koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu, IVA 2015 | vanaraamat.ee\nkoostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi, Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu, 2015 IVA\nRaamat Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu toob lugejani lihtsad nipid, kuidas hoiduda sellistest tapjatest, nagu vähk, diabeet, südame-veresoonkonna haigused ja ülekaalulisus. Siit leiad, kuidas hea toitumine tervendab keha ja tugevdab vaimu, kuidas eesmärk suurendab vastupidavust ning kuidas armastus ja andestus parandavad südant. Auhinnatud dokumentaalfilmide autor Martin Doblmeier: Kuigi tänapäeval on müügil palju eneseabiraamatuid, on Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu teistsugune, sest see räägib tõestatud edust. Nendes peatükkides on rõhk tarkade valikute tegemisel. Meil on keha, millel on võime ise terveneda, mõtlemisvõime, mis suudab võimatuna tunduvat ning vaim, mis igatseb taasühendamist Loojaga. See raamat ei ole mitte ainult teejuht tervemasse ja edukamasse ellu, vaid pakub ka põhjuse see teekond ette võtta. Originaali pealkiri Health and wellness : secrets that will change your life. Eesti keeles Märksõnad tervislik eluviis kristlik eluviis eneseabi tervisenõuanded\nRaamatu autoriks on koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi kasutatud raamatud pealkirjaga Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu on raamat kirjastuselt IVA aastast 2015\nmille on kirjutanud koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi antud 2015 aasta raamat Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu on koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi, Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu vanaraamat.ee raamatupood koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi, Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu\nRaamat "Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu",\nPealkiri: Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu\nAutor(id): koostanud Mark A. Finley ja Peter N. Landless; toimetas Edna Tuvi\nIllustraator: fotod: Thinkstock, Shutterstock\nKujundaja: sisu kujundus: Emily Ford, kaanekujundus: Bryan Gray\nRaamat "Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu" toob lugejani lihtsad nipid, kuidas hoiduda sellistest tapjatest, nagu vähk, diabeet, südame-veresoonkonna haigused ja ülekaalulisus. Siit leiad, kuidas hea toitumine tervendab keha ja tugevdab vaimu, kuidas eesmärk suurendab vastupidavust ning kuidas armastus ja andestus parandavad südant.\nAuhinnatud dokumentaalfilmide autor Martin Doblmeier: "Kuigi tänapäeval on müügil palju eneseabiraamatuid, on "Tervis ja heaolu. Saladused, mis muudavad sinu elu" teistsugune, sest see räägib tõestatud edust. Nendes peatükkides on rõhk tarkade valikute tegemisel. Meil on keha, millel on võime ise terveneda, mõtlemisvõime, mis suudab võimatuna tunduvat ning vaim, mis igatseb taasühendamist Loojaga. See raamat ei ole mitte ainult teejuht tervemasse ja edukamasse ellu, vaid pakub ka põhjuse see teekond ette võtta."\nOriginaali pealkiri\tHealth and wellness : secrets that will change your life. Eesti keeles\nAnselm Grün, Meinrad Dufner, Tervis kui vaimne ülesanne, Johannes Esto Ühing, 2009, hind: 6,00 eurot\nLembit Allikmets, Leo Nurmand, Farmakoloogia I. Õpik kõrgkoolidele, Valgus, 1982, hind: 7,00 eurot


Vooremaa Puhkpillinoored kogunevad taas Põltsamaale\nPuhkpillinoored kogunevad taas Põltsamaale\nPõltsamaa muusikakooli direktori Anne Kausi sõnul on suvekooli esimesse, vähem kogenud mängijate vahetusse oodata 70 noort, teine vahetus on niisama suur.\n“Kui õppejõud ja muud abilised juurde arvata, on ikka sadakond inimest korraga söögilauas,” ütles Anne Kaus. “Arvasime küll, et seoses laulupeoga on puhkpillinoorte peredel tänavu niigi suuri kulutusi olnud ning et suvekooli tulijaid on seekord vähem, aga selgus, et eksisime.”\nNagu ikka, näitavad noored nädala jooksul õpitut kirikus ja kultuurikeskuses toimuvatel avalikel kontsertidel. Esimese vahetuse kontserdid on 22. juulil kell 19 kirikus (solistid ja ansamblid) ja 23. juulil kell 16 kultuurikeskuses (ansamblid ja orkester), teise vahetuse kontserdid 29. juulil kell 19 kirikus ja 30. juulil kell 16 kultuurikeskuses. Ent juba homme kell 16 saavad nii suvekoolilised kui ka linnarahvas kultuurikeskuses osa Hollandi puhkpilliorkestri Frysk Fanfare Orchestra kontserdist.\n“Eestisse esinema tulevad puhkpilliorkestrid on meie suvekooli üles leidnud kolmandat aastat järjest. Ülemöödunud aastal käis meil külas Läti ja möödunud aastal Taani orkester ning tänavu tulevad siis hollandlased, kelle põhiliseks Eestisse tuleku eesmärgiks on osalemine Tartus toimuval festivalil Emajõe Suvi,” ütles Anne Kaus, lisades, et Põltsamaale tulevad külalisorkestrid suvekooli ajal meeleldi, sest asjatundlik publik on neile siin garanteeritud.


Suunakood Sangihe Islands\nLinn või piirkond: Sangihe Islands\nSangihe Islands suunakood on 0432. FFiktiivse telefoninumbri 490304 ja suunakoodi 0432 jaoks tuleb valida number 0432 490304. Sangihe Islands asub Indoneesia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 490304, suunakoodi 0432 (Sangihe Islands) ja Riigi suunakood 0062 jaoks tuleb valida number 0062 432 490304. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0432.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +62 (0062) ega suunakoodi 0432 (Sangihe Islands).\nKui te ei asu Indoneesia ja soovite helistada inimesele Sangihe Islands, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Indoneesia Riigi suunakood on +62 (0062), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Sangihe Islands, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +62 432. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 490304, suunakoodi 0432 (Sangihe Islands) ja Riigi suunakood 0062 jaoks tuleb valida number 0062 432 490304.


Pentus: Nabala uuringud jätkuvad - Maaleht\nMaamajandus 14. juuli 2011\nPentus: Nabala uuringud jätkuvad\nKui keskkonnaministeeriumi uuringud näitavad, et karstiala tuleks hoopis kaitse alla võtta, jääb kaevandamine ära.\nEkspertide sügisese uuringu järgi kasvab Nabala karstiala piires ohtralt kaunist kuldkinga, mis on Eestis looduskaitsealune liik. Foto: Astrid Lepik\nSündmused Nabala karstialal on võtnud uue pöörde: kõik lubjakivi kaevandamisega seotud toimingud on peatatud, täiendavate hüdrogeoloogiliste uuringute plaan on kalevi all.\nKeskkonnaministeeriumi kogu tähelepanu näib olevat keskendunud Nabala loodusväärtuste uurimisele, et selgitada, kas luua karstialale hoopis kaitseala, nagu tegi eelmisel aastal ettepaneku Tuhala looduskeskus.\nVäga põhjalikud uuringud\nNabala karstiala kaitsjaid teeb siiski murelikuks, et loodusväärtuste põhjalikust uurimisest küll räägitakse, aga tegelikult mullu sügisel alanud uuringuid ei ole tänavu jätkatud.\nNabala kant on näiteks rikas kaitsealuste orhideeliste poolest, kuid nende põhiline õitseaeg, mil neist ka ülevaate saaks, on selleks aastaks jälle möödas.\nKeskkonnaminister Keit Pentus kinnitab aga, et ministeeriumi plaan on tõsine.\n“Praeguseks on kaitseala moodustamise ettepaneku osas valmis alles esimene etapp uuringuid — keskkonnaameti tellimusel tegi OÜ Tirts ja Tigu esmase loodusväärtuste inventuuri,” ütles minister Pentus Maa-lehele.\nTa selgitas, et inventuuriga hinnati kavandatava kaitseala loodusväärtuste levikut ja esinduslikkust, kaardistati neid väärtusi ja anti üldisemaid hinnanguid.\n“Praegu koostavad keskkonnaameti spetsialistid sellest esmasest uuringust lähtuvat detailsemate uuringute kava, mis käsitleks eri liigirühmi, kooslusi, linnustikku, taimestikku ja nii edasi,” ütles Pentus.\nJuhul kui uuringud kinnitavad, et Nabala loodus väärib hoopis kaitset, käiks ametlikud toimingud ministri sõnul nii, et keskkonnaamet teeb kaitseala loomise ettepaneku ja keskkonnaminister esitab selle valitsusele lõpliku otsuse langetamiseks.\nKüsimusele, kui tõenäoline on, et kaitseala siiski ei tule, vastas Keit Pentus lühidalt: “Tuhala nõiakaevu ja Nabala loodust kahjustada võivat kaevandamist ei lubata.”\nKa aruteluga, kas juhul, kui kaitseala siiski ei moodustata, alustab ministeerium hoopis praegu katki jäänud hüdrogeoloogiliste uuringutega, ei tahtnud keskkonnaminister kaasa tulla.\n“See, milliseid uuringuid veel teha vaja on, on spetsialistide otsustada,” ütles ta, rõhutades, et Nabala mis tahes uuringute tegemine on mahukas ja aeganõudev tegevus.\nEi taha oletada\nKas juhul, kui tuleb otsus moodustada kaitseala, on kaevandamishuvilistel firmadel mingi õigus saada juba tehtud kulutuste eest mingit hüvitust?\nKeskkonnaminister Keit Pentus vastas sellele küsimusele nii: “Ma ei tahaks eriti teha oletusi teemal, kas nad mõistavad seda, et loodusväärtuslikus paigas ei ole kaevandamine mõeldav.”\nKüll aga on kaevandamishuvilistel firmadel tulnud minister Keit Pentuse sõnul arvestada sellega, et pelgalt taotluse esitamine kaevandamiseks ei tähenda, et tekib ka automaatselt eeldus selle taotluse alusel kaevandamisõigust saada.\nParalleelselt Nabala riikliku kaitseala moodustamise ettepanekuga ja enne seda on kõik asjasse puutuvad vallad — Kose, Kiili, Saku ja Kohila — plaaninud või juba moodustanud kohaliku tähtsusega kaitsealasid. Kose ja Kohila vald on sellepärast käinud firmadega ka kohut.\nNüüd, kui keskkonnaministeerium on aktiivselt asunud Nabala uuringuid korraldama, on vallad pigem ooteseisus.\n“Kui tuleb riiklik kaitseala, ei ole kohaliku tähtsusega kaitseala järele enam vajadust,” märkis Saku valla keskkonnaspetsialist Maigi Meri.\nOotel näivad olevat ka asja-huvilised firmad. “Me oleme vastu olnud kaitseala loomisele emotsionaalsel või poliitilisel ajendil, aga kui teaduspõhine uuring leiab, et see on vajalik, siis tuleb muidugi nii teha,” ütles ASi Kiirkandur arendusjuht Kalev Ollo.\nTa lisas, et palju oleneb ka sellest, mis piirides kaitseala tuleks. Kiirkandur on nimelt kindel, et nende firma huvis oleval alal karsti pole.\nSamas on AS Kiirkandur ministeeriumile esitanud vaide kaevandamist ette valmistavate toimingute peatamise pärast, kuna firma hinnangul seadused sellist peatamist ei võimalda.\nSeda, mismoodi kavatsetaks käituda kaitseala loomise puhul, Kalev Ollo otsesõnu ei öelnud, kuid rõhutas, et kõik kolm firmat, kes Nabala lubjakivist huvitatud, on riigi nõuete tõttu teinud Nabalas väga suuri kulutusi.


Koroonaviiruse eriolukorra kehtestamine Eestis ja selle mõju Columbuse tegevusele\nKoroonaviiruse eriolukorra kehtestamine ...\nMe jälgime tähelepanelikult koroonaviiruse levikuga seonduvat olukorda Eestis.\nMeie klientide teenindamine jätkub tavapäraselt, kuid kõikide heaolu tagamiseks oleme vastu võtnud otsuse kuni märtsikuu lõpuni kõik füüsilised kohtumised asendada tööga e-kanalites. Oleme kindlad, et kaugtöö vormis suudame olla samaväärselt tulemuslikud.\nColumbus on edasi lükanud kõik koolitused, välisreisid ja muud kogunemised. Viiruse leviku ennetamiseks pöörame kõrgendatud tähelepanu kätepesule ja kontori puhtusele. Haigussümptomite ilmnemisel peavad töötajad püsima kodukontoris või haiguslehel. Sama kehtib ka välisreisidelt naasnutele.\nMeie kõige olulisem prioriteet on inimeste tervis ja heaolu ning me reageerime muutuvale olukorrale Eestis operatiivselt ja teavitame oma kliente muudatustest.\n16.03 UUENDUS: Sulgeme tänasest oma kontori ning suuname töötajad kodukontoritesse. Töö jätkub tavapäraselt e-kanalites.\n27.03 UUENDUS: Me pikendame tööd kodukontorites vähemalt 1. maini ning meie kontor jääb suletuks samaks perioodiks, mil kehtib eriolukord Eestis. Jälgime olukorda ning jätkame klientide teenindamist e-kanalites.\n24.04 UUENDUS: Jätkame kodukontori reziimi ja jätame oma kontori hetkel suletuks väliskülalistele ka peale 1. maid. Jälgime olukorda ning informeerime muudatustest jooksvalt.\nShare ”Koroonaviiruse eriolukorra kehtestamine Eestis ja selle mõju Columbuse tegevusele” on:


666 märk – Ajamärgid.com\nTag: 666 märk\n666 märk – kiip sinu naha all. Piibli ettekuulutus!\n27.09.2008 / 4 Comments\nMe Eestis elame ikka totaalses pimeduses selle teemal! Püüan siin võtta väga lühidalt kokku üle kümne aasta jooksul uuritud põhitõdesid ja levinud uskumisi sellel teemal. Internetis on 666 märgi kohta sadu tuhandeid kodulehti – üks osa on täielik jamps aga mingi prohvetlik hääl on sellest võimalik välja lugeda – planeedi inimesi hoiatatakse! See lühikokkuvõte on tehtud kümnete õpetuste-jutluste, raamatute, ja sadakonna artikli poolt. Olen silmad hoidnud vaid kutsutud, tunnustatud ja võitud prohvetianniga või võidmisega teenimistöödel, kelle õpetus on piibellik ja ei ole mingis asjas kraavis nagu muidu sel teemal kõnelevatel tavaliselt on, et üks osa on õige ja sealt teisest kohast läheb asi metsa!\nprohvetlik vabamüürlased eu sõnum ettekuulutused kogudus Vene oht superriik maailmasõda uudised hoiatused prohveteering ärkamine patt saatus tagakius 2 moskva euroopa ajamärgid maailmakorraldus leigus lõpuajad euroopa+liit 666 märk ekistus Jumal rasked ajad finants+kriis tuumarelv okupatsioon unenägu häving ilmasõda sõnumid Eesti unenäod langus eestimaa eksitus kriis 666 hoiatus nägemus venemaa prohvet üritus sõda II pühitsus WW3


Harju maakond, Harku vald, Kütke küla, Luhavälja\nKasutamiseks andmise otsus 01.10.2019, käskkiri nr 1-2/19/650\nKatastriüksuse pindala: 26.4097 ha\nKasutusala pindala: 22.34 ha\nAlghind: 1 139,00 € aastas\nTagatisraha summa: 284,00 €\nSelgitus: rendile andmine, Luhavälja kinnisasi, 19801:001:3422, pakkuja nimi\nViitenumber: 10917120000005 NB! Viitenumber on igal enampakkumisel erinev!\nkinnistul asuvad riikliku kaitse all olevad arheoloogiamälestised Asulakoht (reg-nr 17476) ja Kultusekivi (reg nr 17487) ning nende kaitsevööndid. Arheoloogiamälestised on kaitse alla võetud kultuuriministri 27.07.1998 määrusega nr 20 (RTL 1998, 259/260, 1059). Muinsuskaitseamet on andnud seisukoha,et senist maakasutust võib jätkata olemasolevas mahus, asulakohal ja selle kaitsevööndis on lubatud maaharimine künnisügavusega mitte üle 30 cm. Kinnismälestisel ja selle kaitsevööndis kehtivad muinsuskaitseseadusest tulenevad kitsendused (§ 52-59). Mälestise kaitsevöönd on 50 m mälestise väliskontuurist arvates. Mälestised ja nende kaitsevöönd on tähistatud Maaameti kaardil kultuurimälestiste kihil;\nkinnisasjal on registreeritud III kaitsekategooriasse kuuluva linnuliigi rukkirääk (Cerx crex) elupaik. III kaitsekategooria kaitsealuste liikide elupaigas rakendub isendi kaitse. Piiranguid liikide isendite kaitseks käsitleb looduskaitseseaduse 8. peatükk, eelkõige § 55;\nkinnisasi ei kattu keskkonnaregistris arvel oleva maavaravaruga. Kinnisasi jääb osaliselt Karjaküla liivamaardla (reg.k nr 765) puhveralale;\nkinnisasi paikneb maaparandussüsteemi maa-aladel, kus kehtivad maaparandusseadusest tulenevad kitsendused;\nkinnisasjal paikneb maaparandussüsteemi eesvooluks olev avalikult kasutatav veekogu Keila jõgi, millest tulenevalt kehtivad kinnisasjal maaparandusseadusest, veeseadusest, looduskaitseseadusest ning keskkonnaseadustiku üldosa seadusest tulenevad ranna või kalda ja kallasraja piirangud;\nkinnisasjal asuvad maaparandussüsteemi eesvoolud KÜTKE (K-4,K-7) ja KÜTKE (K-5, K-6), millest tulenevalt kehtivad kinniasjal maaparandusseadusest, veeseadusest ning looduskaitseseadusest tulenevad ranna või kalda piirangud;\nkinnisasjaga piirnevate Tõnikse tee ja Tõnikse- Kumna tee kasutusvõimaluste ja kaitsevööndi ulatuse kohta tuleb küsida informatsiooni kohalikult omavalitsuselt. Tee kaitsevööndis kehtivad ehitusseadustikust tulenevad piirangud;\nkinnisasjal paikneb võõrliigi karuputk koloonia 530 m2 ulatuses.\nLuhavälja kinnisasja kasutusala plaan ( 1.29 MB )\nKitsenduste kaart: 19801:001:3422


Kui sul "sõbraks" PODAGRA Arkoxia liigeste haigus\nInimese jala muud eristavad omadused on lühikesed sõrmed ja tugevdatud mediaalne sisemine serv. E-vitamiin on ravim patoloogia vastu võitlemiseks. Me ei tohiks unustada vastunäidustusi - ühtegi MSPVA rühma ravimit ei saa kasutada raskete hüübimishäirete, aneemia, peptilise haavandi ja gastriidi ägenemise ajal. Täielik 3 kuu pärast.\nNeerupuudulikkusega patsientidel ei soovitata annust ületada.\nPakendi sisu ja muu teave Mis ravim on Arcoxia ja milleks seda kasutatakse Mis ravim on Arcoxia? Arcoxia sisaldab toimeainet etorikoksiib. Arcoxia kuulub selektiivsete COX2 tsüklooksügenaas2 inhibiitorite rühma. Milleks Arcoxiat kasutatakse? Arcoxia aitab vähendada valu ja turset põletikku 16aastaste ja vanemate osteoartroosi, reumatoidartriidi, jäigastava lülisambapõletiku ja podagraga inimeste liigestes ja lihastes.\nErinevatel eesmärkidel on mitut tüüpi klambreid: korrigeerivad fiksaatorid jäikade või pooljäikade ortooside kujul aitavad tagada õige anatoomilise asendi kaasasündinud anomaaliate või keeruka deformeeruva artroosiga; spetsiaalse kompositsiooniga immutatud meditsiiniline side on efektiivne liigesekoe pindade taastamisel; hüppeliigese immobiliseeriv ühendus deformeeruva artroosi korral on ette nähtud kahjustuse 2. Korrigeeriv fiksaator aitab teil leida arsti-reumatoloogi või ortopeedi. Ühine võimlemine ja traditsioonilise meditsiini abi Deformeeruva osteoartroosi 1. Alternatiivse koduteraapiana saab lisaks raviarsti poolt välja kirjutatud põhikuurule jätkata hüppeliigese deformeeruva artroosi ravi rahvapäraste ravimitega, teha hüppeliigese jaoks lihtsaid harjutusi. Hüppeliigese ühine võimlemine: kõndides kõrgetel sõrmedel.\nMis on osteoartroos? Osteoartroos on liigesehaigus.\nLuude otstes olevad kaitsvad kõhred hävivad järk-järgult. See põhjustab turset põletikku valu, hellust, liigesejäikust ja invaliidistumist. Mis on reumatoidartriit?\nReumatoidartriit on Arkoxia liigeste haigus põletikuline liigesehaigus. See põhjustab valu, jäikust, turseid ja liikuvuse süvenevat vähenemist haigusest haaratud liigestes.\nSamuti põhjustab see põletikku organismi teistes elundites. Mis on podagra? Podagra on haigus, mis põhjustab liigestes järsku tekkivaid, korduvaid, tugevaid valuhoogusid, millega kaasnevad põletik ja punetus. Seda Arkoxia liigeste haigus kusihappesoola kristallide ladestumine liigestes. Mis on jäigastav lülisambapõletik? Jäigastav lülisambapõletik on lülisamba ja suurte liigeste põletikuline haigus.\nEtorikoksiib võib vähesel määral suurendada südameinfarkti ja ajuinsuldi tekkeriski ja seetõttu ei tohi seda kasutada neil, kellel juba on olnud südamehäireid või ajuinsult. Kui te arvate, et midagi loetelust kehtib ka teie kohta, ärge võtke tablette enne arstiga konsulteerimist.\nHoiatused ja ettevaatusabinõud Enne Arcoxia võtmist pidage nõu oma arsti või apteekriga, kui: teil on esinenud maoverejooksu või —haavandeid; teie organismis esineb vedelikupuudus, nt pikaajalise oksendamise või kõhulahtisuse tagajärjel; teil esinevad vedelikupeetusest tingitud tursed; teil on esinenud südamepuudulikkust või mõnda teist südamehaigust; teil on esinenud kõrget vererõhku.\nArcoxia võib mõnedel inimestel tõsta vererõhku, eriti suurte annuste kasutamisel, ning arst võib soovida teil aegajalt vererõhku mõõta; te olete põdenud maksa või neeruhaigust; te saate infektsioonivastast ravi. Arcoxia võib alandada Arkoxia liigeste haigus, mis on infektsiooni tunnus; teil on suhkurtõbi, kõrge kolesteroolitase või te suitsetate.\nNeed tegurid suurendavad südamehaiguse tekkeriski; te olete rasedust planeeriv naine; te olete üle 65aastane.\nArcoxia toimib võrdselt hästi nii vanematel kui noorematel täiskasvanud patsientidel. Kui te olete üle aastane, kontrollib arst regulaarselt teie tervislikku seisundit.\nÜle aastastel patsientidel ei ole vaja annust muuta. Lapsed ja noorukid Ärge andke seda ravimit lastele ja alla aastastele noorukitele. Muud ravimid ja Arcoxia Teatage oma arstile või apteekrile, kui te kasutate või olete hiljuti kasutanud Arkoxia liigeste haigus kavatsete kasutada mis tahes muid ravimeid, kaasa arvatud ilma retseptita ostetud ravimeid. Arst võib kontrollida ravimite toimet, kui te kasutate mõnda alljärgnevatest ravimitest ning alustate ravi Arcoxiaga: verevedeldajad antikoagulandidnt varfariin; metotreksaat immuunsüsteemi pärssiv ravim, mida sageli kasutatakse reumatoidartriidi raviks ; tsüklosporiin või takroliimus immuunsüsteemi pärssivad ravimid ; liitium teatud tüüpi depressiooni ravim ; kõrge vererõhu ja südamepuudulikkuse ravimid, mida nimetatakse AKE inhibiitoriteks ja angiotensiini retseptorite blokaatoriteks, nt enalapriil ja ramipriil ning losartaan ja valsartaan; diureetikumid vett väljaajavad tabletid ; digoksiin südamepuudulikkuse ja rütmihäirete ravim ; minoksidiil kõrgvererõhu raviks kasutatav ravim ; salbutamooli tabletid või suukaudne lahus astmaravim Salv valu liigeste meditsiinilise ravi antibeebipillid kooskasutamine võib suurendada teil kõrvaltoimete riski ; hormoonasendusravi kooskasutamine võib suurendada teil kõrvaltoimete riski ; aspiriin; Arcoxia võtmisel koos aspiriiniga suureneb maohaavandite tekkerisk.\nKui te võtate praegu väikeses annuses aspiriini infarkti või insuldi vältimiseks, ei tohi te aspiriini võtmist lõpetada ilma arstiga nõu pidamata. Arcoxia koos toidu ja joogiga Arcoxia toime võib saabuda kiiremini, kui seda võetakse ilma toiduta.\nRasedus, imetamine ja viljakus Rasedus Arcoxia tablette ei tohi raseduse ajal kasutada. Kui te olete rase või kahtlustate või planeerite rasedust, ärge neid tablette võtke.\nKui te peaksite rasestuma, lõpetage tablettide võtmine ja pidage nõu arstiga. Konsulteerige arstiga, kui te ei ole kindel või kui te vajate rohkem nõu.\nPakendi sisu ja muu teave Mis ravim on Arcoxia ja milleks seda kasutatakse Mis ravim on Arcoxia?\nArcoxia - Pakendi infoleht - õhukese polümeerikattega tablett (90mg) - linnaidee.ee\nTervise halvenemise ja patsiendi liigeste haiguste halva vormi ajal peab spetsialist, nagu tavaks, välja kirjutama tõhusamaid ravimeid.\nImetamine Ei ole teada, kas Arcoxia eritub rinnapiima. Kui te toidate last rinnaga või kavatsete seda teha, konsulteerige enne Arcoxia kasutamist arstiga. Arcoxia kasutamise ajal ei tohi last rinnaga toita. Viljakus Arcoxia ei ole soovitatav rasedust planeerivatele naistele. Autojuhtimine ja masinatega töötamine Mõnel Arcoxiat saaval patsiendil on kirjeldatud pearinglust ja unisust.\nNende toimete ilmnemisel ei tohi autot juhtida. Pearingluse ja unisuse esinemisel ei tohi töötada masinate või mehhanismidega. Arcoxia sisaldab laktoosi Kui arst on teile öelnud, et te ei talu teatud suhkruid, võtke enne selle ravimi kasutamist ühendust oma arstiga. Kuidas Arcoxiat võtta Võtke seda ravimit alati täpselt nii, nagu arst on teile selgitanud.\nKui te ei ole milleski kindel, pidage nõu oma arsti või apteekriga. Ärge võtke ravimit suuremas annuses kui teie haiguse korral soovitatud. Arst soovib teiega ravi osas aeg-ajalt nõu pidada.\nTähtis on kasutada väikseimat toimivat annust ning Arcoxiat ei tohi kasutada kauem kui vaja. Pikaajaline ravi, eriti suurtes annustes, võib viia infarkti ja insuldi riski suurenemiseni.\nSee ravim on saadaval erinevates tugevustes ning sõltuvalt teie haigusest määrab teie arst teile sobiva tugevusega tableti. Soovitatav annus on: Osteoartroos Soovitatav annus on 30 mg 1 kord päevas, vajadusel suurendatakse annust maksimaalselt 60 mg-ni üks kord päevas.\nReumatoidartriit Soovitatav annus on 60 mg 1 kord päevas, vajadusel suurendatakse annust maksimaalselt 90 mg-ni üks kord päevas. Jäigastav lülisambapõletik Soovitatav annus on 60 mg 1 kord päevas, vajadusel suurendatakse annust maksimaalselt 90 mg-ni üks kord päevas. Ägeda valuga seisundid Etorikoksiibi tuleb kasutada ainult ägeda valu perioodil.\nPodagra Soovitatav annus on mg üks kord päevas, mida tuleb kasutada ainult ägeda valu perioodil, piirdudes maksimaalselt 8-päevase raviga. Hambakirurgia operatsioonijärgne valu Soovitatav annus on 90 mg üks kord ööpäevas, piirdudes maksimaalselt kuni 3-päevase raviga. Maksaprobleemidega inimesed Kui teil on kerge maksahaigus, ei tohi ravimi annus ületada 60 mg päevas.\nKui teil on mõõdukas maksahaigus, ei tohi te Arcoxiat kasutada rohkem kui 30 mg päevas. Kasutamine lastel ja noorukitel Arcoxia tablette ei tohi võtta lapsed ega alla aastased noorukid. Eakad Eakatel patsientidel ei ole vaja annust kohandada. Nagu ka teiste ravimitega, tuleb eakate patsientide puhul olla ettevaatlik. Manustamisviis Arcoxia on suukaudseks kasutamiseks. Võtke tabletid üks kord ööpäevas. Arcoxiat võib võtta koos toiduga või ilma.\nKui te võtate Arcoxiat rohkem kui ette nähtud Te ei tohi kunagi võtta rohkem tablette kui arst on soovitanud. Kui te võtate liiga palju Arcoxia tablette, konsulteerige otsekohe arstiga. Kui te unustate Arcoxiat võtta Tähtis on Arcoxiat võtta arstilt saadud juhiste järgi.\nKui mõni annus jääb manustamata, siis jätkake ravimi võtmist järgmisel päeval. Ärge võtke kahekordset annust, Arkoxia liigeste haigus tablett jäi eelmisel korral võtmata. Kui teil on lisaküsimusi selle ravimi kasutamise kohta, pidage nõu oma arsti või apteekriga. Võimalikud kõrvaltoimed Nagu kõik ravimid, võib ka see ravim põhjustada kõrvaltoimeid, Arkoxia liigeste haigus kõigil neid ei teki.\nAllpool toodud võimalike kõrvaltoimete esinemissagedus on määratletud järgmise kokkuleppe alusel: väga sage tekib rohkem kui ühel kasutajal stsage tekib ühel kuni kümnel kasutajal staeg-ajalt tekib ühel kuni kümnel kasutajal stharv tekib ühel kuni kümnel kasutajal 10 stväga harv tekib vähem kui ühel kasutajal 10 st.\nArcoxia-ravi ajal võivad ilmneda järgmised kõrvaltoimed: Väga sage:.


Harju maakond, Kose vald, Kose alevik, Liivaku\nPindala: 28856 m²\nAlghind: 18 790,00 €\nTagatisraha summa: 1 870,00 €\nSelgitus: Liivaku kinnisasi, 33801:001:1030, pakkuja nimi\nKitsenduste kaart: 33801:001:1030\nKinnisasjaga piirnevate teede kaitsevööndi ulatuse kohta tuleb küsida informatsiooni kohalikult omavalitsuselt. Tee kaitsevööndis kehtivad ehitusseadustikust tulenevad piirangud.\nKose valla üldplaneering on kehtestatud Kose Vallavolikogu 17.11.2011 määrusega nr 83. Kinisasi jääb segahoonestusalale. Üldplaneeringuga tuleb tutvuda Kose valla kodulehel https://www.kosevald.ee/uldplaneering\nKose Vallavolikogu 25. veebruari 2016. a otsusega nr 269 algatati Kose valla uus üldplaneering.\nKinnisasja kasutatakse aiamaana. Müüja ei ole andnud luba kinnisasja kasutamiseks.


Avaleht QUIXX DAILY NASAL SPRAY 100ML\nSoodushind 8,60 €\nTavahind 10,35 €\nQUIXX® daily on Atlandi ookeanist pärinev looduslik steriilne merevesi nina puhastamiseks ja niisutamiseks. QUIXX® daily aitab\nleevendada sinusiidi, nohu, heinapalaviku, allergiatega seotud ninakinnisust. Seda kasutatakse ka operatsioonijärgseks ninahoolduseks. QUIXX® daily soolasisaldus on kohandatud organismi loomulikule soolasisaldusele (0,9%) ja seetõttu toimib see ninale õrnalt ega kuivata nina limaskesta.\nSisaldab ainult looduslikke koostisosi. Ei sisalda säilitusaineid. Ei tekita sõltuvust. Võib kasutada pikaajaliselt kuni kuivade voi ärritunud ninakäikude probleem püsib. Võib kasutada raseduse ja imetamise ajal.\nTäiskasvanud ning lapsed vanuses 2 aastat ja üle selle. QUIXX® daily’t võib kasutada ka raseduse ja imetamise ajal.\nKasutage QUIXX® daily’t alati täpselt käesoleva kasutusjuhendi kohaselt. Manustage Quixx® daily’t kuni 5 korda päevas, kuni kuivade või ärritunud ninakäikude probleem püsib. Kui te ei ole milleski kindel, pidage nõu oma arsti või apteekriga.\nNaturaalne merevesi, mis on lahjendatud füsioloogilisele tasemele (0,9%) puhastatud veega.\nQUIXX® daily isotooniline (0.9%) ninasprei on saadaval 100 ml aerosoolina.


Hingekriipiv lisaajakaotus! – BC Kalev Cramo\n23.aprill17:00BC Kalev/Cramo95St. Peterburi Zenit9829.aprill17:10BC Kalev/Cramo73Pärnu Sadam7102.mai19:10Pärnu Sadam67BC Kalev/Cramo7705.mai19:10BC Kalev/Cramo83Pärnu Sadam6012.mai19:10BC Kalev/Cramo72AVIS UTILITAS Rapla5214.mai17:10BC Kalev/Cramo75AVIS UTILITAS Rapla7218.mai19:10AVIS UTILITAS Rapla74BC Kalev/Cramo7722.mai19:10AVIS UTILITAS Rapla62BC Kalev/Cramo91 Hingekriipiv lisaajakaotus!23-10-2016\nMitmel korral 10-punktilisest kaotusseisust välja roninud Kalev/Cramo pidi Valgevenes vanduma alla Tsmoki-Minskile lisaajal numbritega 81:88. Seejuures oli hea võimalus kaalukauss enda kasuks pöörata veel lisaaja avaminutitel, kuid kahjuks tabati kuuest vabaviskest vaid kaks ning seisult 81:78 võtsidki vastased oma. Veel normaalaja lõpus näitas Kalev suurepärast mängu, tulles viimase nelja minutiga välja 10-punktilisest kaotusseisust. Seda peamiselt tänu Demonte Harperile, kes neil hetkedel oma 20 punktist 7 tõi. Olulised korvid tabasid ka Sten Sokk ja Gregor Arbet. Vastaste poolelt tegi lõppkokkuvõttes enim pahandust 27 sanga toonud mängujuht Dru Joyce, kes mängis tervelt 43 minutit, lisaks veel 5 lauapalli ja 6 söötu. Mängu lõpphetkedel oli keeruline pidurdada ja üle mängida 210-sentimeetrist horvaati Dorde Gagic’it, kes tõi 13 punkti ja 15 lauapalli ning tegi otsustavatel hetkedel kolm vaheltlõiget. Harperi kõrval tõi Arbet 14 punkti, Ljutitš lisas 12 punkti ja 11 lauapalli, Gladness 9 punkti ja 10 lauapalli. Tänases kohtumises ei teinud kaasa Dorbek ning Tollefsen, kes sai eelmises kohtumises peapõrutuse. Visete tabavusprotsent jäi täna kasinaks (37), palju anti ära vabavisetel (28st 19) – Minsk eksis 21st vabaviskest vaid kolmel ning tegi kaks pallikaotust vähem. Kalev jätkab kahe kaotuse ja võiduga, Tsmoki 2 võidu ja kaotusega.


Usutav usk | K&T\nKatrin-Helena Melder ⋅ 17. jaanuar 2014\n21.-22. jaanuaril koguneb Roostal EELK vaimulike korraline konverents, mis on konverentsi korraldavale, selle koosseisu juhatusele, viimaseks ülesandeks. Istungjärgu teema tuleneb meie kiriku peapiiskop Andres Põderi välja kuulutatud usuaastast – „Usutav usk“. Usuaastast lähtuvalt käsitles möödunud aasta oktoobris Nelijärvel seda teemat ka meie kiriku teine suur konverents – EELK juhatuse esimeeste konverents.\nUsu küsimus on kirikus ju üks kesksemaid teemasid ja vast nõnda oluline, et sellest igapäevaselt ei kõnele ega juurdle ja arutlegi selle üle, sest oleme ilmikute ja vaimulikena kirikutöös sellega pidevalt seotud. Kui meil poleks usku ja me oma usku ei tunnistaks, ei eksisteeriks ei meie kirikut ega ka ülemaailmset kristlikku kirikut.\nUsk on Jumala and ja Jumala kingitus, mis teeb elus võimatuna tunduvad asjad võimalikuks ja samas on see nõnda habras ja heitlik, et võime selle sootuks kaotada. Jüngrite palve Jeesusele oli: „Kasvata meie usku!“. Isa, kes palus Jeesuselt oma pojale tervenemist, anus ühtlasi, et Jeesus aitaks teda ka tema uskmatuses. Apostel Pauluse üleskutsel tuleb kristlastel vaeva näha, et oma usku säilitada. Kaasa mõtlema ajendab ka Jeesuse kahtlus, kas Tema taastulemisel leiab meie Õnnistegija veel usku maa peal.\nJumal on meile andnud väga hinnalise kingituse – usu ja usalduse Tema vastu, mida tuleb meil oma puhtas südames säilitada ning hoolitseda selle kasvamise ja rohkenemise eest, et meie igaühe elu usu vilja kannaks, et meie usust kasvaksid välja armastuse teod. Usk armastuse tegudeta ei oleks enam usutav usk.\nNii saame kristlastena Jumala kingitusesse suhtuda erinevalt: jätta palved palumata ja Jeesuse soovitused tähelepanuta, mida väga paljud tänasel päeval mitmel erineval põhjusel ka teevad. Paljude jaoks ei ole usk Kolmainu Jumalasse enam usutav, selle nimel ei ole mõtet vaeva näha ega külvatud usu seemne eest hoolt kanda.\nTeine võimalus on tunnistada oma nõrkust ja paluda, et Jumal meie usku kasvataks, aitaks meid meie uskmatuses. Kõige paremini kasvab usk ikka usuosaduses, osaduses Kristuse ja üksteisega. Usutav usk on elav usk Kolmainu Jumalasse ja selles saame üksteist vaimulike ja ilmikutena kinnitada, julgustada ning aidata. Seda ka eeloleval konverentsil ettekandeid kuulates ning töötubades mõtteid vahetades ja üheskoos palvetades.\nÕnnistust ja Jumala juhatust konverentsile paludes.\nKatrin-Helena Melder (1971) on EELK Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja ja EELK Vaimulike konverentsi juhatuse liige.\nLuterliku Maailmaliidu 12. assamblee sõnum


Elanike soovil toimuvad Haaberstis regulaarsed lusitaania teetigude korjetalgud > Tallinn\nElanike soovil toimu...\nHaabersti linnaosavanema asetäitja Oleg Siljanov sõnas, et esmakordselt toimusid linnaosavalitsuse korraldatud teotalgud Kakumäel ja Tiskres eelmisel nädalal ning elanikud võtsid need hästi vastu ja osavõtt talgutest oli oodatust palju suurem. „Üheskoos korjati kahe tunniga 240 liitrine konteiner tülikaid nälkjaid täis,“ ütles linnaosavanema asetäitja ning tänas talgujuhte ja kõiki aktiivseid osalejaid, kes talgutel oma panuse andsid.\n„Elanike soovile vastu tulles toimuvad korjetalgud Haaberstis veel vähemalt kolmel õhtul. Talgutel korjatakse elanike ja linnaosavalitsuse koostöös linnaosa avalikelt haljasaladelt ja kõnniteedelt tülikaid lusitaania teetigusid eesmärgiga piirkonnas võõrliigi levikut piirata,“ rääkis linnaosavanem asetäitja.\nTalguõhtutel alustatakse ühiskorjega kell 20.00 ja lõpetatakse kell 22.00. Talgujuhid ootavad vabatahtlikke vajalike vahenditega Pikaliiva tehnoülevaatuspunkti juures kergliiklusteel, Landi bussipeatuses, Õismäe raba Vana-Rannamõisa tee äärses parklas ja Tiskres Keskpäeva tee bussipeatuse juures. Kõik vabatahtlikud on oodatud talgutega ühinema.


Keelemurre - Estonian World Review\nMeelejahutus 11 Aug 2011 Kargu KarlaEesti Elu\nSellest on peris ulka aega tagasi, kui ma koolijüts olin, aga mõned asjad sellest ajast tulevad veel ikke meelde. Ja mis tuleb meelde, see ajab naerma. Ega tõsised asjad inimesele meelde jää. Aga kui on koerust tehtud vai jutu sehes villast visatud, siis see ära ei unu, teeb eluotsani tuju eaks.\nNo meil koolis õpetaja kõneles ikke keelemurretest ja mina ei saand esiotsa kudagi aru, mis imejuttu ta puhub. Et keelt ei saa ju kudagi ära murda, see na libe ja ühte otsa pidi veel kurgulakke kinni kah pantud. Iljem akkas koitma küll, et mõned inimesed kõnelevad teistmoodu ja siis tuleb keelt murda, kui tahad kah asju nõnnasi välja ütelda kui nemad. Ära sa oma keelt muidugi ei murra, aga ette pead kaema küll, et sõlm sisse ei läheks. Aga kus nisukesed inimesed elavad, selle üle ma pead ei murd. Näe nüüd, misuke ütlemine – pead ei saa ju oopiski murda ja sõlme keerata ammugi mitte.\nSelle keelemurdega puutusin ma kokku iljem, kui mul kooliaeg ammu seljataga ja eesti kroonu kapsad kah söödud. Kroonus aega teenides sain tuttavaks ühe poisiga, kes ütles end Saaremaalt peri olevat. Ma pold elus enne saarlast näind, aga kuuld olin küll, et nemad pidid mõnes asjas kudagi teistmoodu olevat. No kasvai juba sellepoolest, et nende maal pidid piirid igast küljest märjad olema, pole kohta, kuhu posti püsti paned vai kupatsi kinnitad. Naljakas küll, elavad seal vee taga ja peksavad endid saunas kadakase vihaga. Miks nende nahk kaske ei kannata, seda ei osand jälle välja nuputada. Ja kündmise kohta ütles mu saarlasest sõber niiviisi, et nende künniriist vagu ei jätagi. Jälle imelik jutt. Kui vagu pole, kuhu sa need kardulad siis paned. Saare poiss vastas, et neil kardulast polegi, söövad tuhlist.\nSaarlane kutsus mind omale külla. Noore mehe asi, tekkis uvi nende elamise vasta. Kui kroonust lahti sain ja viimast korda rivitult anti, siis lubasin talle, et ükspäe tulen kah. Ise olen aluaeg adra madrus old, mõtelsin, et eks kaeme nende vesised põllud kah üle.\nNo võtsingi selle pika sõidu ette. Esiotsa sai mindud maad pidi rongiga, paravoss tossas ees ja lasi vilet. Siis loksusin praamiga ja siis jälle mööda maad. Sõber oli teejuhised and ja seletand, et viimane jupp tuleb paadiga üle lahesopi sõita. No paadimees oligi vastas ja sellega tuli mul kohe esimene keelemurdmine. Tema pani mind paadi ninasse istuma ja ise sõudis mõlema käega. Paadipõhjas oli veel üks ekstra mõla ja ma pakkusin abi, pold arjund niisama istuma, kui teine tööd teeb. Saarlane vastas, et „pole mool soo mölast abi ühti“. Mul kargas ing täis, et tema minu juttu mölaks peab. Pidin talle juba äigama, aga kuda sa kakled, kui pole kindlat pinda jalge all. Iljem sõber seletas ära, et neil mõla polegi, on oopis aerud.\nLeitsin sõbra kodu üles. Üks noorepoole võõras mees tuli ukse pääl vasta, küsisin sellelt, kas pererahvas kodus. Vastas, et „äi pole mette.“ Arvasin, et on koduväi ja vastasin, et eks ma siis kõnele ämmaga, kui äia pole. Poiss vaatas mind imeliku pilguga ja siis ütle, et ma olla vist valesse kohta tuld. Küsisin, et kus see õige on. Tema jälle, et äi tea mette, aga naaber oo targa peega mees, tema juhatab. No tule taevas appi, kas saarlane siis mõtleb selle otsaga, mille peal mandril istutasse? Läksin naabri juurde, see oli kena vanamees. Tuli välja, et oli sõbra isa. Ajas lahket juttu ja siis küsis, et „no kas tuba ei tulegi?“ Kuhu see tuba tulema pidi? Meil kuival maal püsisid toad paigal. Iljem sai kõik kange õlle najal selgemaks ja saime sõbraga kahekesi naerda. Nüüd mõistan juba ea mitu sõna saare keelt ega murra enam kedagi.


Matsalu Küla: KEEMU - ÜKS!\nKEEMU - ÜKS!\nMatsalu lahe lõunakaldal on madal lahesopp, kivimuul, mille varjul vana sadamakoht; 6 m kõrgune linnuvaatlustorn, Keemu küla kiigeplats, valla kooli- ja liinibussi tagasipööramiskoht.\nEILE, 10.01.15 sai aasta sellest, kui ajaloolisele kaldakohale ennistati kadunud nimi.\nEsimese aastapäevaküünla süütas Helle, külalisi kostitasid Milla, Kaja, Aleks, Silvia, Elen, Tõnu, Mare, osalesid Helina, Heidi, Elmo, Simo, Kaisa. Keemu-rannajoont ja külapiire kordava joonisega tordi küpsetas KAJA, HELLE pakkus oma põhjatust termosest juba traditsiooniliseks lemmikuks saanud tulikuuma karastusjooki. Küpseõuna ja näputöö oli kaasa võtnud RENATE, kodutalu firmatoote - võrratu vürtsika juustuga kostitas Milla.\nMare luges paberilt ette teksti, mille Kaja oli www-võrguarvarustest leidnud ja mis kõneleb Keemu kalurite vägevusest:\nNii võetigi kolmekümnendate aastate keskpaiku ette paar-kolm kalaretke Peipsile. Mulle jutustasid sellest 1959. aastal tollal juba üsna eakaks saanud kalamehed; töötasin siis Matsalu looduskaitsealal.\nMindi juunikuu hakul, kui räimepüük Väinameres oli lõppenud, kahe kuni nelja paadiga, igas kaks meest ning püünised, sõudes ranna ligiduses Pärnu jõe suudmesse – selleks kulunud oma kolm päeva. Soodsa tuule puhul kasutatud merel ka lihtsat purje. Siis aerutati jõge mööda üles, upitati-lohistati paadid üle paisude ja jõuti mõne päevaga Navesti, Halliste ja Raudna jõe kaudu Viljandi järveni.\nKösti silla juurde tellitud hobutranspordiga veeti paadid maanteed pidi Parveotsani ja jatkati teekonda juba Tänassilma jõel. Mingi aja pärast oldigi väljas Emajõe suudmes Praagal, arvata jaanipäeva paiku. Seejärel asuti püüdma rääbist ja müüdi saak Tartumaa ülesostjatele.\nJuuli keskeks oli rääbiseaeg läbi ja siis võeti kodutee ette: Ema-jõge pidi sada kilomeetrit Võrtsjärveni, sealt Oiu kaudu Viljandi poole, Ärma jõe algusest jälle hobusemeeste abil Viljandi järveni ja siis allavoolu kodu poole. Kui augusti alguse meri oli vaikne, jõuti selle retkega paari nädala pärast Keemu sadamasse. Peale mõnenädalast jõudeelu läks Matsalu lahel septembri lõpupoole lahti vimma- ja siiapüük.\nMulle, kes ma olin koolipõlves koos sõpradega proovinud piki loogelist Raudna jõge paadiga aerutada, ent juba Päri kandis sõidu pooleli jätnud, oli meie omast pea poole suurema paatidega tehtud retk igatahes muljet avaldav. Tänapäeval on Raudna jõe ülemjooks aga sedavõrd risu täis, et tundub mõeldamatuna seal veel kunagi kesksuvel mingi paadiga liikuda...\nKOHALVIIBIJATE MÄLESTUSTEST TAASTASIME KOLME MEHE\nnime, kes ehk olid nende hulluljaste paadiretklejate seas:\nVILKOV, KOVALEROV, MOROZOV.\nHEA LUGEJA, anna teada, kui oled neist retkedest kuulnud ja tead kedagi, kes Keemu kalurite keerulise veetee läbi tegi!\nPosted by mareots at 4:09 PM


Tööpakkumise number 360770\nEesti Leivatööstuse tootmisjuhi peamisteks tööülesanneteks on tootmistegevuse planeerimine, korraldamine ja juhtimine tagamaks kvaliteetse ning tehnoloogiliselt korrektse toodangu tootmise järgides ettevõtte tootmisplaani ja müügilepingutest tulenevaid kohustusi ning inimressursi ja tooraine kasutamise planeerimine eesmärgiga vähendada tootmiskulusid ning tõsta tootlikkust.\nSobiv kandidaat on suurepärase organiseerimisvõime ja majandusliku mõtlemisega sihikindel ja tugev isiksus, kes oskab töötada meeskonnas ning oskab seda ka edukalt juhtida. Kõrgharidus ametikohaga seotud valdkonnas ning eelnev tootmisprotsessi juhtimise kogemus on eduka kandideerimise aluseks.\nMiks tulla meile?\nMeie juures ei hakka kunagi igav! Meie juures on võimalus anda oma panus oluliste juhtimisotsuste vastuvõtmisel, töötada koos oma ala spetsialistidega ning õppida neilt. Pakume head väljakutset meeskonnajuhina, pikaajalist tööd arenevas ettevõttes ning korrektse töö eest õigeaegset ja kokkulepitud töötasu.\nOÜ Eesti Leivatööstus on valdavalt eestimaisest toorainest naturaalsete ja traditsiooniliste pagari- ning kondiitritoodete valmistaja


Saaremaa suurim keskkonnareostus Maadevahel saab peatselt ajalooks (GALERII) - Saarte Hääl\nMAADEVAHE keskkonnareostust võib Karl Kupitsa sõnul pidada Saaremaa suurimaks.\n“Nii väikesel alal pole ma varem nii palju tehnikat koos töötamas näinudki,” ütles reostuse likvideerimistöödel omanikujärelevalvet tegev ekspert Karl Kupits. 6-7 masinat toimetab hektarilisel alal vahetpidamata ja üksteist segamata.\nKeskkonnaministeeriumi tellimusel tehtavate tööde käigus kaevatakse ligemale hektari suuruselt alalt välja ligikaudu 21 000 kuupmeetrit reostunud pinnast ja puhastatakse reostusest Maadevahe jõe säng. Pärast puhta pinnase paigaldamist taastatakse looduslik olukord ja külvatakse heinaseeme. Lisaks likvideeritakse projektialal leiduvad betoonijäägid ja prügi.\n5000 kanti mandrile\nReostunud pinnasest sõelutakse välja kivid ja need lähevad tagasi maapinda, kuid ülejäänud saastunud aines antakse üle jäätmekäitlusettevõttele AS Epler & Lorenz. Ettevõtte juhataja Janis Lorenzi sõnul veetakse saastunud pinnas, mida eeldatavasti on umbes 5000 kanti, Tartusse. Osa pinnasest läheb biokäitlusse, tugevalt reostunud pinnas aga põletatakse ohtlike jäätmete põletustehases.\nAastaid Saarte teedevalitsust juhtinud Aleksander Kollo sõnul sai Maadevahe tehase toodanguga asfaltkatte umbes 500 km maanteid. Seal Kohtla-Järvelt sisse veetud põlevkiviõli baasil valmistatud bituumeniga said mustkatte Kuivastu maantee, samuti Leisi, Kihelkonnale, Salmele ja Laimjalaga suunduvad maanteed. Pärast Maadevahe asfaltbetoonitehase sulgemist hakati bituumenit vedama saarele mandrilt.\nKollo hinnangul põhjustas tehase territooriumi reostuse töötajate kogenematus ja puhastusseadmete puudumine. Ka leidis tehases aset paar üsna tõsist aurude plahvatamise tõttu tekkinud tulekahju, mille tulemusel tonnide viisi bituumeni jooksis maha, rääkis Kollo.\nMaadevahe endise asfaltbetoonitehase reostusala asub Valjala kandis Röösa külas 1,2 km kaugusel Kunnati lahe rannikust. Praegu leidub endisel tootmisalal laiguti reostunud pinnast hangunud pigikamakate ja vahekihtide näol. Maadevahe jõesängi põhjas on paarisaja meetri ulatuses põlevkiviõliga reostunud muda kiht. Põhjavee reostus ulatub tootmisalast kuni kilomeetri kaugusele ja joogiveena seda vett kasutada ei saa.\nMaadevahe asfaltbetoonitehas töötas aastatel 1959–1993. Selle aja jooksul reostas tehas nii ümbritseva pinnase, põhjaveekihi kui ka Maadevahe jõe, mille läänekaldal tehas asus. Suurimad reostuskolded olid kivivooderdisega lahtine õlibassein ja õli bituumeniks aurustamise ahi koos vahemahutite ja torustikega. Sagedased olid ka operaatorite eksimuste tõttu tekkinud avariid.\nKarl Kupitsa sõnul imbus tootmistegevuse käigus pinnasesse ilmselt tuhandeid tonne põlevkiviõli ja suuremate avariide korral voolas see mööda maapinda Maadevahe jõkke, millele seetõttu kaevati paaril korral uus kaugem säng.\nTehase algusaastatel paiskus kogu tehase töö käigus tekkinud saast õhku ning langes ümbritsevale alale, kahjustades küllaltki suurel territooriumil ka taimkatet. Näiteks kadusid puudelt mürgise vingu tõttu lehed pärast seda, kui tehas kevadel tööd alustas.\nSaare teedevalitsuse tellimisel 1999. aastal läbi viidud uurimistöö näitas, et pärast ettevõtte seiskamist hakkas sademevesi saasteaineid pinnasest sügavamale põhjavette uhtuma. Bituumenibaasi põhjaosas fikseeriti veepinnal umbes 5 cm paksune õlikiht ning vesi sisaldas lubatust 183 korda rohkem naftasaadusi ja ca 12 korda enam fenoole. Õnneks asuvad esimesed elamud endisest tehasest alles kilomeetri kaugusel.\nLisatud: 18.07.2018 / 11:18\nKas vanadest Maadevahe jõe sängidest ja praegusest Maadevahe jõe sängist ka õline pind eemaldatakse? Enamus reostust asub ikkagi ju mujal kui tehase enda all. Ei usu, et töölised seal õli sees ringi platserdasid, ikka eemaldati avarii-reostus kuskile eemale, metsa alla.


Kergkruus Libedusetõrjeks - Kekkilä.ee\nKergkruus Libedusetõrjeks on loodustoode, mis on valmistatud spetsiaalsel savipõletusmeetodil ja purustatud nii, et see nö pidurdaks võimalikult hästi. Kerge laotada ja jääb hästi püsima ka õhukeselt laotamise korral.\nKergkruus Libedusetõrjeks laotatakse ühtlaselt libedale pinnale, nt käigu- või kõnniteele või treppidele. Veest kergem kruus ei vaju jää alla, vaid jääb pinnale ka juhul, kui päeva jooksul sulanud vesi uuesti külmub. See vähendab vajadust liivatamise järele.\nKevadel, kui maapind on kuivanud, võib kruusa pühkida istutusaladele või kasutada ära muru mullaparandusainena.\nKui soovitakse kasvusubstraati hõrendada ja selle struktuuri parandada, segatakse kergkruus mulla hulka. Kruus muudab kasvusubstraadi õhulisemaks ja parandab selle vee läbilaskmisvõimet, soodustades niiviisi taimede juurdumist. Näiteks paljudele kiviktaimla ja teistele kuivapoolset pinnast vajavatele taimedele saadakse sobivamad tingimused, kui uue mulla hulka segatakse kruusa ja aluspinnast. Üldiselt on segamisvahekord 1 osa kruusa ja 2 osa mulda.\nKergkruus Libedusetõrjeks sobib ka istutusalade ja -kastide kasvusubstraadi hõrendamiseks. Kiht kruusa istutuskasti põhjas toimib drenaažina ning tagab hapniku jõudmise juurestikuni.\n32 m2 liivatamiseks\n100 m2 liivatamiseks


STANAG 6001 tasemed STANAG 6001 ametlikud dokumendid Eksamisessioonid 2022. aastal Eksamile registreerumine Eksami kirjeldus Nõuanded eksamile tulijale Korduma kippuvad küsimused\nEestis testitakse inglise keele oskust kahetasemelise eksamiga tasemetel 2 ja 3. Väljastatakse ka plusstasemeid (1+ ja 2+). Eksami kohta leiate rohkem infot altpoolt plokist “Eksami kirjeldus”.\nEksami tulemus esitatakse nelja numbriga, iga testiosa eraldi, järjekorras kuulamine, rääkimine, lugemine, kirjutamine (Standardized Language Profile, SLP). „+“ taseme järel tähendab, et osaleja on omandanud olulise osa järgmise taseme keeleoskusnõuetest, kuid tema keeleoskus ei vasta täielikult järgmisele tasemele. „ – “ tähendab, et testil osaleja ei täitnud tasemele 1+ esitatavaid keeleoskusnõudeid.\nEksamisessioonid 2022. aastal\n1. eksamisessioon 24.01.-04.02.2022\nToimumise aeg: 24.01.–04.02.2022\nRegistreerumise lõpp: 17.01.2022\nEksami ajakava saadetud osalejatele: 19.01.2022\nKirjalikud testid: 24.01.2022\nSuuline test: 25.01. – 04.02.2022\n2. eksamisessioon 18.04.-29.04.2022\nToimumise aeg: 18.04.–29.04.2022\nRegistreerumise lõpp: 11.04.2022\nEksami ajakava saadetud osalejatele: 13.04.2022\nKirjalikud testid: 18.04.2022\nSuuline test: 19.04.-29.04.2022\n3. eksamisessioon 07.11.-18.11.2022\nToimumise aeg 07.11.–18.11.2022\nRegistreerumise lõpp: 31.10.2022\nEksami ajakava saadetud osalejatele: 02.11.2022\nKirjalikud testid: 07.11.2022\nSuuline test: 08.11. – 18.11.2022\nEksamile saab registreeruda isiklikult või üksuse personalitöötaja kaudu e-posti aadressil [email protected].\nPeale registreerumist võetakse teiega ühendust. Registreerumine lõpeb üks nädal enne eksamisessiooni algust.\nViis tööpäeva enne eksamisessiooni algust saadab keeletestijate grupp eksami nimekirja kantud isikutele e-posti teel eksami ajakava.\nKirjalikud testid (kirjutamine, kuulamine, lugemine) toimuvad eksamisessiooni esimesel ja/või teisel päeval algusega k 10.00 ja lõpuga k 15.30 (toimumiskoht ja täpne ajakava saadetakse registreerunutele meili teel).\nRääkimistest toimub eraldi päeval ajakava alusel individuaalselt ja kestab kuni 30 minutit.\nHilinejaid eksamile ei lubata. Kui te haigestute või ei saa eksamile tulla muul põhjusel, teavitage sellest keeletestijaid esimesel võimalusel, aga hiljemalt eksamipäeva hommikul.\nEksami alguses ja iga kirjaliku osaoskuse testi alguses tutvustab eksami läbiviija eesti keeles eksami korda. Kõik kirjalikud tööjuhised on inglise keeles.\nKeeletestijate suund hindab eksamitööd ja vormistab eksamitulemused nelja nädala jooksul eksamisessiooni viimasest päevast arvates.\nTulemustest teavitatakse teid e-posti teel ja need sisestatakse personaliarvestusprogrammi.\nSoovi korral väljastame tunnistuse paberkandjal.\nTeil õigus 30 päeva jooksul pärast eksamitulemuse teatavaks tegemist esitada keeletestijate suunale kirjalik vaie.\nKolmandas ülesandes saate valida kahe tsitaadi vahel.\nKirjutamistest sooritatakse sülearvutil; sülearvutid on olemas, isiklikke seadmeid kasutada ei ole lubatud.\nKuulamistest – kuni 50 min\nKuulamistest koosneb kuni 6 ülesandest ja kokku tuleb vastata kuni 40 küsimusele.\nKogu test on salvestatud. Ülesannete tööjuhised on nii testivihikus kui ka helikandjal.\nLugemistest koosneb kuni 7 ülesandest ja kokku tuleb vastata kuni 45 küsimusele.\nPlaneerige aega nii, et jõuate mõlemad ülesanded valmis ja toimetatud.\nEsimese asjana lugege tsitaadid mitu korda läbi ning valige neist üks.\nKõik meie koostatud eksamid valmivad koostöös Läti testigrupiga ning teste eelkatsetame oma NATO koostööpartnerite abil erinevates riikides. Lisaks koolitab Eesti keeletestija-ekspert NATO riikide ja partnerriikide testijaid, mis aitab kaasa testimise standardiseerimisele. Tänu aastatepikkusele aktiivsele rahvusvahelisele koostööle vastavad Eesti eksamid NATOs kehtestatud nõuetele ja ei erine teiste riikide eksamitest.\nViimati uuendatud: 9. mai 2022, 11:43


Astronoomid avastasid esimesed meie galaktika välised planeedid - Forte\nAstronoomid avastasid esimesed meie galaktika välised planeedid\nNeljaks murnunud kvasar RX J1131-1231 ja nende keskel galaktika, kus asuvad esimesed Linnutee-välised avastatud planeedid.Foto: Oklahoma ülikool\nOklahoma ülikooli astrofüüsikud on leidnud mitme miljardi valgusaasta kaugusel asuvast galaktikast hunniku Kuu kuni Jupiteri suuruseid planeete.\nJuba meie galaktika Linnutee seest eksoplaneetide ehk Päikesesüsteemi väliste planeetide leidmine on keeruline. Hämmastava galaktikavälise avastuseni aitas Oklahoma ülikooli teadlased Xinyu Dai ja Eduardo Guerrase aga mikro gravitatsiooniläätse meetodi kaval kasutamine, kirjutab Science Alert.\nMeetodit lihtsustatult kirjeldades: jälgime tähe valgust ja kui selle ümber tiirleb mingi objekt - planeet-, siis selle mass murrab oma gravitatsiooniga seda valgust, nii et seda märkame. Umbes nii nagu tavaline lääts murrab valgust, et seda kuhugi koondada. See planeet käitubki kui nn gravitatsioonilääts. Mida suurem mass sel on, seda suurem gravitatsioon ja seda suurem valguskiirte murdumine.\nGravitatsiooniläätse meetodi abil on Linnutee galaktikast eksoplaneete otsitud – nii leiab ka kõige väiksemad ja kaugeimad planeedid, Maast tuhandete valgusaastate kaugusele jäävad taevakehad. Sõna "mikro" viitab aga sellele, et võimalik on veelgi täpsemalt ja kaugemalt neid gravitatsiooniläätsi leida.\nNASA saadab kosmosesse uue kaugete planeetide otsija (3) 16.04.2018\nDai ja Guerras uurisid konkreetselt kuue miljardi valgusaasta kaugusel olevat galaktikatuuma (ehk kvasarit) RX J1131-1231. Nad avastasid, et selle ning Maa vahele, meist 3,8 miljardi valgusaasta kaugusele jääb galaktika, mille gravitatsiooniväli muudab kvasari valgust nii, et sellest tekib neli kujutist.\nNASA Chandra observatooriumi andmeid analüüsides jõudsid nad järeldusele, et seda muutust saab selgitada ainult sellega, et galaktikas asuvad planeedid, mis gravitatsiooniläätsena käituvad. Selgus, et seal on umbes 2000 eksoplaneeti, suurustega Kuust Jupiterini.\n"Oleme selle avastuse üle väga elevil. See on esimene kord, kui keegi on väljaspool meie galaktikat planeedid avastanud," ütles Dai.\nGuerras lisas, et kuigi pole lootustki neist planeetidest kunagi korralikke kaadreid teha, on tegemist väga ägeda teadusliku avastusega. "See galaktika on 3,8 miljardi valgusaasta kaugusel, pole vähimatki võimalust, et saaksime neid otse jälgida - isegi kõige võimsaima teleskoobiga jääb see ulmevaldkonda. Aga meil on võimalik neid teoreetiliselt analüüsida, nende olemasolu kinnitada ja võibolla isegi nende massi kunagi määrata. See on väga äge teadus!" lausus ta.\nOklahoma ülikooli teadlaste uurimus avaldati ajakirjas The Astrophysical Journal.


öised asjad: ... ilma et ei juhtuks midagi\nkirjutas öö kell 21:07\nJah krt trennitegemisega on sama case. On kindel liik selliseid "trennihärgasid", kes seletavad kontoris päevad otsa, kuidas nad trennis seda ja trennis teist, ning kui siis heal juhul nädalas korra näiteks jõusaali sattuvad, seletavad kõigile tüdimuseni, kui osavad ärimehed nad kontoris on.\nMõnikord kui kuulen sellist juttu a la "no ja panin siis sott viiskend peale ja no sellega ikka khm mingi kümnese seeria panin ära, raisk", siis on nii piinlik, et tahaks maa alla vajuda. Ja enamasti kõlab siukeste vendade jutus mingi siuke maneerlik võlts tagasihoidlikkusenoot ka. "Mis nüüd mina, noh, ee... no mingi kusised sott viiskend ikka läks vast 10 korda üles jah hehe khm."\n26 June, 2006 23:22\nnoh tegelikult asi nüüd nii hull ka pole. nad on ikka tegelikult ka täitsa segased ja ikka sõidavad ikka nii et mul on jube vaadatagi ja lud murduvad. lihtsalt see tagasisõit oligi selline TAGASISÕIT pärast nelja päeva pikkust jaanipäeva. nii et paigutage see mu post ikka rohkem huumori valdkonda.\nMa hakkasin esimese kommi peale juba pölema minema krt :)) Aga me vahepeal panime poe ees muidu rattad käima ka ikka jah :D\nVaffa kirjatükk Mari, kahju et ma ei viitsi kirjutada, mis tegelikult juhtus :D\n27 June, 2006 13:57


Veatu õistaim - Aasia liilia: foto- ja lillehooldus - Kaktus\nLiilia on üks iidsemaid sibulataimi. Selle lilli ja sibulaid kasutati meditsiinilistel ja kosmeetilistel eesmärkidel, neid isegi söödi. liiliad Aasia sordid fotode ja nimedega\nMitte nii kaua aega tagasi, 25–30 aastat tagasi, saime vaadata vaid liilianimedega fotosid ja nüüd kasvavad meie aedades Aasia sordid. Pühadeks õnnestus mul osta pikkade valgete lõhnavate õitega kasvuhooneliiliaid. Regale, tiiger, dauri ja lumivalged liiliad (Candidium) kasvatati tavaliselt suvilates ja tagahoovides. Vähestel kollektsionääridel olid oma saidil kodumaiste kasvatajate Kireeva, otroshko jt liiliad, peamiselt Aasia hübriidide rühmast.\nJa alles 15 aastat tagasi ilmusid meie turule välismaiste aretajate liiliad. Ilmunud on uued liiliarühmad, välja töötatakse ebatavalisi sorte ja need jõuavad nüüd väga kiiresti meie liiliasõpradeni. Vanad sordid asendatakse parematega, mis on meie ebastabiilsele kliimale vastupidavamad. Hübriidtaimed on paindlikumad, paremini kohanenud meie raskete kasvutingimustega.\nCandidum on mõnevõrra erinev meie aedades laialt kasvatatavatest liiliatest oma kasvu ja viljelustehnika poolest. Nad armastavad leeliselist mulda, päikeselist asukohta, puhkeperioodi, juulit, vajavad kuuma ja kuiva ilma.\nSeptembris kasvatavad nad uut basaallehtede rosetti, millega nad talvitavad. Rahvas kutsub teda lihtsalt Lumivalgeks. Siirdada saate seda ainult puhkeperioodil..\nLongiflorum (longiflorum) hübriidid\nVäikseim rühm. Need liiliad on väga kapriissed, nõuavad palju tähelepanu, kuid on ka väga ilusad. Selle rühma kuulsamatel sortidel - lumekuninganna, lorina, valge rebane - on lumivalge toru 20-25 cm pikk. Viimastel aastatel on ilmunud uued roosad prints-prominid ja elegantsed daamid, kollane - deliana, kirss - devine.\nTrompetil on eri värvi, kuju, sageli aroomiga lilled. Need on sellised nagu Golden Slender, Aafrika kuninganna, Pink Perfection, Regale. Selle rühma liiliad võivad ulatuda 2 m kõrgusele, õitseda juuli teisel poolel ja on väga kiindunud tuhaga toitma.\nTäna - kõige populaarsemad liiliad. Need on lilleturu aristokraadid. Lille ja varre tohutu suurus, igasugused värvid ja toonid, kõige mitmekesisem vorm ja selline kvaliteet nagu tugev aroom. See kvaliteet ei sobi kõigile..\nIdamaine (idamaine) - kõige raskemini kasvatatav. Tuleb meeles pidada, et idamaiste sibulate normaalseks küpsemiseks on vajalik, et taimede kasv algab märtsis ja lõpeb oktoobris. Ainult nii pika perioodi jooksul on liiliasibulatel aega küpseks saada ja talveks valmistuda. Nende liiliate muld peaks sügisel olema kuiv, happeline.\nSelle rühma liiliate kõrgus on 120 cm, nad õitsevad hilja, juuli-septembri lõpus ja pärast õitsemist võtab sibula moodustamine 40-50 päeva. Seetõttu surevad idamaised liiliad väga sageli või muutuvad aasta-aastalt väiksemaks kuni täieliku surmani. Need tuleb talveks katta või üles kaevata ja jahedas hoida..\nTeine värvide mitmekesisuses ja õitseajas. Nad õitsevad meie aedades kõige esimesena, nende kõrgus on 30–180 cm. Kõrged asiaadid hilinevad.\nViimastel aastatel on tangogrupp tekkinud Aasia hübriidide seas. Need on Läti sordid, cappuccino, must ämblik. Selle alarühma liiliatel on õie keskel palju punkte. Neid on nii palju, et nad ühinevad ja lill muutub kahevärviliseks.\nVäga populaarne on ka teine Aasia pixies alarühm. Need on madalad kääbusliiliad, millel on suur õis. Või veel üks vahajas õite tekstuuriga Tysy Aasia naiste alarühm.\nAretatud 90ndate alguses pikaõieliste ja Aasia liiliate ületamisest. See on väga suur ümarate kroonlehtedega tassikujuline õis, kerge aroomiga, enamasti varajase õitsemisega, kuid on ka hilise õitsemisega õisi. Väga ilus vahase tekstuuriga lill, millel on tohutult erinevaid värve.\nSelle rühma õitsemine on rikkalik ja pikk. La hübriidid ei vaja talveks peavarju ja kasvavad erinevates tingimustes. Nende hulgas on sorte, mis võivad anda üle 2 m pikkuse 35–40õielise õisiku.\nValime oma lilleaia jaoks parimad liiliasordid\nTõhusalt õitsevad liiliad on inimeste tähelepanu köitnud juba iidsetest aegadest. Kaasaegne liigitust, liiliate hübriide, fotode ja nimedega sorte kirjeldav klassifikatsioon aitab hinnata valitsevat sorti, hämmastab lillede uskumatu heleduse ja hiilgusega.\nMitmeaastased õistaimed, mis moodustavad arvuka perekonna, on tuntud juba antiikajast. Viiteid liiliatele ja suurte lillede pilte võib leida Vana-Kreeka, Egiptuse, Lähis-Ida ja Kagu-Aasia riikidest pärit allikatest..\nLiiliate liigiline mitmekesisus\nMeie esivanemaid paelus lillede täiuslik kuju, nende aroom ja värvide mitmekesisus. Tänapäeval on aialille austajatel juurdepääs maailma erinevatest paikadest pärit liiliasortidele, samuti nende ristamisel saadud hübriididele ja sortidele..\nEuroopas kohtlesid nad valget või lumivalget liiliat (Lilium candidum) erilise hirmuga, pidades seda jumaliku puhtuse ja puhtuse standardiks. Vahemere piirkonnast pärit taime hindasid helllased, hiljem austati seda ristiusu levikuga kui Neitsi sümbolit. Ja siis sai kuni 7 cm läbimõõduga lehtrikujulisest lillest heraldilise kuningliilia prototüüp, mis kaunistas paljude Lääne-Euroopa kuninglike dünastiate vappe. Tänapäeval on see liik lillekasvatajatele hästi teada, selle põhjal on saadud palju imelisi sorte ja hübriide, mis erinevad metsikutest esivanematest suurema vastupidavuse ja suurte õite poolest..\nLokkis liilia (L. martagon)\nTeine tuntud sort on lokkis liilia (Lilium martagon), mida paljud tunnevad kuninglike lokkide või türgi liiliana. Kuni 150 cm kõrguse taime nimi tuleneb algse turbanikujulise kuju õitest, mille kroonlehed on kaardus või väljapoole keerdunud. Liiliate värv võib olla erinev.\nEnamasti leidub neid roosakas-sireliõitega, kuid tänu aretajate pingutustele on saadud valgeid, veinipunaseid ja isegi peaaegu musti liiliaid, mida eristab hämmastav vastupidavus, talvekindlus ja korrapärane õitsemine, mis toimub suve esimesel poolel.\nLiilia kuninglik (L. regale)\nLillede ilu ja võluva aroomi tõttu on kuninglik liilia (Lilium regale) võitnud lillekasvatajate seas uskumatu populaarsuse..\nHiina Sichuani provintsist pärit taim moodustab püstise varre, mille kõrgus on 100–180 cm. Õitsemine algab juuli keskpaigast ja selle kõrgusel võib ühel taimel leida kuni kolm tosinat suurt punga. Kuni 15 cm läbimõõduga lilli eristab torukujuline kuju, kroonlehtede välispinna roosakas värv ja korallakese keskel kahvatukollane laik. Erekollase õietolmuga kaetud tolmukad annavad lilledele täiendava dekoratiivsuse..\nAretajad kasutavad populaarset liiki laialdaselt. Selle sordi põhjal on saadud palju torukujulisi hübriide ja liiliasorte, mille fotod ja nimed panevad tuhandete aialillearmastajate südamed võbelema..\nTiigriliilia (L. lancifolium)\nAasiast sattus Venemaa aedadesse tiiger- või lansolaatliilia (Lilium lancifolium). Pretensioonitu, vegetatiivselt leviv taim on hõlpsasti äratuntav varre küljes asetsevate vaheldumisi teravate lansolaatlehtede ja oranži või kollaka värvusega turbaanikujuliste õite järgi. Kroonlehed katavad pruunid või mustad laigud, millest liilia sai oma konkreetse nime.\nKuni 120 cm kõrgused taimed hakkavad õitsema suve teisel poolel, vartel võib aga avaneda kuni 15 tähelepanuväärset lille. Lisaks tavaliste õitega sortidele pakuvad kasvatajad tänapäeval tiigerliiliate froteesorte, aga ka selle hübriide koos teiste seotud vormidega..\nLiiliate hübriidid ja sordid koos lillede nimede ja fotodega\nOlles sattunud teadlaste ja aretajate kätte, on maailma erinevatest paikadest pärit liiliatest saanud algmaterjal liikidevaheliste hübriidide ja ainulaadsete sortide saamiseks hämmastavate väliste andmetega..\nÜha uute taimede ilmumine sundis eksperte tõsiselt tegelema uue liiliate klassifikatsiooniga. Eelmise sajandi keskel loodi selline register. Täna sisaldab see tosinat pidevalt täiendatavat ja muudetud lõiku, millest enamik on pühendatud hübriidsetele vormidele..\nAasia liiliad: sordid fotode ja nimedega\nKõige arvukam on Aasia hübriidide perekond, millel on sellised liigid nagu tiiger, tähniline, Pennsylvania, kääbusliiliad, samuti Taaveti ja Maksimovitši liiliad.\nAasia sortide liiliate lühikirjeldused, fotod ja nimed aitavad teil saada aimu suurepärastest aiataimedest, millel on tagasihoidlik iseloom, kõrge talvekindlus ja pikk õitsemisperiood. Rühmas on üle viie tuhande sordi, silmatorkavad uimastavate ühevärviliste ja mitmevärviliste kroonlehtedega, kuni 14 cm läbimõõduga lihtsate ja kahekordsete korolladega.\nTaimede kõrgus varieerub sordist sõltuvalt 40–150 cm, õitsemine toimub juunist suve lõpuni. Seetõttu ei ole lillemüüjal keeruline valida lillepeenrasse igasse kohta Aasia liiliad..\nAinus puudus on lõhna puudumine, mis on nii meelitatud kuningliiliate ja muude hübriidsete vormide vastu..\nLily Nove Cento viipab kesksuvel erekollaste kroonlehtedega. Sort erineb mitte ainult õitsemise kestuse, vaid ka kuni meetri kõrguste varte korollide suuruse poolest. Keskel kuni 16 cm läbimõõduga lilli katab punakasoranž põsepuna, mida rõhutavad eredad õietolmud.\nKollane Fata Morgana liilia koos suurepäraste kuni 16 cm läbimõõduga topeltõitega on valmis saama erksaks aktsendiks igas lilleaias. Keskel olevad kroonlehed on täis pruunikasoranži täppidega, mis meenutavad hübriidi päritolu. Tugeva tumerohelise lehestikuga kaetud varre kõrgus on 90–100 cm.\nKõigile, kes pole õrnroosade õite suhtes ükskõiksed, meeldib kindlasti umbes 15 cm läbimõõduga froteekoralladega Elodie liilia. Lille keskele lähemal on kerge märgata musti täppe ja lillakasroosasid jooni. Korolla kael on rohekaskollase värvusega. Lillepeenras ei kao taim püstiste kuni 120 cm kõrguste varte tõttu Õitsemine, nagu teisedki Aasia liiliad, kestab terve suve esimese poole. Külma aastaaja saabudes ei ole sibulaid vaja kaevata ja taluvad külma kuni –30 ° C.\nAasia hübriidide lilled võivad olla mitte ainult ühevärvilised. Foto liiliasordist nimega Mystery Dream pakub erilist rõõmu aialillede kõige keerukamate armastajate seas. Rohekasvalged kroonlehed, mis on kaunistatud vaarika- või veinipintslilöökide ja pritsmetega.\nTeine tähelepanuväärne sort on Hollandi aretajate aretatud mustsilma liilia. Selle valged kroonlehed on raamitud lillaka äärega ja korolla keskosas kuni 15 cm läbimõõduga on kaugelt märgatav paksu, peaaegu musta tooni laik. Nõuetekohase istutamise ja korraliku hoolduse korral kestab selle taime õitsemine kuni neli nädalat, juunist juulini.\nLily Lollipop on selle suurepärase dekoratiivtaime üks kuulsamaid sorte. 70 cm kõrgused varred on kroonitud lihtsate valgete õitega, mille kroonlehtede otstes on roosakas-karmiinpunaseid jooni. Vähenõudlik kultuur kasvab aias hästi, seda saab kasutada rõdude, terrasside haljastamiseks ja hooajaväliseks sundimiseks.\nValik sellistest kirevatest sortidest muudab lillepeenra ainulaadseks, unustamatult säravaks. Lionhearti liilia meeldejääv värv ühendab rikkalikud kollased ja lilla-mustad. Taimed kasvavad kuni 80 cm kõrguseks ja suve kõrgusel kaetakse umbes 10–14 cm läbimõõduga lilledega.\nEriti kuulus on Aasia liilia Marlene. Suurte, lõhnata, valge-roosa õitega taim on altid lummamisele, see tähendab mitme kasvupunkti liitumisele, ühe võimsa varre ja paljude pungade moodustumisele. Tänu sellele nähtusele saab lillepood jälgida mitmekümne suurejoonelise korolla samaaegset õitsemist..\nIdamaade liilia hübriidid\nSuurejoonelised idamaised liiliad, mis paistavad silma suurte lillede, veidrate värvide ja kujundite hiilgusega, on tulemusliku valimistöö tulemus, mis põhines Ida-Aasia päritolu sortidel.\nIdamaiste hübriidide rühm ühendab ligi poolteist tuhat sorti. Kogu mitmekesisuse tõttu saab neid taimi tunnustada ühiste tunnuste järgi. See:\ngofreeritud servad ja värvilised servad kroonlehtede servas;\nenamasti lillede roosad, punased ja valged toonid;\nõitsemine suve teisel poolel ja septembris;\nsoojust armastav iseloom ja nõudlikkus hoolduse kvaliteedile.\nLilia Stargeiser, nagu ka teised idarühma esindajad, on võrdselt hea nii lillepeenras kui ka vaasis. Tugevatel 80–150 cm kõrgustel lehtedel vartel on keskel laiali väga suured valge-roosa õied, mille kroonlehtede serv on valge äärega ja karmiinpunased täpid. Lilled on lõhnavad, nende läbimõõt on 17 cm.\nAasia liiliate istutamine ja hooldamine õues\nAasia liiliad on hübriidid, mis on saadud Aasia sortide liiliate ristamisel. Hoolimata asjaolust, et neid nimetatakse aasiaks, saavad nad meie riigis hästi läbi, sest kodus kasvatati neid järsult mandri kliimas. Nende lillede mood algas eelmise sajandi keskel. Sellest ajast peale pole ilmselt enam jäänud ühtegi isiklikku maatükki, millel ilusad "asiaadid" ei kasvanud.\nAasia liiliate sorte on nii palju, et nende seas on lihtne segadusse sattuda. Asjade korrastamiseks on kasvatajad välja mõelnud nende lillede klassifikatsioonid. Lihtsaim liigitus põhineb liiliaõite kujust. See hõlmab kolme värvigruppi:\nLilled on suunatud ülespoole. Selle rühma populaarsed sordid: kuldkivi (kollane tumedate täppidega), Detroit (punakaspunane), Mapira (kastanipunane), Fata Morgana (sidrunikollane).\nLilled on suunatud külgedele. Populaarsed sordid: Pink Perfection (lillakasroosa), African Queen (oranž), Golden Splendor (kollane).\nLilled on suunatud allapoole. Populaarsed sordid: Prominens (punane), merevaht (helekollane väikeste tumedate täppidega).\nJärgmisi rühmi eristatakse värvi järgi:\nMustvalge. Sordid: Lennox (valge), Prominens (punane).\nKahetonnine. Sordid: Marlene (servades roosa ja keskel kreem), Navona (keskel valge ja helekollane).\nTango (täppidega). Sordid: kuldkivi (kollane tumedate täppidega), Aphrodite (heleroosa frotee, mõne täppiga).\nBrashmark (löökidega). Sordid: tsunami (kollane burgundi puudutustega); Malvina (sidrunkollane punaste löökidega), Patricia Pride (valge tumelilla löökidega).\nTavaliselt moodustavad Aasia liiliad 6 kroonlehega lilli. Kuid on aretatud spetsiaalseid sorte, millel on palju kroonlehti, mis annavad lilledele kahekordse välimuse. Terry sortide hulka kuuluvad järgmised hübriidid: Aphrodite, Fata Morgana, Spring Pink.\nSee on huvitav! Kokku on teatud tunnuste järgi eristatud mitukümmend Aasia liiliate rühma. Kuid nad kõik on tinglikud. Nende värvide jaoks pole ametlikku klassifikatsiooni..\nMõnede sortide fotod\nSiin on foto teatud tüüpi liiliatest.\nLily Aphrodite Lily Fata Morgana Lily Spring Pink Lily Patricia Pride Lily Golden Stone Lily Mapira Lily Detroit Lily Lennox Lily Aafrika kuninganna Lily Sea Foam\nAasia liilia ehk Aasia ei ole kõige nõudlikum taim. Kuid siiski on soovitatav pakkuda lillele optimaalseid tingimusi hoidmiseks: tervislik taim näeb välja ilusam, ta õitseb kaua ja rikkalikult.\nAasia liiliad armastavad palju valgust. Nad võivad kasvada otsese päikesevalguse käes avatud ruumides. Kuid asiaadid saavad sama hästi läbi poolvarjus. Peamine tingimus on sel juhul see, et lilled oleksid päikesekiirte all vähemalt 50% päevavalgusest. Seetõttu saab liiliad istutada piki tahkeid piirdeid ja maja seinte lähedal, kui see asub ida-, lõuna- või lääneküljel.\nLiiliad ei meeldi külmale. Nende jaoks on optimaalne temperatuur vahemikus + 18... + 22 o C. Sellel temperatuuril kasvavad nad hästi, õitsevad, vaevalt haigestuvad ja moodustavad aktiivselt tütarsibulaid. Muda vähenemise, temperatuuri tõusu korral lakkavad nad arenemast, aeglustavad õitsemist ja näitavad suuremat haavatavust seen- ja viirusnakkuste suhtes..\nEnamik Aasia liiliate sorte talvib Venemaa talvel hästi. Neil pole vaja isegi varjualust ehitada, kui talv on lumine. Kuid on sorte, mis kardavad väga külma. Neil tuleb kuni järgmise kasvuperioodini sibulad keldris välja kaevata temperatuuril + 1... + 5 ° C.\nLiiliad armastavad niisket õhku ja ei armasta põuda. Kuid vee stagnatsiooni maapinnal ei tohiks lubada: muidu hakkavad juured ja lillesibulad mädanema. Aasialased võivad surra piirkonnas, kus on tugev tuul. Liiliate kasvukoht peab olema hästi ventileeritav, kuid mustandita..\nAasia liiliad vajavad kergelt happelise reaktsiooniga lahtist ja hästi kuivendatud pinnast. Kui teie saidil on raske pinnas (savi või mätas), kergendage seda jõeliiva või turbaga. Tuhka või dolomiidijahu tuleks mulda lisada tugevalt happelise reaktsiooniga. Orgaaniliste koostisosade lisamisel olge ettevaatlik: asiaadid ei armasta liigset lämmastikku. See viib sibulate mädanemiseni. Ärge lisage mulda värsket sõnnikut.\nIstutamiseks valige kvaliteetne istutusmaterjal. Lambid peavad olema:\npole tumedaid laike;\nilma aukude ja muude nähtavate kahjustusteta.\nNõuanne! Kui teil on valida, siis eelistage istutamiseks suuri sibulaid. Nad õitsevad sel aastal. Kui istutada väikesi sibulaid, kulutab taim sel aastal suure tõenäosusega kogu energia maa-aluse osa kasvatamiseks ja õitseb alles järgmisel aastal..\nValmistage sibulad enne nende istutamist avatud pinnasesse. Selleks leotatakse neid 2 tundi Fundazole 0,2% lahuses. Fungitsiidi asemel võite kasutada kaaliumpermanganaadi tumedat lahust. Poest ostetud materjali tuleb töödelda ka putukamürkidega (näiteks Karbofos), kuna kahjurid võivad seda mõjutada.\nParim aeg liiliate avamaale istutamiseks on varasügis, et taimedel oleks aega juurduda. Siis saavad nad talve hästi läbi. Aasia kevadine istutamine viiakse läbi siis, kui pakase taastumise oht on möödas. Seetõttu sõltub maandumisaeg Venemaa piirkonnast:\nPõhja laiuskraadidel on parim aeg Aasia liiliate istutamiseks juuni..\nVenemaa keskosas - mai.\nLõunapoolsetes piirkondades - aprill.\nTähelepanu! Kui ostsite sibulad kaua enne õues istutamist, hoidke neid pimedas ja jahedas kohas. Parim viis Aasia liilia istutusmaterjali säilitamiseks on paigutada see ventilatsiooniavadega kilekottidesse. Samal ajal piserdatakse ridu sambla, saepuru või niiskete kaltsudega.\nAasia liiliate istutamine välitingimustes kasvatamiseks hõlmab järgmisi samme:\nPinnase ettevalmistamine. Pinnas on lahti täägilabida sügavuseni. Vajadusel lisatakse sinna enne kaevamist tuhka, jõeliiva, huumust või komposti. Aasialased reageerivad väga nõmmturba pinnasesse viimisele.\nMaandumiskaevude moodustamine. Süvendid tehakse üksteisest 35-40 cm kaugusel. Nende sügavus peaks olema 15-25 cm.\nSibulate ettevalmistamine ja istutamine. Fungitsiidilahuses eelnevalt leotatud sibulad istutatakse istutusaukudesse ja kaetakse mullaga. Optimaalne istutussügavus on suurte sibulate puhul 20 cm, keskmiste sibulate puhul 15 cm ja väikeste puhul 10 cm..\nKastmine. Pärast sibulate mulda istutamist jootakse auke rikkalikult.\nNõuanne! Nii et pinnase pinnale ei moodustuks kõva koor, mis hoiab ära võrsete idanemise, puista augud pärast jootmist õhukese kuiva pinnase või parem turbaga.\nLiiliate kasvatamine õues nõuab regulaarset hooldust. Siit saate teada, kuidas aasialasi korralikult hooldada ning mida on vaja nende kasvu ja arengu jaoks.\nAasia liiliad armastavad regulaarset ja rikkalikku kastmist. Muld peaks olema hästi niisutatud, kuid seal ei tohiks olla seisvat vett. Kuiv kasvumuld on märk sellest, et on aeg seda niisutada.\nOn vaja kasta settinud veega, nii et niiskus jõuaks 20-25 cm sügavusele. Kuival perioodil võib jootmist teha iga 2-3 päeva tagant. Pilvise ilmaga vähendatakse seda 1 kord nädalas..\nLiiliad vajavad kastmist kogu kasvuperioodi vältel: esimeste võrsete koorumisest (aprill) kuni varred ja lehed täielikult närbuvad (oktoobris).\nAasia liiliad reageerivad hästi orgaanilistele ja mineraalväetistele. Kui aga enne istutamist viidi mulda huumust, tuhka või mineraalväetisi, ei vaja aasialased toitu 2-3 aastat. Muudel juhtudel peate järgima järgmist skeemi:\nKevadel, pärast lume sulamist, söödetakse liiliad orgaaniliste või mineraalväetistega lämmastikuga. Võimalused: lindude väljaheited (0,5 liitrit väljaheiteid 10 liitri vee kohta), eelmise aasta mullein (1 liitrit sõnnikut 10 liitri vee kohta) või ammooniumnitraat (40 g 10 liitri kohta).\nPungamise või õitsemise perioodil vajavad asiaadid palju fosforit ja kaaliumi. Seetõttu lisatakse iga lillepeenra ruutmeetri kohta 100 g puutuhka. Selle asemel võite õistaimede jaoks kasutada kompleksset mineraalväetist (Kemira, Zdraven).\nAugusti keskel viljastatakse liiliad tuha või kahekordse superfosfaadiga (20 g väetist ämber vee kohta).\nTähelepanu! Suve teisel poolel ei tohiks lämmastikuga väetada. Need toovad kaasa lillehaigused.\nLiiliate kasvupinnas peaks olema üsna lahti. Selleks tuleb see pärast iga jootmist lahti lasta. Regulaarse lõdvendamise vajadus kaob, kui teete multšikihi. Multšimiseks sobivad mädanenud saepuru, turvas, kuiv lehestik või õled..\nAasia liiliad ei vaja pügamist ja võsa kujundamist. Piisab ainult taime närtsinud õhust osa eemaldamisest oktoobri lõpus. Mõned aednikud soovitavad võrseid pärast õitsemist kärpida. See protseduur on aga taimedele ohtlik, kuna suve teisel poolel kasvatavad liiliad sibulaid. Kui maapealne osa ära lõigata, pole sibulatel aega talveks toitaineid koguda ja nad surevad..\nAasia liiliad ei saa aastaid kasvada ühes kohas. Nad moodustavad maa all tütarsibulad. Kui nende arv oluliselt suureneb, muutuvad taimed ühes kohas kitsaks. On võimalik mõista, et Aasia naine vajab siirdamist nõrkade võrsete moodustumisega. Lilled muutuvad väikesteks ja nende dekoratiivsed omadused vähenevad. Tavaliselt siirdatakse liiliad teise kohta iga 3-5 aasta tagant..\nAasia liiliad on hoolduse ja hoolduse osas tagasihoidlikud, kuid siiski peavad nende omanikud mõnikord toime tulema selliste probleemidega nagu seenhaigused. Kõige sagedamini mõjutavad asiaate järgmised nakkused:\nFusarium. See haigus on lokaliseeritud sibulate alumises osas, mis hakkavad seestpoolt mädanema. Mõjutatud taime pole enam võimalik ravida. Seetõttu kaevatakse see üles ja hävitatakse ning naaberlilli töödeldakse fungitsiidilahuse või Bordeaux'i vedelikuga.\nBotrytis. Nakkus mõjutab liiliate lehti, põhjustades neile kuivad pruunid laigud. Ravimata levib seen taime lehtedele ja õitele. Selle haiguse vastu on kõige tõhusam võidelda 0,2% Fundazole'i lahusega. Kuid kõigepealt peate nakkuse leviku vältimiseks eemaldama kahjustatud taimeosad..\nRooste. See on kiiresti leviv nakkus. Esialgu ilmuvad lehtedele vaevumärgatavad laigud, mis hiljem roostetavad. Kui te ei eemalda kahjustatud lehti, levivad eosed kogu lillepeenras ja kõik taimed hakkavad valutama. Haigete liiliaosade õigeaegne eemaldamine ja lillede pihustamine 0,2% Fundazole'i lahusega aitab vältida nakkuse levikut..\nLiilia kahjurid on kõige sagedamini:\nNende vastu võitlemiseks sobivad tiibadega kahjurite putukamürgid (Inta-Vir, Aktara). Kui liiliaid ründavad traatussid, mardikad või karud, on Medvetox nende vastu parim vahend..\nTavaliselt talvitavad Aasia liiliad hästi ilma peavarjuta avatud maas. Nende jaoks piisab paksust lumekihist, millel on aega maapinnale langeda enne raskete (-20 ° C) külmade algust. Kui talv on vähese lumega, on parem lilled katta. Selleks kuhjatakse lillepeenrasse kuuseoksi, saepuru või turvast..\nVarjupaika vajavad ka sügisel avatud maale istutatud liiliad. Hoolimata asjaolust, et neil on juba juurestik moodustunud, on sibulad endiselt üsna nõrgad ja esimesel talvitamisel võivad nad surra. Kevadel eemaldatakse soojuse saabudes kuuseoksad ning riisutakse saepuru ja turvast eemale kohtadest, kus hakkavad kooruma noored liiliavõrsed..\nAasia liilia kasvatamise tunnused\nAasia liiliatel on palju eeliseid:\nLilled taluvad Venemaa kliimatingimusi hästi ilma täiendavate varjualuste ehitamiseta.\nAasialasi on mugav ja lihtne aretada ning erinevalt muud tüüpi liiliatest saab seda teha aastaringselt, sealhulgas tärkamise ja õitsemise perioodil.\nLilleturg pakub tuhandeid Aasia liiliate sorte, mis erinevad nii lillede kuju, suuruse ja värvi kui ka õitsemise poolest.\nKimpude lõikamiseks ja moodustamiseks sobivad Aasia liiliad: nad seisavad vees kaua (umbes 2 nädalat), kui ruumi õhutemperatuur ei ületa + 20... + 22 о С.\nLilli on lihtne hooldada.\nTundub, et nii kaunid lilled peaksid kindlasti hästi lõhnama. Kuid see pole nii. Võib-olla on see ainus puudus, mida võib seostada Aasia liiliatega.\nAasia liiliad on ühed levinumad aialilled. Need ei vaja erilist hoolt ja võivad kasvada pikka aega samas kohas ka ilma regulaarse söötmiseta. Mõni aednik istutab aasialasi ja unustab need 5-6 aastaks. Kuid sel ajal jätkavad liiliad õitsemist rikkalikult ja rõõmustavad silma..\n10 ilusat ja hämmastavat taime meie planeedil: foto, video\nMilline roos on kimpude koostamiseks kõige ilusam?\nSchisandra chinensis: kasvatamine ja hooldamine Siberis, Moskva oblastis, Uuralites\nKevadel on Venemaal populaarsed mimoosiõied, mida peetakse tõeliseks rahvusvahelise naistepäeva sümboliks. Uskumatult graatsiline, särav on see kõige paremini tuntud selle poolest, et mis tahes puudutusega iseendale hakkab see kohe lehti kokku klappima ja seetõttu ilmneb alatute liigutuste mõju.


Kadriorus avas uksed Lotte lasteaed > Tallinn\nKadriorus avas uksed Lotte lasteaed\nTäna avati pidulikult Kadriorus ajaloolises hoones Tallinna Lotte Lasteaed (L. Koidula tn.23), mille kuus rühma mahutavad ühtekokku kuni 132 mudilast.\nTallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul on põhjust heameelt tunda. „Kui varem häiris Kadriorus jalutajate vaadet keset võsastunud platsi lagunev vana hoone, siis praegu on pilt kardinaalselt teine,“ rääkis Kõlvart. „Vana, muinsuskaitse all olev maja on täielikult remonditud ning kõik väärtuslikud detailid ja konstruktsioonid restaureeritud. Kuna vanade seinte vahel jäi ruumi napiks, sai maja ka juurdeehituse. Tegu on kahtlemata omanäolise ja huvitava hoonega, kus on ühendatud ajalooline ja moodne.“\n6-rühmalises Lotte lasteaias on ruumi 132 lapsele. Ajaloolises hoones on neli rühmaruumi, personaliruumid ja saal, juurdeehituse osas kaks rühma ja köök. Lasteaia üldpind on ligikaudu 2160 m². Hoone on varustatud moodsate tehnosüsteemidega, majas on gaasiküte. Lasteaia territoorium on ligikaudu 2/3 ulatuses piiratud metallist aiaga, maja esine jäi läbikäidavaks ning säilis läbipääs Roosiaeda. Õuealale on rajatud mänguväljakud ning paviljonid ning iga rühm saab oma liivakasti, kiiged, liumäed ja ronilad. Kogu õueala on õhtusel ajal valgustatud.\nKoidula 23 asuv hoone ehitati 18. sajandi lõpus suvemõisaks, hoonet ümbritses park koos tiigi ja purskkaevudega. Tegu on ajaloolise, tõenäoliselt Koidula tänava ühe vanima majaga. 19. sajandi alguses asus seal paar tsaaririigi asutust, kuni tsaar Aleksander III maja 1863. aastal Püha Maarja varjupaigale kinkis. Hoonest sai varjupaik vaesunud aadlipreilidele. Pärast Teist maailmasõda asusid hoones mitmed koolid, viimasena kuni 2004. aastani Tallinna Kadrioru Põhikool, mis suleti hoone kehva olukorra tõttu. Alates 2004. aastast seisis hoone tühjana, kus puudus küte ja vesi.


Maailmakohviku lood: Rattarohkemalt ja autovabamalt | Bioneer\nMaailmakohviku lood: Rattarohkemalt ja autovabamalt\nMaailmakohvikul on selline fenomen, et seal on alati kohal õiged inimesed. Ühest küljest on see seotud maailmakohviku teemadega, mida parasjagu ”kohvikulauas” pakutakse. Teisest küljest kindlasti Maailmakohvik ise – õhkkond, mõnusad vestluspartnerid ja põnevad külalised. No haarab kaasa!\nEvelin Uibokand, Maailmakohvik (http://maailmakohvik.blogspot.com/)\nSeekord keskendusime autovabamale ja jalgratta-jalakäija sõbralikumale linnaruumile. Luubi alla võtsime Tartu linna ning külas oli Tartu jalgrattateede koordinaator Toomas Põld.\nMitmekesiste liikumisvõimaluste edendamine linnaruumis on oluline osa linlikust elukvaliteedist – võrdsed peavad olema nii ühistranspordi kasutajad, jalgsi ja rattaga liiklejad kui ka autokasutajad. Ent kuidas on võimalik luua kõigi jaoks kasutatav, samas vahetult ligipääsetav linnakeskkond nii, et kõigil oleks piisavalt ruumi? Kas tänane linna elukorraldus võimaldab ühendada meeldiva kasulikuga – jätta auto, säästa linnaruumi saastamisest ning teha oma igapäevaseid käike jalgsi või jalgrattaga?\nSelliselt püstitasime vestlusteema. Kuid mis on mõneti mureliku olukorra taust?\nIntensiivne linnaäärde kolimine elik valglinnastumine on soodustab auto kasutamist ja autode arvu kasvu. Kiiresti laienevad linnaalad vajavad rohkem maad, energiat ja transpordi infrastruktuuri. Linna äärealadele kolimine on teatud mõttes tarbimisviis – oma maja, oma auto(d), oma aed. Meeldivama ja rahulikuma elukeskkonna otsingud on aga kulukad, energiamahukad ja seega meie oma elukeskkonda koormavad, sest igapäevased käigud tööle, kooli, toidupoodi on pikad.\nMugavus ja võimaluste laienemine on teine tendents, mis on kaasa toonud kiire autostumise, mille tagajärjel muutub elukeskkond linnas järjest autokesksemaks ja seetõttu ka ohtlikumaks, eelkõige jalakäijatele ja ratturitele. See on viinud olukorrani, kus (korter)majade vahel on pigem autoteed ja parkimisplatsid, mitte aga õuealad, mänguplatsid, puud ja inimesed – ühesõnaga elu.\nSelleks, et linnakeskkonda ja inimest olulisel määral hoida, tuleb transpordikorraldus muuta säästvamaks nõnda, et ka jalgsi ja rattaga liigeldes oleks mugav omi asju toimetada ja liikuda ühest kohast teise. Linna elu- ja transpordikorraldus peaks eelkõige käima ikka inimeste ja siis autode järgi. Ning tegelikult ei olegi see nii ilmvõimatu! Liikluse rahustamine kiiruspiirangutega, ratta- ja kergliiklusteede süsteemi loomine linnas tervikuna ja sidumine linnaäärsete elurajoonidega ning liiklusmärkidega reguleerimine on vähim, mida teha saab. Muidugi nõuab see kulutusi, ent samamoodi nõuab kulutusi autoteede korrashoid.\nKui me loome tingimused rahulikuks liiklemiseks, soodustame sellega jalgrattakultuuri edenemisest, jalgsi liikumist ja ühistranspordi kasutamist. Praegu oleme veel olukorras, kus jalgratturid tunnevad end võõralt nii sõiduteel kui kõnniteel, sest neile pole liikluses kohta.\nPildil: Jalgratturid Kopenhaagenis.\nSeetõttu mõtisklesimegi, kuidas Tartus saaks taolist olukorda parandada ja ennetada.\n• Ikka julgustada jalgrattaga tööle ja kooli minekut. Jalgrattaga sõita on ju tore!\n• Propageerida suurematele avalikele üritustele jalgrattaga minekut. Väga hea näide ja kogemus oli Üldlaulupidu Tallinnas.\n• Tule rattaga Tartu kevadpäevadele!\n• Mine kaubanduskeskusesse jalgrattaga! Pole tüütut parkimisprobleemi. Ja kui tore oleks, kui säästvat mõtteviisi toetaks mõni kaupleja soodustuste andmisega ratturitele (näiteks rattaparkla žetooni ettenäitamisel).\n• Politsei annab igal aastal linnale üle hulga jalgrattaid, mis ei ole omanikuni (tagasi) jõudnud. Nende baasilt võiks kesklinnas avada ühe rattalaenutuse, mis soodustaks ka linna külastajaid rattaga liiklema.\n• Praegused suured lumehunnikud autoparklates võiksid lumevabal ajal vabalt olla rattaparklad. Nagu praegune suur lumeuputus näitab, saab palju vähemate autoparkla kohtadega hakkama.\n• Korrusmajade piirkondades oleks hädasti vaja rattamaju või -lasilaid. Linn võiks välja töötada tüüpprojekti ja seda pakkuda koos ehitustoetusega korteriühistutele.\n• Ilmselt meeldiks nii mõnelegi, kui Tartu kesklinna osa oleks üldse suures osas autovaba. Jalgsi liikumine on igal juhul tervislik ja ühtlasi näeks ka rohkem, mis linnas üldse toimub. Juurdepääs võiks olla vaid teenindaval transpordil ja invaautodel.\n• Linn võiks ühest linnaosast teha jalgrattaliikluse mõttes näidislinnaosa.\n• Välja töötada ülikooli kampuste vahel optimaalne rattatee koos märgistusega „Tudeng rattal“.\nNagu näha, mõtteid jätkub. Kõige olulisem on siiski saavutada olukord, kus iga liikleja arvestab teise liiklejaga, olgu ta jalakäija, rattur või autojuht. Ent selleks, et meie oma elukeskkond oleks sõbralikum ja mõnusam, peame alustama iseendast. Mina jalgratturina arvestan jalakäijate ja autojuhtidega ja tahan loota, et ka nemad minuga arvestaks. Mõnus ja ohutu „elutuba“ linnas võiks ju olla vahetuskursiks automugavuse vastu.


Mida laiendatud õpilased saavad õppida? - Haigused - 2018\nMeie õpilaste suurus muutub pidevalt - see suureneb või väheneb. Miks see juhtub? Selle nähtuse kohta on mitu selgitust...\nÕpilaste laienemise ja kokkutõmbumise põhimõte\nÕpilane on mustri ümmargune ava iirise keskosas, et piirata valguse juurdepääsu võrkkesta külge. Selle suuruse muutus tekib pärast ärritust silma optilise telje võrkkesta valguse kaudu. Lisaks objektide ja nende asukoha initsialiseerimiseks tehakse muutus iirise kahe lihasega: vähendus - ümmargune, laienemine - radiaalne.\nTervislikul inimesel on õpilased harva puhkusel - nad pidevalt vähenevad ja laienevad. See on tingitud valgustuse, seadistuse ja meeleolu muutumisest.\nNäiteks suurenevad nad selle tagajärjel:\nHirm või õudus.\nÄkiline või terav nutt, koputage, suruge.\nSee on õpilaste laiendamine, et inimene püüab keskkonda saada nii palju teavet kui võimalik. Seetõttu on pimedas nende suurus samuti erinev ja võib ulatuda 4-9 mm (valgus - 3-5 mm).\nMõned vanemad on mures küsimuse pärast: "Miks on minu väike laps õpilasi laienenud?". Ei ole põhjust muretseda, kui tõus ei ületa normist 1 mm. Väikelastel on üldiselt õpilaste arv suurem kui täiskasvanutel. Pealegi püüavad nad alateadlikult endale tähelepanu pöörata, mistõttu nende õpilaste arv kasvab pidevalt. Vanusega väheneb see.\nTingimus, mille puhul õpilane alati laieneb lapsele või täiskasvanule, võib osutada nägemisnärvi osalisele kahjustusele. Sellistel juhtudel, isegi tavalise valgustuse korral, ei koorma neid ja valgus võib teie silmi vigastada.\nÕpilaste laienemist meditsiinilises keeles nimetatakse müdriaasiks. See võib olla füsioloogiline näiteks siis, kui õpilane laieneb pimedas ja patoloogiline, kui muutus tekib kunstlikult:\nmüdriaatilised tilgad silmadele (atropiin jne);\nhaigused või vigastused;\nsilmade ebapiisav toitumine;\nakulomotoorse närvi kahjustus;\ninsult või epilepsia;\nMüriaani õpilane ei muuda oma suurust isegi eredas valguses.\nKui lapse või täiskasvanu õpilased ei näe ilmse põhjuseta enam kui 1 mm võrra, siis peate silmaarsti juurde pöörduma ka teiste kaebuste puudumisel.\nViha, kurbus või huvi\nMeie keha reageerib kõike teisiti. Näiteks viha või kurbus väljendub kiire hingamine, südametegevus, higistamine, näo õhetus ja laienenud õpilased.\n1965. aastal viidi läbi uuring, mille eesmärk oli selgitada välja, kas oli võimalik välja selgitada õpilaste huvi inimeste vastu? Naistele ja meestele pakuti erinevaid fotosid: maastikke, lapsi, lapsi emasid ja alasti mehi ja naisi. Nii et mõlema soo maastikud ei tekitanud mingit reaktsiooni. Meeste puhul täheldati õpilase laienemist alaealiste naiste silmis ja naistel imikute, emade ja lapse silmis ning alasti mehi.\nNii selgus, et õpilasi saab hinnata huvide tasemest: mida laiemad on, seda suurem on inimese huvi. Muide, seksuaalne ärritus suurendab nende suurust märkimisväärselt.\nKokaiini, amfetamiini, ecstasy, LSD, uuesti inverteeritud (kruvi) kasutamine viib laienenud õpilasteni. See on tavaliselt kohe näha.\nÕpilane võib olla laiendatud olekus kuni 24 tundi - pärast kokaiini 1,5 tunni möödumist, retsüstete umbes 2 päeva. Silmade kontrollimisel valgus, selle suurus jääb samaks või väheneb.\nMarihuaan ja selle derivaadid põhjustavad nii kitsendust kui ka laiendatud õpilasi. Pärast joomist muutuvad silmad punaseks ja "klaas" (pimestamine valguses) eristuvad laevadelt. Selliste silmadega inimene on alati uimastitarbimisega kahtlane.\nKui noorukil lapsel on sageli laienenud õpilased, tuleb käitumise muutmisel hoiatada vanemaid. Kui ta naaseb koju, peate silma silma nägema: silmade "klaasist" läikivust silmas pidades võib sõltuvust kahtlustada.\nPidev muutumine õpilase suuruses on silmade normaalne reaktsioon valguse muutustele, tingimustele, meeleoludele jne. Sama suurusega pikka aega (tund kuni 2 päevani) on "klaasist" silmad uimastitarbimise tunnuseks.\nSilma anatoomia - visuaalne video õpilase ja iirise töö ja eesmärgi kohta:\nKui lapse vastu sattuvad halvad kahtlused, saate neid vaadata järgmiselt: muuta valgustust ja kontrollida, kas on mingeid muudatusi. Või valgustage silma taskulamp. Kui õpilased ei jõua kokku või ei laienda, peate häiret helisema (isegi kui laps seda ei kasuta).\nKas teie esitatud teave oli huvitav ja kasulik? Jagage oma arvamust oma sõpradega seotud kommentaarides või linki! Ta võiks neid ka huvitada!\nLaiendatud õpilaste põhjused on väga, väga paljud, ja nad räägivad inimese sisemisest seisundist. Sellepärast kontrollib arst toimingu ajal või rasestumiseta inimese seisundi kindlakstegemiseks õpilaste seisundit. Nii, kerge anesteesia korral on õpilased alati kitsendused ja sügavalt on vastupidi alati laienenud. Kui õpilased on liiga suured või piisavalt laienenud, tähendab see, et anesteesia ajal võib midagi valesti minna.\nSee indikaator määrab silmamuna sees oleva kapsli rõhu, mida pakub klaaskeha ja nägemisorgani vedelik. Intraokulaarne rõhk (IOP) võib standardist kõrvale kalduda ning olla nii kõrgendatud kui ka vähenenud, mis on tingitud inimese mitmesugustest patoloogiatest või anatoomilistest tunnustest.


Liikluspolitsei annab teada, et sellel aastal on liikluses viga saanud juba pea 50 jalakäijat, kellele auto on otsa sõitnud kas reguleerimata ülekäigurajal või pööret lõpetades. Vigastada on saanud ka 7 jalgratturit, kellele auto pööret sooritades pole teed andnud.\nLS 14 lg 2 – Iga liikleja peab järgima liiklusalaste õigusaktide nõudeid, olema liikluses hoolikas ja ettevaatlik ning tagama liikluse sujuvuse, et vältida ohtu ja kahju tekitamist.\n👉 Mitterööbassõiduki juht peab andma teed jalakäijale ja jalgratturile, kes ületab sõiduteed, millele juht pöörab, kui teeandmise kohustus ei ole liikluskorraldusvahenditega reguleeritud teisiti.\n👉 Reguleerimata ülekäigurajale lähenedes peab juht sõitma sellise kiirusega, mis on piisavalt väike, et mitte ohustada jalakäijat, kes on astunud või astumas ülekäigurajale.\n👉 Ülekäigurajal võib sõidutee ületada jalgrattaga sõites, kuid sel juhul ei ole reguleerimata ülekäigurajal jalgratturil sõidukijuhi suhtes eesõigust, välja arvatud juhul, kui jalgrattur ületab ülekäigurajal sõiduteed, millele sõidukijuht pöörab.\n👉 Jalgrattur peab sõidutee ületama jalakäija tavakiirusega.\nJalakäija ja jalgrattur – Sul võib tee ületamisel olla eesõigus aga ära ületa teed enne, kui oled veendunud, et autojuht on Sind märganud ja annab Sulle teed. Oma õigusi taga ajades on valus Sinul, auto haiget ei saa!\nNB! Video on illustreeriv ja pole toimunud sellel aastal.


Vaata, missugust mõju avaldab sinu kasvatusstiil sinu lapsele - Pere ja Laps\nVaata, missugust mõju avaldab sinu kasvatusstiil sinu lapsele\nKuidas need stiilid igapäevaelus välja…\nOn neli kasvatusstiili, mida vanemad enamasti rakendavad. Kas te tunned ühes neist ennast ära?\nAutoritaarsetel vanematel on lastele kõrged nõudmised, mis on uurimistulemuste alusel hea. Just nii saavad lapsed häid hindeid, õpivad ennast vastutustundlikult juhtima ja väldivad probleemidesse sattumist. Häda on aga selles, et sellised vanemad ei paku oma lastele eriti palju tuge. Nad jagavad korraldusi umbes sellises stiilis, et pane sokid jalga, selg sirgu, tee nii, nagu ma ütlen… Tavaliselt on selliseid vanemaid kasvatatud omal ajal samas vaimus ja nad leiavad, et neist sai asja, kuid uurimistulemused näitavad, et nende lapsed on teismeeas enamasti mässumeelsed. Ühtlasi mõjutavad sõbrad neid rohkem, kuna nad pole harjunud ise mõtlema ja oma käitumise eest vastutust kandma — seda sellepärast, et kui lapsed ei saa küllaldaselt toetust, siis otsivad nad armastust valest kohast.\n2. Liiga lubav\nNeed vanemad, kes liiga palju lastele lubavad, üritavad kõigest väest vältida karmikäelist kasvatusviisi, mida nende endi vanemad kunagi kasutasid, nii et nad lähevad teise äärmusesse. Need vanemad pakuvad muidugi lastele suurt tuge, mis on väga oluline. Kuid sellise kasvatusstiiliga kaasneb kaks probleemi. Esiteks edastavad vanemad niimoodi lastele sageli sõnumi, et pettumust, ärritust ja teisi meelehärmi põhjustavaid emotsioone tuleb iga hinna eest vältida. Nende lastel on raskem õppida õnnetust seisust välja tulema, mis on vastupidavuse arendamisel väga oluline. Teiseks välditakse liialt lubava kasvatusstiiliga piiride seadmist ja kõrgeid ootusi. Mõned vanemad arvavad, et see on hea — nad ei taha lapse loomulikku arengut häirida. Teised jälle ei talu lihtsalt lapse kannatusi, kuna ei suuda omaenda ärevust reguleerida. Kuid lastel, kellel pole vaja iseennast juhtida, et piiridega toime tulla ja ootustele vastata, on raskem enesedistsipliini arendada. Ärge saage minust valesti aru: sellist asja nagu liiga palju lugupidamist või liiga palju empaatiat pole olemas. Kuid mida te õpetate lapsele suhete kohta, kui lasete tal teha kõike, mis tal pähe tuleb, ja kohelda kõiki nii, nagu tal pähe tuleb? Sellise kasvatusstiili tulemusena kasvavad üldiselt sellised lapsed, kes on enesekesksed, ärevad ja mitte just eriti vastupidavad.\nÜheksa ema, keda sotsiaalmeedias mitte jälgida 28.08.2017\nIkka on vanemaid, kes ei paku lastele sellist armastust ja hoolt nagu nad vajavad. Olgu siis põhjuseks alkoholism, nartsissism või lihtsalt kahel töökohal rügamine, et perekonda ülal pidada. Ükskõike kasvatusstiil tundub tänapäeval väga levinud olevat — vähemalt teatud ringkondades. Lapsi kiputakse üha nooremana päevahoidu panema ja kui nad suuremaks saavad, jäetakse nad oma elu ja sõprade hooleks, nii et selleks ajaks, kui nad teismelised on, pole vanematel neile enam mõju. Kõige silmanähtavamalt ükskõiksemad vanemad on sellised, kes vajuvad vahel narkouima või jätavad pere maha. Kuid ma näen ka hoolivaid „normaalseid” peresid, kus vanematel on töö või seltskonnaelu tõttu liiga palju tegemist, et laste jaoks aega leida. See pole sugugi ebatavaline, kui sellised vanemad jagavad lastele tähelepanu asemel raha. Lapsele edastab selline asi alati sõnumi, et ta pole armastust väärt, ja kui kumbki vanemaist talle tähelepanu ei pööra, on sideme puudumise tulemuseks sageli ärevushäiretega või mõnuaineid pruukiv nooruk.\nSee on kasvatusstiil, mille tulemusena kasvavad üles kohanemisvõimelised lapsed, nagu joonistus välja Baumrindi uuringus. Autoriteetsed vanemad (vastandina autoritaarsetele) pakuvad lastele ohtralt armastust ja tuge nagu needki, kes neile palju lubavad. Kuid ühtlasi on neil kõrged ootused nagu autoritaarsetel vanematel. Loomulikult on ootused eakohased. Nad ei oota, et kolmeaastane koristab ise oma tuba. Kuid nad aitavad teda selle juures, nii et kuuendaks eluaastaks oskab ta seda juba ise teha. Sellised vanemad on emotsionaalselt lapsega seotud ja isegi nõudlikud. Nad eeldavad, et õhtusöögi ajal koguneb pere ühe laua taha; nad peavad kogu keskkooli vältel lastega ohtralt arutelusid; nad ootavad, et lastel oleks head hinded ja nad käituksid vastutustundlikult. Kuid ühtlasi pakuvad nad lastele täielikku toetust nende ootuste täitmisel. Oluline on see, et sellised vanemad pole kontrollivad nagu autoritaarsed vanemad. Nad kuulavad lapse seisukoha ära, teevad kompromisse ja annavad võimaluse korral ka kontrolli käest. Pole siis üllatav, et lapsed jäävad neile lähedaseks — selliste vanemate lapsed väidavad sageli, et usaldavad ühte oma vanemat probleemide korral. Sellistel lastel läheb reeglina koolis hästi ning õpetajad iseloomustavad neid vastutustundlike ning toredate lastena, sest nad meeldivad teistele õpilastele ja nendega on rõõm koos olla.\nKuidas need kaks — nõudlikkus ja paindlik reageerimine — on neis neljas kasvatusstiilis esindatud.\nLiialt palju lubavate vanemate puhul on nõudlikkus madal, kuid paindlikkus kõrge. Autoritaarsete vanemate puhul on aga vastupidi: nõudlikkus on kõrge, kuid paindlik reageerimine madal.\nÜkskõiksetel vanematel on mõlemad madalad. Ja autoriteetsetel vanematel, kes kasutavad empaatilist piiride seadmist, on nii nõudlikkus kui paindlik reageerimine mõlemad kõrged — mis pole ju mingi üllatus.\nAllikas: raamat “Rahumeelne lapsevanem, rõõmsad lapsed”\n7 viisi, kuidas saab lapsevanem vähendada lasteaialapse stressi\nSul on töö, mees ja lapsed — järelikult on 40-ndaks sünnipäevaks need asjad sinu jaoks...\nEhitusamatööri katsetused kodu loomisel\nKas "mõtlemistool" on lapsele kasvatuseks või karistuseks?