighton 1 : 2\nChelsea - Wolves 2 : 0\nCrystal Palace - Tottenham 1 : 1\nEverton - Bournemouth 1 : 3\nLeicester City - Manchester Unted 0 : 2\nManchester City - Norwich 5 : 0\nNewcastle - Liverpool 1 : 3\nSouthampton - Sheffield United 3 : 1\nWest Ham - Aston Villa 1 : 1\n22. juuli 2020, 22:29\nManchester United piirdus viigiga, ent tõusis kolmandaks. Meistrite Liiga kohale käib enne hooaja lõppu tihe heitlus\n21. juuli 2020, 20:32\nInglismaa meistriliigasse tõusev ambitsioonikas klubi kaalub Ibrahimovici ja PSG staari palkamise vahel\n18. juuli 2020, 14:56


Kaarsild on hiljemalt neljapäeval liiklejatele taas avatud - Uudised - Tartu Postimees\nKaarsild on hiljemalt neljapäeval liiklejatele taas avatud\nKaarsillal käivad veel viimased tööd, et see taas liiklejatele avada. FOTO: Erakogu\nPraegu muutub pilt Kaarsillal ja selle lähedal tundidega. Reede õhtuks said ehitajad paika Raekoja platsi poolsed kõnnitee kivid, täna käisid vuukimistööd. Ehitustööd hakkavad lõpuni jõudma ning kergliiklejad pääsevad taas sillale neljapäeval, 5. oktoobril.\nKaarsillal remonditi kõik põhikonstruktsioonid ja kõnniteed. Samuti laiendati silda mõlemalt poolt meetri jagu. Varasemaga võrreldes on liiklejatele mugavamad samuti peale- ja mahaminekud.\nTartu linnamajanduse osakonna teedeteenistuse juhataja Urmas Mets kinnitas, et silla avaüritus on 5. oktoobril kell 11. Kui sild saab valmis enne neljapäeva pole Metsa kinnitusel ehitajal suunist seda inimestele liiklemiseks enne avaüritust kinni hoida. «Nii, kui sild on võimalik jalakäijatele avada, nii see ka avatakse,» sõnas ta.\nLinlased on Kaarsilla remondi ajal väga mõistvad olnud. Mets ütles, et kui tavaliselt laekub erinevate objektide kinnioleku ajal inimestelt erinevaid pretensioone, siis poole aasta jooksul, mil jalakäijate sild on kinni olnud, pole talle ühtegi kaebekirja ega -kõne tulnud.


🟢 PROMETRON OÜ - 12603181 | Story: Tegevuslugu | STORYBOOK ®\n12603181 - Registrisse kantud\nVõru maakond, Rõuge vald, Soomõoru küla, Lukõ, 66291\nLisa PROMETRON OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga PROMETRON OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nPROMETRON OÜ: Tegevuslugu\nPROMETRON OÜ alustas peaaegu 9 aastat tagasi, mil juhatuse liige Rauno R. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.\nPROMETRON OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 6097 tükki, kes annavad tööd kokku 9060-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 5.94 miljardit eurot.\nEttevõtte juriidiline aadress on Võru maakond, Rõuge vald, Soomõoru küla, Lukõ.\nPROMETRON OÜ on ettevõte, kelle käive moodustab 2019 aastal turuosast ca 0 protsenti.\nPROMETRON OÜ: juhatuse liikmed


Soostereotüüpide murdmine | Haldjapiigad ja elu Kodupuul\nPosted: detsember 17, 2013 in Uncategorized\nLäksin eile tehnikapoodi. Kuna ma olen vägagi kulunud soorollides kinni, siis loomulikult otse meessoost müüja juurde. Noh, tegelikult seisin ma tükk aega xboxi mängude riiuli ees ja otsisin konkreetset mängu, kuni tuli noormehest müüja. Küsisin temalt Forza 4. Ta itsitas ebasobivalt, mõõtis mu värskelt juuksuris lokitatud pead ja meetritepikkuseid miniseeliku alt paistvaid jalgu mitmekordse pilguga ning küsis väikese põlgusega hääles, kas ma olen kindel, et ikka Xbox 360 mängu tahan. Ei, tolvan, kuna ma olen ilus, siis ma olen ilmselgelt rumal ning seisan xboxi mängude riiuli ees, soovides endale tegelikult hoopis raamatut osta. Aga hea küll, hingame sisse ja välja, noormees teeb lihtsalt oma tööd. “Jah, ikka ja ideaalis sooviksin ka game of the year väljalaset.”\nKostis mingi “höhöh”- sarnane naer ja müüja läks arvutisse otsima. Otsis mitu minutit. Otsis kohe nii mitu minutit, et mul hakkas juba päris ebamugav. Tagasi tulles teatas, et neil pole seda mängu, kohe terves nende suures elektroonikamüügiketis pole seda.\n“Aga eile alles netis näitas, et on? Kuidas nii?”\n“Ei tea, kus te vaatasite, meil näitab, et ei ole.”\nKõmpisin pettunult minema ja helistasin kurtes Elukale. Tema, nagu minagi, teadis, et peab olema. Otsis kodus arvutist üles ja saatis mulle lingi. Pöörasin otsa ringi ja läksin poodi tagasi, sattudes, oo õudu, naismüüja juurde. Tema küsis kohe tootekoodi, teatas, et on küll, kõndis sirgjoones riiuli juurde ja võttis otsimata, nagu muuseas, õige mängu. Välk ja pauk, oligi olemas.\nRääkisin ka talle naerdes, kuidas noor meesmüüja mulle hetk tagasi teatas, et neil üldse seda mängu olemaski pole ning et edaspidi usaldan ikka ainult naisi.\nLootsin, et näen toda esimest müüjat ka veel, et saaks talle selle mängu talle näkku suruda, aga kahjuks ei õnnestunud. Ei teagi, kas ta ei oskanud Forza kirjutada või milles asi oli, minu käest ta midagi üle ei küsinud kah, sest noh, ajab ju põlastavalt naerma küll, kui mingi tsikk tahab mängu osta?\ndetsember 17, 2013, 15:59\nMuahhahahaha, mina oleksin selle tüübi nimme üles otsinud ja plaadi näkku surunud. Ei kannata selliseid mühkameid ja kõiketeadjaid! 😀\ndetsember 17, 2013, 18:07\nNäedsasiis. Viimane aeg oma “kulunud soorollidest” lahti öelda 😛\ndetsember 24, 2013, 04:16\nHahaha..ta vist otsustas sinu eest, et sul on mõttekam endale ikka midagi ilusat osta :D.\njaanuar 16, 2014, 16:04\nMulle meenus sellega see, kuidas oma maja müües uus omanik üritas kõigis tehnilistes küsimustes pöörduda maja meessoost kaasomaniku poole… Kes ei tea asjadest midagi… Stereotüüp noh… Päevake hiljem tuli tal selgem pilt ette ja kõik küsimused suunati mulle.\nMaakleri ainuke kommentaar oli: “Tehnika munasid ei küsi” (oli sattunud sarnase situatsiooni otsa samuti tehnikapoes, nagu Sinagi).\nEksida meil siin ei tohi, ei, ei, ei!\nÜhe pakikese elutee


Tankistid, kelle mure siis? Eesti Võlausaldajate Liit esines Eesti Advokatuuri teemakohasel üldkogu konverentsil - EVUL\nTankistid, kelle mure siis? Eesti Võlausaldajate Liit esines Eesti Advokatuuri teemakohasel üldkogu konverentsil\nTankistidega võitlemise peamine eesmärk on takistada karistamatult võlgu jäämist. Eesti Advokatuuri Äriõiguskomisjon vandeadvokaat Karin Madisson‘i juhtimisel on teema ette võtnud ja kaasanud ka Marie Rosina – Eesti Võlausaldajate Liidu (EVUL) ja Inforegistri ellu kutsunud ettevõtja.\nMarie Rosin* osales töötoas, mis käsitleb tankiste ja nendega toimuvat meie majanduses. Töötoa korraldab Eesti Advokatuur, mis koondab üle 1000 advokaadi, kellest ligi 700 on vandeadvokaadid. Ja kes veel paremini pädeks siin sõna võtma, kui mitte see seltskond?\nKoos Justiitsministeeriumi ja vandeadvokaatide esindajatega lahkas Marie teemat 11. mail toimuvas töötoas: „Kuhu need võlgnikud kaovad ning kas tankistidega võitlemine viib meid edasi või tagasi?“.\nKõik töötoas osalejad on ühise asja eest väljas – “ei” tankistidele! Advokatuur teeb seda läbi oma klientide õiguste kaitsmise ning õigusnõustamise. Inforegister läbi tankistide rambivalgusesse tirimise ja sellega nende tegevuse võimalikult ebamugavaks muutmise ning riik läbi seadusandluse järeleaitamise ja toimima panemise.\n*Marie Rosin juhib täna aktiivselt lisaks EVUL-ile ja Inforegistrile (Register OÜ) veel peamiselt ettevõtjatele suunatud võlanõustamisega tegelevat Kreedix OÜ-d ja krediidikindlustuse vahendusega tegelevat Kreedix Kindlustusmaakler OÜ-d. EVUL-i eesmärk on aga olla ettevõtjate hääleks suhtluses riigiga – vt jooniselt, kuidas see hääl on tugevnenud vaid 2 aastaga!\nHea lugeja! Siia juurde teeme ka jätkuartikli töötoa kokkuvõttena, mis kõiki tankismivastaseid kindlasti huvitava infoga varustab.\nKüsi, kas Sina kvalifitseerud EVUL-i liikmeks, et saada „ Turvalise partneri“ tunnistus\nVaata ka kasulikke registreid Eesti Võlausaldajate Liidu lehel\n101. märts 2021 202. märts 2021 303. märts 2021 404. märts 2021 505. märts 2021 606. märts 2021 707. märts 2021\n808. märts 2021 909. märts 2021 1010. märts 2021 1111. märts 2021 1212. märts 2021 1313. märts 2021 1414. märts 2021\n1515. märts 2021 1616. märts 2021 1717. märts 2021 1818. märts 2021 1919. märts 2021 2020. märts 2021 2121. märts 2021\n2222. märts 2021 2323. märts 2021 2424. märts 2021 2525. märts 2021 2626. märts 2021 2727. märts 2021 2828. märts 2021\n2929. märts 2021 3030. märts 2021 3131. märts 2021 101. aprill 2021 202. aprill 2021 303. aprill 2021 404. aprill 2021


Vaikuse taga: mai 2013\nLiuskur ehk vesijooksik (Gerris lacustris)\n„Veel kõndijad“ toetuvad märgumatute jalgadega (aga ka keha on märgumatu) vee pindkilele. Esijalgu kasutatakse saagijahil, tugevad keskjalad sõudmiseks ja tagajalgu kasutatakse enam tüürina. Liuskurite „käpa all on küünis“, mis annab vee pindkiles tõukamiseks parema haakumise ja veepeeglist ei vaju läbi neist ükski.\nKui märkad ühte liuskurit on läheduses tavaliselt ka teisi. Seltsis peetakse jahti elusatele putukatele. Saak haaratakse esijalgadega, ohvrisse puuritakse oma terav nokk ja „süstitakse“ ohtralt sülge. See halvab ohvri ja lagundab putukat ja natukese aja pärast imeb liuskur ohvri kuivaks – ujuma jääb vaid tühi kest.\nVarakevadel otsitakse omale lennates „sobiv“ veekogu ning siis kaotavad liugurid oma tiivad. Maikuus peetakse „pulmi“ ning emasloom muneb kollakad piklikud munad kolme... nelja kaupa näiteks veekogude kividele. Sügiseni selle põlvkonna eluküünalt jagub.\nTänavune põlvkond kasvatab endale septembriks tiivad,\net siirduda lennates omale talvituskohta otsima.\nTeksti allikas: www.looduskalender.ee\nLabels: Gerris lacustris, Liuskur, vesijooksik\nHuntämblik ei püüa oma saaki võrguga.\nTa valvab saaki liikumatult ning sobival momendil ründab kiiresti ja\nhaarab sellest tugevate esijalgadega kinni.\nLõugtundlate abil hammustab ta saagi kitiinkesta katki\nning nõrutab ohvri kehasse mürki,\nmis tapab saagi ning muudab selle ämbliku jaoks vastuvõetavaks.\nMürginäärme nõre mõjub osaliselt ka seedemahlana,\nmis lagundab umbes tunni ajaga ohvri sisikonna.\nSeejärel imeb ämblik juba osaliselt seedunud ohvrit\nning saakloomast jääb järele ainult kest.\nSelline on elu...\nLabels: huntämblikased, Lycosidae\nObjektiivi orduga Pärnumaal\nTaaskord oli aeg küps meie fotoklubi kevadmatkaks,\nmis sedapuhku toimus Pärnumaal. Peale seda, kui Pärnus jällenägemisekallid tehtud ja võõrustaja poolt pakutud hommikukohv joodud, võtsime kuue autoga suuna\nValgeranna poole. Ei, mitte kuulsale golfiväljakule, kus hulgaliselt kaevatud järvesid, voolavaid künkaid ja tehiskupleid näha võib, vaid ikka Audru poldri servale.\nTeadaolevalt on 2000 ha suurune poldriala\npesitsus- ja läbirändepaigaks paljudele linnuliikidele.\nNii oli meilgi suur rõõm kohtuda laglede ja hanedega,\nkelle pildistamiseks tuli paremat paika otsida küll roostikus ja puude varjus.\nValgerannast kulges meie sõit edasi Audru poole, kus tehti ka pikem peatus,\net jalutada kaunis ja kevadises pargis. Õitsesid paljud kevadlilled,\nkuid minu pildile jäid vaher ja varsakabi.\nKohalikel olid käsil omad tähtsad toimetused...\nka uudishimulikul toonekurel, kes pesaserval meie tegemistel silma peal hoidis!\nJärgmiseks peatuspaigaks oli Pärnu-Tõstamaa maantee ääres asuv Lindi looduskaitseala,\nmille vaatetornist avanes kaunis vaade rabale.\nKahjuks ei ole selles rabas ei matkaradu ega laudteid,\nmille olemasolul oleksime kindlasti selle paigaga rohkem tutvust teinud.\nMeie teele jäi Tõstamaa vallas asuv Pootsi - Kõpu Püha Kolmainukirik,\nmille juures piilusime punalutikate salatoimetusi!\nPunalutikad jõudsid Eestimaale paarkümmend aastat tagasi ja taimedele ning inimestele\nnad kahju ei tee. Väidetakse, et neid leidub vaid Lõuna- ja Lääne-Eestis ning saartel.\nVahelduseks pisikestele putukatele pildistasime ka karjakoplis olevaid hobuseid,\nkellel kõigil oli üks ja sama poos - ikka ninaga maadligi,\net rohututte suuga haarata!\nPeatusime ka Seliste kiriku juures,\nkus pildistamise asemel rõõmsalt värsket hapuoblikaid nosisin!\nEdasisel teekonnal Kastna poolsaare poole\nmärkasime justkui hoiatavat näidet elust enesest,\nkus ühel pool teed oli selline autoromu (kirjaga www.autoekspert.ee)\nja teisel pool tihe uduloor.\nKastna poolsaarele jõudes ronisime vaateplatvormile, kust avanes vaade Liivi lahele.\nVaadet ehtisid rannavallile kasvanud kõrged kadakad ja rannaniidud.\nSealsamas asusid kuulsad Kastna tammed, mida rahvasuus hüütakse Kapteni tammedeks, sest lagedal rannal kõrguvad tammed olid meremeestele headeks maamärkideks.\nÜks neist on Pärnumaa jämedaim ja ilmselt ka vanim 360 aastat vana puuhiid,\nmille ümbermõõt on 6,25 ja kõrgus 19 meetrit.\nSealsel rannaniidul võis näha lihaveiseid,\nrahulikke ja uudishimulikke.\nEdasi sõitsime Sõmeri hoiualale, mis hoiab Põhja-Pärnumaale iseloomulikku rannikumaastikku: Sõmeri poolsaare rannaniite, kadastikke,\nloopealseid ja rannikulõukaid ning sealset elustikku.\nKaunis oli see vaatepilt, mis Sõmeri vaatlustornist avanes!\nMeie viimseks külastuspaigaks oli Matsi külas asuv Sõmeri tuletorn,\nmille ümruskonna looniitudel õitsesid karukellad\nBetoonist kaheksatahuline 20 m kõrgune valge tuletorn ehitati 1953. aastal.\nTuletorni valge tuli põleb pimedal ajal aastaringselt ja see on näha 9 meremiili kaugusele.\nMadalale laskunud päike värvis taevalaotuse üle loojanguvärvidega,\nmuutes nauditavaks iga hetke...\nTaaskohtumine armsate inimestega kinkis mulle justkui tiivad,\nmille abil tõusta linnuna kõrgustesse, et mõista -\nlihtsate asjade kauniduses on vahel kogu tõde!\nLabels: (Pulsatilla pratensis), Aas-karukell, Acer platanoides, Audru polder, Caltha palustris, hani, Lindi LKA, Lindi raba, Pootsi-Kõpu Püha Kolmainukirik, Punalutikas, varsakabi\nPuhas rõõm - kevadine!\nVaikselt ja üsnagi märkamatult on tulnud kevad. Loodus on ärganud!\nPaari nädala jooksul on toimunud suured muutused, nii suured muutused\nnagu meile inimestena saavad osaks pikkade aastate jooksul.\nJustkui vangistusest pääsenud päike pillub kärmelt kraavi servale ja põõsaste kõrvale rõõmsaid kevadvärve, kinkides päevadele oodatud pikkuse.\nPuud ja põõsad on hiirekõrvus,\nJärva-Madise rahvatarkus ütleb, et kui sinilillel on palju punakaid õisi,\nsiis kasvavad sel aastal linad mitmeharalised.\nPaiseleht rõõmustab meid oma päikesekarva kuldkollaste õitega,\njustkui öeldes: ärka ja tee ometigi rõõmsam nägu pähe!\nIga päev toob juurde mõne uue külalise.\nPõldudel käivad ikka veel toitu otsimas mitmetuhandepealised\nhanede ning laglede parved,\nja metsaalune on täis linnulaulu, mis teeb endalgi rinna rõõmsaks!\nPardid sulistavad rõõmsalt ojavees\nja metskitsed uudistavad metsaservas.\nMetsakuklased on juba ammu oma pesa sisemuse üles soojendanud\nja sipelgad elavad oma tavalist elu.\nKa mesilaste ja kimalaste kevadised toimetused on täies hoos.\nVeekogude ümbrused on praegu põnevad\nja ülejäänud luitunud hallist loodusest ka rohelisemad.\nKodutiigi kogred on talve õnnelikult üle elanud\nja tänu konnade pulmalaulule\nsain aimu ka nende asukohast ja olemasolust.\nMuretsesingi, et kus nad nii kaua on...\nOeh...no mis sa kostad... ;)\nLabels: Bombus, Carassius carassius, Formica sp, harilik koger, Hepatica nobilis, Kevad, Kimalane, konn, krookus, kuklane, metsakuklased, metskitsed, paiseleht, sinilill, spring flowers, Tussilago farfara


The Elk & Avenue Hotel, Banff, Alberta, KanadaSihtkoht\n8,6.Hiilgav.1,224 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nThe room was great!! Very friendly service, loved the little coffee shop downstairs, and…\nVaata kõiki (1,224 arvustust)\nSobib jalgsi liikumiseks516 positiivset mainimist516 külastajat mainis jalgsi liikumiseks sobivat asukohta\nSobivas kohas432 positiivset mainimist432 külastajat mainis soodsat asukohta\nSöögikohad410 positiivset mainimist410 külastajat mainis suurt einestamisvõimaluste valikut\nOstuvõimalused404 positiivset mainimist404 külastajat mainis häid ostuvõimalusi\nSeif309 positiivset mainimist309 külastajat mainis turvalist ümbruskonda\nBanff Lake Louise'i turismibüroo – 1 min jalgsi\nCave and Basin National Historic Site – 27 min jalgsi\nBanff Springsi golfiklubi – 4,1 km\nJärgmisi vabaajategevuste alasid ja teenuseid ei ole kasutatav 1. jaanuar 2021 kuni 30. juuni 2021 (kuupäevad võivad muutuda):\nBanff Gondola – 4,2 km\nUpper Hot Springs (kuumaveeallikad) – 4,4 km\nMount Norquay suusakuurort – 7,1 km\nSunshine Village – 18,4 km\nRaudteejaam Banff – 6 min jalgsi\nFarm & Fire - restoran.\nGood Earth - kohvik. Avatud iga päev\nTagatismakse: 50 CAD öö kohta\nKas The Elk & Avenue Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, The Elk & Avenue Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab The Elk & Avenue Hotel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas The Elk & Avenue Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas The Elk & Avenue Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, kassid ja koerad on teretulnud. Hind 25 CAD lemmiklooma kohta öö kohta. Teenistusloomad (nt juhtkoerad) majutatakse tasuta. Saadaval on söögi- ja joogikausid.\nMillised kellaajad on The Elk & Avenue Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas restoran Farm & Fire. Lähiümbruse söögikohti: Ticino Swiss-Italian Restaurant (3 min jalgsi), Grizzly House (4 min jalgsi), Rose and Crown (4 min jalgsi).\nMida majutuskohas The Elk & Avenue Hotel ja selle ümbruses teha saab?\nNaudi lähiümbruses talviseid tegevusi nagu murdmaasuusatamine, lumelauasõit ja kelgutamine ning soojematel kuudel saad harjutada golfi lähedalasuval golfiväljakul. Lisaks saab ümbruskonnas nautida vabaajategevusi nagu kuumaveeallikad ja koopamatkad.\nBeverly, 1 öö, reis perega, 31. märts 2021\nGwyn, 2 ööd, reis sõpradega , 5. märts 2021\nGwen, 2 ööd, reis perega, 26. veebr 2021\nBenjamin, 1 öö, reis, 17. veebr 2021\nJudith Feng Ling, 1 öö, reis, 15. veebr 2021\nKay, 1 öö, reis perega, 6. veebr 2021\nMa Felma, 1 öö, reis, 29. jaan 2021


Austrias kasvatatakse austerservikuid kohvipurul - Ajakiri Keskkonnatehnika\nAjakiri Keskkonnatehnika > Uudised > Jäätmed > Austrias kasvatatakse austerservikuid kohvipurul\n26. sept. 2019 26. sept. 2019 KKT\tauterservikud, kohvijäätmed, kohvipaks, kohvipuru\nAustrias Grazis lõid kolm naist 2017. aastal firma Pilzkiste, mis tegeleb austerservikute kasvatamisega. Austerservikuid kasvatatakse kohvipaksul, mis kogutakse kokku linna söögikohtadest.\nGrazis tarvitatakse päevas ca 13 tonni kohvi. Umbes sama palju tekib ka kohvipuru, mis visatakse minema. Pilzkiste on sõlminud kokkulepped linna mitme kohviku, restorani ja hotelliga, kus nende jaoks kohvipuru kokku kogutakse. Seente kasvatamiseks sobiva kasvukeskkonna saamiseks lisatakse kohvipurule ka lupja ja kohviubade koori, viimane on ubade röstimisel tekkiv jääde. Kuna kohvipaks sisaldab ise vett, siis seente kasvukeskkond on niiske ja seeni pole vaja kasta.\nOsa austerservikutest müüb ettevõte kohalikele restoranidele ja kohvikutele. Värskeid austerservikuid saab osta ka Grazi turult ja kauplustest. Ühest osast seentest teeb ettevõte aga ise austerservikukreemi, mis sobib nii kastmete valmistamiseks kui võileivale määrimiseks. Nende jaoks, kes soovivad ise austerservikuid kasvatada, on välja töötatud seente kasvatamise komplektid. Komplektis on seenemütseel, seente kasvatamiseks sobiv ämber ja juhend. Kohvipaks tuleb endal lisada. Nii austerservikukreemi kui seente kasvatamise komplekti saab iga huviline endale soetada firma koduleheküljelt.\nPilzkiste ei ole ainus firma, kes austerservikuid kohvipurul kasvatab. Sarnast meetodit kasutavad ka näiteks Viinis asuv Hut & Stiel ja Pilzpaket Saksamaal.\nKuna kohvipurul on mitmeid häid omadusi, muuhulgas ka antibakteriaalne toime, on see peale seenekasvanduste leidnud kasutamist ka näiteks tossudes.\n← Valio plaanib loobuda fossiilkütuste kasutamisest\nKas Eestile on vaja tuumajaama? →\n29. veebr. 2020 9. sept. 2020 KKT


Reovee koroonaviirusesisaldus püsib muutumatu | Tartu Ülikool\nReovee koroonaviirusesisaldus püsib muutumatu\nantimikroobsete ainete tehnoloogia professor\nTartu Ülikooli juhitava reoveeuuringu viimased tulemused näitavad, et koroonaviiruse kogus reovees on jäänud paari eelmise nädalaga võrreldes samaks. Päris viirusevabu piirkondi kaardil pole.\nViirusetase püsib üle Eesti valdavalt mõõdukas. Mõnevõrra suurema viirusesisaldusega proove saadi sel nädalal Tallinnast, Haapsalust, Raplamaalt, Tartumaalt ja Kagu-Eestist. Uuringu juhi, Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professori Tanel Tensoni sõnul kriitilisi tulipunkte viiruse levikul praegu esile tuua pole. „Uusi väga suure viirusesisaldusega asulaid pole nädalaga juurde tulnud, aga olukord pole kuskil ka silmapaistvalt paranenud,“ ütles Tenson.\nReoveeuuringu tulemused 13.- 17. detsembril. Tartu Ülikool\nUusi väga suure viirusesisaldusega asulaid pole nädalaga juurde tulnud, aga olukord pole kuskil ka silmapaistvalt paranenud.\nKuidas proove kogutakse?\nReoveeproove kogutakse iga nädala alguses kõigis maakonnakeskustes, üle 10 000 elanikuga linnades ja vastavalt vajadusele ka väiksemates asulates. Suuremate linnade puhul kajastab proov ööpäeva jooksul puhastit läbinud vee olukorda, andes usaldusväärse pildi asula nakkustasemest. Väiksematest asulatest võetud punktproovid näitavad olukorda proovivõtu hetkel. Punktproovid on kergemini mõjutatavad, mistõttu tuleks neid vaadelda pigem mitme nädala võrdluses kujunenud trendi hindamiseks kui hetkeolukorrast lõpliku pildi saamiseks.\nUuring on Terviseametile abistav tööriist, aidates jälgida puhangudünaamikat ning avastada varjatud koldeid. Uuring annab varajast infot viiruse leviku hindamiseks enne kliiniliste haigusjuhtude tuvastamist. Terviseametit teavitatakse tulemustest regulaarselt.\nProovide kogumisel teeb Tartu Ülikool koostööd Eesti Keskkonnauuringute Keskuse ja vee-ettevõtetega, kes käitavad linnade reoveepuhasteid. Proovide analüüsid tehakse Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi laborites. Rohkem infot uuringu varasemate tulemuste kohta leiab uuringu kodulehelt „Koroonaviiruse seire reoveest“.\nReoveeuuringut rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond Euroopa Liidu Covid-19 pandeemiale reageerimise toetusmeetmest.\nSiirdeuurija: usk tehnoloogia kõikvõimsusesse kaob visalt\nTartu Ülikooli teadlased kaardistasid tööstusühiskondade arengut viimase 120 aasta jooksul.\nAlgas vaimse tervise uuringu kolmas etapp\nJaanuarist veebruarini viib Tervise Arengu Instituut (TAI) koos Tartu Ülikooliga ellu kolmanda ja ühtlasi viimase küsitluslaine ulatuslikus Eesti rahvastiku vaimse tervise uuringus.\nTartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi neli tudengit arendasid napi kolme ja poole kuuga välja tarkvara, mis võimaldab esimest korda ära kasutada ID-kaardi lähiväljasidet ehk NFC võimekust


IRL: Uberi teenus peab olema taksodega võrdselt reguleeritud - Äriuudised - Majandus\nIRL: Uberi teenus peab olema taksodega võrdselt reguleeritud\n16. veebruar 2016, 18:59\nRiigikogu IRLi fraktsiooni liikme Einar Vallbaumi sõnul on sõidujagamiseteenus IRLi hinnangul olemuselt transporditeenus ja kõik transporditeenuse pakkujad peaksid olema seaduse ees võrdsed; seetõttu vajab ka Uber nende hinnangul selgeid reegleid nagu klassikaline taksoteenuski.\n«Kui klassikalised taksoettevõtted peavad olema litsentseeritud, taksojuhtidel peavad olema nõutavad koolitused, load, tervisetõendid, keeleoskus ja taksomeetrid, siis sõidujagamise puhul peab teenuse osutaja vastama vaid sõidujagamist korraldava firma nõuetele,» ütles Vallbaum BNS-ile peale IRL-i teisipäevast kohtumist sõiduettevõtjate liiduga.\n«Leiame, et sõidujagamine oma olemuselt samuti transporditeenus, kus algatus teenuse osutamiseks tuleb teenuse pakkujalt, seepärast peaksid kõik transporditeenuse pakkujad olema seaduse ees võrdsed hoolimata sellest, kas taksot saab kutsuda telefoni või veebi teel,» kommenteeris ta IRL-i seisukohta.\nSõidujagamise ideed on Vallbaumi sõnul kindlasti mõttekas edasi arutada kasvõi maapiirkondade praeguse kehva ühistranspordi korralduse parendamise võtmes. «Kohalikud omavalitsused saaks siin kaasa aidata,» märkis ta.\n«Peame oluliseks seaduse edasist arutelu jätkata, et tagatud oleks nii praegu kui ka tulevikus turul tegutsevate taksoteenuse pakkujate õigused ning innovaatiliste lahenduste kasutamine,» lisas Vallbaum.\nIRL-i peasekretär Priit Sibul kirjutab oma ajaveebis, et ei poolda Uberi ja teiste sõidujagamisteenuste kiirkorras legaliseerimist, nagu soovib Reformierakond eesotsas Kalle Pallinguga. «Kui me loome olukorra, kus sõidujagamine on reguleeritud väga pehmelt ja taksoteenus väga rangelt, siis on see ebaaus taksoettevõtjate ja taksojuhtide suhtes. Eriti nende suhtes, kes osutavad oma teenust korrektselt ja seaduskuulekalt,» kirjutab Sibul.\nSibula sõnul ongi nüüd oluline leida tasakaal, et sõidujagamise juhid saaks tegevusruumi ning taksojuhtidele ei tehtaks liiga. «Selleks läheb natuke aega,» märgib ta.


Video: armas robot päästab inimesi üksindusest - Seltsielu - 60+\nVideo: armas robot päästab inimesi üksindusest\n9. aprill 2018, 12:00\nKorea leidurid on üksi elavatele inimestele loonud robotkaaslase, kes annab oma peremehele lihtsaid teateid nende mujal elavate sõprade kohta.\nKoeralaste leiutise eesmärk oli uurida sotsiaalset isolatsiooni, probleemi mis vaevab paljusid vanemaid kodanikke aga üha rohkem ka üksi elavaid noori inimesid. Linnastunud Lõuna-Koreas on probleem suur ning see ei ole Eestimaise suhtluskultuuri tõttu ka siin väike mure.\nRoboti tööpõhimõte on kaunis lihtne. Sõbrad, kes vabatahtlikult roboti katsetamisest osa võtsid, panid seadmed oma koju mõne kapi või kummuti otsa. Robot isutus katseperioodi vältel nende kodus ning pakkus inimestele informatsiooni nende sõprade kohta, näiteks millal keegi koju saabus või pesu pesema pani. Roboti, hüüdnimega Fribo, eesmärgiks oli luua üksi elavatele inimestele mulje, nagu jagaksid nad korterit või maja oma kaaslastega.\nSeda kõike tegi Fribo läbi koduste helide jälgimise. Läbi väikese mikrofoni tabas Fribo helisid nagu pesumasina undamine, õli pragin pannil või välisukse hääl. Näiteks kui sõber saabus tavatult hilja koju, siis Fribo teavitas kasutajat, et tema sõber jõudis hilja koju, ehk oli tal raske päev. Fribo katsetaja sai selle peale oma sõbraga ühendust võtta ning näiteks muret avaldada või anda märku, et on oma sõbra jaoks raskel ajal olemas. Fribo ühendas erinevates kohtades üksi elavaid inimesi sääraselt, et nad sai pakkuda sõbralikku abikätt ka üle kilomeetrite.\nFribo disainerid pidasid roboti ehitamisel silmas ka privaatsust. Nõnda tabas robot, et näiteks telefonikõnede peale ei peaks ta reageerima ning inimese isiklik ruum jäi ikka suuresti samaks. Fribo kannab edasi vaid sellist informatsiooni, millele oleks automaatne ligipääs niikuinii koos elavatel inimestel. Kes millal koju jõudis, kes pesu peseb, kes kokkab. Privaatsuse huvides ignoreerib Fribo kõiki helisid, mis on seotud tualetis käimisega ning enese pesemisega.\nFribo kuu aega väldanud testimises osalenud 70 inimest kiitsid robotit. Ühe osalenu sõnul pani Fribo teda tundma nagu elaks ta koos oma sõpradega, samas jäi talle alles väärtuslik isiklik ruum.\nFribo loodi uurimaks tehnoloogilisi võimalusi üksinduse leevendamiseks. Kas tulevikus võib sellist sotsiaalsete sildade loojat ka poeriiulitelt leida on veel lahtine. Potentsiaalselt on Fribo või tema laadne toode lihtne ning odav. Fribo koosneb ju vaid väikesest ekraanist, odavast protsessorist, kahest kõlarist ning mikrofonist. Esialgsed katsed prototüüpidega aga näitavad, et vähemalt osade inimeste puhul suudab Fribo tõesti üksindusetunnet leevendada.


Spordimeditsiini klaster | Spordimeditsiini Sihtasutus\n2012 aasta alguses koondusid enamus olulisemad spordimeditsiini ja tugi- ning lisa teenuseid pakkuvad asutused, moodustades Eesti Spordimeditsiini klastri koondnimetusega SportEST.\nProjekti algatajateks olid: Spordimeditsiini SA, Eesti Olümpiakomitee; Ortopeedia Arstid AS; Quattromed HTI Laborid OÜ; Audentes Halduse OÜ; Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudi; Füsioteraapoa Kliinik OÜ; Eesti Ortoosikeskuse OÜ; JR Medical OÜ, XB3 OÜ, Medex AS, Sportland Eesti AS, Spordiürituse Korraldamise Klubi MTÜ, Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus SA. Klastri projektijuht on Gerly Kedelauk ja arendustöötaja oli Aivo Normak.\nSportESTi loomise idee ja vajadus said alguse teadmisest, et Eestis on olemas igakülgsed võimalused, et pakkuda sportlastele heal tasemel laia valikut spordimeditsiini teenuseid koos kvaliteetsete ning mitmekülgsete treenimis- ja sportimisvõimalustega ning mida toetab ja võimalusi aitab realiseerida lisa- ja tugiteenuste võrgustik. Projekti oluliseks ajendiks on ka riiklike spordivaldkonna arendamisega tegelevate organisatsioonide soov suurendada Eesti sportlaste võimekust jõuda rahvusvahelistel suurvõistlustel medalikohtadele, mille osas spordimeditsiini teenustel (eelkõige ennetavate tegevuste kontekstis) on äärmiselt oluline roll. Samut on eesmärk arendada valdkonda kui tervikut, suurendada vigastusi ennetavate tegevuste mahtu ning otsida tulevikus võimalusi valdkonna teenuste pakkumiseks väljaspool Eestit.\nSportESTil oli 2 peamist eesmärki:\n1) Suurendada Eesti spordimeditsiini ja sellega haakuvate valdkondade konkurentsivõimet nii Eestis kui ka rahvusvahelistel turgudel, mis seisneb uute toodete ja teenuste väljaarendamises, olemasolevate toodete ja teenuste kvaliteedi parandamises, inimressursi arendamisega seotud tegevuste läbiviimises, koostööprojektide läbiviimises ja ühisturunduse korraldamises. Läbiviidavate tegevuste tulemusena kasvab organisatsioonide poolt pakutav toodete ja teenuste kvaliteet, lisandväärtus ja konkurentsivõime nii siseturul kui ka valitud sihtturgudel, valdkonna spetsialistide teadmiste ja oskuste tase, sh tekib võimalus omandada valdkonnapõhist haridust Eestis, viiakse läbi ühiseid koostöö- ja arendusprojekte, mis viivad uute innovaatiliste lahenduste tekkimiseni (nt mobiilne sportlaste diagnostikakeskus).\n2) Klastri poolt läbiviidavate tegevuste näol aidata kaasa sportlaste üldise tervise ja füüsilise võimekuse parandamisele, mis avaldab otsest mõju sportlaste sooritustulemustele tiitlivõistlustel. Selleks töötatakse välja mitmekülgsed vigastuste ja terviseriskide ennetamisega seotud juhendmaterjalid erinevatele sihtgruppidele ning arendatakse välja terviklik süsteem ennetustegevuste käivitamiseks. Eesmärgi realiseerimise tulemusena suureneb Eesti sportlaste võimekus võita tiitlivõistlustelt medaleid ning väheneb sporditraumade tõttu sportlaskarjääri katkestanute arv.\nKokkuvõttes paraneb Eesti noor-, tipp- ja harrastussportlaste üldine teadlikkuse tase vigastuste ennetamisest ja tänu sellele ka sportlaste tervis ning sporditulemused ning Eesti spordimeditsiini ja sellega seotud valdkondade teenuste pakkujad on tuntud ja tunnustatud nii siseturul kui ka rahvusvahelistel turgudel (eelkõige lähiriigid: Skandinaavia, Loode-Venemaa ja Baltikum), nad on võimelised oma teenuseid eksportima, kasvanud on tulud (sh ekspordi müügitulu) ja loodav lisandväärtus.\nEesti Spordimeditsiini klaster SportEST on rahastatud osaliselt Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondi kaudu 01.01.2012 kuni 31.08.2014.\nPeale rahastust jätkati ühistegevustega partnerite ühisfinantseeringu toel, korraldati loengud, seminare, konverentsi, tegeleti toodete arendamisega, töötati välja Liikumis- ja spordiürituste soovituslik meditsiinilise turvalisuse juhend, osaleti poliitikate kujundamisel ning 24.augustil 2015 anti EASis sisse uus taotlus, loomaks laiem, Liikumistervise innovatsiooni klaster.


Kommentaarid: Andrus Kivirähk uuest trammist: surelik teda kätte ei saa\nToimetas Marge Sillaots, 15. aprill 2015 14:32\nhehh/ 22. aprill 2015 00:30\nSõitnud ma sellega pole, sest käin linnas peamiselt jalgsi, aga olen seda mitu korda näinud linnas sõitmas. Ei ole siin midagi haruldast.\nAga noh, Kivirähk sõimab kõike, mis seotud Tallinna linnaga :D\nAndrei Kiisler/ 21. aprill 2015 13:35\nJou, Andrus :D !\nPühapäeval sõitsin koos tüdruksõbraga selle trammiga Tallinna Ülikooli juurest Vabaduse Väljakule :D Oot, las ma katsun end... jah, olen surelik :D\nära tüüdanud/ 21. aprill 2015 13:29\nLõpetage ükskord see lobisemise saade raadios ära ja laske selle asemel midagi harivat või kasvõi head muusikat.\n16. aprill 2015 20:07\nKergem on teil Moonikat tutvus-saidilt leida....... aga kui olete Moonika leidnud, ei saa talle rohelise kaardiga maksta.......!\nHea asi on see, et ta tuleb minuti pealt sinu juurde voi lähed ise tema juurde.....\n16. aprill 2015 20:09\nAh soo, see on IHA sait, kus Moonikaid leida voite.....!\nkiss/ 16. aprill 2015 13:40\nKivirähk ei oska enam midagi kirjutada või . Isegi trammiga ei oska enam sõita\n15. aprill 2015 21:03\nEga uutes trammideski see kehakeemia nautimine ära jää, pigem suureneb, tramm kuidagi kitsas, pingid mõeldud koolilastele, mitte täiskasvanutele (ja ma pole isegi mitte täidlane). Muidu ilus, puhas ja üldse mitte kättesaamatu. Või siis olen ma surematu.\nmaali/ 15. aprill 2015 20:28\nma ka eila mõtsin, et äkki joppab ja saan sõita. ei vedanud- isegi ei näinud teda :p\nm&m/ 15. aprill 2015 16:54\nEi saa jah. Tegelt kätte saab, aga peale ei saa. Täpsemalt - kiirustan mina hommikul tööle ja ja näe, uus tramm seisab ees! nüüd õnnestub mul ka n.ö. käsi valgeks saada! Tutkit! Seisab Hobujaama peatuses ja uksed kinni. Tean, et rongi uksed avanevad nupule vajutamisega. Proovisin siin ka 1 nuppu, ei midagi, siis inva nuppu, ei midagi. Laiutasin käsi ja olin sisimas leppinud mahajäämisega, kui äkki läksid uksed lahti. Kusagil mu meelest pole seletatud, kuidas uue trammi uksed lahti käivad. Üpris tobe on seista, kui ei oska uksi lahti teha.\niha/ 15. aprill 2015 16:00\nMilleks Monika? Trammi nimi on Iha\nUrmas/ 15. aprill 2015 17:56\nSest ihale panid vanemad nimeks Moonika.\n15. aprill 2015 15:46\nNo/ 15. aprill 2015 15:48\nuskumatu, et inimesed ikka üldse naljas aru ei saa ??!!\nLas jääbki ainsaks/ 15. aprill 2015 15:39\nPole teisi vajagi.Sõidame ikka nende vanade logudega ja naudime kaasteeliste kehakeemiat.Ja kui joppab Moonika peale,siis võtame seda kui märget ülevalt,et oleme äravalitud ja sõidame kohe suurest õnnetundest paar peatust pikemalt.Eks kodus ole siis jälle seletamist mis imevigureid ilmas laias võib leida.


Naistele: kuidas kasutada kohtingul kehakeelt\nNaistele: kuidas kasutada kohtingul kehakeelt enda kasuks\nBy Suhted-ee | 6. august 2015\nSee on keel, mis ei vaja sõnu. Naised on seda soovitud meeste ligitõmbamiseks kasutanud sadu aastaid. Kehakeele ladus “rääkimine” garanteerib vilumuse õige mehe ligitõmbamisel ja valele mehele “tõmba uttu” ütlemisel.\nMida rohkem silmsidet sa sihtmärgiga saavutad, seda parem. Alusta temale kõrvalpilke heites. Jätka otsese silmsidega. Kui ta pöörab, et sinu pilguga kohtuda, langeta see ning naerata omaette. See ütleb talle, et jälgisid teda ning häbened, et ta su teolt tabas – kindel märk huvist. Järgmiseks ole julge ja püüa hoida tema pilku ning kingi talle kiire naeratus.\nKui sulle teeb silma mees, kellest sina huvitatud pole, pööra pilk temalt ning ära vaata tagasi. Kui vestlete, lase silmadel nautida lage ja ümbritsevat ruumi, see näitab selget huvipuudumist.\nLahkud kodust, et minna peole, kui märkad nunnut naabrit ja ta ei vaata sind teist korda. Miks? Sest sa ei näe välja suurepärane. Kui sisened ruumi, vaatab sisenejat enamik inimesi. See on see hetk, kui pead jätma hea mulje. Kui näed suurepärane välja, tunned end ka suurepäraselt. Seega enne, kui toast lahkud, veendu, et näed suurepärane välja. Ei või iial teada. Võid äratada selle nunnu naabri huvi.\nIsegi ilma otsese kontaktita võivad käed saata väga võimsaid sõnumeid. On hulk viise väljendada, et tahad kedagi tundma õppida. Hoides käelavad avatuna, näitad ka oma avatust tema suhtes. Kätega millegi silitamine, näiteks oma klaasiserva, juukseid, pluusivarrukat rütmilisel (mitte rahutul) viisil, võib olla sensuaalne tegevus. Ja julgetele: nopi ebemeke tema jakilt, puutu teda, et panna oma jutule punkt või kasuta “juhuslikku puudet”, kui ulatud soolatopsi järele.\nKäte taskusse torkamine, prillide puhastamine või käte surumine rusikasse on halvad märgid. Sõrmega koputamine, trummeldamine, osutamine või õõtsutamine on ka vihjeks, et võid edasi liikuda.\nSinu rüht on üks kõnekamaid signaale, mida sa välja saadad. Avatud rüht on märgiks avatud inimesest. Huvi näitab keha keeramine vestluskaaslase poole, täistaldade maas hoidmine ja ettepoole nõjatumine. Samuti saadavad kergelt pea kallutamine, jalgade risti ja tagasi kokku panemine ning rinna ettelükkamine sõnumi, et oled huvitatud.\nKäte ristamine, joogi enda ees hoidmine, keha eemale pööramine ja varvastele toetumine annavad teada, et huvi puudub.\nLoodetavasti on sul nüüdseks valmimas sõjaplaan: millal on parem tegutseda täiega ja räpaselt või millal on parem lihtsalt valget lippu lehvitada. Siin on veel mõned nipid kehakeele lihvimiseks:\nAsjad sujuvad hästi, kui hakkad teise inimese kehakeelt ja žeste peegeldama, jäljendama.\nÄra õrrita teda, andes vihjeid rohkemale kui pärast pakkuda suudad või tahad. See võib viia inetute olukordadeni.\nAhelsuitsetamine, ülimalt purju joomine või ainuüksi oma toidutaldriku jõllitamine ei pane sind just kehakeelemeistrite edetabelisse.\nKui teed kehakeelega proovi ja ta ei vasta sulle, katkesta kohe missioon.\nTerve õhtu tema kannul kõndimine jätab sinust meeleheitliku mulje.\n← Eelmine lugu Kohtingunõuanded teismelistelt\nJärgmine lugu → Kas paha poiss saab alati tüdruku?


Hiiu Kaluri ajaleht raamatukogus « Hiiu Leht\nHiiu Kaluri ajaleht raamatukogus\n27.juuni, 2014 Ajalugu\nKalurikolhoosi Hiiu Kalur ja ka samanimelist kontserni juhtinud Peeter Vohu andis Kärdla raamatukogule üle ajalehe Hiiu Kalur kümne aasta jooksul ilmunud numbrid.\n“Praegu on tekkinud situatsioon, et olukord, mil kalurikolhoos oli üks osa Hiiumaa kogukonnast ja hiidlaste huve teeniv ettevõte, on järsult muutnud. Seetõttu on paljud inimesed võib-olla unustanud, mis toimus kaheksakümnendatel ja kuidas siis elati, töötati ja millistes oludes,” põhjendas Vohu, miks ta ajalehed enda käest hoiult rahvale lugeda ja uurida annab. “Tahaksin, et inimesed saaksid selgema pildi sellest ajast, mil tootmissuhted hakkasid muutuma kapitalismiks, sisuliselt oli tol ajal tegemist röövkapitalismiga,” hindas Vohu toonast olukorda.\nVohu rääkis, et lehte hakati välja andma selleks, et informeerida Eesti taasiseseisvumise järel kolhoosist aktsiaseltsiks muudetud Hiiu Kaluri 1200 aktsionäri sellest, mis ettevõttes toimub.\n“Üleminekuperiood oli üks raskemaid, siis kui plaanimajandus hakkas üle minema kapitalismiks ja tekkis eraomand. Inimesed läksid tülli ega suutnud aru saada, mis toimub. See leht oli väga tähtis informatsiooniallikas – me poleks muidu suutnud teha neid muudatusi, mida tegime ja plaanisime. Katsusime neist kogu aeg läbi lehe ette kanda, ei õnnestunud,” tunnistas Vohu, et 1200 aktsionäri on liiga palju.\nSamas püüdis Vohu hoida endist kalurikolhoosi koos – nii moodustati Eesti esimene kontsern, kuhu kuulusid kõik Hiiu Kaluri Dago-liitelised tütarettevõtted. Kunagine Hiiu Kaluri kuulus kapten Valdek Tossmann tunnustas Vohut selle püüdluse eest ja märkis, et Eesti teised suured kalurikolhoosid kanti ruttu laiali ja lõpetasid tegevuse. “See oli meie missioon tol ajal,” kinnitas ka Vohu, kes Hiiu kalurist lahkus omanike soovil 1996. a detsembris.\nMillised muudatused toimusid, kuidas neid tehti, millised probleemid kaasnesid, kõigest sellest kirjutas ka Hiiu Kalur. Lehte toimetas Arne Tursk, see hakkas ilmuma 1985. aasta juunis ja lõpetas ilmumise koos lehetoimetaja ootamatu surmaga 1995. aastal. Eelviimane number ilmus 20. detsembril 1995. Arne Tursk suri otse tööpostil, kui oli lehe jaoks Lehtmas kalalaevu pildistamas. Pärast seda ilmus veel üks number, milles Peeter Vohu kirjutatud järelhüüe toimetajale.\nRaamatukogu juhataja Marika Võsamaa ütles, et lehed pannakse välja raamatukogu kodulootuppa, kus on väljas Hiiumaaga seotud materjalid ning neid saab lugeda vaid kohapeal.\nPeeter Vohu arvates on tegemist huvitava materjaliga ühe Hiiumaa ettevõtte saatusest ajaloo muutuste tuules, mis vääriks ehk ka teadustööd.


Saksamaa rikkaimad inimesed on odavpoekettide omanikud - DELFI\nSaksamaa rikkaimad inimesed on odavpoekettide omanikud\nSaksamaa rikkaimate inimeste edetabeli tipus on endiselt odavpoekettide juhid. Ajalehe Manager Magazin iga-aastase nimekirja esikohal on Aldi looja Karl Albrecht 17,2 miljardi euro suuruse varandusega ning kolmas on nimekirjas Lidli juht Dieter Schwarz 11,5 miljardi euroga.\nAldi ehk Albrecht Discount on ülirikaste perefirma. Manager Magazini nimekirja teisel kohal on kadunud Theo Albrechti pärijad 16 miljardi euro suuruse varandusega. Schwarzi Lidli impeeriumi kuulub samas lisaks Kauflandi kett, vahendab YLE Uutiset.\nKaubandus paistab Saksamaal ka muidu tulutoov äri olevat, sest neljandal kohal on posti- ja internetimüügiga rikastunud perekonna Otto liikmed. Kümne rikkama nimekirjas leidub tuntud perekonnanimesid nagu Würth, Oetker, Herz ja Braun. Rikkaim naine on BMW pärijanna Susanne Klatten.\nAastaga on Saksamaal juurde tulnud neli miljardäri. Nüüd on neid 103. Saja rikkaima sakslase kokku liidetud varandus on Manager Magazini teatel 287,35 miljardit eurot. 300 kõige rikkamat ületavad 400 miljardi piiri.\nAldi asutaja varandusest saab aimu, kui võtta arvesse, et Karl Albrecht võiks 47 aastat järjest kasutada iga päev miljon eurot, kui arvel olev rahasumma ei tooks sisse intresse ning ka investeeringud ei toodaks midagi.\nNeli Saksa liidumaad on tunnistanud nuhkimistarkvara kasutamist\nGerhard Schröder pakkus oma plaani Euroopa päästmiseks\nSaksamaal tungisid meeleavaldajad Süüria saatkonda\nVene diplomaat kutsuti Saksa teadlase Venemaale mitte lubamise eest Berliinis vaibale\nKaczyński: Angela Merkel tahab Saksa impeeriumi taastada\nLääne-Saksa kantsler tahtis Ida-Saksamaa USA miljardite eest välja osta\nBaieri talus puhkenud tulekahjus hukkus 500 kodulooma


MereBlog: september 2005\nposted by Dan at 19:34 9 comments trackback\nposted by Dan at 17:58 1 comments trackback\nJärjekordne orkaan jõuab ameerikamaale. Seekord Rita-nimeline. Pildi peal on näha ennustus, millist trajektoori mööda liigub orkaan tulevatel päevadel.\nKuid selline pilt avaneb hetkel maailmas müravatele orkaanidele (5 tk.) ja troopilistele tormidele (2 tk.).\nKarmiks on meie maailm muutunud. Eks meid ole juba aeg karistada küll...\nposted by Dan at 17:07 0 comments trackback\nÜhel ilusal päeval sattusin mitteomaarvutist sirvima MereBlogi. Kuna "tulirebast" seal ei tunnistatud, siis olin sunnitud kasutama Internet Explorerit. Oma imestuseks nägin, et blogi ülemine blogger.com'i rida ei ulatugi seinast seina... Firefox'iga sellist probleemi pole. Viga tuleneb vist sellest, et muutsin natuke template'i laiemaks.\nKeegi samasuguse apsu otsa sattunud? Oskab ehk keegi aidata, et pilt ka IE's korralik välja näeks?\nposted by Dan at 15:06 0 comments trackback\nSellel nädalal sõidab viimast korda parvlaev Scania liinil Saaremaa-Ventspils. Alates avamisest 18. mail kuni augusti lõpuni on SLK vedanud Mõntu-Ventspils liinil kokku 13 665 reisijat, neist mais 525, juunis 2832, juulis 5162 ning augustis 5146.\nLiinil sõitev parvlaev Scania võtab peale kuni 300 reisijat ja 60 väikesõidukit. 63-kilomeetrise meretee läbib laev orienteeruvalt nelja tunniga.\nposted by Dan at 15:11 0 comments trackback\n21-24 septembril 2005 toimub Monacos suursugune jahtide näitus ja show. Kogu informatsioon siit.\nposted by Dan at 09:30 4 comments trackback\nposted by Dan at 01:25 0 comments trackback\nAker Finnyards töötajad alustasid täna hommikul streiki. Ligi 400 töötajat võtab strigist osa. Eelmisel kuul avalikustas firma oma plaani hakata rohkem töid sisse ostma vähendades Helsinkis asuvas tehases tööliste arvi 120 võrra ning kolida kompanii peakontor Helsinkist Turku. Firma presidendi sõnul on tööliste streik ebaseaduslik.\nposted by Dan at 09:27 0 comments trackback\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kirjutas 2003. aasta märtsis oma kodulehel plaanist ümber ehitada Veeteede Ameti poilaev EVA-316 (ex Lonna) mitmeotstarbeliseks laevaks. Tulemuseks pidi olema laev, mis suudab murda kuni 1 m paksust jääd, teostama töid endiselt poilaevana, lisaks olema võimeline töötama tuletõrje- ja päästelaevana ning olema võimeline kokku korjama naftasaadusi nii lahtises vees kui ka jääolukorras. Tööpiirkonnaks planeeriti Pärnu ja Liivi lahte, kus ta vahetaks välja seni talveperioodiks renditud puksiir-jäämurdjaid. Summad, mis kuluksid laeva ümberehitamisele, olid muljetavaldavad. Soome Vabariigi Keskkonnaministeerium oli nõus ehitusse panema 1,5 miljonit eurot (23,47 milj. EEK) eeldusel, et Eesti Vabariik suudab samaväärse summa vastu panna. Seega kokku 3 miljonit eurot. Soomlased pakkusid tagastamatut abi!\n2004. aasta detsembris teatas Veeteede Ameti koduleht lepingu sõlmimisest Leedus asuva laevatehasega Vakaru Laivu, mis kuulub BLRT Grupp AS koosseisu. Lepingu suuruseks oli juba 8,8 miljonit eurot, millest 2,3 miljonit eurot tuleb Soomest. Ümberehituse käigus on plaan pikendada EVA-316 kere ligi 8 meetri võrra, lisades kere keskosale vajalik pikkus juurde. Samuti lähevad ümbertegemisele vöör ja ahter. Laeva uude keskosasse paigaldatakse (õigemini on paigaldatud juba) õlitõrjesüsteemid ja hoiumahutid. Vöör ehitatakse ümber jäämurdja vööriks, paigaldatakse uus peajõuseade. Tööd peavad olema lõpetatud 15. detsembriks 2005.\nEVA-316 osteti kümmekond aastat tagasi Soomest. Siis oli laeva nimeks Lonna. Lonna on sõsarlaev Seilile ja Lettole.\nPhotos by Tarmo Ots\nposted by Dan at 23:57 0 comments trackback\nMeteoroloogid on andnud tormihoiatuse Läänemere põhjaosale. Oodata on kuni 23 m/s puhuvaid tormituuli lõuna suunast ja 4-6 m kõrguseid laineid. Samuti ei jää ka vihm taevasse. Möödunud nädalal USA rannikul moodustunud orkaan Maria tekitad madalrõhkkonna, mis on ka meie kandi tormi sünnitajaks :) Tormihoiatuse tõttu on katkestanud Tallink, Linda Line ja Nordic Jet tiiburlaevade liikluse. Ainsana jätkab reise hetkel Silja Line.\nMinu ilmateade näitab täna õhtul sellist ilma (15:00 UTC)...\nposted by Dan at 10:33 0 comments trackback\nposted by Dan at 15:13 0 comments trackback\nKui kellelgi on kogemusi blogger.com ootamatult vigaseks muutunud template'ga, siis võiks minuga ühendust võtta ja natuke nõu anda.\nMSN: kopamees2003@hotmail.com ja skype: kopamees.\nP.S. Tekkis mõte, et blogger.com on meelega käinud koodi kallal ning osa teksti ära "peitnud". Põhjus võib peituda ärakustutatud "I Power Blogger" ikoonis, mis mulle varem kuidagi ei meeldinud.\nP.P.S. (12/09/05) Tundub, et sain blogi jälle töökorda. Blogger.com abimeestelt ootan ikka veel vastust.\nposted by Dan at 12:37 1 comments trackback\nposted by Dan at 12:30 2 comments trackback\nSilja Line on otsustanud lahti lasta 400 töötajat, kellest 300 seilavad merd. Põhjuseks on kahju teeniv m/v „Silja Opera“. Kompanii on pidanud läbirääkimisi ametiühingutega, et leida lahendus probleemile uute kollektiivlepingute sõlmimisega matkelaevadel, mis lubaks võtta tööle võõrtöölisi eritingimustel. Sellisel viisil võiks „Silja Opera“ jälle hakata teenima kasumit ning kedagi ei tuleks lahti lasta. Seni on Rootsi Meremeeste Ametiühing kõik ettepanekud tagasi lükanud, kartes, et selline asi võib levida edasi ka teistele laevadele. Silja Line on teatanud 20,4 milj. USD suurusest kahjumist esimese kuue kuu jooksul.\nSt. Peterburi stividorid on otsustanud alustada streiki 30. augustist kuni 30. septembrini. Plaanis on pausi pidada 1 tund igas töövahetuses. Streigi eesmärk on panna juhtkond allkirjastama uut kollektiivlepingut.\n27. septembril toimub Rahvusraamatukogus "Estonia" teemaline sümpoosium, kus võtavad sõna Evelyn Sepp, Anders Börkman, Gregg F. Bemis Jr ja paljud teised. Täpsem info minut.ee-st.\nposted by Dan at 17:55 0 comments trackback\nposted by Dan at 12:25 0 comments trackback\nFEMA (US Federal Emergency Management Agency) on prahtinud 4 matkelaeva pakkumaks peavarju orkaan Katrina käes kannatada saanud inimestele. Carnivali 3 laeva - Ecstacy, Holiday, Sensation ning lisaks veel Scotia Prince - on juba võetud "tööle". Lepingud on tehtud 6 kuu peale võimalusega pikendada veel 3 kuud. FEMA ei kinnitanud kõlakat, et leping on sõlmitud kokku 249 miljoni USD peale.\nposted by Dan at 16:19 0 comments trackback\nUSA mereväe allveelaev USS Philadelphia suutis üles leida Pärsia lahes Türgile kuuluva kaubalaeva m/v Yaso Aysen ja sellesse sisse sõita. Vaevalt, et see nii oli planeeritud. Õnnetuse hetkel (02:00) liikus allveelaev vee peal. Kokkupõrge toimus 30 miili Bahreinist kirdes, kuhu suundus tuumaallveelaev. Õnneks ei saanud kumbki laev raskemalt viga. Miks õnnetus juhtus? Seda uuritakse...\nSee oli juba teine õnnetus 14 kuu jooksul Pärsia lahes, kus üheks osaliseks on USA mereväe laev ning teiseks pooleks tsiviillaev.\nposted by Dan at 13:35 0 comments trackback\nposted by Dan at 10:53 0 comments trackback\nposted by Dan at 12:26 5 comments trackback\nWesterdam Tallinnas 31. juulil.\nPhoto by Marili.\nBirka Princess Tallinnas 28. augustil.\nposted by Dan at 18:01 0 comments trackback\nTegijatel juhtub nii mõndagi. Laevad on suured ja sadamad on kitsad. Ööl vastu kolmapäeva (31.08.05) rammis Tallinna sadamasse sisenemisel liinipraam Translandia tiiburlaeva Super Seacat ning sadamakaid. Kokkupõrke tulemusena ei suudetud avada enam laeva aparelli. Seetõttu pidid veokid ja nende omanikud veetma öö laevas. Uudis on siin.\nSee uudis tuletas kohe meelde vähem kui tunnitaguse plekimõlkimise Tulikas :)\nLisa (01/09/05): Pelle kurdab SLÕL-s, kui hirmus kokkupõrge ikkagi oli ja kuidas ta napilt surmast pääses.\nposted by Dan at 01:46 0 comments trackback


Electrolux keraamiline elektripliit EKC6430AOW - Pliidid - Photopoint\nPealeht » Kodu & aed»Köögitehnika»Pliidid»Electrolux keraamiline elektripliit EKC6430AOW\nElectrolux keraamiline elektripliit EKC6430AOW\nSissemakse (%) 0% (0 €) 5% (18,95 €) 10% (37,90 €) 15% (56,85 €) 20% (75,80 €) 25% (94,75 €) 30% (113,70 €) 35% (132,65 €) 40% (151,60 €) 45% (170,55 €) 50% (189,50 €) 55% (208,45 €)\nKüpseta nagu professionaal\nNutikas pliidi ehitus võimaldab hoida kätt uute roogade pulsil, olgu selleks grillimine, küpsetamine või praadimine.\nAhju uks on varustatud mitme uuendusliku omadusega ja on seega muretu küpsetuse üks osa. Üheks uuenduslikuks omaduseks on ukse temperatuur, mis püsib alati jahe ning ohutu.\nPliidi puhastamiseks piisab selle pühkimisest vaid ühe sujuva liigutuse abil. Sest selle pliidi pind on täiesti ühtlane ja sile. Kui ahjul võivad olla nupud, ei ole pliidil ühtegi puhastamist takistavat väljaulatuvat nuppu. Saate selle puhtaks vaid ühe tõmbega.


Kontaveit ja Kanepi alustavad kõrgetasemelist turniiri Indian Wellsis - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKontaveit ja Kanepi alustavad kõrgetasemelist turniiri Indian Wellsis\n6. märts 2019, 9:02\nAnett Kontaveit FOTO: Nikku/ZUMAPRESS.com/Scanpix\nUSAs Indian Wellsis alustatakse täna BNP Paribas Openi tenniseturniiriga. Premier Mandatory ehk WTA kõrgeima kategooria turniiril alustavad põhitabelis ka Eesti esinumber Anett Kontaveit ning Eesti teine reket Kaia Kanepi.\n33-aastase Kanepi esimese ringi vastane on rootslanna Johanna Larsson (WTA 76.). Omavahel on kohtutud kolm korda ja seni on võidurõõmu maitsnud vaid eestlanna. Viimati oldi vastamisi viis aastat tagasi, seega erilisi järeldusi eelnevatest matšidest pole mõtet teha. Võidu korral on Kanepi järgmine vastane Saksamaa teine number, 30-aastane Julia Georges (WTA 15.),


Mõru: magus - 2021\nMinu jaoks uus!\nMuusika pole alati sama. Ma teadsin seda, kuid mõte astus koju, kui istusin seda ülevaadet tegema. Mõru: magus on minu jaoks täiesti uus asi. Nende debüütalbum, Paaritusmäng, ilmus Indie-plaadifirma Quango Music Group, Inc. poolt 2006. aasta aprillis. CD sain läbi vaadata pärast seda, kui küsisin ühelt meedia esindajalt midagi teistsugust ja ebatavalist. Täpselt nii sain.\nShana Halligan ja Kiran Shahani (endised vaba aja kõrgemad olendid) moodustavad kibeda: magusa. Pärast kohtumist Los Angeleses otsustas duo, et tahavad teha midagi teistsugust ja lahkuda tüüpilisest LA muusikamaastikust. Kuna Kiran on produtsent, helilooja ja Shana tegeleb vokaali, meloodiate, laulusõnade ja kaasprodutsendi kohustustega, on nad loonud heli, mis pole kindlasti LA tavapärane.\nNende muusikažanrit on kõige parem kirjeldada kui Pop / Electronica / Trip Hop. Shana on kirjutanud lugudest juhitud laulusõnad, mida ta laulab südamlikult seksikas-magusas stiilis. Albumil on väga psühhedeelne tunne ja ma kuulasin pidevalt pilte vanade romantiliste mustvalgete filmide peas. Tundsin ka optimistlikku retro-lounge'i tunnet ja see pole halb asi. See on erinev ja tänapäeva muusikamaailmas olemine on hea. See paneb sind märkama ja ma tunnen end kibestunult: Sweeti debüütalbum on sellist tähelepanu väärt. Originaalse kirjutamise ja techno pop tüüpi muusikaliste arranžeeringute segu on samaaegselt eklektiline ja ekstsentriline.\nMõru: Sweet teeb selles valdkonnas mitmeid uusi hüppeid ja nende muusikalist teekonda saate jälgida nende MySpace'i lehel. Leidsin huvitavaid pisiasju. Te kõik teate, kuidas ma vaimustun muusikast ja televiisorist ning mõrudest: magusat saab kuulda Grey anatoomia ja Nipi Tuck.\nMõru: Sweet näeb, et augustis ilmub uus remiksialbum ja ka nemad alustavad turneed. Nende tuur algab San Franciscos The Independent'is koos bändiga Halou. Ringreisi täielikku ajakava näete Bitter: Sweeti veebisaidil või nende MySpace'i lehel. Allpool on loetletud mõlemad lingid.\n• Ära unusta hingamast\n• kibedusmagus usk\n• Edasi liikuma\n• määrdunud pesu\n• Meie jäänused\n• soolane õhk\n• Võtke 2 sinist\nSee oli seda tüüpi album, mida saate mängida peol, mõnusal romantilisel õhtusöögil, koristamise ajal või suurepärase heliribana kirjutamiseks. Mulle see projekt väga meeldis ja ootan põnevusega veel Bitterit: Sweet’s tööd! Julgustan teid proovima. Ole erinev!\nVideo Juhiseid: "Mõru ja magus tõde" - Make Chocolate Fair (Aprill 2021).\nMõru: Magus, Popmuusika, Mõru: Magus, Pop, Electronica, Trip Hop, Ainulaadne muusika, Tuur, Popmuusika, michelle anne cope\nSeemik - noorimad aastad\nRaamatute ülevaatamise saidi toimetajana saadetakse ülevaatamiseks raamatute tasuta koopiad. Lähenen igale raamatule avatud meelega ja seda lugedes püüan ette kujutada, kas selle teemal oleks...\nMinu keelatud soov\nTere ja tere tulemast tagasi! Siin oli päris kena nädalavahetus, kus oli vaid vähest vihma. Meie välikontsert reede õhtul keldi flingil oli fantastiline ja kes hoolib bändide vahelisest duššist?...


Avaleht > ProNail Professional > TARVIKUD > Küüntele ja kandadele > Elektriviilid ja otsikud > Elektriviilid > Electric Nail Drill Kit Elektriline küünepuuri komplekt\nKood: Electric Nail Drill Kit Elektriline küünepuuri komplekt\nEAN / Pakendikood: p2361\nMitmeotstarbeline elektriline küünepuuri komplekt\nKomplektis 6 metallotsikut ja 6 lihvimisribaga, mida kasutatakse küünte lihvimiseks, poleerimiseks ja küünenaha eemaldamiseks. Sobilik nii loomulike kui ka kunstküünte hooldamiseks.\nReguleeritav kiirus: kiiruse juhtnupuga 2000–18 000 p / min, mis muudab elektrilise küüneviili küünte poleerimiseks lihtsamaks ja ohutumaks. Sobib nii kodus kui ka salongides kasutamiseks.\nKaasaskantav ja kerge: kompaktne pliiatsi kujuline ja kerge disain täpseks tööks, samuti on see hõlpsasti kaasaskantav. Otseselt elektriga ühendatud koos kaasasoleva toiteadapteriga saate oma küünte loomisega alustada igal ajal ja igal pool.\nMadal müra ja madal kuumustase: elektrilisel küünepuuril on võimas, kuid vaikne mootor. Samuti saab nutika soojuseraldamise abil tõhusalt ülekuumenemist vältida. Soovitatav kuni 20 minutit pidevat kasutamist.\nKasutajasõbralik: sobib professionaalsesse salongi, stuudiosse või koju. Kaasaskantav, mitmeotstarbeline ja hõlpsasti kasutatav tööriist on oluline vahend nii küüntehoolduse professionaalidele kui ka algajatele.\nToote tüüp: Elektriline küünepuuri komplekt\nSisendpinge: 220V / 60 HZ\nVäljundpinge: 220V / 25MA\nÜksik kiirus: 18000 p / min\nMuutuv kiirus: 2000–18000 p / min\nHaardepea: 2,4 mm / 3,2 mm\nMasina pikkus: 15,7 cm\nMasina läbimõõt: 2,7 cm\nToote värv: kuum roosa\nToote kaal: 73g\nPakendi suurus: 21 x 5,5 x 9,5 cm\nPakendi kaal: 218g


Pisemad trükifailid võib saata meiliga repro [at] pajoprint.ee\nFaile võib saata ka erinevate failijagamis keskkondade (DropBox, YouSendit jms) abil.\nSuure failimahuga PDF-failid tuleb saata meie FTP serverisse.\nSoovi korral loome kliendile eraldi kasutaja ja parooli.\nFailide saatmiseks soovitame kasutada eraldi FTP kliendi programmi, nagu näiteks FileZilla\nFaile võib FTP serverisse üles laadida ka Exploreri abil.\nNB! Erinevad veebilehitsejad ei ole sobilikud failide üleslaadimiseks.\nKui mingil põhjusel on vaja saata trükikotta uus parandatud fail, siis lisada uue faili nime ette sõna uus (UUS_VanaFailiNimi.pdf).\nFailinimes ei tohi kasutada keelespetsiifilisi tähti ega sümboleid (+, -, /, #, !, (, õ, ä, ö, ü, é, å jne.).


Tekid | AZZZA\nEsileht / Lastetoa sisustus ja dekoratsioonid / Tekid\nMõnus ja soe tekk on parim asi, mis ümber tõmmata külmadel õhtutel või peale panna kui tahad magusasse unne suikuda. Hea uni ja lõõgastus on väga olulised ning seetõttu on ka kõik unega seotud asjad meile väga olulised. Azzza valikus on ilusaid dekoratiivsed pleed-tekid ja pehmed ning armsad beebitekid. Tekid on tehtud mõnusatest naturaalsetest materjalidest ning neil on ainulaadne ja originaalne disain. Tekid on Eesti käistöö ja neisse on pandud isetegijate armastus ja hool. Seetõttu on need vastupidavad ja kvaliteetsed ning neid saab kaua kasutada.\nKäsitöö tekk on hea soojendaja, kuid ka ilus dekoratiivelement. Väga mõnus on suure teki all terassil teed juua või õhtul tugitoolis telekat vaadata. Meriinovillast tekk diivanil on põnevaks elutoa sisustuselemendiks, kuid sobib hästi ka päevatekiks või voodikatteks magamistuppa. Tekke saab kasutada pleedi, vaiba, kuid ka näiteks mängumati või istumisalusena. Need on loomasõbralikud ja masinpestavad. Beebitekk sobib kasutamiseks toas, kuid ka õues ja autosõidul. Neid on kerge kaasas kanda ja lihtne pesta ning need hoivad beebi ilusti soojas. Meriinovillast suur kootud tekk on ilus ja stiilne kingitus näiteks soolaleivaks või sünnipäevaks. Kes meist ei naudiks külmadel sügisõhtutel teki alla pugemist? Beebitekk on aga tore katsikukingitus uuele ilmakodanikule või beebipeo kingitus noorele emale. Tekkide tellimisel saab valida endale enim meeldiv värv.\n€129.00 – €399.00


Kuidas valida hambapastat? - DELFI Naistekas\nHambapastade valik on väga kirju ja sugugi iga hambapasta ei sobi meile kõigile. BENU Papiniidu apteegi proviisor Margot Lehari jagab soovitusi, millest hambapastat valides lähtuda.\nHambapastat valides lähtu eesmärgist, mida see suus peaks tegema. Osade inimeste hammastel on õhuke email, millele viitab kas läbikumav värv, tundlikkus või parkumine. Teistel on sagedasti kaariest, kolmandatel igemepõletikud või periodontiit. Paljude inimeste hambad on tundlikud ja ei talu külma või kuuma. Lisaks võib olla sooviks parandada hammaste esteetilist välimust ja värvi. Kõigiks nendeks puhkudeks soovitab apteeker erinevat hambapastat.\nKui soov on hambaid valgendada, siis tasub hambapasta pakendilt uurida, milline on valgendav toimeaine. Osad valgendajad teevad hammastele head, teised mitte. Täiesti ohutud pastad eemaldavad vaid parkainete poolt tekitatud plekke ning ei pleegita tervet hammast. Vaadake hambapasta koostisest, kas see sisaldab naatriumvesinikkarbonaati ehk söögisoodat või peroksiidi. Mikrokristalliline ehk peentöödeldud naatriumvesinikkarbonaat ei kahjusta märkimisväärselt hambaemaili ja sellega võib teha valgendava kahenädalase intensiivkuuri, mis eemaldab peale plekkide ühtlasi ka hambakattu ja hambakivi. Pärast sellist kuuri võiks võtta kasutusele pasta, mis taastab hambaemaili ja vähendab hammaste tundlikkust. Omal käel söögisoodaga kodus hambaid valgendada ei tohi, see kahjustab hambaemaili. Vesinikperoksiidiga pastasid ja geele müüakse vaid hambaarstikabinetis ja eelnevalt võiks oma arstiga nõu pidada, kas need teie hammastele sobivad.\nLastele reeglina täiskasvanutele mõeldud hambapastad ei sobi. Müügil on vaid üksikuid selliseid täiskasvanute pastasid, milles pole fluoriidi ja mis pole ka valgendava ega põletikuvastase toimega, neid võib ka laste puhul kasutada, kui magus maitse pole oluline. Väikeste laste puhul peaks kindlasti eelistama hambapastat, mis ei sisalda parabeene, vahtu tekitavat ainet SLS ega fluoriidi. Seda, kas suurema lapse hambapasta võib sisaldada fluoriidi, ütleb lapsevanemale hambaarst. Tavaliselt soovitatakse vanusele vastavalt fluoriidisisaldusega pastat, sest see aine tugevdab hambaid ja kaitseb aukude eest. Samas võib piirkonniti olla fluori palju joogivees ja selle aine liigsus tekitab laste hammastele laike. Kindlasti tasub selles küsimuses pidada nõu lapse hambaarstiga, kes soovitab sobiva hambapasta.