EESTIMAA PÄEVIK 2 - ESTONIAN BLOG 2: Ühistranspordiga Kubija spaasse läbi Võru 1.\nNüüdseks on natuke kindlam, et rongile ikka jõuab! 1. tabloo ülaserval Balti jaamas kiri, et rongile saab vasakult ja nüüd ka kupatuse küljel nooled (pildil ei paista). Ja kuigi tööpäevadel on ikka neid, kes vudivad valelt poolt, siis vahel ma tööle sõites karjun neile järgi, et nad ikka maha ei jääks...\nKuigi niimoodi jupiti asju tehes muutub ka midagi tasapisi paremaks, aga tegelikult oleks vaja asjad ikka kompleksselt käsile. Balti jaam A-st O-ni. Paraku on meie "vägi" veel nõrk! Mis sest, et inimesed korduvalt mõtteid välja käinud ja saaks teha küll. Lausa vaja teha!\nAga enne, kel huvi, ka väike lugu Kagu-Eesti ühistranspordist ja selle mahajäämusest väljumise võimalustest. Kagu ÜTK küll nõrk ja eks ka kohalikud poliitikud nõrgad (eksmaavanamast Põlvas alatest ja Võru linnapeaga lõpetades). Igor Taro küll põmmutab aina piletita ühistranspordi pihta, aga eks tema rahakotile pole sel sõiduviisil ka mõju. Erinevalt paljudest teistest. Aga pea üheski FB grupis, kus küsitlusi tehtud, ei võta sõna isegi mitte kohalikud opositsioonipoliitikud. Ükskõiksus lihtsalt. Aga küllap enne valimisi jälle uhkeid sõnu kuuleb...\nMõne päeva pärast saab lugu ka netis täies ulatuses lugeda.\nOlen varem korduvalt kirjutanud ka sellest, et maakonnaliinide bussipeatus jäeti Tartu vaksalisse ehitamata tänu Tartu eksmaavanem Reno Laidrele (hea seegi, et ta Elva vallavanemaks ei saanud, hoidku taevas selliste võimurite eest!) jt. Mis sest, et kulutati mitu miljonit! Ja nii, selle asemel, et panna liin 21B väljuma Tartust tunnijagu varem ning alustama või läbi sõitma ka rongijaamast, tuli ka meil hoopis sõita linnaliini bussiga kesklinna ja sealt vantsida bussijaama. Tuleb ka teistel, nii kohalikel kui "võõrastel". Muidugi, inimesed saavad ikka hakkama, aga oleks juba aeg aru saada, et a) inimesed hindavad mugavust (ja ajavõitu) ning b) busside täituvus oleks parem. Tegelikkuses tehakse kõik selleks, et inimesed kasutaks ühistransporti teatud süsteemis aina vähem! Ja selle koha pealt ei tohi vait olla!\nCa 3 miljonist jätkus vaksalisse vaid ühe tabloo paigaldamiseks ja seda siis kesklinna suuna jaoks. Rongide infotabloosid, mille järgi ammu karjuv vajadus, saame näha vast ehk järgmisel eurorahade jagamise perioodil mõne aasta pärast....\nHuvitav, kuhu see punt suundus? Äkki ERM-i? Otsebussi pole aga ikka veel!\nAga väike jalutuskäik Kaubamaja juurest ja juba paistabki bussijaam. Taru eksmaavanem põhjendas maakonnaliinide bussipeatuse mitteehitamist sellega, et "tahaks, et ka tulevikus oleks Tartus kaks ühistranspordi terminali"! Ma ei oskagi nii rumala põhjenduse peale midagi öelda. Mis sest, et bussijaam peakski põhikohana asuma raudteejaamas, aga iga variandi puhul on selge, et kesklinas peatumine jääks ikka alles! Kas puudub igasugune arusaam ühistranspordi põhitõdedest või on kilekotid ukse taga? Ma ei tea, lihtsalt pikki aastaid jätkub meil uskumatu jama ühistranspordiga! Mis siis eelkõige toob kaasa pideva maksumaksja raha raiskamise ja ka mõjub pärssivalt siseturismile.\nJa selge, et vaja oleks rongi ka Võrru! Muidugi saaks rongiga Kubija spaale jalutuskäigu kaugusele, hoolimata sellest, et sõita tuleks läbi Põlva või Valga. Aga mis siis? Ikka sõidaks ja mitte ainult mina! Ning sõidetaks ka Riia ja Peterburi suunalt. Kuid hoolimata sellest, et rongiliikluse vajalikkust on tõestanud uuringud ja küsitlused, on poliitikud alates Urve Palost ja ametnikud MKM-st ja mujalt väitnud järjepidevalt, et "ei ole sõitjaid ja rongiliiklusel pole mõtet"! Aga mida oodatagi neilt, kes matsu ei jaga? Ütlen ette ära, et ÜKSKÕIK KELLELT VÕRUS KÜSISIN, KÕIK TAHTNUKS RONGE TAGASI! Sellest hoolimata jäävad ametnikud/poliitikud seisukohtadele, mis riigi arengule takistuseks. Seda tõestab ka see, et ollakse vastu isegi Põlva rongiliikluse tihendamisele. Mille järgi siis otsustatakse, et Valka peab rohkemate rongidega saama ja Põlvasse ei pea? Lõpuks oleme samas seisus Pärnu raudteega, kus puudub normaalne rongiliiklus ja mitte keegi ei taha ka bussidega juurdevedu toimetada? Millega tegelevad kohalikud ametimehed ning millega mõtlevad?\nVõru rongiliikluse toetajate jaoks link:\nTartu bussijaamas oli aga tore näha, et kuskil siiski on ka ingliskeelset infot. Kui nii edasi läheb, võib paarikümne aasta pärast välisturist siin ennast päris oodatuna tunda!\nTasulised tualetid tunduvad olema Eesti märk! Muide, Tartu bussijaamas pole isegi bussijuhtidele omi ruume ega kohvivõimalust. Niisugune on siis bussiärimeeste suhtumine oma töötajatesse!\nBusse vurab Tartus tihedalt, vahel küll kellegi (kauba) auto segab liiklust.Ka sõitjaid üldiselt ikkagi päris kõvasti.\nSõidukaardi peab vist ka tulevikus ostma. Kuigi maakonnaliinidel sõit saab olema tasuta. Aga kuuldavasti mingi "fikseerimissüsteem" saab olema. Seda enam, et linnaliiklus jääb ikka tasuliseks. Kahjuks. Kulud jäävad alles. Ja näis, kas sellisest statistikast ka kasu. Paraku lähemalt sellest ei räägita.\nPööre raudteejaama, vaid mõni minut lisakulu, kuid saanuks rongilt bussile otse nii kohalik kui turist. Nii sõiduks Võrru, kui Talurahvamuuseumisse, Maanteemuuseumisse jm.\nKas Tartu on tegelikkuses ikka heade mõtete linn?\nIga kord ma teen ka mõne pildi, näitamaks, et NRB saab kulgeda ka VB ehk siis maantee kõrval. Ükskõik milise maantee kõrvale saab teha ühenduse Pänu suunal. Tartu suunal raudtee olemas ja puuduvad vaid Riia ning Võru rongid. Ka Moskva.Mõned üksikud poliitikud nõuavad kiirronge, aga enamus vait. Ka RB vastased nõuavad rahade suurt lisamist tartu suunale, aga puuduvast rongiliiklusest minnakse kuidagi oma juttudes mööda. Kuigi juba praegu saaks mõnuga Lätti sõita. Ja kui saaks sinna, küllap tekiks võimalused ka Lätist Leetu sõitmiseks. Aga nii jääb mulje, et tegu Balti riikide kokkuleppega mitte võimaldada häid ühendusi!?\nAga mine sa tea, tulevikus juba vaja ehk ka tihedamat linnalähiliiklust Tartu ümbruses. Raudtee ju on, elamud ja töökohad ka. Ja aina "paisub"!\nVana-Kuustes veel pole bussipeatust uude kohta toodud.\nAga sellised vaated Eestimaal meeldivad mulle alati. Ja nii plõksutan pilte teha ka läbi akna, mis sest, et sageli pole need suurem asi kvaliteediga. Emotsioon on ikka. Ja mõnel puhul jääb mulje vägevatest lumehangedest. Kunagi neid ju ka olnud. Igal juhul on talvel oma võlu! Suudaks me sellest ka maksimaalset võtta ning ka väliskülalistele tõsiselt häid elamusi!\nHiljuti selgus, et eurorahade jagamisel saaks jagada Eestimaa kahte "tsooni". Ja vägisi tundub, et peab pooldama seda, kus Tallinna ja Harjumaa saaks vähem ning muud regioonid rohkem! Ehk siis väheneks ka need "MÜÜA" sildid? Ehk ikkagi saaks pöörata suuremas osas asjad nii, et elu maale hakkaks rohkem tagasi tulema? Muidugi, eurorahad pole ainuke võimalus, ammugi võluvits. Seda enam, et sedagi osatakse mõttetult kulutada ja ehk osa hoopis voolab ka kõrvale. Aga kogu sõidu jooksul võis näha palju neid silte. Ning kuigi EAS ja ka paljud poliitikud hooplevad meie turismi edusammudega, siis see, kui müügis on paljud turismiasutused, tähendab, et midagi on mäda! Ka Võrus sai kuulda, kuidas ollakse mures elu hääbumise pärast!\nVäga aga meeldivad mulle maamajad ja neid alati mõnus pildistada. Ja neis muidugi ka elada.\nPostitee on küll ühe suure miinusega, nimelt on rattaga seal liiklemine üksjagu ohtlik, aga põnev on see tee igal juhul. Ihamaru kandist vist olemas ka rattalaenutus. Ehk peaks ka ise kord käsile võtma, parem nüüd muidugi juba elektrirattaga. Eriti neid lõputuid tõusunukke arvestades.\nMaanteemuuseumis on remont! Aina paremaks! Aga kui tahad lastega istuda bussi ja tulla, siis laupäeviti näiteks Tartust ja Põlvast kohale saad, aga tagasi enam mitte! Seega, kui juba investeerida, siis nii, et kasu oleks maksimaalne! Veelgi parem oleks hea, kui teatud aegadel oleks ka Talurahvamuuseumi ja muude lähikohtadega ühendus mingi vana bussi toel!? Ning mõlemas muuseumis võikski ehk olla ka kohapeal rattarent? Tuled, rendid, sõidad teiseni ja jätad sinna või siis sõidad ka tagasi?\nSeega, raha kulub hea asja jaoks kõvasti, aga ligipääs on keeruline. Eestile suhteliselt omane asi. Sama tegelikult mujalgi, näiteks Palamuse - Elistvere - Äksi suunal.Muide, Tartu turismiinfopunktis küsutakse ühistranspordi võimaluste kohta üksjagu tihti\nTilsi.Tagaplaanil paistab ka mingi vaatetorn.\nTundub üksjagu suure asulana. Tõmbekeskus muidugi Võru? Või sõidetakse palju ka Tartu vahet?\nJa kuigi selle maakonnaliini jaoks on Tilsi ja Parksepa Tartust üle tunnises kauguses, on kindlasti ka siin neid, kes istuks raudteejaamas sellele bussile?\nVõru. Ma meelega ei teinud mingit eeltööd, aga Kubijale saanuks kohe ka bussijaamast bussiga. Aga arvatavasti iga bussiga saabudes see nii hästi ei klapi? Kuigi kohalikelt kuulsin üpris mitmel korral, et bussiliiklus (liinid ja sõiduplaanid) on üksjagu segane ja kindlasti nadi. Tõepoolest, sõidab mingi linnaliin (L ja P oli see tühi), erinevaid marsruute pidi ja nii on kohati isegi mitmetunnine vahe! Uskumatu! Pole siis ka ime, et sõitjaid vähe! Aga oma sõidud sain muidugi Võrus bussiga tehtud. Uhke suur buss, kuigi mitte päris sobilik linnaliinile, rulaatoriga ega ka lapsevankriga ikka peale ei saa. Ja ütlen kohe ära, et Võrumaa bussiliiklus üldse vajab muude uuenduste hulgas veel ühte - peatusi linna sees. Tuleb välja, et näiteks isegi kõik Vastseliina sõitvad bussid ei peatu linnas. Aga peaks peatuma. Nagu ütlesin, inimesed hindavad mugavust ja ka ajavõitu, seega, võimalust saada bussile oma kodust võimalikult lähedalt. Ära Võrust sõitsin bussiga 815 - Võru - Põlva - Tartu. Miks see buss ei alusta Kaitseväe või Kose peatusest? Või hoopiski Kubija spaa kandist? Ning teeks siis ka ühe või kaks peatust enne bussijaama? Kilometraazh, mis lisandub, on olematu, aga võita on oi kui palju!\nJälle müüa! Muidugi, tore, et on ostjaid, nagu Kersnadki. Aga sellest on vähe! On vaja, et Võrust ei saaks provintsilinna!Aga et siia tahetaks rohkem tulla, ongi vaja ääremaastumine pidurdada! Muide, sageli meenub mingi arengukava, mis näeb ette, et iga maakonna keskus oleks pealinnast 3 tunni "kaugusel". Bussiga on seda raske saavutada, ka rongiga päris sellesse aega ei mahu. Aga maksimaalselt kiiret ühendust on vaja küll!\nKüll aga olen sügavalt veendunud, et siin peaks olema Võru rongipeatus, koos parkla ja busside peatuskohtadega. Hea on juba seegi, et spaa jääb siia lähedale! Ning loomulikult oleks see oluline ka välisturistidele, aga ka ka meie endi inimestele, kes Võrru rongiga tuleks. Ja see on parim koht, istumaks ümber bussidele.\nNägin ka silti "Eve kodukohvik". Huvitav, kas see ikka töötab? Spaas sai küll väga hästi süüa, aga huvitav oleks seda külastada küll!\nSooduspakkumisega oli 2 ööd majutust 110 eurot. Ütleksin, et see täpselt paras hind (tööpäevadel isegi 95 eurot). Sisaldas 5 toidukorda ja kolme protseduuri. Muidugi on ka selle puhul inimesi (perekondi), kellele see üle jõu käib, aga üldiselt pean seda selliseks "harju keskmiseks", mis inimesi kohale toob. Suuremaarvuliselt.\nToa kohta võib öelda, et võib täiesti rahul olla. Vaid mõni pisimärkus. Näiteks koliseb pidevalt lukustamata uks. Vaja oleks paremat tihendust, seda enam, et ka kõige parem selle heliisolatsioon praegu ei olnud. Ning tavamärkus (mis praegu ei sõltugi majutusasutusest vaid teistest) on see, et endiselt ei ole meil Eesti reklaamkanalit! Ometi oleks see ülivõimas võimalus!\nSöögisaal oli vägagi armas! Piltidelt saate ise natuke aimu. Vahvad juba need puuhalud ja puidust sein.\nMeeldis ka see, et natuke oli valikutes ka "erilisi" asju. Muidugi võinuks neid rohkemgi olla!\nLõunasöögi aga seekord võtsime siis "restorani tasemel" Vägagi maitsev kalasupp, kuigi iga kell eelistaksin kalasuppi eestimaisest kalast!\nKa praed olid väga maitsvad! Nämma! Prae kõrvale võtsin käsitööõlle, polegi ammu neid ostnud. Ja seegi oli tõsiselt hea nüanss selle toidu juures!\nMüügipunktiski pakutakse üht-teist. Huvitav, millist sääsetõrjet? Aga miks jookidena ikka sosa-sola? Mitte Värska Lumivalgeke? Väga tore aga, et Nurme kosmeetika valik hea. Ja et karurasvasalvi ja turbashampooni! Aga kuskil polnud Kõlleste shokolaade? Ja muidugi, kartulikrõpsud lähevad paljudele peale, aga ehk peaksime ikkagi eelistama eestimaised krõpse? Tehakse meil ju väga erisuguseid? Baaris las siis olla ehk ka ameerikamaa värki, aga minu arust peaks maksimaalselt toetama oma naabreid!? Ja ikka ka müügipunktis pakkuda kodumaiseid siidreid, mitte laiatarbekaupa?\nOn mõistetav, et need kallimad ja paljud võõristavad. Aga kas ikka peame kartma? Värska limonaadidiki ju väga head!?\nSpaa lähedal ka kämping, aga selle koduleht tundus küll vana olevat!? Kas siis toimib suvel või mitte?\nTöönädal polnud kerge (aga seda enam sain kinnitust mõttele, et meil peakski olema 4-päevased töönädalad). Et ÜLDSE muuhulgas saaks ja tahaks sõita Eestimaa teise otsa puhkama!. Ja et ka spaad seal saaks kliendi mitte üheks, vaid kaheks ööks! Vanamoodi jätkamine on üks suurimaid pidureid siseturismi arengus! No vaid tõsine fanaatik ju sõidaks üheks ööks Tallinnast, Haapsalust, Narvast ja mujalt Võrru puhkema!? Paraku aga nii oluline teema ei kutsu poliitikuid isegi suud avama!\nParaku pole ka tervis alati kõige parem ning seepärast tegin vaid lühikese jalutuskäigu. No ei olnud jõudu! Muidu oli ilm ilus ja võinuks ka kaugemale kolama minna.\nUjuma oleks saanud küll täitsa minna. Sest jäässe augudki raiutud!\nKubija järv. Spaas tasuks siin suvelgi olla, järves ja ka otse spaa kõrval võimalik ujuda. ja kui ilm vilets või vesi külm, siis ujuks spaas!\nVõi siis harjutamegi endid vaid auto kütkes olema?\nÕhtusöök! Kuigi pidad võiks seda lausa lõunasöögiks. Igal juhul olid siin väga maitsvad toidud ja hea valik!\nLihapallid ja kapsarull samuti maitsvad, väga maitsvad. Muidugi, ega õhtul ei peakski väga sööma, aga mis sa teed ära, kui toidud nii maitsvad!?\nOsta saanuks ka fotosid seinalt ja keraamikat!\nOlemas arvutinurk ja väike raamatukogu! Väga tore! Muidugi võiks siin olla ka võõrkeelseid raamatuid.\nÕhtul käisin muidugi ka ujumas. Aga hommikul läksin varakult, et rohkem pilte teha. Ja laupäeva hommik oligi väga vaikne!. Spaa väike, seega ka basseinid väikesed, aga saunadest ja basseinidest täitsa piisas. Ning ühelgi hetkel ei olnud need liiga "paksult" rahvast täis.\nÜks miinus - kuigi lebolas lamamiskohad soojendusega (osaliselt), siis minu jaoks oli õhk liiga külm. Nagu puhunuks kuskilt peale! Ja mida kindlasti võiks siin teha - lamamistoolide juurde võiks otse akende taha panna lindude söögimajad! On ju meil palju neid, kes ei näegi nii lähedalt loodust! Aga rasvapallid, searasv ja päevalilleseemned meelitaks paljusid põnevaid külalisi! Nagu päeval lähedal toksinud rähni! Ja tekitaks kindlasti elevust, ka laste hulgas!\nBassein väikestele lastele.\nBasseinid erineva temperatuuriga, 28, 32, 36 ja 42 kraadi!\nPõranda ja seinte puhul kasutatud mingit kivi, huvitav, kuskohast see pärit? Ilus oli! Aga ka väga libe! Kuigi krobeline kivipõrand vajaks ehk rohkem hooldust, ometi saaks ehk põranda karestada?\nVäga aktiivselt kasutati välisaunu!\nÜks oluline märkus siiski - basseinidevahelised alad peaks ehk olema ümarate servadega, nagu ka kivist vaheseinad saalis!? Isegi basseinis astmel istudes võis kergesti libiseda ja võib pea ära lüüa, teravad servad siinjuures on aga kõige ohtlikumad!\nAurusaun. Rohkem romantilist valgust ehk?\nOlemas ka laste mängunurk.\nHommikusöök. Jälle lai valik ja maitsvad toidud. Aga oleks vaja rohkem silte toitude juurde, eriti ingliskeelse lisaga. Ma olen suhteliselt allergiline heeringa suhtes, aga kalapalle nähes laksutasin keelt! Õnneks küsisin ja üllatuseks sain teada, et need heeringast! Ka juustu puhul oli küll olemas kiri, et Eesti juust, kuid ehk peaks olema Eesti kui päritolu ja samas ka juustusortide nimed?\nKooke ma vahel söön. Ometi, ehk oleks ka lähedal keegi, kes küpsetaks koduseid pirukaid?\nMahlavalik oli hea, kuid siinkohal peab mainima, et üllatuslikult lõunasöögi juurde neid ei pakutud nagu ka mitte piima!? Heakene küll, mahla polnukski vaja, aga Rõngu mahlast morssi võinuks küll pakkuda!?\nPuder muidugi väga nämma! Ja kõik viinerid ei olnudki Rakvere omad! (Praegu peaks Rakvere tooted üldse ostmata jätma muidugi....)\nJuust hea, aga ka suitsuvorst oli päris mõnus.\nJa kuigi ma pole väga suur kama sõber, siis väga tore oli näha, et Urvaste kama valikus.\nKahju, et meil taimeteesid nii vähe pakkides saada on. Võiks ju olla ka musta ja rohelise teega segusid, no väljamaiseid teid küll pakkuma ei peaks! Pigem olgu nii, et kes tahab, see ostab, aga omamaised peaks olema laias valikus "sundmenüüs".\nVeel puhkamist ja oligi lõuna käes!\nAga võimas ja kokkadele suured tänud!\nÕues katusealuses ka puitu kasutataud, kuid terassilauad vajavad vast üleimmutamist. Et ikka kaua kestaks! Kuid üldse oli kogu spaa kuidagi soe ha kodune. Eks puit ja kivi aitasid palju kaasa, nagu ka interjöör üldse.\nSoojemad talved meelitanud isegi hallrästaid rohkem kohale jääma!\nAga vaat sellest ma aru ei saanud! Kas ei oska ma käsitseda, aga see (tõenäoliselt üpris kallis) seade annab ülivähe infot. Sisuliselt mahavisatud raha? Ehk siis EAS saab raporteerida "suurtest edusammudest", aga tegelikkuses pole neist praktiliselt mingit kasu?\nPea kohe peale lõunat siis protseduurid. Pole ma kunagi tundnud erilist vajadust massaazhi järele, aga oli teine üsna mõnus. Nagu ka parafiini kindad ja sokid! Üpris hea tunne oli pärast ja kuidagi tundsin ennast peale protseduure üllatuslikult mõnusalt!\nVaid janu tekkis ja seekord lubasin endale hea koduse mahla...\nBussiga linna peale laiama! Ja siin tunnen iga kord, et kui rääkida rongireisijate sihtgruppidest, siis selge, et ka sõdurpoisid neist üks olulisemaid! Muide, Nursipalu suurpolügoni asemel saaks vabalt suurematele õppustele Kõrvemaale sõdurpoisse rongiga viia. Seda enam, et siis jääks siinne loodus vähem mõjutatuks!\nTore, et siin saab (suvel?) ka joogivett vabalt kätte!\nRoosisaare sild ja Kuningatalu.\nKohalik talupood annab paljudele silmad ette. Ja kuigi valikus ka mõnigast mõttetut välismaist kaupa (Medus meed jm), siis talukaupa oli üksjagu. Muidugi juba vist omaniku Jaagumäe talust ja nende poolt pakutav ulatub väga "laiali".\nNäiteks ei näe ma mingit vajadust, et me peaks oma küünalde kõrval eel Poola kraami müüma!\nÜhe juustu ostsin!\nJa väga ebameeldiv on kui müüakse Poola Wikmanide kaupa? Miks meil püütakse sageli "meie nimedega" kaupu müüa, kuigi pole neil eestimaisusega mingit pistmist?\nAga kohalik kraam ajas isutama! Väga! "Õnneks" olin ma kõvasti söönud...\nAga mis siis ikka! Edasi juba "reisi teises pooles"!\nPosted by Jüri Poeg at 9:49 AM\nPirtsu February 24, 2018 at 1:09 PM\nSattusin taas úle pika aja lugema ja pônevat lugemist taas toredast reisist.\nKodumaal elu kui lill, aind tuleb vahest endale lubada-juhul kui on midagi kórvale pandud.\nTalvised reisid ka vahest tunduvad vãga mònusad. Pãikest Teile ja edu kodumaa reklaamimisel!!\nJüri Poeg February 26, 2018 at 7:41 AM\nVahel peabki lubama ja peaksime veel rohkem lubama! Aga selleks peab keegi ka tööd tegema ja muidugi peaksime oma palgad kõrgemaks saama, et oleks ka maksevõimet!


320i cabrio s62 '89 - buumer323 - Meie endi autod - E30 COMMUNITY\n320i cabrio s62 '89 - buumer323\nAutor buumer323, 25. mai 2014 asukohas Meie endi autod\nSain siis mina enda valdusesse janni ehitatud cabrio, 21.05 öösel käisin võrus ja tõin taytzi käest koju Saaremaale.\nAutoks siis e30 cabrio\nVäljalaske aasta 1989.\nMootoriks 2.0 R6 95KW\nroolivõimendi, kesklukustus (puldiga), signalisatsioon (mahuanduriga)\n4x elektrilised akende tõstukid, elektrilised välispeeglid, 1x peeglid päikesesirmides\nnahkpolster, sportistmed, 2x istmesoojendused, nahkkattega rool, sportrool\nTaga 235/40/17 ja ees 215/40/17 suverehvid, valuveljed (17, Azev Typ A)\ntagaklaasi soojendus, veokonks (teisaldatav), 5x120 poldivalemiga sillad, Coilover Lorenzer, H&R vedrud, "17" AZEV Typ A veljed "8,5" ja "10" laiad, e36 m3 pidurikettad puuritud(315 mm), 4 kolviga brembo supordid, M Teh II Orginaal stange(esimene), tumedad tuled ees("Hella Black") ja Startec tagumised tuled\nTegemist palju, käsipidur korda teha(pole õõtsade küljes plekkegi ja kässari trosse), esiistmed nahatada uuesti, parempoolne esimene piduriketas vahetada, parem esimene õõtsapuks kutu, udukad puudu, pagassi amort väsind jne.\nKasutan janni pilte hetkel:)\nPaar minu picut\nCorrect me if I´m wrong kuid minuteada sellel autol ei ole enam startec tagatulesid.Need tumedad tuled peaksid olema aftermarket asjad.Igatahes kena auto on sellegipoolest.Jõudu ja paksu rahakotti säilitamisel.\nei ole jap, ma võtsin jutu vanast teemast:D sry\nNjaa, sai isegi seda kunagi vaatamas käidud. Vajab ilmselt head ja sõbraliku kätt sest siis oli seisukord küll selline parem-jalg-sirgelt sõidetud. Värv on iseenesest äge aga midagi on selle värvimisega seal viltu läinud. Äge auto muidu, jõudu korrastamisel!\nVäga hea et uus teema Kopu11 mis selle värvimisega siis viltu on.\nKas oli seda kuskil tolmuses kohas värvitud või midagi sellist. Igatahes olid stanged täppe täis, samuti tagaluuk. Kapott oli ka vist täpiline. Minu jaoks selline värvitöö ei sobiks ja tahaks üle tegemist. Kaugemalt vaatamist muidugi ei sega.\nTahad teen neist asjadest pilte? Mina ei näind peale pesu miskit\nIlus ja väga silmatorkav masin, endalgi jäi silm peale, kui oli müügis\nPraeguste ilmadega +30C on vist cabrio meestel kõige lõbusam aeg\nTegemist tahab ka saada jap aga muidu kena:)\nKuule endalgi kogemus puudus cabrioga aga peab ütlema et chill masin:D ja muidugi ega ma seda mootort peale jäta:D\nMis mul sellest jumala eest, kui ise rahul siis väga 5+ välimust on kõvasti ja pilku püüab tänaval hulganisti\nSai ka sellega ringi uhatud. Värv oli küll ok ju.\nKatuse peiduluugi avamis lingi ümbris sodi, reguleerisin ka selle samuse luugi ära ka, kuna kui katus peal siis see luuk krigises mõnuga:D\nJaaa,isegi sai sellega sõidetud ja tekkis taas cabrio isu aga nyyd jälle see isu kustunud\nHoia seda masinat!!!\nPostitatud 26. mai 2014\nKas silm petab või tõesti originaalmootor veel peal?\nTolmutäpid peaks edukalt välja saama poleerida?\nLisasi vist masinal eriti pole, äkki omanik viitsib vin väljavõtte siia panna.\nOrg mootor jap:D väga jõuetu\nKoju jõudes panen\nSa oled lihtsalt juba harjunud 3x võimsamatega Kuigi need facelifti 2.0 on tõesti üsna mannetud, võta ükskõik mis auto 2.0 mootoriga ja kerib juba üsna hästi edasi. Muidugi ilma katita e30 vanematüübi 2.0 mootorid on küll üsna käredad.\nidekas oleks m20b25 126kw\nVb ma ainuke kes +30c juures katus peal sõidab, ilma on täielik piin\nSai tänagi nokitud masina kallal\nKõrvu hakkas imelik kolin tagasillast, hakkasin siis viga otsima ja tuli välja et parema tagumiseratta juurest tuleb. Viga lihtne õnneks, piduriklotsil 2 vedrut ära murdund.\nKuna kunagi oli autol sisu punane vist, siis on hakkand punane värv ukse käepidemetelt maha kooruma ja mis mind häiris väga.Käisin kolasin enda bemu juppides ringi ja voilaa, uued olemas ja originaalid mitte värvitud.\nKooruvad ka turvavöö lukud\nLuugile tellisin uued amordid ära, võib veepudeli ära panna\nKrigina vastu aitas kui nihutasin sellepoole lukku nata ja vaikus salongis katusega sõites:P\nKuna autol võimsamad pidurid kui originaalis siis esimesed õõtsapuksid mängivad pidurdades nii palju nagu oleksid läbi, seda õeldi ülevaatuselt ka, tellisin e36 m3 jäigad puksid, vaatab mis siis teeb.\nÜkspäev lammutasin ja uurisin mis kriuksub ikka, lammutasin polstrid maha ja reguleerisin uksi ja asju ja aknaid ja lõpuks sain täitsa vaikseks seest.\nMinu hetkel liikuvad e30-ned\nMõlemad korralikud Maasikad aga kahju ikka,et sugulane selle cabrio maha müüs:)\nCabrio saaga jätkub, eile saime 3 e30 pildile.\nKeegi on istmele lihtsa teibituuningu teinud:D seega ole olen avatud istmetagustele pakkumistele.\nKuna kunde aken ust kinni pannes ronis kangesti tagumise akna servale ja takerdus sinna tihendi taha, leidsin vea aknatõstukis, see needitud polt vms asi kus akna kinnitus jookseb oli lahti ja liikus metsikult palju.\nja teine kinnitus oli ka lahti tulnud liimist\nTäna saabus kasutajalt buumer jalge juures puudu olev kate ka, kus tuledereguleerimis lüliti ka:P\nIstmesoojendus lüliti vahetasin ka ära, kuna üks pool valgustusest ei põlend enam.\nLeidsin garagest bemu juppide hulgas ka korraliku el akende sisselülitamise lüliti kus märk ka ilusti peal:D\nVelgede kapslitele lisasin ka bmw märgid, muidu tundus nagu kõiks üks hall velg.\nTegemist palju veel, esisillas vasak sisemine rooliots kutu, udukad pannakse ehk esmap teele jne. Seega cabrio saaga jätkub:D\nJubedalt tahaks neid velgesid endale. Aga auto on kena, jõudu nokitsemisega!\nMuudetud 6. juuni 2014 , muutis mkmk


Lapsi sünnib vähe « Hiiu Leht\nTeisipäev, november 26, 2013\nLapsi sünnib vähe\n26.november, 2013 Uudised\nTänavused kümme kuud on Hiiumaa omavalitsustes olnud õige lastevaesed: Emmaste elanikeregistris oli 1. oktoobri seisuga 2, Kõrgessaares 5 ja Pühalepas 6 tänavu sündinud last. Veidi rohkem Kärdla linnas ja Käina vallas, vastavalt 15 ja 13 last.\nKokku 41 last – see on vaid üks rohkem võrreldes mullu sama ajaga, kui saare omavalitsuste elanikeregistris oli oktoobri alguseks 40 last.\nVõrreldes kahe veel varasema aastaga on sündide arv viimasel kahel aastal vähenenud paarikümne lapse võrra, 2011. aastal oli saare elanikeregistris 63 ja 2010. aastal 67 samal aastal sündinud last.\n27.11.2013 17:40 |\nPole ju, mida kommenteerida. Jääb üle vaid kurba fakti konstateerida.


Kuidas mitte inimeselt nakatuda - Herpes - 2018\nLishay on üks epidermise kõige tavalisemaid kahjustusi. Haigusel võib olla nii nakkav kui ka viiruslik iseloom. Puuduse sümptomid ilmnevad lööve, plekid või paistetus väikeses nahapiirkonnas. Mõned liiki sahhariigid on väga nakkavad. Selleks, et teada saada, kuidas rabad on levinud, on tähtis sümptomid õigeaegselt avastada ja ravi alustada, et mitte teisi nakatada.\nÜkskõik, kas lihhen on inimestest üle kantud, sõltub haiguse tekitajast. Nahal on mitut tüüpi samblike. Kõige nakkavam vorm on seened. Haigust põhjustavad seened. Haigus levib haige isikult tervele inimesele füüsilise kontakti või leibkonna kaudu, kasutades isiklikke hügieenitooteid või patsiendi riistu.\nNakatada see haigusvorm võib kokku puutuda hulkuvate loomadega. Sageli on haigus täheldatud enneaegsetel lastel, kes soovivad insuldi katkiste kasside ja koerte hävitamist.\nSõrmsuss on nakkushaigus inimese immuunkaitse seisundist hoolimata, kuid haiguse muud vormid edastatakse ainult siis, kui immuunsus väheneb.\nVõimalik, et sigade esinemine on vajalik järgmiste sümptomite esinemisel:\nringikujulise koorimisvärvi moodustamine;\nsuurte nahahaiguste eraldamine;\nJuuste pehmendamine ja lagundamine kahjustatud piirkonnas;\npustuloosne lööve kohapeal.\nHaigus nõuab õigeaegset ravi, muidu võib see põhjustada juuste väljalangemist kahjustatud nahapiirkonnas.\nIsiku luugesti põhjustab herpesviirust. Sellel haiguse vormil on viiruslik iseloom ja see võib olla nakkav. Seelingide edastamise peamine tingimus on viiruse esinemine inimese kehas. Viirus esineb kõigil, kellel on lapsena kanaarpeed, kuid ta on mitteaktiivses olekus. Kui haige isik on kokku puutunud, aktiveerub viirus ja hakkab töötama. Selles puuduses nakatatakse ainult tuulerakkudega nakatunud inimesi. Kui herpes zosteriga patsient kontakteerub tuulerõugeteta lastega, nakatakse nad selle haigusega, mida iseloomustab naha sügelev limaskestade tekkimine kogu kehas.\nKatusesindlid võib edastada füüsilise kontakti kaudu ja isiklike hügieenivahendite kaudu. Haiguse sümptomid:\nvillitud lööve väikeses nahapiirkonnas;\nHaiguse ravi toimub viirusevastase ravi abil.\nHaiguse seenhaigused edastatakse inimeselt inimesele üksnes immuunsuse vähenemisega. Selliseid haigusvorme iseloomustab nahavärvi muutus, sügelus ja lõtvumine. Täpselt diagnoosida samblike saab ainult dermatoloog pärast skreipi analüüsi nahka.\nPityriase-samblike edastamise viisid\nKas nakkushaigus on nakkav või mitte, sõltub inimese immuunsüsteemi seisundist. See haigusvorm on tinglikult nakkav, kuna nakkushaiguse edasikandumine nakatunud isikult tervislikule inimesele on võimalik ainult siis, kui seene on paljunenud soodsate tingimustega.\nHaigust põhjustavad pärmi-sarnased seened. Haigust iseloomustab erinevate pruunide toonide laigud. Väliste sümptomite eripära tõttu on seda haigusvormi sageli ekslikult naha pigmentatsiooni rikkumine.\nInfektsioon on võimalik füüsilise kontaktiga, samal ajal kui teine inimene peab puudutama patsiendi kahjustatud nahka. Pityriase-samblikute areng, mille põhjustav toimeaine langeb inimese nahale, on võimalik ainult madala immuunsuse tingimustes. Kõigil teistel juhtudel surutakse ülekandunud seene inimese immuunsuse kaudu.\nFaktiliste seas, mis suurendavad haiguse seennakkamise ohtu:\nepiderma põletik või dermatiit;\nLühiajalist kontakti nakatunud isikuga ei piisa, et haigestuda selline äravõtmine. Riskirühma kuuluvad inimesed, kes on patsiendiga tihedas kontaktis.\nInfektsiooni nakatumise teadmine on ilma jäetud, on oluline teada nakkust vältivatest ettevaatusabinõudest.\nHaiguse seenevorme saab edastada mitte ainult patsiendiga kokkupuutel, vaid ka avalikes kohtades, kus on kõrge niiskus. Kui külastate basseini, avalikke duširuume ja jõusaali, peate kasutama isiklikku hügieeni ja vältima kontakti muude inimeste asju.\nSõrmussi võib saata kokkupuutel kahjustatud nahaga, nii et kui märkate ümmarguse kujuga plaastrit, vältige käte ja varjukülgede ärritust.\nHaiguse viiruslikku vormi edastatakse roogade, rätikute ja muude isiklike esemete kaudu. Ärge kasutage teiste inimeste riideid, kingi, kamaseid või rätikuid.\nNakkuse vältimine aitab vältida kontakte hulkuvate loomadega. Teie lemmiklooma tuleb regulaarselt ravida spetsiaalsete veterinaarravimitega, mis kaitsevad stendi nakatumise eest. Kindlasti selgitage lastele, et tänavakatte ja koerte triikimine võib nende tervisele ohtlik olla.\nPärast võõrastega kokkupuutumist ja pärast avalike kohtade külastamist on oluline hoida antibakteriaalse seebi käte regulaarselt. Tuleb meeles pidada, et haiguse põhjustaja võib jääda uksekäepidemetele ja käsipuudele ühistranspordis.\nTeine võimalus, kuidas mitte nakatuda äravõtmisega, on pöörata tähelepanu oma tervisele. Immuunsüsteemi kaitsemeetmete nõrgenemise vältimiseks on oluline järgida tasakaalustatud toitu ja korrapäraselt võtta vitamiine. Immuunsuse langus on täheldatud pärast ülekantavaid haigusi, sel hetkel on organism eriti vastuvõtlik patogeensete lihhenist põhjustatud mikroorganismide toimel. Kui antibiootikume on tarvis võtta, tuleb ravimit täiendada probiootikumide ja taastavate ravimitega, et toetada oma immuunsust.\nIgasugust haigust tuleb õigeaegselt ravida. Infektsioonide risk suureneb, kui esineb dermatoloogilisi haigusi.\nPityriaasi värvi etioloogia - etioloogia ja sümptomid\nHuvitav on see, et mõned inimesed, kellel on värviline puudutus, püüavad varjata oma väliseid ilminguid päikesevalguse maski all. Paraku, sellega saavutavad nad vastupidist mõju. Naha kahjustatud piirkonnad, millel puuduvad looduslikud pigmendid, ei puutu kokku ultraviolettkiirgusega (päikese või solaariumiga) ja hakkavad kontrasteeruma veelgi kehaparandusega osadega. Muide, siit on läinud ja veel üks populaarne nimi selle haiguse - mitmekorruseline rannas ära võtta.


Allergiatele võib õigustatult anda teise nime "sajandi haigus", kuna praegu põeb seda haigust või õigemini selle mitmekesisust enam kui 85% kogu meie planeedi elanikkonnast. Allergia on inimkeha ebapiisav reaktsioon allergeeni kokkupuutel või allaneelamisel. Kõige sagedamini ei ravita allergiat, kogu nn ravi taandub kohese allergeeni välja selgitamisele ja selle täielikule eraldamisele, sel juhul on ennetamine tähtsam kui ravi ise. Kõigepealt on ennetusmeetmete õnnestumiseks vaja teha õiged järeldused haiguse põhjuste kohta. Keha allergilise reaktsiooni õigeaegseks ära tundmiseks on vaja teada selle allergilisi sümptomeid, et allergikutele saaks õigeaegselt ja õigesti arstiabi..\nEnteropaatia Üsna sageli võite leida sellist tüüpi allergiat nagu enteropaatia, mis hakkab avalduma mis tahes toodete või ravimite kasutamise tõttu, see reaktsioon on tingitud seedetrakti allergilisest reaktsioonist. Seda tüüpi allergia avaldub järgmiselt:\nAllergiate manifestatsiooni segatakse sageli külmetushaiguste sümptomitega. Erinevus tavalise külmetuse ja allergiate vahel on esiteks see, et kehatemperatuur reeglina ei tõuse ning eritis ninast on vedel ja läbipaistev, sarnaselt veega. Allergiaga seotud aevastamine võib olla terve, pikad seeriad järjest ja mis kõige tähtsam - külmetushaiguse korral kaovad tavaliselt kõik sümptomid piisavalt kiiresti ja allergia korral kestavad nad palju kauem.\nNaha- või aplikatsioonitestid (plaastri testimine) - see uuring võimaldab teil tuvastada allergiliste nahareaktsioonide põhjused, nagu ekseem või kontaktdermatiit. Allergeen, mis väidetavalt põhjustas keha spetsiifilise reaktsiooni, sisaldub vaseliini või parafiini spetsiaalses segus. Seda kantakse metallist plaatidele (läbimõõt umbes sentimeeter), mis sisaldavad erinevate allergeenide segusid, mille järel need kinnitatakse tagakülje nahale (patsient peab enne uuringu läbiviimist seda kaks päeva kuivana hoidma)..\nLeukotrieeni inhibiitorid (Montelukast (Singular)) on kemikaalid, mis blokeerivad leukotrieeni põhjustatud reaktsioone. Need ained erituvad kehaga allergilise reaktsiooni ajal ja põhjustavad hingamisteede põletikku ja turset (kasutatakse enamasti bronhiaalastma raviks). Arvestades, et puudub koostoime teiste ravimitega ravimeid, leukotrieeni inhibiitoreid on lubatud kasutada koos teiste ravimitega. Harvadel juhtudel esinevad kõrvaltoimed pea, kõrva või kurguvalu vormis.\nSteroidid. (Beklometasoon (Bekonas, Beklazon), flutikasoon (Nazarel, Flixonase, Avamis), Mometasoon (Momat, Nazonex, Asmanex) - sisuliselt on need ravimid hormonaalsed ravimid. Nende tegevus on suunatud põletikuliste protsesside vähendamisele ninakanalites (eesmärgiga vähendada allergiliste reaktsioonide sümptomeid, ninakinnisus möödub).\nFordyce graanulid on healoomulised kahjustused, mis sarnanevad sõlmedele ja on muudetud rasunäärmed. Nad ei vaja ravi, kuid need võivad olla ebamugavad.


Kinnisvara, Nisu (Tallinn) - Flatfy.ee\nKinnisvara, Nisu (Tallinn)\nMüüa korter, 2 tuba - Nisu 34, Pelgulinna, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: panipaik, eterniitkatus Köök: gaasipliit Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: trepikoda lukus Pakkumisel perspektiivne korter heas asukohas Põhja-Tallinnas. Korteriomandi koosseisu kuulub esik, elutuba, köök, magamistuba ning vannituba-wc. Kortermaja asub logistiliselt väga heas piirkonnas, kuna kõik vajalik on lähedal. Maja lähedal minuti tee kaugusel asuvad bussipeatused, Rimi ja kaks Selver'it on jalutuskäigu kaugusel. Mõned bussipeatused edasi asub Maxima. Parkimisvõimalused maja ees ning maja kõrval asuvas linnapoolt renoveeritud tasuta parkimisalal. Olemas kelder. Kesklinna sõidab ühistranspordiga ca 20 minutit ja autoga 15 minutit. Samuti on läheduses erinevad kohvikud, lasteaiad ja koolid. Stroomi rand on 2km kaugusel. Maja kõrval Põhja-Tallinna Spordikeskus. Anna oma huvist märku ja lähme seda korterit vaatama.\n22. november 2021Created 19. november 2021\nAnda üürile korter, 2 tuba - Nisu tn 3, Pelgulinn, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, puitmaja Lisainfo: parkimine tasuta, toad eraldi, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad, parkett, panipaik, seinakapp, uus elektrijuhtmestik, kinnine hoov Köök: elektripliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, gaasiküte Side ja turvalisus: turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: ümbruses korterelamud, äärelinnas, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi Üürile anda täielikult renoveeritud valgusküllane ja hubane möbleeritud kahetoaline korter Pelgulinnas. KORTER Maja kõrgel 1. korrusel asuv korter on sel suvel läbinud täieliku renoveerimise. Korterisse sisenedes on pikk esik, mille kõrval on ruumikas vannituba. Avar elutuba on ühelt poolt ühendatud avatud ruumika köögiga, kus on väga palju kapiruumi ning teisele poole elutuba jääb suur magamistuba. MAJA Maja asub väga mõnusas Pelgulinna osas, kus on valdavalt 8 korteriga puitmajad. Naabrid on vaiksed ja rahulikud. Majal on aiaga eraldatud suur roheline sisehoov koos grillnurgaga. ASUKOHT Suurepärane ja ideaalne asukoht neile, kes soovivad elada südalinna lähedal, aga hindavad vaiksemat elukeskkonda. Läheduses asuvad Arsenali keskus, Telliskivi loomelinnak, lasteaiad, koolid ning palju erinevaid väiksemaid kaupluseid. Lähimad ühistranspordi peatused asuvad majast 150-200 m kaugusel. PARKIMINE JA PANIPAIK Tasuta parkimine hoovis või tänaval. Ratast vms suuremaid esemeid on võimalik turvaliselt hoida ühiselt kasutavatas üldruumis keldris. KOMMUNAALARVED Igakuised kommunaalarved on väga madalad - suvel ca 20-30 eurot ning talvel 90-100 eurot. LEPING Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda 1 kuu üür ning vahendustasu 1 kuu üüri summas (+ käibemaks). Selle korteri üürileandja kasutab Rendin (www.rendin.ee) üürilepingu mugavusteenust, mis vabastab üürniku tagatisraha maksmisest ja annab kaasa ootamatu sissetulekute kaotuse kindlustuse - koondamise ning tõsiste tervisemurede korral. Alusta oma uue kodu üürimist väiksemate stardikuludega - tagatisraha on asendatud väikese kuutasuga, mis on 2,5% üürisummast. 560 EUR üüri puhul on täiendav kuutasu üürnikule 14 EUR. Helista ******* ja lähme vaatama! ----------------------- Soovid abi kinnisvara müümisel, üürile andmisel või ostmisel? Võta ühendust - esmane konsultatsioon on tasuta!\nAnda üürile korter, 2 tuba - Nisu 32, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nLisainfo: parkett, parkimine tasuta, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad Köök: gaasipliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: vann, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Ümbrus: teed heas seisukorras, naabrid ümberringi, linnas, ümbruses korterelamud Üürida 39,3m2 kahe toaline korter nisu tänaval. Poed ja bussipeatused on super lähedal, viisakad neljajalgsed on lubatud. Üür 350.- tagatis 350.- ******** Maakleritel palun mitte tülitada.\nHarju maakond, Tallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Nisu 11\nNisu 11, Tallinn\nPelgulinna asumi roheluses ootab uut omanikku kena 2-toaline kodu. Korter on täielikult renoveeritud mõned aastad tagasi. Uued aknad, põrandaid katab laminaatparkett, vahetatud on siseuksed, seinad värvitud. Toasooja saab autonoomse gaasikatla baasil, läbi radiaatorite, mis lubab mugavalt ise ruumides temperatuuri juhtida. Alternatiivseks kütteallikaks on ahi. Moekas, must/valgelt plaaditud pesuruum on avar, tualett ja duššinurk ühes, paigaldatud on elektripõrandaküte. Köök on avatud elutuppa. Tänapäevane köögimööbel koos tehnikaga kuulub müügihinda. Korter vajab väga vähest värvi värskendust. Eluruumi omaniku valduses on panipaik keldrikorrusel. Korter on vaba ja peale tehingut sissekolimiseks valmis! Korterelamu haldamiseks on loodud ühistu. Astutud on esimesed sammud maja renoveerimiseks. Kinnistu on piiratud aiaga. Seal on ruumi nii vaba aja veetmiseks, kui ka autode parkimiseks. Igati meeldiv ja rahulik piirkond. Lähedal on kõik vajalik, mitmed ühistranspordipeatused, poed, kool, lasteaed, meri. Kalamaja, kesklinn ja vanalinn koos söögikohtade ja kultuuriasutustega, jäävad vaid tervisliku jalutuskäigu kaugusele. Oled oodatud oma uue koduga tutvuma! ⇣ kuva rohkem ⇣\nMüüa korter, 2 tuba - Nisu 11, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, puitmaja Lisainfo: köök, parkett, tsentraalgaas, elekter, eterniitkatus Köök: keraamiline pliit, avatud köök, külmik Sanruum: uus torustik, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: ahjuküte, põrandaküte, gaasiküte Side ja turvalisus: trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: meri lähedal Pelgulinna asumi roheluses ootab uut omanikku kena 2-toaline kodu. Korter on täielikult renoveeritud mõned aastad tagasi. Uued aknad, põrandaid katab laminaatparkett, vahetatud on siseuksed, seinad värvitud. Toasooja saab autonoomse gaasikatla baasil, läbi radiaatorite, mis lubab mugavalt ise ruumides temperatuuri juhtida. Alternatiivseks kütteallikaks on ahi. Moekas, must/valgelt plaaditud pesuruum on avar, tualett ja duššinurk ühes, paigaldatud on elektripõrandaküte. Köök on avatud elutuppa. Tänapäevane köögimööbel koos tehnikaga kuulub müügihinda. Korter vajab väga vähest värvi värskendust. Eluruumi omaniku valduses on panipaik keldrikorrusel. Korter on vaba ja peale tehingut sissekolimiseks valmis! Korterelamu haldamiseks on loodud ühistu. Astutud on esimesed sammud maja renoveerimiseks. Kinnistu on piiratud aiaga. Seal on ruumi nii vaba aja veetmiseks, kui ka autode parkimiseks. Igati meeldiv ja rahulik piirkond. Lähedal on kõik vajalik, mitmed ühistranspordipeatused, poed, kool, lasteaed, meri. Kalamaja, kesklinn ja vanalinn koos söögikohtade ja kultuuriasutustega, jäävad vaid tervisliku jalutuskäigu kaugusele. Oled oodatud oma uue koduga tutvuma! .............................................. Oma kinnisvara hindamiseks võI müümiseks kirjuta meile: i****@d*****.ee ............................................. Domus Kinnisvara on 2002. aastal asutatud kinnisvara maakleriteenust, hindamist, konsultatsiooni, investeerimist ning arendust korraldav ettevõtete grupp, mille esindused asuvad üle terve Eesti.\n17. november 2021Created 22. september 2021


Treeningu ajal toimuvad organismis muutused - Äripäev\nTreeningu ajal toimuvad organismis muutused\n04. september 1998, 00:00\nLiikumine, nagu aktiivne ellusuhtumine üldse leevendab depressiooni, ahistust, masendust ja stressi -- kõike, millest ilmtingimata hoiduma peame. Mänguline liikumine lõdvestab.\nOlles kehaliselt aktiivne, tunnete end tõeliselt olemasolevana, paraneb enesetunne ja tõuseb eneseteadlikkus. Treeningu ajal produtseerib organism ise morfiinitaolisi ühendeid -- hea tuju hormoone, mis tekitavad erilise rahulolu tunde.\nAeroobse liikumise puhul on südame löögisagedus 60--80% maksimumpulsist (maksimumpulss = 205 -- pool vanusest), kasutusel on suuremad lihasrühmad, mis vajavad oma tööks palju verd ja hapnikku.\nSüdamelihas tugevneb ning selle töövõime paraneb. Iga löögiga pumpab süda rohkem verd kudedesse. Rahuasendis pulsisagedus väheneb ning süda toimib säästure?iimil.\nRahuolekus sulgevad veresoonte seinas olevad lihased verevoolu suures hulgas kapillaarides. Treeningu ajal need lihased lõtvuvad ning toimub vasodilatsioon -- verevool jõuab iga peene kapillaari kaudu iga koe rakuni, tuues kudedesse hulgaliselt toitu ja hapnikku.\nVere ringvool organismis kiireneb ning vererõhk alaneb, kapillaarid tugevnevad ja nende arv suureneb.\nLuustiku koormamine suurendab neis ainevahetust, tänu millele väheneb osteporoosi oht.\nNõtked lihased aitavad ära hoida traumasid. Mida vähem lihaseid kasutada, seda lühemaks need muutuvad. Need lihtsalt tõmbuvad kokku, mistõttu minimaalseimgi pingutus, näiteks bussile jooksmine, võib lihast niivõrd koormata, et need kas rebenevad või venituvad.\nAinevahetus kiireneb, seega pikemaajalise liigutamise käigus põletate rasvasid.\nEnam pole moodne ja pole tarviski taotleda sarnasust etalonide või piltidega mõnest moeajakirjast. Teie vanus, treenituse aste ja geneetiline kood määravad need piirid, mille raames võite end arendada, parandada vastupanuvõimet ja välimust.\nTihti tuleb ette, et inimene tuleb trenni pärast aastatepikkust pausi ning alustab kohe hirmsa hooga.\nTreeneri kohus on uljaspäid maha jahutada. Paljud selja- ning jalavalud on hoiatuseks, et kuskil on piir ületatud.\nEnne treeninguga alustamist pidage nõu oma arstiga.\nJooge vajaduse järgi vett nii enne treeningut, selle ajal kui ka pärast tundi.\nVähemalt kahe tunni jooksul enne treeningut ärge sööge ega pruukige alkohoolseid jooke.\nVähemalt kord treeningu intensiivses osas mõõtke oma pulssi. Sobiv pulsisagedus on 70--85 protsenti maksimumpulsist. Kui südame löögisagedus on väiksem kui 70 protsenti maksimumpulsist, siis pole koormus piisav. Kui löögisagedus on suurem kui 85 protsenti, siis on koormus juba anaeroobne, st organism ei saa küllaldaselt hapnikku.\nNiipea kui tunnete nõrkust, jõuetust, peavalu või muid halvast tervislikust seisundist tingitud sümptome, lõpetage harjutuste sooritamine.\nTreeningu soojenduse ja lõdvestuse osas ei tohi kasutada mingeid abivahendeid, nt hantleid. Algajal ei soovita kasutada abivahendeid kogu treeningu vältel.\nTreenimiseks sobib igasugune aeg ööpäevast. Tähtis on, et treening lõpeks vähemalt üks tund enne und. Treeningsaali külastuste arv nädalas võiks piirduda kolmega, 45--60 minutit korraga.\nKaalus juurde- ja mahavõtmine allub termodünaamika seaduspärasusele: positiivne energia bilanss tõstab, negatiivne (energiat saadakse vähem, kui kulutatakse) vähendab kehakaalu.\nKui kehakaalu langetatakse vaid spetsiaaldieedi abil, ei arene südame-\nVahetage oma igapäevasel toidulaual rasvased söögid väherasvaste vastu.\nSööge vähem liha.\nKeelduge soolast ja soolasest toidust.\nLoobuge otsustavalt suhkrust.\nTarvitage rohkem pähkleid, seemneid, kefiiri, värsket puu- ja köögivilja.


SUHTED: Hullumeelsed armukadedusstseenid ja maniakaalsed käitumised elust enesest. Kas jäädi kokku või mindi lahku? |\nSUHTED: Hullumeelsed armukadedusstseenid ja maniakaalsed käitumised elust enesest. Kas jäädi kokku või mindi lahku?\n21 Dec, 2018 by Marju Rõmmel\nOHMYGOSSIP — Paljud on kannatanud üleliia armukadeda või tõrjuva kaaslase käes. Alljärgnevas saad lugeda, miks üks või teine on oma kallima maha jätnud või kuidas ise suhtes olles käitunud, vahendab Iltalehti.\n32-aastane naine, kirjutab:\nEndine poiss-sõber oli mu peale väga armukade. Kui olin mehe meelest liiga kaua trennis, siis see tähendas, et mul on keegi teine, kellega teda petan. Kui ma ei vastanud ta sõnumile 5 minuti jooksul, hakkas ta helistama ja ette kujutlema, millega ma tegelen, et talle vastata ei saa.\nKui olin voodipesu vahetanud sellel ajal, kui tema oli tööl, arvas ta, et petan teda. Olin tollal kodune ema ja mees alati tegi enda meelest nalja “teadagi, et sul käivad mehed siin”. Koduemana meikisin end vähe ja kui meikisingi, siis tähendas see tema meelest seda, et mul on salaarmuke.\nMees rannikult, kirjutab:\nElasin kümme aastat suhtes, kus mina olin alati kohutavalt paha. Tean, mis tunde see tekitab, kui teine osapool sind maha teeb. Ta ei ole sinust, sinu arvamustest ja sinu elust huvitunud.\nElu nullist, kirjutab:\nEndine kaaslane oli tõeliselt enesekeskne. Majanduslik kuritarvitamine kestis kogu suhte ja kõige huvitavam oli see, et ma ei saanud ise kasutada enda raha. Ka riideid ei saanud ma ise osta, kaaslane ostis need mulle ise valmis. Tuttavatega ei saanud kohtuda, eriti veel, kui need olid vastassoost. Ainult kaaslase sõbrad olid aksepteeritavad.\nFeministi mees, kirjutab:\nMu emand on surunud mind nurka, kus ma nüüd kükitangi. Ta korraldas minu karjääriasjad nii, et mind lasti lahti ja tegi nii, et mul ei tekkinud ühtegi võimalust proovida ettevõtja karjääri, ta ei lasknud mul suhelda isegi endiste töökaaslastega. Sõpradeks kõlbavad vaid tema sõbrad. Isiklikest hobidest olen loobunud, saan teha kõike ainult koos perega. Koduga seotud asjades ei ole mul sõnaõigust.\nVäike My, kirjutab:\nEx kritiseeris pidevalt mu kehakaalu. Kui hakkasin jooksmisega tegelema, alustas kurtmist, et ma ei veeda temaga enam piisavalt aega koos. Lõpetasin jooksmas käimise ja taas hakkas minu kehakaalu üle tögamine. Need harvad korrad, kui käisin teistega väljas, ajas teda pahaseks. Tänitamine kestis pärast minu päeva. Kaebles, et mul tundub teistega lõbusam olevat. Kui lõpetasin teistega väljas käimise, imestas ta, et miks.\nKui mul oli muresid, ei saanud ma neid temaga jagada, sest “mõttetu nutta selliste asjade pärast”.\nPiirid igal pool, kirjutab:\nOlen olnud varsti 50 aastat suhtes ja väga raske on olnud. Olen pidanud oma õiguste eest palju võitlema ja ka pikaajaliselt seetõttu haigestunud olema. Nüüd on juba kergem, aga meil ei ole mingit lähedust.\nMees on väga madala enesehinnanguga, millest ongi kõik raskused alanud. Nüüd vanemana on ta endale tunnistanud, et ta lihtsalt ei saa ilma minuta hakkama ja on rahulikumaks muutunud.\nMitte kellelgi ei tasu sellises suhtes olla nagu mina olen olnud.\nKas olen enesehaletseja, kirjutab:\nTihti mõtlen, et tegemist on enesehaletsusega või mõne muu lapsepõlves seotud asjaga, mille tõttu käitun igas suhtes sarnaselt. Viimased 2 aastat on olnud kõige hullemad. Ta andis mulle suhte alguses igati mõista, et on varasemates suhetes petnud ja jäi juba suhte alguses naistega vahele.\nKui ta tuli töölt, uurisin ma ta telefoni läbi, kus olid tavaliselt smsid, internetiajalugu, kõnelogi, Facebook, e-mail. Ta ei jäänud kunagi enam vahele, kui ainult see üks kord suhte alguses, aga minu ebakindlus aina kasvas ja armukadedus ning kontrollimine suurenes aegamööda. Ma muutusin ta suhtes lõpuks vaimselt vägivaldseks. Ma teadsin koguaeg, et olen piirid ületanud, aga ei saanud sinna midagi teha. Teadsin, et vajan ravi, kuna see pole enam normaalne. Nüüd ei julge ma enam suhtesse astuda, kuna kardan, et see sama kordub minuga, isegi, kui teine ei anna põhjust.\nAvafoto on illustreeriv (OHMYGOSSIP)


Frantsiisitööstus ütleb, et see on tervishoiureformi aeg | Frantsiis - 2019\nAvaldatud: Frantsiis • Vaatamisi: 9895\nRahvusvaheline frantsiisiliidu esimees ken walker kutsub kongressi üles arendama tervishoiualaseid ettepanekuid, mis vähendavad kulusid ja võimaldavad frantsiisifirmadel teha seda, mida nad kõige paremini teevad - luua töökohti.\nAlusta uuesti. See on sõnum, mida Rahvusvaheline Frantsiisiliit (IFA) ja selle rohujuure liikmed räägivad kongressile, kui ta peab terviklikku tervishoiureformi. Ja me ei ole selles kõnes üksi.\nUus Rasmusseni raportite riiklik telefoniuuring näitab, et kuigi president ja tema kongresside liitlased otsivad võimalust oma kavandatud tervishoiukava vastu võtta, on enamik valijaid selle vastu. Nelikümmend kaks protsenti pooldavad nüüd kava, samas kui 53 protsenti on selle vastu - järeldused, mis on jäänud suhteliselt püsivaks just pärast tänupüha. Uued arvud sisaldavad vaid 20 protsenti, kes pooldavad plaani tugevalt ja 41 protsenti, kes on kindlalt vastu.\nIFA nõuab tungivalt, et kongress jätaks lahkarvamuse arutelu tervikliku lähenemisviisi üle ja keskenduks selle asemel poliitikale, mis muudavad katvuse taskukohasemaks ja kättesaadavamaks kõigile ameeriklastele, eriti frantsiisiga väikeettevõtetele.\nIsegi ideaalsetes majanduslikes aegades on kulukate määruste ja ettevõtlusmaksude kehtestamine halb mõte. Kongress peaks tegelema tervisekindlustuse reguleerimise sujuvamaks ja ajakohastamiseks, mitte lisama uusi töökohti ja lisama föderaalse puudujäägi.\nRasmusseni aruandes leiti, et 57 protsenti valijatest ütleb, et Kongressi kaudu töötav tervishoiureformi kava kahjustab USA majandust. Vaid 25 protsenti arvab, et plaan aitab majandust. Kuid ainult 7 protsenti ütleb, et see ei mõjuta. (Kaksteist protsenti pole kindel.)\nKolmest valijast kaks (66%) usuvad ka, et president Obama ja kongresside demokraatide esitatud tervishoiukava suurendab tõenäoliselt föderaalset puudujääki - kuni kuus protsendipunkti alates novembri lõpust. Kümme protsenti ütleb, et plaan vähendab tõenäoliselt puudujääki ja 14 protsenti ütleb, et see ei mõjuta puudujääki.\nSenati seaduseelnõus on mitmeid sätteid, mis mõjutavad väikeettevõtteid, sealhulgas Medicare palgafondimaksu tõstmist 54 miljardi dollari võrra 10 aasta jooksul. See kasv tabab tõenäoliselt ligikaudu kolmandiku väikestest ettevõtetest üle kogu riigi, kus töötab 30 miljonit ameeriklast. Kuna eraldis ei ole inflatsiooni järgi indekseeritud, suureneb maksude tasumist maksvate väikeettevõtete arv 53 protsenti esimese seitsme aasta jooksul.\nPalgamaksud on eriti koormav maks, sest nad maksavad tööjõukulu. Olenemata sellest, kas väikeettevõte kasumit teenib või mitte, on ta kohustatud selle maksu maksma.\nKongress peaks edasi liikuma mõistlike poliitikatega, mis annavad väikeettevõtete omanikele regulatiivse kindluse, et tagada jätkusuutlik majanduse taastumine ja töökohtade loomine.\nSeadusandlus, mida praegu esinduskoda kaalub, sisaldab endiselt tööandjatele vastuvõetamatut mandaati ravikindlustuse osutamiseks. Volituste asemel kutsub IFA Kongressi üles töötama välja õigusakte, mis võtavad vastu järgmised konsensusreformid:\nMaksukrediidid väikestele ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, et aidata neil ravikindlustuskavade täielikke kulusid teenida;\nRiiklik või piirkondlik teabevahetus, kus väikeettevõtted saavad kindlustusskeemide ostmiseks ja valikuvõimalustest ja konkurentsist kasu saada;\nTarbijapõhised valikuvõimalused, näiteks hoiustamiskontod ja paindlikud kulukontod; ja\nReaalne meditsiinilise vastutuse reform, et lõpetada mittevajalikud kaitsevarustusega seotud kulud.\nIFA liikmetel on pikk ajalugu, et toetada muudatusi, mis võimaldavad tööandjatel pakkuda oma töötajatele tervishoiuteenuste hüvitisi ja piirata üha suurenevaid ravikindlustuskulusid.\nMe nõustume president Obamaga, et edukas tervishoiureform peab vähendama ettevõtete tervishoiukulude pikaajalist kasvu. Siiski oleme kindlalt nõus, et kongressi poolt praegu kaalutud ettepanekud on parim viis eesmärgi saavutamiseks.\nKuna rahastamine muutub rohkem kättesaadavaks ümberasustatud töötajatele, kes soovivad endale ise frantsiisiga äri teha, loob frantsiisivaldkond rohkem töökohti, mis toob kaasa tugevama majanduse taastumise. Mulle meeldib see mõelda kui American Dream tööl. Loodame, et Kongress alustab oma tervishoiureformi jõupingutusi ja arendab tervishoiualaseid ettepanekuid, mis vähendavad kulusid ja võimaldavad frantsiisifirmadel teha seda, mida nad kõige paremini teevad - luua töökohti.\nKen Walker on rahvusvahelise frantsiisiliidu esimees. Driven Brands'i esimees ja tegevjuht.


Praktiline raamatupidamine programmiga Merit Aktiva II | Pärnu Saksa Tehnoloogiakool\nPraktiline raamatupidamine programmiga Merit Aktiva II\nPraktiline raamatupidamine programmiga Merit Aktiva edasijõudnutele\nAeg: 11.03.19 – 11.04.2019\nMaksumus: 140 eurot\nKoolitus on mõeldud mikro- ja väikeettevõtjatele, algajatele raamatupidajatele ning kõigile teistele, kes soovivad teha lihtsat raamatupidamist. Liituda võivad kõik, kellel on juba olemas väike töökogemus Aktiva programmiga (müük, ost, pank). Sobib koolituse “Praktiline raamatupidamine Aktiva programmiga alustajatele” jätkuks.\nPraktiline raamatupidamine Aktiva programmiga edasijõudnutele” koolitus toimub praktilise tööna raamatupidamise programmis Aktiva (tasuta pilveversioon www.merit.ee). Õppematerjalid, ülesanded, juhendamine, küsimustele vastamine e-õppe keskkonnas Moodle. Kursuse teoreetiline osa sisaldab selgitusi programmis automaatselt toimuva raamatupidamise kohta. Tähtis on ka maksuarvestuse osa programmis. Edasijõudnute praktiline töö on erinevate osaühingute raamatupidamise tehingute sisestamine eesmärgiga koostada õiged põhiaruanded – bilanss ja kasumiaruanne.\nKoolituse perioodil on võimalik osaleda auditoorsel konsultatsioonil.\nAuditoorne TTÜ Mektory hoones, ruumis 117 (Raja 15, Tallinn) kuupäev 26.03.2019 kell 10.00 -13.15 (sh 15 min vaheaeg)\nAuditoorne Pärnu Saksa Tehnoloogiakool, Ruumis 34 (Jalaka 8, Pärnu) kuupäev 03.04.2019 kell 10.00 -13.15 (sh 15 min vaheaeg)\nKoolitaja Evi Kikas omab pikaajalist ja mitmekülgset töökogemust raamatupidajana ja on töötanud majandustarkvara Merit erinevate versioonidega aastast 1994. Töötamise kõrvalt on Evi raamatupidamise ainete lektor ja koolitaja.\ntutvub raamatupidamise alustega\noskab raamatupidamise programmis Aktiva põhilisi töövõtteid\noskab programmis sisestada algdokumente ja koostada aruandeid\ntunneb maksuarvestuse korraldamist raamatupidamise programmis\nkoostab raamatupidamise põhiaruandeid\noskab koostada raamatupidamise reguleerimis- ja lõpetamiskandeid\nomab praktilist kogemust töötada raamatupidajana, tase 5


LIIM CASCO EXPRESSLIM 5GR - Viimistlusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\nLIIM CASCO EXPRESSLIM 5GR\n• Geeljas kiirliim nii pehmete ja imavate kui ka kõvade ja mitteimavate materjalide liimimiseks.\n• Liim kõveneb 30-60 sekundiga.\n• Liimliide on niiskuskindel ja talub lühiajalist veega kokkupuudet.\nTavahind epoes 5,93€\nCasco ExpressLim on geeljas kiirliim nii pehmete ja imavate kui ka kõvade ja mitteimavate materjalide liimimiseks. Sobib klaasi, metalli, portselani, puidu, keraamika, kummi, plastmasside jne liimimiseks, välja arvatud "rasvased" plastid (polüetüleen, polüpropüleen ja teflon). Liim kõveneb 30-60 sekundiga. Liimliide on niiskuskindel ja talub lühiajalist veega kokkupuudet. Vältida pikaajalist kokkupuudet veega. Talub hästi lahusteid ja tavalisi kodukemikaale.\nTootja tootekood 72960-72929\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/liim-casco-expresslim-5gr-536456 4296665 LIIM CASCO EXPRESSLIM 5GR https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/3/536456_E2.jpg 4.75 5.93 EUR InStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Liimid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Liimid/Liimid • Geeljas kiirliim nii pehmete ja imavate kui ka kõvade ja mitteimavate materjalide liimimiseks. • Liim kõveneb 30-60 sekundiga. • Liimliide on niiskuskindel ja talub lühiajalist veega kokkupuudet. • 14-päevane tagastusõigus Casco ExpressLim on geeljas kiirliim nii pehmete ja imavate kui ka kõvade ja mitteimavate materjalide liimimiseks. Sobib klaasi, metalli, portselani, puidu, keraamika, kummi, plastmasside jne liimimiseks, välja arvatud "rasvased" plastid (polüetüleen, polüpropüleen ja teflon). Liim kõveneb 30-60 sekundiga. Liimliide on niiskuskindel ja talub lühiajalist veega kokkupuudet. Vältida pikaajalist kokkupuudet veega. Talub hästi lahusteid ja tavalisi kodukemikaale. add-to-cart 1 tk 30% 4,75\nLIIM CASCO EXPRESSLIM 5GR on lisatud ostukorvi


BeGuest 33🔹 Ilus korter 2 magamistuba, lähedus USP koos AR-iga - Airbnb\nBeGuest 33🔹 Ilus korter 2 magamistuba, lähedus USP koos AR-iga\nTäiesti uues, sisustatud ja kaunistatud korteris on 40-tolline nutiteler Netflixi ja internetiga, toad ventilaatori, kliimaseadme ja karbivoodiga, täisvoodipesu, rätikud ja kapp riidepuudega, laud ja triikraud ning föön.\nSuurepärane asukoht, USP (1,3 km) lähedal\nSuper vaikne korter, ainult 5-korruseline torn, lift ja 1 parkimiskoht.\nKõik on lähedal, hubane naabruskond.\nMeie majutuskoht oli läbi mõeldud ja kaunistatud nagu kõik kiindumused, idee on, et külaline tunneks end koduselt, meil on terve korteris terve köök ja mööbel planeeritud. Me investeerime selle, et sinu peatumine oleks mugav.\n4,84 · 179 hinnangut\nVaikne elamunaabruskond ja väga lähedal USP-le, mis asub linna kõrgel alal, kust avaneb ilus vaade rõdule. Läheduses on kohviku tänav. Seal on muu hulgas igasuguseid restorane, apteeke, bensajaamu.\nMajutuskoht on täielik privaatsus, ma ei ole kohapeal, sest see on kogu majutuskoha rentimine, kuid olen alati võrgus, kui vastan piirkonnaga seotud vajadustele või küsimustele.


Kordamine elektrivälja kohta | Füüsika - Füüsika\nKordamine elektrivälja kohta (1)\nElektrivälja potentsiaal ehk potentsiaal on füüsikaline suurus, mis võrdub mingisse elektrostaatilise välja punkti asetatud elektrilaengu potentsiaalse energia ja laengu suuruse suhtega. Kui me tähistame potentsiaali tähega φ siis , kus W on laengu potentsiaalne energia ja q on laengu suurus. Potentsiaal on skalaarne suurus. Kui kahe laengu poolt tekitatud elektriväljade potentsiaalid on vastavalt ja , siis võrdub nende väljade kogupotentsiaal .\nPinge ehk elektriline pinge on füüsikas ja elektrotehnikas kasutatav füüsikaline suurus, mis iseloomustab kahe punkti vahelist elektivälja tugevuse erinevust ning määrab ära kui palju tööd tuleb teha laengu ümberpaigutamiseks ühest punktist teise. Elektrivälja kahe punkti vaheliseks pingeks, tähisega U, nimetatakse suhet, , kus q on mingi positiivne punktlaeng ja A on töö, mille elektriväli teeb selle laengu ümberpaigutamiseks ühest elektrivälja punktist teise. Seega on elektriline pinge skalaarsuurus. Pinge ühikuks SI-süsteemis on volt. Üks volt (tähistatakse V) on selline pinge, mille puhul 1 kuloni suuruse laengu ümberpaigutamisel teeb elektriväli tööd 1džaul. Elektrivälja kahe mõõdetava punkti vaheline pinge langeb enamasti kokku nende punktide potentsiaalide vahega, kuid ei võrdu süsteemi alguses ja lõpus mõõdetava pingega.\nEkvipotentsiaalpind on mõtteline välja pind, mille kõikidel punktidel on ühesugune potentsiaal. Ühe ja sama ekvipotentsiaalpinna kõikide punktide potentsiaalide vahe võrdub nulliga. Seega võrdub nulliga ka elektrivälja jõudude töö laengu liikumisel seda pinda mööda. Siit järeldub, et ekvipotentsiaalpinda mööda liikuvale laengule mõjuv jõud F on risti kiirusvektoriga. Järelikult on elektrivälja jõujooned risti ekvipotentsiaalpinnaga. Punktlaengu ekvipotentsiaalpindadeks on seda laengut ümbritsevad kontsentrilised kerapinnad. Homogeense elektriväljaekvipotentsiaalpinnad on jõujoontega ristuvad tasandid.\nElektrivälja tugevuse ja pingevaheline seos: Olgu meil 2 tasaparalleelse terasplaadi vahel homogeenne elektriväli. Olgu nende plaatide vaheline kaugus d, arvutame millega võrdub elektrivälja töö laengu q nihutamisel ühelt plaadilt teisele, plaatidevaheline pinge olgu u=fii1-fii2 A=q0*u, sama töö võime väljendada ka mehaanikas, A=F*d=q0*E*d q0*u=q0*E*d\nDielektrikud elektriväljas: Dielektrikus ei saa laengukandjad vabalt liikuda (va kõrge pinge puhul). Nad võivad vaid pisut nihkuda asendist, milles nad olid elektrivälja puudumisel. Dielektrik on aine, milles elektrivälja mõjul toimub seotud laengukandjate nihkumine oma tasakaaluasendi suhtes. See on dielektrikute polarisatsioon . Dipool - dielektriku aatom , mis koosneb kahest ühesuurusest, kuid erimärgilisest laengust.\nPolarisatsioon: kujutame aatomit, mille mõõt 10(15)m--homogeensesse elektrivälja, kuna atom kooseneb + tuumast ja - elektronkattest--osakesed käituvad erinevalt-- elektronkate liigub ühele poole, tuum teisele poole.tuum saab reageerida üksnes elektronide keskmisele tõmbejõule- tegemist nag 2 erineva laenguga q=n*e; -q=n*(-e) , mis paiknevad teineteisest kaugusel l, sellist võrdsete erinimeliste laengute süst-i nim elektriliseks kakspoolsuseks(elektriline dipool)-- neutraalne aatom või molekul muutub elektrivälja asetatavaks elektriliseks dipooliks l*q=p- dipoolmoment - see on tingitud elektronkatte nihkumisest tuuma suhtes ja on võrdeline väljatugevusega p=d*E .. d nim molekulide elektronpolariseerituseks. mida suurem on välise väljatugevuse E, seda suurem on ka molekuli elektronpolariseeritus. piirjuhul on kõigil molekulidel dipoolmomendi vektorid samasuunalised välise elektrivälja vektoriga. sellist dipooli ,mis paigutub kergesti välise välja suunas, nim pehmeks dipooliks kuna nihke suurus l sõltub välise välja tugevusest. polarisatsiooni, mis on tingitud elektronkatte nihkumisest tuuma suhtes välise välja mõjul nim elektronpolarisatsiooniks. kui molekul on asümmeetiline, siis sellise molekuli puhul dipoolmoment\neestijalgpall Õppematerjali autor\nElektrivälja potensiaal, pinge, ekvipotentsiaalpind, elektrivälja tugevuse ja pingevaheline seos, dielektrikud elektriväljas, polarisatsioon, juht elektriväljas, indutseeritud laeng, varjestamine, elektrimahtuvus, farad, kehade mahtuvus, kondensaator, kond. rööpühendus, kond. jadaühendus, potentsiaal, väljatugevuse ja pinge vaheline seos, juhid elektriväljas JNE...\nelektrivälja potensiaal , pinge , ekvipotentsiaalpind , elektrivälja tugevuse ja pingevaheline seos , dielektrikud elektriväljas , polarisatsioon , juht elektriväljas , indutseeritud laeng , varjestamine , elektrimahtuvus , farad , kehade mahtuvus , kondensaator , kond , rööpühendus , kond , jadaühendus , potentsiaal , väljatugevuse ja pinge vaheline seos , juhid elektriväljas , füüsika jne\nelektrivälja potentsiaal, ekvipotentsiaalpind, dielektrik, dipool, indutseeritud laeng, varjestamine, kondensaatori mahtuvus, kuivõrd kond, kond, ekvipotentsiaalpindadeks, elektrivälja jõujooned, tekkinud elektriväli, laengu pinnad, elektriline varjestamine, dielektrikud elektriväljas, polarisatsioon, polariseerumise tagajärg, farad, jadaühendus, jadaühendus, rööpühendus, kuivõrd kond\nElektrivälja tugevuse ja pingevaheline seos\nlaetud kond.-i energia\nPOTENTSIAALIDE VAHE JA PINGE\nVÄLJATUGEVUSE JA PINGE VAHELINE SEOS\nLAETUD KONDENSAATORI ENERGIA\nFredi -: Oli abiks!


Makrotoiming SaveObject - Access\nMakrotoiming SaveObject saate salvestada kas määratud Accessi objekti või aktiivse objekti, kui pole määratud. Aktiivse objekti saab salvestada ka mõnel juhul (see toimib samamoodi nagu käsu Salvesta nimega , klõpsake Kiirpääsuriba) uue nimega.\nMärkus.: Access 2010 alates, Makrotoiming Salvesta nimetati ümber SaveObject.\nToimingul SaveObject on järgmised argumendid.\nObjekti tüüp, mida soovite salvestada. Klõpsake tabeli, päringu, vormi, aruande, makro, moodul, andmepääsuleht, Serveri vaade, Diagramm, salvestatud protseduurvõi funktsioonobjekti tüüp väljale Makro kujundusakna jaotises Toimingu argumendid . Aktiivse objekti valimiseks argumendi tühjaks. Kui valite selle argumendi objekti tüübi, peate valima mõne olemasoleva objekti nimi argumendis Objekti nimi .\nObjekti salvestada nimi. Objekti nimi väljale nimi kuvatakse kõigi objektide andmebaasi, mis on valitud argumendiga Objekti tüüp . Kui jätate Objektitüüp argument tühjaks, saate aktiivse objekti salvestamiseks argumendi tühjaks, või, mõnel juhul sisestage uus nimi selle argumendi aktiivse objekti selle nimega salvestamine.\nKui sisestate uus nimi, järgima nime standard nimereeglid Access objektide puhul.\nMakrotoiming SaveObject töötab, klõpsake kõigi andmebaasiobjektid kasutaja selgesõnaliselt saate avada ja salvestada. Määratud objekti peab see olema avatud objekti mingit mõju SaveObject toimingute jaoks. See toiming on sama mõju objekti valimine ja salvestamist, klõpsates nuppu SalvestaKiirpääsu tööriistaribal. Jättes Objektitüüp argument tühjaks ja sisestada argumendis Objekti nimi uus nimi on sama mõju, klõpsake nuppu Salvesta nimegaKiirpääsuribaja sisestada aktiivse objekti jaoks uus nimi. Makrotoiming SaveObject abil, mis võimaldab teil määrata objekti salvestamiseks ja sooritada mõne makrokäsu Salvesta nimega .\nMärkus.: Makrotoiming SaveObject abil ei saa uue nimega salvestamine ühte järgmistest:\nvormvormivaade või andmelehevaade.\naruanne Prindi eelvaates.\nServeri vaate andmelehevaates või Prindi eelvaade.\nTabeli andmelehevaates või Prindi eelvaade.\nPäringu andmelehevaates või Prindi eelvaade.\nsalvestatud protseduur andmelehevaates või Prindi eelvaade.\nMakrotoiming SaveObject , kas see on tehtud makro käivitada praeguses andmebaasis või teegiandmebaasalati salvestab määratud objekti või aktiivse objekti objekt on loodud andmebaasi.\nKui salvestate uue nimega aktiivse objekti, kuid nimi on sama, mis seda tüüpi olemasoleva objekti nimi, dialoogiboksi küsib, kas soovite olemasoleva objekti ülekirjutamiseks. Kui olete määranud Hoiatused klõpsake argumendi Makrotoiming Sea_hoiatused väärtuseks ei, ei kuvata dialoogiboksi ja vana objekti kirjutatakse automaatselt.\nSaveObject toimingu käivitamiseks on moodulis Visual Basic for Applications (VBA), kasutage objekti DoCmd meetodit salvestada .


Globaalsel soojenemisel on meie kopsudele väga tõsine mõju! Kuidas end selle eest kaitsta? - DELFI Naistekas\n21. novembril 2016 koondus Austraalia metropoli Melbourne’i kohale täiuslik torm. Oli imeilus esmaspäev selge, päikesepaistelise ilmaga. Termomeeter näitas keskpäeval 35 kraadi Celsiuse järgi ja lopsakas taimestik oli Austraalia kevade lõpul täies õies.\nNeed, kelle jaoks polnud ilm liiga kuum, nautisid esimesi suvekuulutajaid hilisel pärastlõunal vabas õhus. Enamik lapsi mängis, samal ajal kui täiskasvanud valmistusid grillima. Kuid varasuvine idüll lõppes järsult kell 18.00 kohaliku aja järgi. Mõne minuti jooksul langes välistemperatuur 21 kraadini, taevas läks pimedaks ja enne kui enamik inimesi jõudis oma kodudesse tagasi pöörduda, puhkes äge äikesetorm. Elektrit täis niiske tuul pühkis läbi äärelinnade ja kesklinna peaaegu 100 km/h jõuga. Majad said kahjustada, katusekivid lendasid, puud murdusid ja lõhkusid tänavatele pargitud autosid.\nKuid tormiga kaasnenud tegelik oht jäi nähtamatuks. Oma purustuste teekonnal keerutas see kuivast pinnasest üles tonnide viisi tolmu ja laotas selle laiali äikeselistes, välkuvates õhumassides. Selles tolmu-udus tantsis miljardeid õietolmuterakesi, mis pärinesid vahetult enne seda õitsenud austraalia rukkiheinalt. Terad imesid endasse äikesetormi niiskuse, nagu oleksid janusse suremas, paisusid mitu korda suuremaks ja lõhkesid seejärel nagu hiiglaslikus botaanilises ilutulestikus ülipeeneks tolmuks. Mõni minut pärast selle õietolmu ja peenosakeste pilve langemist Melbourne’i elanike peale, kui osakesed olid sujuvalt settinud hingamisteede kõige väiksematesse soppidesse, läks põrgu lahti. Varsti pärast kella 18 saabusid hädaabiteenistustele esimesed telefonikõned. Järgmise viie tunni jooksul kogunes neid peaaegu 2000. Melbourne’i elanikel oli sõna otseses õhk otsa lõppenud. Kiirabi ei suutnud kõnede tulvaga toime tulla ja reageeris veel ainult kõige hullemate astmahoogude peale. Kõik need, kes telefonis veel enam-vähem rahulikult rääkida suutsid, suunati otse edasi valveapteekidesse. Nende apteekide ette moodustusid pikad järjekorrad vilinal hingavatest ja hingeldavatest inimestest. Peagi said astmapihustid otsa – mõned apteegid müüsid lühikese aja jooksul mitusada pihustit, nii suur oli nõudlus. Haiglad ja hädaabipunktid seadsid astmahaigete rünnakuga toimetulekuks fuajeedesse ja vastuvõtukoridoridesse sisse ajutised laatsaretid.\nKui torm lõpuks läbi sai, ilmnes kohutav rekord: Melbourne’i haiglates oli teenindatud 8500 erakorralist astmajuhtumit, üheksa patsienti ei elanud tormi üle. Piisav põhjus, miks kohalik hädaabiteenistuse pressiesindaja võrdles 21. novembri 2016. aasta äikesetormi terrorirünnakuga. Mis oli aga täpsemalt juhtunud?\nKatastroofilised astmaepideemiad on äikesetormi ajal haruldased. See nõuab eriti surmavat temperatuuri, õhuniiskuse, tuule kiiruse ja õietolmu tiheduse kokkulangevust, et vallandada selline astmalaine, nagu juhtus Melbourne’is. Peaaegu kõik kannatanud olid õietolmu suhtes allergilised, kuid paljud ei olnud kunagi varem astmat põdenud. Erinevalt tavapärastest õietolmuteradest, mis nende suuruse tõttu samahästi kui ei jõua alumistesse hingamisteedesse, vallutavad ülipeened äikese tekitatud õietolmuterakesed ka väikesi ja väga väikesi hingamisteid. Peente tolmuosakestega segunemine muudab õietolmu ühtlasi eriti agressiivseks – ja nii vallandubki astmahoog.\nMelbourne’i sündmusel on lähiminevikus olnud ka omad eelkäijad: sarnaseid astmahoogusid esines muuhulgas 1994. aastal Londonis, 2004. aastal Napolis, 2013. aastal Iraanis ja viimati 2016. aastal Kuveidis ja Saudi Araabias. Melbourne ise pidi toime tulema sarnase puhanguga ka juba 2010. aastal. On täiesti võimalik, et nendes sündmustes pole peagi enam midagi erakordset. Seda „tänu” kliimamuutusele.\nGlobaalne soojenemine – enamiku jaoks tähendab see polaaralade jääkatete sulamist, higistavat jääkaru ja koos oma luksuskuurortidega India ookeani vajuvaid Malediivide atolle. Grand Cru punased veinid, mis tulevad tulevikus Lõuna-Inglismaalt – selle jutuga võidad tähelepanu igas vestluses. Kliimamuutus põhjustab arstidele uusi väljakutseid ka Saksamaal. Erilise tähelepanu all on kopsud. Globaalne soojenemine mõjutab kopsusid, see on kindel. Aga millist mõju avaldab globaalne soojenemine kopsude tervisele? Millised ennetavad meetmed või tagajärgede kõrvaldamised on võimalikud ja kasulikud?\nMuret tekitavad peamiselt äärmuslikud ilmastikutingimused, õhusaaste, nakkushaigused ja suurenenud allergeenide hulk. Kuumalained muutuvad sagedasemaks, eriti Lõuna-, Ida- ja Kesk-Euroopas. 2003. aasta suvel suri kuumalaine ajal nendes riikides 40 000 inimest rohkem kui muidu ühe keskmise suve jooksul. Enamik neist kannatanutest olid vanemad kui 65 aastat või põdesid hingamisteede haigusi.\nSuvekuudel suureneb päikesekiirguse toimel õhus osooni ja peenosakeste osakaal, palavus ja õhusaasteained moodustavad halva liidu. Äärmuslik kuumus kuivatab hingamisteid ja suurendab temperatuurist sõltuvate närvikiudude kaudu bronhide kalduvust krampide tekkele. Kuivus häirib ka mukotsiliaarse puhastusaparaadi tööd. Peenosakesed ja osoon põhjustavad nendes juba eelnevalt kahjustatud hingamisteedes palju suuremat kahju. Sel viisil võivad vallanduda rasked astma- või KOKi hood, aga ka hingamisteede infektsioonid ja isegi kopsupõletik.\nKopsuarstide ülesanne on arutada nende riskialtite rühmadega enne kuumaperioodi algust läbi võimalikud käitumisviisid. Päevase vedelikutarbimise suurendamine, väljasviibimise piiramine, elu- ja magamisruumide jahutamine või hingamisteede haiguste ravi ajutine muutmine on lihtsad ja tõhusad põhireeglid.\nKliimamuutus mõjutab ka kopsuinfektsioonide esinemist. See ei tähenda tingimata halba. Saksamaal võib isegi harvem ette tulla selliseid hooajalisi infektsioone nagu nohu või teatud tüüpi kopsupõletik. Samas peavad kopsuarstid olema valmis leidma oma patsientidel baktereid, keda alles hiljuti eksootilisteks peeti. Malaaria tagasipöördumine Kreekas, Lääne-Niiluse viiruse juhtumid Itaalias ja Rumeenias ning troopilise Chikungunya palaviku piiratud puhangud Lõuna-Euroopas on esimesed kontinendi vallutajad uute patogeenide poolt. Samuti võivad lindude rände muutused kujutada inimestele ohtu linnugripiviiruse uute ohtlike variantide väljaarenemise tõttu.\nGlobaalse soojenemise tõttu suureneb märgade äikesetormide esinemissagedus ka Saksamaal. Õietolmu hooaeg hakkab tulevikus olema pikem ja intensiivsem, koos soojust armastavate taimede migratsiooniga laieneb õietolmu allergiate spekter. Eeskätt linnades ja linnastutes toodavad taimed heitgaaside mõjul rohkem õietolmu, mis seguneb peenosakestega ja on seega eriti tugev allergeen. See suurendab meie jaoks ka „täiusliku tormi” tõenäosust. Selleks on parem valmis olla.\nMelbourne’i näite puhul võib öelda, et tõhus eelhoiatussüsteem oleks võinud selle äikesetormi tohutut mõju leevendada. Majades viibinud inimesed jäid niisama hästi kui puutumata. Samuti oleks riskirühmade profülaktiline varustamine astmaravimitega muutnud paljud hädaabikõned mittevajalikuks.\nJust nende meetmete abil üritavad nüüd Austraalia kopsuarstid tagada, et tulevikus oleks võimalik „astmatormidest” rahulikult läbi purjetada. Üks asi on aga prognoositav: ilmateate nutiseadmete rakendused muutuvad kopsude tervise seisukohast järjest olulisemaks.\nKatkend pärineb Kai-Michael Beehi raamatust "Kopsude hämmastav maailm".\nRoietevaheliste närvide valud võivad olla rindkeres ühel või mõlemal pool. Aga miks seal...\nTöötad ikka veel kodukontoris? Need on 6 halba harjumust, mis end sulle külge võivad pookida...


Lasteüritused | 36. Tartu Maastikumaraton\n36. Tartu Maastikumaratoni lasteüritused toimuvad 12. mail 2018 Tartu Tähtvere Spordipargis.\nOsavõtjate vahel loositakse välja mitmeid auhindu 36. Tartu Maastikumaratoni koostööpartneritelt.\nRegistreerimine avatakse 7. mail kell 00:00 internetis ja on avatud kuni 10. maini kell 17:00.\n11. mail saab registreeruda ka 36. Tartu Maastikumaratoni võistluskeskuses Lõunakeskuses kell 12.00-19.00.\nEelregistreerunud saavad stardinumbrid kätte ka juba reedel, 11. mail võistluskeskusest Lõunakeskuses kell 12.00-19.00.


H&M: avame Eestis veel poode - Kaubandus\nAutor: Maarit Eerme • 13. september 2013\nH&M: avame Eestis veel poode\nHomme Tallinnas esimese kaupluse avav kiirmoekett H&M plaanib Baltimaade turul jõuliselt laieneda ning järgmise aasta lõpuks avada veel 11 kauplust.\n"Balti piirkonnal on väga suur potentsiaal," ütles H&M Baltimaade ja Soome turu eest vastutaja Marika Pyykkö teemaveebile kaubandus.ee. Sellel aastal avatakse Tallinnas kokku kolm kauplust, millest esimese avamine toimub laupäeval Rocca al Mares. Teised avatakse Kristiine keskuses ja Postimajas. Järgmise aasta sügisel on plaanis avada uus kauplus Ülemiste keskuses ja neli kauplust Leedus, millest kolm tuleb Vilniusesse. Lisaks tuleb selle aasta sügisel Riiga veel neli kauplust.\nBaltimaades on otsitud sobilikku pinda juba mõnda aega, sest H&Mi jaoks on tähtis kaupluste hea asukoht. Nad pigem ootavad kaupluste avamisega, et saada just hea ja õige asukoht.\nPraegu on Eestis plaanis avada kauplused ainult Tallinnas, laienemist teistesse linnadesse ei saa nad veel kinnitada, kuid vaatavad kogu regioonis ringi.\nInvesteeringute suurusest Eestisse ja kaupluste müügitulemustest ei saa nad rääkida, sest tegemist on börsiettevõttega.\n"Ootused on suured," ütles Pyykkö selle kohta, kui palju nad ootavad kliente esimestel päevadel Rocca al Mare H&Mi poodi. Nad teavad, et Vilniuses oli 1500 ja Riias oli 1000 inimest järjekorras, kuid kui palju huvilisi tuleb avamisele Eestis, nad ei oskanud arvata.\nH&M ei usu, et naaberriikide kaupluste käive nüüd väheneb, kuna kauplused avatakse nüüd ka Tallinnas. Nad on kindlad, et inimesed ikka reisivad ja käivad puhkusel, mille raames tarbitakse had toitu ja külastatakse erinevaid kauplusi. "Nii see on ja jääb alati olema," on Pyykkö kindel.\n"Mood on globaalne. Kõik loevad samu ajakirju, käivad internetis ja seega on meie jaoks väga tähtis pakkuda kõikides kauplustes samu kollektsioone," kinnitas Pyykkö selle kohta, et Eestisse kindlasti ei tule müügile teistes riikides ülejäänud vanad kollektsioonid. Kuid lisas, et kauba valiku osas võib olla mõningaid muudatusi, sest Põhjamaades lähevad väga hästi kaubaks kudumid, siis selle kaubagrupi osakaal on siin suurem ja näiteks Jaapanis väiksem. "Kuid vähemalt 80% ulatuses on kogu kaup sama kõikides riikides," kinnitas Pyykkö.\nH&M hoiab toodete hindu kõikides riikides sama, sest nad teavad, et inimesed liiguvad ühest riigist teise. "Kuid hinnaerinevus võib tekkida transpordikuludest, kohalikest maksudest, valuuta erinevusest. Aga üldiselt peaksid toodete hinnad olema üldiselt samad," ütles Pyykkö.\nAutor: Kalle Veesaar\nH&M võib hindu tõsta\nH&Milt tugev kolmas kvartal\nH&M avab Pärnu Keskuses uksed\nH&M: oleme enda suurim konkurent


Jaanus Piirsalu blogi: Setude festival Pervõi kanali uudistes\nPervõi kanal näitas täna reportaaži setude festivalist Pihkva oblastis Petserimaal Sigovos (vabandan juba ette, kui kohanime valesti kirjutan, vene keeles kirjutatakse seda nime nii). Täitsa positiivne ja neutraalne asi. (Et videolõiku näha, siis klikake uudise teksti kohal olevale fotole.)\nKes on allpool lugenud mu tänast varasemat sissekannet inimõiguslaste nägemusest olukorrast Tshinvalis, siis juurde sobib lugeda Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Hammarbergi intervjuud täna õhtul Ehho Moskvõle. Paarpäeva tagasi käis Hammarberg ise Tshinvalis, ta on ka kõige kõrgema ametiga välismaalane, kes on peale sõda seal käinud.\nVeidi lõbu ka. Pulmakleit Vene-stiilis. Klikage fotole peale, siis näete kleiti ja rindu kogu ilus. Foto pole minu tehtud, üks hea inimene saatis, aga tundub, et tegemist on Moskvaga. Nagu mu üks tuttav kommenteeris: "pakun, et mees tegi naisele pulmakingiks uued rinnad ja naine siis eksponeerib neid nii et selg küürus:)"\nSee on Kutuzovski prospekt. Naise taga on "Bagration`i torn". Kleit ja rinnad on suureparased!:)\nSellele pulmapeole pole kindlasti kutsutud pruudi sõbranske, kellel võiksid suuremad olla. :-P


Maaettevõtlus ja maaelu | Maaeluministeerium\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Maaettevõtlus ja maaelu\nMaaeluministeeriumi eesmärk maaelu ja maaettevõtluse arendamise valdkonnas on kaasa aidata maapiirkonna harmoonilisele ja terviklikule arengule.\nEesmärgi saavutamiseks koordineerib ministeerium Eesti maaelu arengu poliitikat, viib ellu Euroopa Liidu ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP) ning töötab välja ja rakendab Eesti maaelu arengukavasid.\nMaaelu arengu poliitika on Euroopa Liidu programmiperioodil 2014–2020 kaasatud koos struktuurifondide ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga ühtsesse strateegilise planeerimise protsessi.\nSelle tulemusel on Eesti maaelu arengu poliitikasse senisest tugevamalt integreeritud Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive eesmärgid ning peaks paranema erinevate poliitikate koosmõju.\nSamas peab maaelu arengu poliitika aitama leida lahendusi mitmetele Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika väljakutsetele – kuidas tagada toiduga varustatus, tugevdada loodusressursside jätkusuutlikku majandamist, vähendada kliimamuutuste survet põllumajandustootmisele ja põllumajanduse mõju keskkonnale, tõsta maaettevõtjate konkurentsivõimet, kasutada ära põllumajanduse struktuuri mitmekesisust ja edendada maapiirkondade tasakaalustatud arengut.\nlähemalt kehtivast arengukavast\nEesti maaelu arendamisele suunatud tegevuste aluseks aastatel 2014–2020 on Eesti maaelu arengukava (MAK) 2014–2020. Arengukava rakendamisega aitab ministeerium kaasa külaelu arengule ja töökohtade arvu kasvule maapiirkonnas, edendab ühistegevust ning soodustab põllumajanduskeskkonna säästlikku kasutamist, et tagada puhas elukeskkond ka järeltulevatele põlvkondadele. Arengukavas määratleb ministeerium koostöös sotsiaalpartneritega toetatavad valdkonnad, meetmed ja 936 miljoni euro suuruse kogueelarve jaotuse.\nMinisteeriumi ja tema valitsemisala tegevust maaelupoliitika kavandamisel ja elluviimisel koordineerib maaelupoliitika ja analüüsi osakond.\nMaaelupoliitika ja analüüsi osakond »\nMinisteerium tellib erinevaid uuringuid, millest on abi maaettevõtluse ja maaelu arendamise poliitikate suunamisel. Lisaks koostab ministeerium väljaandeid, milles muu seas tutvustatakse maaturismi, jagatakse nõu koostöö arendamiseks ning tuuakse näiteid toetuste najal saavutatud edukatest projektidest.\nEesti maaelu arengukava raames ette nähtud toetuste taotlusi võtab vastu, toetusrahasid maksab välja ja rahade eesmärgipärast kasutamist kontrollib Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas olev Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA).\nEesti maaelu arengukava metsandusmeetmete toetuste taotlusi võtab vastu SA Erametsakeskus, kes kontrollib ka toetusrahade kasutamist.


Kert Martma: Liikumine on kõige lihtsam investeering tervisesse | Tallinna Ülikool\nMaikuu on liikumiskuu, mille eesmärk on inimeste sportliku ja aktiivse eluviisi tutvustamine. Miks just maikuu? Eks ikka selleks, et ilmade soojenedes anda väike tõuge kehalise aktiivsuse tõstmiseks.\nLiikumiskuu ei tohiks aga piirduda pelgalt kuulise väljakutsega, sellest võiks kujuneda suve läbi kestev elustiil ja rutiin. Liikumine on ju kõige lihtsam investeering tervisesse! Mulle on õppejõu ameti kõrvalt spordiga tegelemine nii hobi kui ka töö. Tööna treenin noori jalgrattureid ja propageerin sporti noorte seas. Spordi kui hobina treenin end aktiivselt ise ja seda peamiselt jalgrattasadulas.\nKevadel koosneb minu sportlik tegevus peamiselt välitreeningutest – pole halba ilma, on ebasobiv riietus või hetke ilmastikule mittevastav spordiala. Ilusate ilmadega sõidan peamiselt ratast, kas maanteel või metsas. Loodus on kevadel väga ilus ja rattaga liigud palju – näed palju. Kui aga ilmataat otsustab taevalaotuse pilvedega katta ning sealt loodusele vajalikud vihmapiisad välja meelitada, siis jooksen metsaradadel ja kasutan üldfüüsiliste harjutuste tegemiseks teele jäävaid jõulinnakuid.\nNendele, kes spordi ja treenimisega esmatutvust teevad, soovitan alustada tasa ja targu. Keha peab treenimise ja füüsilise koormusega harjuma järk-järgult, et aegamööda tugevamaks saada ja uusi koormusi vastu võtta. Välitreeningutest on jalgrattasõit väga sobilik, just liikumisega alustajatele. Võrreldes jooksmisega on ta kehale leebem ja seeläbi on väiksem ka üle treenimise ning vigastuste oht. Kes aga väga tahab jooksmise-sörkimisega algust teha, neil soovitan alustada väga rahulikult – isegi süsteemis vaheldumisi kerge sörk ja kiirem kõnd. Ka lihtsalt kõndimine või matkamine on ideaalne viis kehale piisava füüsilise koormuse tagamiseks. Jooksuga alustamise puhul soovitan kindlasti arvestada ka kehakaaluga, et vältida liiga suurt koormust liigestele.\nKokkuvõttes tuleb liikumisest mõnu tunda ja võtta seda kui tervislikku värskes kevadises õhus viibimise viisi.\nKaanefoto: Agnes Pajur


Eesti Olümpiakomitee tunnustab Eesti sportlikumaid perekondi » UUdised » Rapla Maakonna Spordiliit\nEesti Olümpiakomitee tunnustab Eesti sportlikumaid perekondi\nEesti Olümpiakomitee tunnustab seitsmendat aastat Eesti sportlikumaid peresid,kelle valisid 11 maakonna spordiliidud: perekonnad Kalme,Vantsi,Kallas,Sirvel,Loosaar,Õiglane,Ruut,Kallas,Järveoja,Ojaste ja Kuragin.\nEOK presidendi Neinar Seli sõnul on oluline tunnustada sportlikke perekondi, kuna pered loovad omi traditsioone ning süstivad sellega spordiarmastust ka järeltulevatele põlvedele. „Kõikjal üle Eesti on perekondi, kelle jaoks sport on elustiil ning lahutamatu osa nende igapäevaelust. Nad naudivad sportimist ning jagavad oma spordirõõmu ka kogukonnaga, juhendades treenerina, korraldades rahvaspordiüritusi või niisama kaasa elades. See on väärt sügavat kummardust,“ lausus Seli.\nOma sportlikuimad perekonnad valisid 11 maakonna spordiliidud. EOK toetab sportlikuimate perekondade valimist seitsmendat aastat. Tänavu pani EOK peredele omalt poolt preemiaks välja reisi eeloleval nädalavahetusel Tallinnas toimuvale ratsutamise tippsündmusele Tallinn International Horse Show koos ööbimisega Reval Park Hotellis.\nHarjumaa sportlikuimaks pereks valiti perekond Kalme. Pereisa Valdurit peetakse maakonnas üheks aktiivsemaks, kohusetundlikumaks ja abivalmimaks spordiaktivistiks. Ta on Kose Spordimaja juhataja ning mitmekordne Eesti meistrivõistluste medaliomanik vaba- ja klassikalises maadluses. Poeg Kiur on kahekordne B-vanuseklassi Eesti meister.\nJärvamaa sportlikuimaks perekonnaks sai perekond Vantsi Türilt. Ema Merle ja isa Villi on Türi põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajad. Merle on ka ujumis- ja aeroobikatreener ning veteranide maailmameister taliujumise distantsidel. Villi on veel Türi Võrkpalliklubi juht ja IV kategooria treener. Kolm poega Marko, Virko ja Geiro mängivad kõik heal tasemel võrkpalli.\nLäänemaal valiti sportlikuimaks perekond Kallas Nõva vallast. Isa Peeter, ema Liina ning lapsed Henry, Ingmar, Ove-Kristjan, Peeter-Kait ja Keity-Liina on aktiivsed osalejad kõikidel valla spordiüritustel ning korraldavad kogu perega Stamina järvejooksude sarja lastejookse ja Rakser Rannarootsi Rattasõidu etappi.\nLääne-Virumaa sportlikuimaks osutus perekond Sirvel Kadrina vallast. Ema Merike, isa Margus ja nende kolm tütart Anet, Merili ja Teisi spordivad talupidamise kõrvalt ning on alates 2010. aastast Spordiklubi Rakke liikmed. Perekond tegeleb aktiivselt jalgrattasõidu ja suusatamisega ning abistab ja toetab ka teisi spordi tegemise juures.\nPõlvamaa sportlikuim perekond on perekond Loosaar Orava vallast. Isa Vahuri ja ema Liina õlul on Orava rahvatriatloni organiseerimine, ka kohalikud suusarajad on olemas tänu Vahurile. Liinal tantsib Orava naisrühmas. Pojad Lauri ja Henri ning tütar Laivi mängivad võrkpalli ja käivad suusatrennis.\nPärnumaa sportlikuim on Vändra alevist pärit perekond Õiglane. Endised tippkergejõustiklased, pereisa Jaan ja pereema Terje võtavad osa rahvajooksudest ja löövad kaasa rahvaspordiürituste korraldamisel. Terje võistleb nii rahvusvahelistel kui ka Eesti veteranide meistrivõistlustel medalitele, juhendab tantsutüdrukute rühma, on juba üle viieteistkümne aasta aeroobikatreener ning veab Vändra aeroobikapäevi. Poeg Janek saavutas suvel juunioride EM-il kümnevõistluses 4.koha ning Jan on Eestis nii staadioni- kui maanteejooksudel omavanuste seas esimese kolme hulgas.\nRaplamaa sportlikuim perekond Ruut on pühendunud korvpallile. Isa Indreku juhtimise all võidavad Rapla Korvpallikooli võistkonnad Eesti meistrivõistlustel kõrgeid kohti ja medaleid, samuti treenib ta noormeeste noorte- ja U18 koondiseid. Pojad Hendrik ja Marek alustasid korvpallimängu juba mini-vanuseklassist ning on saavutanud häid kohti oma vanuse Eesti koondise võistkondades. Ema Elinat võib enamikul hommikutel koos abikaasa Indrekuga kohata jõusaalis, samuti tervisejooksuradadel.\nSaaremaa sportlikuim perekond Kallas paistab silma suure aktiivsuse ja spordihuviga. Pereisa Aivar korraldab ja aitab läbi viia erinevaid võistlusi. Pereema Monica õpetab Kihelkonna koolis kehalist kasvatust ning on jaganud ka korvpallitarkust. Noorim tütar Miina on ründaja FC Floras ning esimene saarlanna, kes on jõudnud Eesti naiste jalgpallikoondisesse. Jaagup on ema ja isa jälgedes kehalise kasvatuse õpetaja Kihelkonna koolis, kasvatab hobuseid ja osaleb aktiivselt ratsaspordivõistlustel. Tervisesportlasest Liisa kirjutab aegajalt maakonnalehte tervisespordi teemadel artikleid. Koos osaletakse tihti rahvaspordivõistlustel.\nTartumaa sportlikuim perekond Järveoja osaleb kõikvõimalikel rahvaspordiüritustel. Poeg Martin on saavutanud autorallis kaardilugejana mitmeid auhinnalisi kohti ning on mitmel korral tulnud Eesti noortemeistriks judos. Pereisa Toomas võitis omavalitsusjuhtide talvisel mitmevõistlusel Tahkurannas oma vanuseklassis kolmanda koha. Pereema Marge ja tütar Maris on tublid rattarallidel ja võrkpalliväljakutel.\nValgamaa sportlikuim on perekond Ojaste, kelle kirg on suusaalad. Pereisa Kalju on laskesuusatamises esindanud Eestit kolmel olümpial ning nüüd jagab oma teadmisi treenerina. Treener on ka poeg Tanel, kes juhendab Eesti murdmaasuusatamise sprindikoondist. Tütar Triin on samuti võistelnud olümpial ning kuulub murdmaasuusatajana EOK taliolümpiaalade noortetiimi. Poeg Taavi on tubli murdmaasprinter ning tütar Teiloora harrastab nii suusatamist kui ka kergejõustikku.\nVõrumaa sportlikuima perekonna tiitli pälvis Kuragini pere, kes isa Valeri, ema Kersti ning laste Kareli ja Kaisa osalemisel oli kõige aktiivsem Võrumaa Mängude spordisarjast aasta jooksul osa võtnud perekond.


Norras on kohustuslik ajateenistus ja alates 2013. aastast võetakse aega teenima ka naisi. Ajateenistuse suurimaks probleemiks on sobivate inimeste vähesus, 2012. aastal kutsuti arstlikku komisjoni 63 841 inimest, kellest aega teenima võeti ainult 9265.\nKaitsevägi allub kaitseministeeriumile, mida praegu juhib Ine Marie Eriksen Søreide. Kaitseväe ülemjuhatajaks on praegune kuningas Harald V ja kaitseväe juhatajaks on admiral Haakon Bruun-Hanssen. Norra kaitseväe peakorter asub Akershusi kindluses, Oslos. Ühendpeakorter asub Bodøs. Kaitseväe peamine mereväebaas asub Bergenis, peamised maaväebaasid Bardus, Målselvis ja Renas, ning peamised õhuväebaasid Ørlandis ja Bodøs. Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus on Forsvarets høgskole.\nNorra kaitsevägi asutati koos Norra iseseisvumisega 1905. aastal ja pidas iseseisva Norra eest oma esimesed lahingud II maailmasõjas, kui Natsi-Saksamaa ründas ootamatult neutraalset Norrat ja Taanit. Kaitsevägi pidas 62 päeva kaitselahinguid, aga oli lõpuks sunnitud kapituleeruma.\n1949. aastal loobus Norra neutraliteedipoliitikast ja sai NATO asutajaliikmeks. Külma sõja ajal ehitati Norrasse mitmed maa- ja õhuväebaasid ja eriti keskenduti Põhja-Norra kaitsele. Alates 2000. aastatest on kaitsevägi asunud aktiivselt välismissioonidel osalema.\nPoliitiline juhtimine[muuda | muuda lähteteksti]\nSõjaväeline juhtimine[muuda | muuda lähteteksti]\nTeiste tähtsate struktuuride hulka kuuluvad\nKaitseväe erikomando (Forsvarets Spesialkommando) – sõjaväe eriüksuslased.\nNorra peastaap – asub Oslos ja allub kaitseväe juhatajale.\nRiiklik peakorter – asub Reitanis ja juhib Norra vägesid üle kogu maailma.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Norra_kaitsevägi&oldid=5738636"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:11, 24. oktoober 2020.


Hea uudis Florale ja Levadiale: FIFA andis välismaalastele ajutise loa Ukrainast ja Venemaalt lahkuda, mängijate ühing siiski nuriseb - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nHea uudis Florale ja Levadiale: FIFA andis välismaalastele ajutise loa Ukrainast ja Venemaalt lahkuda, mängijate ühing siiski nuriseb (0)\n08. MÄRTS 2022, 16:11\nPärast Venemaa kallaletungi Ukrainale ja selle käigus korda saadetud sõjakurjategusid, mis tõid kaasa lääneriikide ulatuslikud sanktsioonid, kerkis küsimus ka Venemaa ja Ukraina jalgpalliliigade kohale - kas seal pallivatel välismaalastel on õigus lahkuda või loetakse seda lepingu rikkumiseks? Nüüd otsustas Rahvusvaheline Jalgpalliliit ehk FIFA, et leegionäridel on õigus ajutiselt leping peatada ning Ukrainast ja Venemaalt ära tulla.\nEesti seisukohalt tähendab see, et Ukrainas mänginud koondislased Joonas Tamm, Vladislav Kreida ja Bogdan Vaštšuk on lepinguliselt vabad mehed. Poltava Vorskla ridadesse kuulunud Tamm liitub otsuse tulemusena tõenäoliselt FC Floraga, kelle spordidirektor Norbert Hurt kinnitas nädalavahetusel, et nad on Tamme palkamisest vägagi huvitatud. Samas klubis laenul olnud Bogdan Vaštšuk saab aga naasta Levadia ridadesse.\nFlorast Rivne Veresis samuti laenul olnud Kreidale otsitakse esialgu uut tööandjat välismaalt, aga tema naasmist Florasse ei saa samuti välistada. Vaštšuki osas sai pilt värske otsusega selles plaanis selgeks, et tema laenuleping kehtiski suveni. Kreida laen oli sõlmitud kuni käimasoleva kalendriaasta lõpuni, Tamme tööleping Vorsklaga kehtis kuni 2023. aasta suveni.\nEelmisel nädalal määrasid FIFA ja UEFA kõikidele Venemaa klubidele ja rahvuskoondistele kõigis oma võistlussarjades ajutise mängukeelu. "Välismaa mängijatel ja treeneritel on nüüd õigus oma töölepingud kuni Venemaa ja Ukraina liigahooaja lõpuni ühepoolselt peatada," kinnitas FIFA värskes teadaandes. Hooaeg lõpeb mõlemas riigis ametlikult 30. juunil.\nKuni selle kuupäevani on Venemaalt lahkuvad välismaalased FIFA kinnitlusel ametlikult igasugusest lepingulisest suhtest vabad ning võivad lüüa käed ükskõik millise klubiga. Seejuures märgiti, et kuna paljudes riikides on talvine üleminekuaken juba sulgunud ja näiteks Eestiski läheb see kinni sel neljapäeval, on Ukrainast ja Venemaast saabuvate mängijate üleminekutähtaega pikendatud.\nNeid jalgpallureid on kõigil klubidel võimalik enda ridadesse registreerida kuni 7. aprillini. Samas seati nende arvule piirang - üks klubi tohib palgata vaid kaks niisuguse erandi alla käivat mängijat.\nFifpro: tegu on probleemi ajutise edasilükkamisega\nMängijate ühendus Fifpro pidas FIFA sammu siiski ebapiisavaks. "Kuigi tegu on kasulike käikudega, jääb otsus, mis kuulutab välismaa mängijate lepingud vaid ajutiselt kehtetuks ning lubab neil Venemaa klubidest vaid kuni suveni lahkuda, liialt leebeks," teatas ühendus. "Esiteks on mängijatel väga raske senise hooaja lõpuni tööandjat leida, kui nende tulevik on niivõrd ebaselge. See tähendab, et õige pea on nad uuesti sama keerulises seisus. Kõigile mainitud mängijatele peaks andma loa oma lepingu lõpetamiseks."\nVenemaa alaliit on lubanud pöörduda Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži, et nende klubidele ja koondistele määratud võistluskeeld vaidlustada. Samas on juba praegu selge, et ainsa Venemaa klubina eurokonkurentsi jäänud Moskva Spartak löödi välja Euroopa liigast ning Venemaalt on võetud ka tänavuse Meistrite liiga finaali korraldusõigus. 28. mail Peterburis toimuma pidanud mäng peetakse Pariisis.\nNii mõnigi Venemaa klubi on oma välismaalastega juba ühel või teisel moel ise kokkuleppele jõudnud. Näiteks kõrgliigas viiendat kohta hoidvast Krasnodarist lahkusid mõne päeva eest poolte kokkuleppel alles jaanuaris palgatud värske peatreener Daniel Farke ja tema treeneritetiim, kes ei jõudnudki klubi üheski ametlikus kohtumises juhendada.\nPäev hiljem peatati lepingud Wandersoni, Kaio, Erik Botheimi, Cristian Ramireze, Junior Alonso, Jhon Cordoba, Viktor Claessoni ja Remy Cabellaga, kes asusid ülejäänud klubist eraldi treenima. Meeskonna juurde jäi välismaalastest vaid klubi kapten, poolakas Grzegorz Krychowiak. Nüüd aga on kõigil neil meestel ametlik luba otsida endale vähemalt suveni uus tööandja.\nVägeva täienduse jahil: Flora püüab Ukrainast lahkuma pidanud Tamme enda ridadesse tuua (0)\nLevadia loodab Vaštšuki juba karikamängus Flora vastu platsile saata (0)


Nõmme Vanameeste Klubi: Nõmme Sõnumid\nNÕMME SÕNUMID nr.19\nNõmme Vanameeste Klubil täitus esimene tegevusaasta\nNõmme Vanameeste Klubi liikmed käisid eelmisel nädalal Ellamaal, kus võeti ette rabamatk. (foto Tiit Luiga)\nVeidi enam kui aasta tagasi võttis Nõmme Sõnumitega ühendust Urmas Lepik, kellel oli mõte asutada soliidses eas härradele mõeldud suhtlusklubi. Pärast linnaosalehes ilmunud üleskutset tekkiski lustliku nimega Nõmme Vanameeste Klubi, mis on praeguseks tegutsenud täpselt aasta.\nUrmas Lepiku sõnul oli tal tekkinud mulje, et liiga palju on selliseid mehi, kes tunnevad üksindust. «Nõmme vahel jäid silma vanad mehed, kes, kilekott näpu vahel, väsinud sammu ja tuima näoga kodu poole kõndisid. Sellest tekkiski mõte, et teeks klubi, kus mehed saaksid omavahel suhelda, et ei peaks üksi kodus konutama ja telekat vaatama,» meenutas Urmas Lepik.\nSellised inimesed üleskutsele ei reageerinud ning Lepiku hinnangul ses mõttes algne idee ei realiseerunud. Hoopis toimekad ja huumorimeelsed mehed tulid klubisse. Nõmme Vanameeste Klubi nimekirjas on praegu 25 inimest, aktiivseid liikmeid on umbes 15. Kui küsida, millised mehed vanameeste klubis käivad, ütleb Urmas Lepik naerdes: «Oleme küllaltki aktiivsed, lõbusad ja lihtsad mehed, enamik meist on pereinimesed.»\nKlubi kõige noorem liige on 59-aastane, kuid kolm meest on ka üle 80. Klubiline tegevus toimub kaks korda kuus. «Kokkusaamistel esitatakse referaate, mis on aluseks edasisele vestlusele, kuid on ka olnud kohtumisi huvitavate inimestega. Lisaks sellele on olnud erinevaid väljasõite. Näiteks suvel tegime kahepäevase reisi piki põhjarannikut, aga eelmisel nädalal käisime Ellamaal, kus tegime 6,5 kilomeetri pikkuse rabamatka, mis oli meiesugustele päris paras,» rääkis Urmas Lepik.\nLepik rõhutab, et kui senine tegevus on olnud mõeldud peamiselt klubi liikmetele ajaveetmiseks ja meelelahutuseks, siis algaval hooajal on neil soov rohkem sotsiaalsemaks minna. «Sel pühapäeval, 3. oktoobril on meil esimene üritus, mis on suunatud väljapoole. Naljaga pooleks võib öelda, et hakkame Haiba lastekodu lastele rendivanaisadeks. Lastekodu juhtkonnaga on läbi räägitud ja ülehomme läheme viikingite külla kolmeksneljaks tunniks lõbutsema. Loodame, et sellest kohtumisest kasvab välja meie klubi nn sotsiaalne tegevussuund ja meist on abi laste hingemaailma kasvamisel,» rääkis Lepik.\nKlubi põhikiri näeb ette, et liikmeks saab see inimene, kes on kolmel klubi üritusel käinud. Lepiku sõnul on see selleks, et inimene saaks tulla tutvuma, mida klubitegevus endast täpselt kujutab ja alles siis otsustada, kas liituda või mitte. «Ootame uusi liikmeid asjaga tutvuma, kuid see ei kohusta käima hakkama,» julgustab Urmas Lepik neid, kes oleksid klubi tegevusest huvitatud, kuid kõhklevad.\nKlubi korralised kokkusaamised on iga kahe nädala tagant teisipäeviti kell 16. Eelmisel aastal oli klubil üheks kooskäimiskohaks Pääsküla gümnaasiumis üks klassiruum. Sellest sügisest koguneb Nõmme Vanameeste Klubi Alfredi pubis.\nUued liikmeks-soovijad võivadki tulla 19. oktoobril kell 16 Alfredi pubisse, kus klubirahvas siis malet mängib. Klubi tegevusest saab rohkem aimu ka ajaveebis http://nommevanameesteklubi.blogspot.com. Samuti on Urmas Lepik nõus küsimustel vastama telefonil 504 8455.\nPostitaja: Nõmme Vanameeste Klubi kell 20:07\nAnonüümne 29. juuli 2011 20:06\nM illal vanamuttide klubi tuleb,siis tuleks ka liituma...lemmi