Ilma on parem! | KSA Silmakeskus\nIlma on parem!\nAjakirjanik ja lohesurfar Raul Vinni tunnistab, et hea nägemisega on ikka mõnus küll. Pole vaja jamada ei prillide ega kontaktläätsedega ning elu saab elada palju vabamalt.\nKuna Raulil oli miinuseid suhteliselt vähe, mõlemal silmal -2,5, siis tal nägemise parandamisega tuli takus polnud. Igapäevast elu nägemisvaegus otseselt ei seganud. Uitmõtteid protseduurile minna ikka oli, aga kuna tegu polnud millegi pakilisega, siis pikalt oli tegemist mõnusa mõttega, mida “kunagi” teha võiks.\n“Palju häiris mind see, et päikeseprille ei saanud normaalselt kasutada. Lisaks oli tüütu kontaktläätsedega majandada,” meenutab ta oma “eelmist elu”.\nRaske oli surfata ja joosta\nTõsisemalt hakkas ta silmanägemise parandamise peale mõtlema siis, kui ta ellu tuli surfamine. “Ilma prillideta oli väga ebamugav surfata, sest laine lugemine ja kaldal orientiiri jälgimine olid keerulised,” räägib ta. “Mulle vähemalt tundus, et nägemisvaeguse tõttu oli ka tasakaaluaparaadis omad häired,” jagab noormees.\nTa mäletab üht seika, mil plaanisid sõbraga sõita ühele Sõrve poolsaare külje all olevale laiule. Laiul kasvas üksik puu, mille järgi esmalt tavaliselt kurssi hoitakse. “Mina loomulikult puud ei näinud. Sõber hakkas ees minema ja ma hoidsin end nii kaugele, et ta mulle ikka paistaks. Suisa vastik oli surfata!”\nRaul küll teab, et kontaktläätsed ei tohiks veespordi ajal silmas olla, kuid tunnistab, et aeg-ajalt ses osas ikka patustas. Tal läks õnneks ja pääses ilma jamadeta. “Tegelikult saaks surfates spetsiaalseid prille ka kasutada, kuid ma ei usu nende liigsesse mugavusse,” põhjendab mees.\nKui surfamisele tuli lisaks ka pikema maa jooksmise harrastamine, siis ebamugav olukord muudkui suurenes. Tüütu oli ka seal prillide ning kontaktläätsedega toimetada. “Kokkuvõttes otsustasingi suuresti seepärast oma nägemisprobleemidest vabaneda, sest tahtsin oma hobidega mugavalt tegeleda.”\nSaare päritolu lisas usaldust\nKuna Raul töötab ajakirjanikuna, siis oli ta KSA Silmakeskuse kirurg ja silmaarsti dr.Ants Haaveliga korra varasemalt intervjuud tehes kokku puutunud. Mulje oli hea ning paljud tema tuttavad olid KSA’s käinud. Kui tuli otsus silmad korda teha, siis polnud kahtlustki, kellele Raul selle vastutusrikka ülesande usaldab. “Ausalt öeldes ma ei teagi teistest sarnastest võimalustest või ettevõtetest. Ei vaevunud uurima ka!” on Raul konkreetne.\n“Kõlab võib-olla natuke imelikult, aga minu jaoks mängis suurt rolli ka asjaolu, et dr.Haavel on saarlane. Eks see on oma piirkonnast pärit inimeste usaldamise teema....” arvab ta. Lisaks on Raulil head kogemused ka Ants Haaveli arstist isa ja vennaga, kes on teda elu jooksul arstiabi osutanud. “Edukalt. Niisiis polnud põhjust ka Antsu oskustes kahelda,” muigab ta.\nElu on nüüd palju parem\nRauli elu nüüd, tervete silmadega, on ilma kahtluseta parem kui varem. Ta on oma hea ja terava nägemisega juba nii harjunud, et ega see tal igapäevaselt meelde enam tulegi. On vaid mõned situatsioonid, kus enne pidi ta kontaktläätsede või prillidega tegelema ja nüüd naudib mõnusat vabadust. “Näiteks merel, rannas või hommikuti kodus, kui ärgates pidin esimese asjana kuskilt prille kobama,” meenutab ta.\nPildi autor: Kristina Mägi\nNatuke mõeldes meenub talle veel üks situatsioon, mis tema “eelmise elus” jube ebameeldiv oli – vihma käes seismine. “Üks asi, mida ma vihkasin, olid vihmamärjad prillid. Korralik nuhtlus!". Kunagi viis töö ta pildistama ajaloolist Eesti-Brasiilia jalgpallimängu, kuid oh õnnetust - mängu alguses vallandus meeletu paduvihm. Raul räägib, kuidas ta ei näinud mitte kui midagi pildistada, sest sõna otseses mõttes voolas vesi üle klaaside.\nNüüd, pärast KSA Silmakeskuses tehtud Flow laserprotseduuri, saab Raul need ebameeldivad mälestused jätta minevikku ning nautida teravat, selget ja prillivaba nägemist.\nTahad ka vabaneda ebamugavatest seikadest kontaktläätsede ja prillidega?\nTule silmauuringutele ja vaata, kas kvalifitseerud Flow laserprotseduuriks. Registreeru SIIN.


Arreteeriti ungarlane, kes oli teinud tööstusluuret Ericssoni vastu\n6. oktoober 2004 kell 7:53\nRootsis arreteeriti ungarlane, keda kahtlustatakse Ericssoni mobiilsüsteemide kohta salajase info kogumises.\nExpresseni andmeil on ungarlane ajavahemikul 2002 oktoober kuni 2004 oktoober hankinud ja püüdnud edasi müüa salajast infot Ericssoni mobiilsüsteemide kohta.\nMees, kes ei ole olnud Ericssonis tööl, vahistati Lõuna-Rootsis. Rootsi julgeolekupolitsei on tal pikemat aega silma peal hoidnud.\nViimati vahistati Ericssoni vastu tööstusluuret teinud mees 2002. aasta novembris ja talle mõisteti kaheksa-aastane vanglakaristus. Tema oli müünud infot venelastele.


1. Auditi ja ülevaatuse aktsepteerimise piirangud\nKas ja kuidas võin ma aktsepteerida uue kliendi audiitorkontrolli töövõtu, kui mul on põhjust eeldada, et töövõtt võib lõppeda arvamuse avaldamisest loobumisega?\nSellistel juhtudel peaks audiitor küsima endalt järgmisi küsimusi või kaaluma järgmisi asjaolusid:\nKas arvamuse avaldamisest loobumise aluseks on juhtkonna või valitsejate kehtestatud piirang audiitori töö ulatusele, mis viiks arvamuse avaldamisest loobumiseni?\na. Kui jah, siis kooskõlas ISA 210.7 ja ISRE 2400.29 e) ei tohiks audiitor sellist töövõttu aktsepteerida. Olukordi kus piirang pole juhtkonna/valitsejate kehtestatud, kõnealused standardi punktid ei reguleeri.\nKuidas mõista standardis toodud fraasi „juhtkonna/valitsejate kehtestatud piirang“?\na. Selle osas pole ühest käsitlust. Kindlasti on selliseks piiranguks juhtkonna pahatahtlikult seatud piirang või soovimatus eemaldada piirangut, mille eemaldamine on talle jõukohane. Vahest võib olla raske hinnata, kas piirang on kehtestatud juhtkonna poolt või tekkinud neist sõltumatult ning seni juhtkonna poolt eemaldamata. Selge ja teostatava plaani olemasolu piirangu eemaldamiseks ning juhtkonna kavatsus selle elluviimiseks võib olla aluseks piirangu käsitlemisele sellisena, mis pole juhtkonna poolt kehtestatud. Kui audiitor sellisel juhul jõuab töövõtu aktsepteerimiseni, peaks ta töövõtu dokumentatsioonis säilitama antud küsimuse käsitlemisel tehtud otsustused.\nKuidas mõista ISA 210 standardis toodud punkti 7 ja ISRE 2400 punkti 29 e), mille kohaselt võib audiitor aktsepteerida juhtkonna poolt kehtestatud piirangu olukorras töövõtu, juhul kui seadus seda nõuab? Kas kriteeriumitele vastavatele ettevõtetele Eestis kehtestatud audiitorkontrolli kohustust saab pidada selliseks olukorraks, millele eeltoodud ISA punkt viitab?\na. Vastus sellele on, et ei saa pidada selliseks olukorraks, kuna Eestis ei eksisteeri kohustust audiitorile töövõtu aktsepteerimiseks. Küll aga eksisteerib kohustus juhtkonnale tellida raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll. Kui nüüd juhtkond ise tekitab piirangu, mis ei lase audiitoritel audiitorkontrolli töövõttu aktsepteerida, siis ainukene lahendus olukorrale on juhtkonna poolt kõnealune piirang eemaldada. Vastasel juhul jääb ettevõttel audiitorkontroll teostamata ning ettevõte läheb teatud aja möödudes sundlikvideerimisele.\n2. Raha makseteenuste pakkujate kontodel:\nViimastel aastatel on Eesti firmad hakanud kasutama makseteenuste pakkujaid (näiteks Paysera, Wise jm). Nende makseteenuste pakkujate puhul ei ole alati võimalik saada klassikalist audiitori saldokinnitust, veel vähem saadetakse seda digiallkirjastatult otse audiitorile. Pangandus muutub, milline on tulevikus aktsepteeritav saldokinnitus audiitori jaoks? Kas juhul kui kinnitust ei saa, millised võiksid olla alternatiivsed protseduurid?\nKui tegemist on auditi seisukohast olulise saldoga, siis peaks alternatiivsete protseduuride juurde pöördumine olema viimane variant ning esmalt ikkagi tuleks proovida saldokinnitust saada. Siinkohal kehtivad kõik samad väliste kinnituste reeglid (loe ka standardit ISA (EE) 505)\nKui saldokinnitust saada võimalik ei ole, siis alternatiivseteks protseduurideks võiksid olla järgnevad:\nAudiitor omandab arusaamise ettevõtte raha protsessist (sh lepingute tingimuste uurimine – kas tegu on raha/rahaekvivalendi või muu nõudega, kas kontol hoitakse ainult raha või võib olla ka kohustusi/garantiisid/tagatisi jms);\nAudiitor omandab arusaamise elektroonilisest keskkonnast, mida vastav pank/makseteenuse kasutaja kasutab, selleks, et audiitor saaks aru, kas talle näidatakse õiget keskkonda (mitte kliendi jaoks loodud demo keskkonda näiteks), kas näidatakse kogu ekraani, mitte väljavõttelist osa sellest (kui audiitor vaatleb protsessi ekraani jagamise teel), kas näidatakse õigeid väljavõtteid ja kas näidatakse nii vara kui ka kohustuste seisu ja kas näidatakse kõiki kontosid jmt;\nKlient logib keskkonda sisse audiitori nähes, näitab saldo seisu/tehinguid ja audiitor eelnevat arvesse võttes inspekteerib neid saldosid/tehinguid. Teostatud protseduur dokumenteeritakse (näiteks kuvatõmmised, audiitori nähes võetud väljavõtte kohene saatmine jm asjakohane);\nTasub arvestada, et alternatiivsed protseduurid on kindlasti ajamahukamad, sest on oluline, et audiitor teeb endale selgeks nii juriidilised kui tehnoloogilised aspektid. Eelnevast tulenevalt tuleks juba töövõtu aktsepteerimise faasis uurida, kui ettevõte kasutab lisaks kohalikele pankadele välispanku või makseteenuste pakkujaid.\n3. Muu informatsioon\nEttevõttel on oluline ebakindlus seoses tegevuse jätkuvusega ning raamatupidamise aastaaruandes avalikustatud info on ammendav ja korrektne. Tegevusaruandes olulist ebakindlust seoses tegevuse jätkuvusega ei mainita ega kirjeldata. Kas audiitor peab oma aruande osas „Muu informatsioon“ kuidagi käsitlema tegevusaruandes olulise ebakindluse kohta info mitte esitamist?\nAudiitori tööd seoses muu informatsiooniga (tegevusaruandega) käsitletakse standardis ISA 720 (muudetud). Standardi nõudest tulenevalt, peab audiitor lugema muud informatsiooni ja kaaluma seda tehes, kas esineb olulisi lahknevusi:\nmuu informatsiooni ja raamatupidamise aastaaruande vahel ja/või\nmuu informatsiooni ja auditi käigus saadud teadmiste vahel.\nKui tehtud töö põhjal teeb audiitor järelduse, et muu informatsioon on oluliselt väärkajastatud, peab audiitor nõudma selle parandamist ning kui oluline väärkajastamine on parandamata, peab audiitori aruande osa „Muu informatsioon“ sisaldama avaldust, milles kirjeldatakse muus informatsioonis esinevat parandamata olulist väärkajastamist. Audiitor ei tee muu informatsiooni kohta mingis vormis kindlustandvat järeldust.\nKuidas toimub ülevaatuse töövõtus riskide hindamine/määramine (kas on olulise väärkajastamise riskid või olulised valdkonnad), ISRE räägib oluline valdkond, kas see tähendab valdkonda, mis on suurem kui üldine olulisus? Milline on praktika?\nStandardi kohaselt peab audiitor tuvastama finantsaruannetes valdkonnad, kus võivad tekkida olulised väärkajastamised. Praktikas määratakse olulisteks valdkondadeks need aruande kirjed, mis ületavad määratud olulisuse, lisaks audiitor mõtleb läbi ka muud valdkonnad, sest olulisuse kontseptsioon hõlmav nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset mõõdet. Oluliseks valdkonnaks võib osutuda ka näiteks tegevuse jätkuvus, tehingud seotud osapooltega, kohustuste täielikkus, pettus jms.\nKas pettuse risk on ülevaatuse töövõtus oluline valdkond nagu auditis? Otseselt ei tulene see kuskilt ISREst, kuid tuleb teha järelepärimisi juhtkonnale. Milline on praktika?\nPettus võib olla oluline valdkond, kuid ei pea olema alati – see sõltub konkreetsetest asjaoludest ja audiitori arusaamisest majandusüksusest ja järelpärimiste ning protseduuride kaudu saadud tulemustest. Standardi kohaselt tuleb teha järelepärimisi, mis peavad hõlmama pettuse või ebaseadusliku tegevuse olemasolu või kahtlust. Juhul, kui on viiteid, et majandusüksuses on toimunud pettus või õigusnormide mittejärgimine, või kui seda kahtlustatakse, peab audiitor vahetama selle kohta infot asjakohase tasandiga või valitsemisülesandega isikutega (kui pole keelatud seadusega), nõudma juhtkonnalt mõju hindamist (finantsaruannetele), kaaluma, millist mõju see avaldab audiitori kokkuvõttele ja tegema kindlaks, kas on vaja raporteerida väljapoole majandusüksust (vaata täpsemalt ka ISRE 2400 (muudetud lg 52)).\nKas ülevaatuse töövõtus võib määrata selgelt tühise vigade piiri (olulisus näiteks 30 000 eurot, selgelt tühiste vigade piir 3 000 eurot). Milline on praktika?\nPraktikas enamasti määratakse ka selgelt tühiste vigade piir, kuid on ka selliseid võrgustikke, kus see lubatud ei ole. Metodoloogiakomisjoni arvates selgelt tühiste vigade piiri määramine ei ole keelatud, kuid standard seda ei nõua.\nTeostades analüütilisi protseduure ülevaatuse töövõtus, peab seadma ootusi (ISRE 2400 p A91), kas iga rea kohta tuleb ootus seada (sh raha ja pank/ omakapital kus ei saa ootusi seada) või piisab kui on seatud ootused KPIde kohta? Kas piisab kui seame ootuse, et samad summad kui eelmine aasta vs+/- olulisus? Milline on praktika?\nOotusi ei pea seadma nende aruande ridade kohta, kus arvnäitajad on alla olulisuse ja/või nende ridade kohta, mis ei ole valdkonnad, kus võivad olulised väärkajastamised esineda. Märgime, et tegu ei ole substantiivse analüütiliste protseduuridega (nagu auditis) ja seega ei pea ootuse kujundamisel lähtuma nendest reeglitest. Küsimuses viidatud punkt toob näiteid informatsiooni allikatest, mida olenevalt töövõtu tingimustest ootuste kujundamiseks kasutada, nendeks on:\nvõrreldava(te) möödunud perioodi(de) finantsinformatsioon, võttes arvesse teadaolevaid muudatusi;\ninformatsioon eeldavate tegevus- ja finantstulemuste kohta, näiteks eelarved või prognoosid, sealhulgas vahe- või aastaandmete ekstrapoleerimine;\nfinantsinformatsiooni elementide vahelised suhted perioodi jooksul;\ninformatsioon majandussektori kohta, milles majandusüksus tegutseb, näiteks brutomarginaali info, või majandusüksuse käibe ja ostjatele esitatud nõuete suhtarvu võrdlemine majandussektori keskmise suhtarvuga või teiste võrreldava suurusega ja samas majandussektori tegutsevate majandusüksuste suhtarvudega;\nfinantsinformatsiooni ja asjassepuutuva mittefinantsinformatsiooni suhted, näiteks tööjõukulud jagatuna töötajate arvuga.\nKa KPI võib olla ootus, oluline on, et oleks põhjuslik seos KPI ja finantsaruandes sisalduvate arvnäitajate vahel ning protseduur annab audiitorile täiendava kindlustunde.\nKas ülevaatuse töövõtus peab dokumenteerima sisekontrollid ja andma enda hinnangu? Milline on praktika?\nStandard ei nõua sisekontrollisüsteemi kaardistamist ja selle toimimisele hinnangu andmist. Standard ütleb, et audiitor peab omandama arusaamise majandusüksuse ja selle keskkonnast, et tuvastada valdkonnad, kus võib tekkida olulisi väärkajastamisi ja tagada alus nende valdkondadele suunatud protseduuride kavandamiseks. Audiitor võib arusaamise omandamisel majandusüksusest ja selle keskkonnast kaaluda ka alljärgnevat (ISRE 2400 (muudetud) lg A78:\ntippjuhtkonna suhtumine ja majandusüksuse kontrollikeskkond, mille kaudu majandusüksus käsitleb finantsaruandlusega ning majandusüksuse finantsaruandlusalaste kohustuste järgimisega seotud riske;\nmajandusüksuse arvestusandmete ja seotud informatsiooni säilitamist tagavate majandusüksuse finantsarvestuse ja aruandluse süsteemide ning nendega seotud kontroll(imehhanism)ide arengutase ja keerukus;\nmajandusüksuse protseduurid tehingute kajastamiseks, klassifitseerimiseks ja summeerimiseks, mis annavad teavet, mis esitatakse finantsaruannetes ja nendega seoses avalikustatud informatsioonis;\nsellised asjaolud, mille tulemusel tuli majandusüksuse möödunud perioodide finantsaruannetes teha arvestusalaseid korrigeerimisi\nPraktikas omandatakse arusaamine (mis ei tähenda alati sisekontrollide üksikasjalikku kirjeldust/kaardistamist ja detailset dokumenteerimist) ja kui selle arusaamise omandamise käigus ilmnevad olulised puudujäägid ettevõtte sisekontrollikeskkonnas, siis sellest tulenevalt kavandatakse edasised protseduurid.\nKas ülevaatuse töövõtus peab dokumenteerima lepingud ja protokollid, saatma juristikirja, pangakirja? Milline on praktika?\nAllpool on ülevaade, mida praktikas tehakse:\nLepingud – oluliste valdkondade olulised lepingud, jah\nProtokollid – jah\nJuristikiri – võib kaaluda kui asjakohane (näiteks kui on pooleli olevad kohtuvaidlused)\nPangakiri – ei ole kohustuslik, kuid seda väga sageli tehakse\n5. Tegevuse jätkuvus\nTegevuse jätkuvuse hindamine üks aasta alates……millest alates siis hinnata? Bilansipäevast? Audiitori aruande kuupäevast?\nHinnates juhtkonna hinnangut majandusüksuse suutlikkusele jätkata jätkuvalt tegutsevana, peab audiitor katma sama perioodi, mida juhtkond kasutas oma hinnangu tegemiseks, nagu on nõutud rakendatava finantsaruandluse raamistikuga või seaduse või regulatsiooniga, kui selles sätestatakse pikem periood. Kui juhtkonna hinnang majandusüksuse suutlikkusele jätkata jätkuvalt tegutsevana katab lühemat perioodi kui kaksteist kuud alates finantsaruannete kuupäevast vastavalt standardis ISA 560 määratletule, peab audiitor nõudma juhtkonnalt oma hindamisperioodi pikendamist vähemalt kaheteistkümne kuuni, arvates nimetatud kuupäevast (ISA 570.13).\nRTJ 1.37 Raamatupidamise aruande koostamisel on juhtkond kohustatud hindama ettevõtte jätkusuutlikust vähemalt 12 kuulises perspektiivis alates aruandekuupäevast. Juhul, kui ettevõtte tegevuse jätkuvuse suhtes eksisteerib ebakindlus (nt ettevõtte omakapital ei vasta äriseadustiku nõuetele), on juhtkond kohustatud avalikustama ebakindlust põhjustavad asjaolud lisades. Juhul kui ettevõte on alustanud tegevuse lõpetamist või on tõenäoline, et ta alustab või on sunnitud alustama lähema 12 kuu jooksul tegevuse lõpetamist, koostatakse aruanne lähtudes RTJ 13 “Likvideerimis-ja lõpparuanded”, mis reguleerib likvideeritavate ettevõtete kajastamist.\nKuigi nimetatud standardid viitavad, et tegevuse jätkuvust Eesti finantsaruandluse standardi järgi koostatavate aruannete puhul hinnatakse 12 kuud alates aruande kuupäevast, läbi bilansipäevajärgsete sündmuste peab audiitor kavandama protseduure ja arvesse võtma kõiki asjaolusid, mis on talle teatavaks saanud arvamuse kuupäevani.\nAudiitorühingu siseselt võib seda perioodi pikendada. Mõnes võrgustikus riskijuhtimise eesmärgil käsitletakse tegevuse jätkuvuse hinnangut sellisena, et see peab lisaks eelpool toodule ära katma aasta alates audiitori arvamuse kuupäevast ning kliendilt palutakse hinnangu pikendamist vastavalt.\n6. Audiitori kohustused seoses RahaPTS-ga\nMis on olulisemad tegevused, mida audiitor peab tegema, olles kohustatud isik RahaPTS seaduse tähenduses?\nAudiitor peab täitma kõiki talle kohalduvaid RahaPTS nõudeid, millest olulisemad on kokkuvõetud järgnevalt:\nAudiitorettevõtjal peavad olema protseduurireeglid, mis sisaldavad hoolsusmeetmeid (mida täidetakse) ja sisekontrollieeskiri (mis aitab protseduurireeglite täitmist kontrollida).\nNendel audiitorettevõtjatel, kellel veel ei ole selliseid protseduurireegleid kehtestatud, võivad aluseks võtta ja vastavalt vajadusele kohaldada Audiitorkogu poolt tellitud ning audiitorettevõtetele kasutamiseks mõeldud protseduurireeglid (mis on kättesaadavad Audiitorkogu Intranetis, dokumentide sektsioonis). Samas protseduurireeglite dokumendis on esitatud ka sisekontrollieeskirja näidis.\nAudiitorettevõtja hoolsusmeetmed näevad ette muuhulgas järgnevat:\nEnne kliendi aktsepteerimist:\nkliendi/klientettevõtte esindaja isikusamasuse tuvastamine,\nklientettevõtte tegeliku kasusaaja tuvastamine\nkliendipõhise riskiprofiili määramine (riskihinnangu mudeli näidis on kättesaadav Audiitorkogu Intranetis dokumentide sektsioonis)\nteavitamiskohustuse täitmine RahaPTS seaduses sätestatud juhtudel;\nosana ärisuhte seirest pöörab audiitorettevõte oma kutsetegevuses suuremat tähelepanu kliendi tegevusele ja asjaoludele, mis viitavad kuritegelikule tegevusele, rahapesule või terrorismi rahastamisele või mille seotus rahapesu või terrorismi rahastamisega on tõenäoline, sealhulgas keerukatele, suure väärtusega ja ebatavalistele tehingutele ja tehingumustritele, millel ei ole mõistlikku või nähtavat majanduslikku või õiguspärast eesmärki või mis ei ole konkreetse ärispetsiifika jaoks iseloomulik.\nMilliseid protseduure peab audiitor tegema, et täita RahaPTS seadusest tulenevat nõuet tuvastada tegelik kasusaaja?\n1. Audiitor teeb päringu registrisse ja dokumenteerib registri kohase info tegeliku kasusaaja kohta. Kohustatud isik saab äriregistrist vaadata infot tegeliku kasusaaja kohta tasuta.\n2. Audiitor küsib kliendilt infot tegelike kasusaajate kohta\n3. Audiitor võrdleb juhatuselt saadud infot registrist pärit infoga ja vajadusel teeb täiendavaid päringuid\n4. Juhul kui audiitoril ei teki kahtlust/ei ole vastuolulist informatsiooni, et kliendilt esitatud andmed on tõesed, ei ole edasised protseduurid vajalikud.Juhul kui audiitoril tekib kahtlus, et kliendi poolt esitatud andmed ei ole tõesed ja/või on andmetes vastuolusid, hindab audiitor, kas tekkinud kahtlust saab maandada täiendava tõendusmaterjali küsimisega.\na) Kui saab maandada ja täiendava tõendusmaterjali saamise tulemusel, on tegeliku kasusaaja tuvastamine võimalik, dokumenteerib audiitor asjaolud ja oma hinnangu aluse\nb) Kui tegeliku kasusaaja tuvastamine ebaõnnestub, siis tegutseda vastavalt RahaPTS par 42 ja 49*\n5. Töövõtu käigus on audiitor valvas, ega ei ole vastuolulist informatsiooni (selleks ei tule disainida eraldi protseduure, tegu on üleüldise hoiakuga iga uue tõendusmaterjali hindamisel eelnevalt saadud info kontekstis, nagu kindlustandev töövõtt ette näeb.)\nAudiitorkogu on välja andnud tööpaberi RahaPTS nõuete täitmiseks, kui mitmest erinevast etapist see koosneb ja millal peavad olema need protseduurid lõpetatud.\n1. Tegeliku kasusaaja tuvastamise protseduurid tuleb lõpule viia enne lepingu sõlmimist.\n2. Kliendi riskiprofiili määramine - kliendi aktsepteerimiseks vajalikus mahus tuleb protseduurid läbi viia enne lepingu sõlmimist, hilisemad täiendused on võimalikud.\n3. Seire – seaduse kohaselt, kui on tavapärasest kõrgema riskiga klient, peab tavapärasest sagedamini kohaldama ärisuhte seiret, sealhulgas hiljemalt kuus kuud pärast ärisuhte loomist, juhul kui ärisuhe endiselt kestab, peab kliendi riskiprofiili uuesti hindama (RahaPTS § 38 lg 3). Metodoloogiakomisjoni hinnangul tuleb tavapärase riskitasemega kliendi töövõtu puhul seiret teha uue info ilmnedes, näiteks kui töövõtu käigus saab teatavaks, et on muutunud omanike struktuur. Kui kestva ärisuhte käigus lepitakse kokku mõnes uues töövõtus, võib sellise töövõtu aktsepteerimistoimingud asendada ärisuhte seirega.\n7. Audiitori aruanded finantsaruannete kohta\nMillal on muu asjaolu/asjaolu rõhutamise lõigu kasutamine kohustuslik.\n1) Kui eelmise aasta raamatupidamise aastaaruannet ei ole auditeeritud (kehtib ka siis, kui teostati ülevaatus – aruanne on siiski auditeerimata), peab järgneva aasta raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel lisama audiitor oma audiitori aruandesse „Muu asjaolu lõigu“, kus ta avaldab, et vastavad arvandmed on auditeerimata.Selline avaldus ei vabasta audiitorit siiski nõudest hankida piisav asjakohane auditi tõendusmaterjal selle kohta, et algsaldod ei sisalda väärkajastamisi, mis mõjutavad oluliselt jooksva perioodi finantsaruandeid (ISA (EE) 710 lõik 14).\na) Eelmisel aastal oli ülevaatuse kohustus:\nXXX OÜ 31.12.2017 seisuga lõppenud majandusaasta aruannet ei auditeeritud kuna ettevõttel puudus auditeerimiskohustus. (Võib lisada, ka, et „XXX OÜ 31.12.2017 lõppenud majandusaasta aruanne on meie poolt üle vaadatud, väljastasime 10.04.2018 selle kohta modifitseerimata kokkuvõtte.“)\nb) Eelmisel aastal ei olnud ei auditi ega ülevaatuse kohustust\nXXX OÜ 31.12.2017 seisuga lõppenud majandusaasta aruannet ei auditeeritud kuna ettevõttel puudus auditeerimiskohustus.\n2) Ülevaatuse teenuse puhul olukorras, ei ole muu asjaolu lõik kohustuslik ka siis, kui eelneva perioodi aasta aruandeid üle ei vaadatud ega auditeeritud.\n3) Kui eelmist aastat auditeeris teine audiitorettevõtja:\na) Auditi puhul – audiitor võib selle kohta lisada „Muu asjaolu“ lõigu (kehtib EFS-iga kooskõlas koostatud aruannete puhul); ISA (EE) 710 lõik 13. Kui audiitor otsustab seda teha, peab ta avaldama:\net eelnenud perioodi finantsaruandeid auditeeris eelmine audiitor;\neelmise audiitori poolt avaldatud arvamuse tüübi ja kui arvamus oli modifitseeritud, siis selle põhjused ja\nselle aruande kuupäeva\nNäidissõnastus (modifitseerimata arvamuse korral):\nEttevõtte 31. detsembril 201X. aastal lõppenud aasta finantsaruandeid auditeeris teine audiitor, kes avaldas modifitseerimata arvamuse nende aruannete kohta 31. märtsil 201X.\nb) Ülevaatuse puhul - olukorras, kus eelneva perioodi aruannet auditeeris või teostas selle kohta ülevaatust teine audiitorettevõtja, ei ole muu asjaolu lõigu lisamine kohustuslik.\n4) Asjaolu rõhutamise ja muu asjaolu lõigud on kohustuslikud teatud bilansipäevajärgsete sündmuste ilmnemisel (ISA 560 lõik 12 punkt b ja lõik 16) ja eriotstarbeliste raamistikega kooskõlas koostatavate aruannete puhul (ISA 800 lõik 14)\n5) Asjaolu rõhutavate lõikude kasutamisel peab audiitor silmas pidama, et:\nrõhutatakse asjaolusid, mis on sellise tähtsusega, et need on fundamentaalsed kasutajate arusaamisele finantsaruannetest;\nSelles lõigus tohib viidata ainult finantsaruannetes esitatud või avalikustatud informatsioonile;\nasjaolu rõhutamine ei asenda modifikatsiooni\nArvestusalaste uurimustööde konkursi 2020 võidutööd ja audiitortegevusega seotud tööd


Metallehistöö: Kividega ehted - Tartu Rahvaülikool\nSellel kursusel sobitame kivisid ehetesse. Sobivad nii kaunid põllukivid ja igasugused looduslikud kivid kui ka poolvääriskivid. Suuremad kivid saetakse vajadusel mitmeks tükiks, nii saab näiteks ühe mustriga tükke kasutada kõrvarõngasteks. ja kaelaehteks.\n11.10 - 08.11.2021\nKividega ehete koolituse teemad:\nKivid, mida saab kasutada metallehetes\nSaagimine ja lihvimine\nÕppe kogumaht on 24 akadeemilist tundi (sh 20 tundi auditoorset ja praktilist tööd, 4 tundi iseseisvat tööd).\nKoolitusel osaleja toob kaasa kivid, mida sobitab ehtesse. Kivid võiksid olla ovaalsed või ümarad lapikud, mille pikem mõõt oleks 1-3 cm või suurem. Juhendaja soovitab suvel mererannast looduse poolt lihvitud kive otsida ning esimesel korral kaasa võtta.\nKursuse hinna sisse ei kuulu poolvääriskivid ning väärismetallid. Kursuse hinna sees on vask, hõbe ei kuulu kursuse hinna sisse. Kui osaleja soovib valmistada ehte hõbedast, siis tuleb hõbeda eest sularahas (vastavalt ehte kaalule) juhendajale eraldi tasuda.\nteab missuguseid kive saab kasutada metallehtes\nvalib sobiva raamistuse ja paigutab kivid\nsaeb, lihvib ja valmistab lihtsamaid metallosi\nEhe vastab jihendaja poolt etteantud nõuetele\nVäino Niitvägi õppis aastatel 1975-81 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis metallieriala, õppinud ja töötanud Armeenias meister Artsrun Berberjani juures, töötanud metallirestauraatorina, Tallinna Vanalinna hariduskolleegiumi metallikoja meistri ja metallehistöö õpetajana, Tartu Katoliku Kooli ja Tartu Erakooli poiste tööõpetuse (metalliehistöö) õpetajana, alates 2007. aastast OÜ Kikkasepa metallikunstnik ja sepp. 2010. aastast alates töötab Väino Viljandi Kultuuriakadeemias metallitöö õppejõuna, Tartu Rahvaülikooli metalliehistöö õpetaja alates 2010. aastast.


Eesti Elu Nr. 40 2020 - Kaire Tensuda\nOlin 2016-2019 Riigikogus ja üsna hõivatud, seetõttu ei olnud energiat seda projekti ette võtta enne eelmist sügist, kui ma kevadel 2019 toimunud valimiste tulemusena ei osutunud enam Riigikogusse valituks. Sotsiaaldemokraatidel läks üldse väga halvasti ja 15 parlamendikohast jäi alles 10. Ka Tallinna ülikoolis, mis on olnud viimased kümmekond aastat mu teine töökoht, tõmmati koormust 2019.a suvel ootamatult kokku. Nii ei jäänudki muud üle, kui tegelda sel sügisel asjadega, mis varasemalt tegemata olid jäänud. Raamatu kirjutamine on üsna intensiivne protsess, kui hoog sees, ongi üsna ebameeldiv mingeid muid asju teha, nii et see muust tööst võrdlemisi hõre sügis 2019 sobis hästi raamatu kirjutamiseks. Kirjutasin kiiresti, sest teadsin, millest kirjutada.\nKas raamatu kirjutamisel olid Sul mingid n-ö raamid eelnevalt paika pandud, et ta sai just selline nagu ta on: kus on palju huvitavat nii Vormsi ajaloost kui tänapäevast, sekka Sinu enda isiklikku elu puudutavat, või kujunes kõik kirjutamise käigus?\nEeltööd tegin päris korralikult, 2019.a suvel lugesin läbi enamiku eestirootslaste eesti keeles avaldatud materjali Vormsist. Need raamatud pole väga laialt levinud, oma seltside poolt kirjastatud raamatuid on rootslased ise annetanud näiteks Vormsi raamatukogule, Tallinnas müüb neid ka Rootsi-Mihkli kiriku müügipunkt. Rannarootslaste kogemus aga tähendab mälestusi ajast enne 1944, kui Vormsi oli tihedalt asustatud rootsikeelne saar ja põgenemisest. Uuemast ajast on Vormsi kohta üsna vähe kirjalikku dokumentatsiooni. See on nüüd hakanud mind väga huvitama.


Hundi ulg: Netikiusajad\nLugesin MERJE lugu ahistamisest. Kirjapandu järgi on vist küll õigem öelda netikiusamisest, kuid antud juhul on ka sõna ahistamine omal kohal. Iseenda jaoks üllatusena jõudsin alles mõned kuud tagasi lihtsa elutõeni - ei tea küll, miks selleni jõudmine mul nii kaua aega võttis, et ju vist neid sõimajaid-kiusajaid on sootsiumis läbi aegade olnud ikka ühteviisi sama palju. Võimalused on lihtsalt muutunud ja anonüümse ärapanemise või mõnitamise magus laks on vaid nupuvajutuse kaugusel - no küll ma talle ikka ütlesin! See oli minu jaoks ikka suur üllatus kui mulle anti viide teatud portaali, kus blogijate teemat käsitletakse järjekindla regulaarsusega. Lugesin ja ei uskunud, et madalalaubaline õelutsemine on omandanud epideemia mõõtmed. Ja küsimus ei ole selles, et blogijad ja blogimine peaks olema kriitikavaba, puutumatu. Ise ju oma tekste avaldame ja elu eksponeerime. Oluline on kuidas meid kritiseeritakse. Kuigi jah, mis ma ikka imestan, sest kõik minu haridusteemalised mõtted kasvõi siinsamas ajaveebis läbi aastate löövad häirekella sellest, et ühiskonna matsistumine algas juba taasiseseisvumise algusest, esimestest reformidest meie hariduses. Ja see protsess jätkub täie hooga.\nNõndanimetatud delfi peldikuseina fenomen on tõestanud seda, et meie hulgas on käputäis aktiivseid haigeid. Blogijate teema lugemine kinnitas seda väidet. Ka Merje/Rentsi "netisõbra" puhul on vihjatud haigusele. Haigele inimesele tuleb muidugi kaasa tunda, aga asjaosalisi vaevalt selle üldinimliku väärtuse rõhutamine lohutab. Loogiline lahendus oleks see, et kui kellegi vaimsed terviseprobleemid muutuvad personaalse sihiga või üldse ümbritsevatele häirivaks, psühholoogilist elukvaliteeti halvendavaks, siis tuleks seda haiget ravida. Ja siit jõuamegi juriidiliste reeglite "mänguilu" rägastikku - faktiväide vs väärtushinnang, kas sitapeast kommenteerija solvang on tavakodaniku olematu au ja väärikuse riive või ühiskonna jaoks mitteohtlik diagnoos. Haiget ei tohi ravida ja tervemõistuslikku matsi karistada.\nOlen minagi haige, uskudes jätkuvalt naiivselt, et sünnipäraseid kiusajaid pole olemas. Need omadused omandavad lapsed sotsiaalse küpsemise käigus ja eeskujudele tuginedes. Sealhulgas netikommentaatoreid matkides. Nähes, et täiskasvanud mölaklusele ei järgne mingit reaalset vastumõju ... Probleem aga kasvab ja paisub ning kogukonnana jätkame üha rohkem raha kütmist voldikutesse, küberkiusamist käsitletavatesse projektidesse, netikäitumist õpetavatesse koolitustesse. Ja tulemus? Piisab ilmuda mõni abipalve kadunud lapse leidmiseks kui kõigist urgastest ujuvad välja onu heinod oma spetsiifiliste ekspertarvamustega.\nAga onu heinod olid kunagi kindlasti normaalsed poisid, mitte netikiusajad.\nPostitaja: Hundi ulg kell 11:42\nVaimselt haigetega ei tehta ka tavaelus midagi. Nad lähevad ravile siis, kui nad ravi ise soovivad või siis kui nad midagi kriminaalselt sooritavad ning politsei sekkub.\nMeil on kortermajas vaimselt haige naine ja see on ikka täiesti masendav periood kui tal kehvad ajad on. Luulud, karjumine jms on täiesti igapäevane. Kuulad ja mõtled, kust see kurjus ja viha küll tuleb ja kuidas see kõik ühe inimese sisse ära mahub. Kaasa saab tunda vaid distantsilt, kui ise ohver ei ole.\n19. veebruar 2018 14:46\nKahjuks nii see haigetega on. Mis aga tervetesse puutub, siis pean ise õigeks, et selle valdkonna juhtumid on dekriminaliseeritud, s.o. kui otsesed kuriteotunnused puuduvad. Küll aga peaks netisõim olema karistatud väärteo korras.\nPärast seda kui üks tuntud inimene nimetas teist tuntud inimest sitapeaks ja nad kohut käisid au ja väärikuse asjus, paljud tõsiselt võetavad inimesed arutamas kompetentselt sitapea tähenduse üle, enam-vähem pärast seda kaduski vaikselt tavainimese jaoks au ja väärikuse kriminaalne mõiste karistusseadustikus. Nüüd on ainult kohtunikel ja vist ka politseitöötajatel õigus aule ja väärikusele.\n19. veebruar 2018 19:30\nKõvad blogiad rinnad kummis nii kuradima äpud keerake kommentaarid kinni ongi vaikus maailmas. Ega kui lombakat aitad ja pärast enam ei aita loomulik, et ta tuleb sulle kallale. Suuremosa blogiatest kannatab meeleolu häirete käes täna tahan homme ei taha. ISE ju kopeerid antud momendil internetist internetti levitades jama noogutad kaasa, samas ütled saad aru, et ainult sinu tegevus saab rikkuda hea interneti.\n19. veebruar 2018 19:45\nTänan, Anonüümne. Sinu arvamust oli huvitav lugeda. Tundub olevat siiralt, nõuandvalt kirjutatud. Ühe väljahingamisega, pausi pidamata. Veel kord, tänan!\n19. veebruar 2018 20:16\nJa minu "inimesed on lollakad"-tõdemus on mõne meelest ülbus ..!\n19. veebruar 2018 21:25\nSelle Merle netikiusaja blogi oli huvitav lugeda, tõeline pärl psühholoogidele ja psühhiaatritele. Ta kustutas oma pikaajalise blogi peale "lärmi" ära ,kuid alustas uuesti...ja ei mingit muutust stiilis!\n19. veebruar 2018 21:41\nVVN, see "inimesed on lollakad" on üpris armsalt öeldud (olenevalt intonatsioonist ...)\nAnonüümne, seda pikaajalist, kustutatud blogi pole kunagi lugenud. See, järelikult värskeim, mida lugesin on stiili poolest mulle sümpaatne - ehe ajaveeb ehk päeviku pidamine ehk märkmete tegemine netis.\n20. veebruar 2018 09:26\nKui kriminaalkorras enam " Sitapea " kasutamine pole karistatav, siis ometi peaks ju jääma mingi sisemine väärikus, mis välistaks vähemalt avalikult ropendamise ?\nKaristatav ei ole, siis võib kirja panna, mida sülg toob ? Nii saan mina asjast aru . Ma muidugi ei ole tuttav lingiga, mis kuluaarides ringleb, ja mis üldse selle postituse põhjuastas . Aga seda matslust on viimasel ajal nii palju, et mina enam ei viitsi isegi erutuda .\n21. veebruar 2018 12:15\nAitäh, Anonüümne. Teksti alguses olevale lingile vajutades satud Sa lehele, mis minus resonantsi tekitas.\nAga see sitapea asi. Naljakas kohtuprotsess oli. Ja seda sõna pandi asja arutamisel kirja kindlasti vähemalt sadu kordi siis ja sama palju hilisemalt. Mina kasutasin seda sõna selles tekstis teadlikult ja sihilikult. Peaks olema ilmselt mõistetav, miks.\n21. veebruar 2018 14:02\nÄä pane pahaks, aga ma ei taha enam lehtigi onlines lahti lüüa . Kuigi isiklikult leian, et algselt oli Mats oma olemuselt tore mees, ajapikku on nimele kehv kõla man tulnud. Kinldlasti on ka praegu hulganiselt lihtinimesi, kes nn . aadlikele iga kell silmad ette annavad . Miskipärast tõuseb kõnts tippu või pinnale .( Kerge kaalu ja tühja sisu pärast? )Paraku ma olen matsluse doosi protsentidega kätte saanud. Otseselt ei erutu, kuna enam ei üllatu; aga ei huvita ka enam. Kui poleks tasakaaluks youtube ja veel mõnda väärt saiti, võiksin internetist südamerahuga loobuda. Televiisorist juba loobusin .\n21. veebruar 2018 14:29\nMina arvan samuti, et Eestimaa on täis tublisid inimesi, kes teevad vaikselt ja hästi oma tööd, proovivad hakkama saada oma pereasjadega ja vangutavad pead ümbritseva hääleka vähemuse üle, kes pidevalt tooni annavad. Jääbki väärastunud pilt, et see, mis pinnal ujumas, see ka sügavamal.\n22. veebruar 2018 12:59\nTeatud arengupeetuse või pahatahtlikkuse astmest edasi ei aita enam yhiskonna kaastunne, mõistmine ega haige inimese eripärade austamine, vaid vana kodusõjaveteranina ytlen otse - pätti tuleb kõnetada tema oma keeles.\nMida iganes see teie jaoks ka ei tähenda, aga nagu mina oma päriselus ja teie lugedes neid lehti nägime, siis karistamatus õhutab soovi katsetada veelgi jõhkramat kiusamist ja vägivalda. Yks võimalus netikiusajast vabaneda on hakata vastu, selle peale läheb see isik nii raevu, et viskab oma maski eest ja kaotab viimasedki kaasatundjad.\nEespool oli kommentaar kortermajas elavast vaimuhaigest. Asi on lihtne. Kui TEID JA TEIE PERET, töölkäijaid, kes tahavad õhtul puhata ja öösel magada, või lapsi, kes kardavad ja lähevad sellise karjumise ja ulgumise peale endast välja, siis on kodanikul oma pere kaitseks õigus teha politseile avaldus kodurahu, avaliku korra vms rikkumise eest. Ei ole mingit õigustust , et aga ta on ju haige, blä blä blä. Kui inimene karjub, laamendab, jne, kutsuge politsei ja tehke antud rikkumise kohta avaldus. Tähtis pole see, mida see jauraja tunneb, vaid et teil pole oma kodus võimalik elada. Naistele on jah õpetatud, et ole kena, kannata ära jms, aga pole võimalik ega ammugi normaalne kogu elu oma vajadusi eirata ja elu elamata jätta.\nMulle on politseis öeldud, et isegi kui mõne avalduse peale justkui midagi ei toimu, siis ykskord saab neid lihtsalt nii palju, et tekib nö avalik huvi pikaajaliselt korda rikkuv isik yhiskonnast mõneks ajaks eemaldada. Kahjuks inimesed aga ei oska oma huve kaitsta ja nii on ameynikud harjunud mugavuse ja pätid jm jaurajad karistamatusega vaiksemate inimeste, eriti aga naiste, laste ja vanurite kallal möllates.\nKaitskem ennast, sest kahjuks keegi teine seda ei tee.\n22. veebruar 2018 15:34\nSamas kuskil peab mingi adekvaatsus pesitsema, sest hull on võimeline kuulma hääli mida sina ei kuule ja sinu kohta siiralt avaldusi teha, ja sa pead suutma tõestada, et sa ise kamel ei ole. KUI lihtsalt kaastundest levtada mingi mis tundub ainult tõene olema, siis võib endale klouni mütsi meetoo silmini tõmmata, täpselt sama nagu vanuritega hooldekodus.\n22. veebruar 2018 17:43\n23. veebruar 2018 08:49


Maastikuline Traxx oma Traxxase jaoks minge kuhu iganes - Sõidab\nMaastikuline Traxx oma Traxxase jaoks minge kuhu iganes\nSuhtumine on suurepärane, kuid kusagil peate selle ühendama võimekusega. Kui räägite kaugjuhtimispuldiga autodest, võib Traxxas TRX-4 suhtuda kuhugi, kuid isegi sellega võib siiski olla kohti, mida see roomik lihtsalt ei saa roomata. Siis vajate uut maastiku Traxxi.\nPõhimõtteliselt paagilaadsed turvised, mis asendavad teie TRX-4 rattad.\nNendel turvisel on suur kokkupuuteplaaster, mis koos haarduva pinnaga võimaldavad turvisel ronida peaaegu kõigil maastikel sügavaimast mudast kõige kobedama liivani. Reguleeritava pingega kujundatud rööbasteid saab vastavalt teie praegusele vajadusele pingutada või lõdvendada. Rippuvad teerattad võimaldavad rööbastel kohaneda maastikuga, nii et te ei libise.\nTraxxas lisas ka õliga täidetud amortisaatorid, et pöörlevat liikumist kontrollides veelgi haarduda. Lisaks lisavad rajad veel 16 mm kliirensit, võimaldades teil mööda kõrgemaid objekte ringi liikuda, ilma et oleksite keskelt kõrgemad.\nRööpad on täielikult kokkupandud ja paigaldamiseks valmis, mis võtab vaid paar minutit (mõned mudelid võivad vajada teie auto keha kerget korrastamist). Rajad on ka ilmastikuoludeks valmis tänu veorataste tihendatud laagritele - saate neid radasid läbi lompide sõita, üle ojade ja isegi läbi lume põlema rada.\nTraxxi pikem tagumine ajam võimaldab ka järsemat ronimist. Ja kui rajad on lõpetatud, saate need hõlpsasti ladustamiseks lihtsalt taaskasutatava polüstüreeni sisemusse viia.\nTRX-4 maastikuauto Traxx on saadaval nelja komplektina ja müüakse Amazonil 200 USA dollari eest.\nKui otsite viisi, kuidas anda oma TRX-4-le võimalus oma varukoopiaid varundada, siis peate seda tegema lisades maastiku Traxx komplekti.\nmis telefon pewdiepiel on


Otsingute salvestamine | Otsing EBSCO andmebaasides (TÜ kasutajatele)\nSearch History ja otsingute salvestamine\nNäete oma käesoleva otsingusessiooni ajal tehtud otsinguid, kui valite Advanced Search all lingi Search History. Seal saate otsinguid uuesti käivitada ja ka salvestada, et järgmine kord sama otsingu juurde tagasi pöörduda.\nOtsingute salvestamiseks tuleb teha endale isiklik EBSCO kasutajakonto. Selleks klõpsake üleval ribal lingil Sign In , seejärel Create a new Account, täitke väljad nõutavate andmetega ning vajutage Submit. Saate teate Your account has been created ning edasi klõpsates OK, olete sisse loginud personaalse kasutajana.\nSearch History alla saab salvestada otsinguid ka Alert-teenusena. See võimaldab saada andmebaasilt teateid lisandunud uute artiklite kohta. Valige otsing, mis andis relevantseid tulemusi, salvestage see ning valige Alert.\nValige etteantud võimaluste seast info saamise sagedus, kestus, sisestage e-posti aadress ja saadava kirja subject. On veel mitmeid valikuid, mis kujul seda infot võib saada. Lõpuks klõpsake Save.\nTäpsemalt otsingutulemuste edastamise kohta andmebaasist vt EBSCO Discovery õppematerjalist https://sisu.ut.ee/edsjuhend/otsingulugu.


China Glaze Gelaze geellakk Avalanche 9,76ml @ Kosmeetikakaubamaja\nKosmeetilised tarvikud (119)\nEsileht » Küüned » Geellakid » China Glaze Gelaze geellakk Avalanche 9,76ml\nChina Glaze Gelaze geellakk Avalanche 9,76ml\nLaos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 30\nGelaze Geellakk Avalanche\nTootekood: 42411\t, Laoseis: 12\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 45 päeva\nTootekood: D40005410\t, Laoseis: Hetkel otsas\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 14 päeva\nTootekood: 42466\t, Laoseis: 3\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 45 päeva\nTootekood: 42535\t, Laoseis: 32\nEzFlow TruGel Geellakk Baby Doll 14ml\nTootekood: 42408\t, Laoseis: Hetkel otsas\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 45 päeva


Paigalda rakendused BeautyPlus - Easy Photo Editor\nPaigalda BeautyPlus - Easy Photo Editor APK\nBeautyPlus kaamera muudab igapäevaelu pilte täiuslik, jagatavad fotod.\nKasutatud üle 100 miljonit inimest üle maailma\nVäljenda oma stiili ja isikupära äsja ümberehitatud AnimeCam saadaval BeautyPlus. Nüüd teid ja teie sõbrad saavad kõik kannavad lõbus anime filtrite võttes rühma selfie't!\nUUS! AnimeCam - Kasutage seda lõbus funktsioon muuta oma selfie't animeeritud kollaažid! Väljenda oma loovust ja teha oma sotsiaalse meedia konto paistma unikaalset mänguline filtrid ja raamid!\nIlu ja moeajakirjades ei tohiks olla kõik lõbus!\nLoomine ilus ja loomulikumad foto ja video selfie't pole kunagi olnud lihtsam. Mis BeautyPlus saate kustutada plekid, sile nahk, heledaks silmad, valgendama hambaid, muuta silma värvi, lisada filtreid ja eriefektid, hägustada fotosid ja palju enamat.\nSee on meie väike saladus!\nBeautyPlus töötanud tuntud meigikunstnike fotograafid ja reaalsed inimesed just nagu sina arendada täiuslik foto retušeerimise app - vahend, mis on nii lihtne kasutada ja annab veatu tulemusi. Muudatusi on nii peen keegi kunagi rikkekahtlusega olete kasutanud rakendust, mis võimaldab teil näidata oma loomulikku ilu ilma karm filtrid.\nIlu kaamera lisab jumet täiusliku nägu ja autoportreede pildid\nRetušeerimine nahatooni kasutades meie eksklusiivne naha silumiseks makeover vahend\nBlemish eemaldaja võimaldab teil teha vistrikud ja muud nahaprobleemid kaovad vaid kraani\nErase kotid ja tumedad ringid all silmad\nHeledus silmad ja teha need pop fotod\nEdit silmade värv sobitada oma juuste värv ja soeng kasutades kohandatud kontaktid\nluua täiuslik Smile\nilu toimetaja hammaste valgendamine toob välja loomulik ilu oma naeratus\nVõtke täiuslik selfie puhta naeratus iga kord\nLive Auto-viimistlus ( NEW !!!)\nvaja teha kiirviimistlus? Las meie fototöötluse teha tööd teile! Viimistlema kasutades erinevaid eriefekte ja koheselt eelvaate foto või video live in BeautyPlus. Vali üks soovite ja võtke veatu foto või video vaid ühe klõpsuga.\nAndke oma pildid fantastiline uus välimus meie ainulaadne mõju harjad: Glow, neoon, tähti, südameid ja nii palju, et rahuldada oma kujutlusvõimet umbes naljakas selfie. Naudi vabakäejoonistusi paljude värvide, mida saab valida.\nBlur: Selfid koheselt võtta professionaalne ilme kiire hägusust. Pühkige lihtsalt kohaldada mõju!\nCrop: Täiuslik foto on vaid üks põllukultuuride ära! Puuduta suurust ja trimmi\nfotofiltrit: Alates romantiline dramaatiline, meil on kümneid eriefektid teha oma pilte pop\nProfessional: suurendage, venitamine, Slim ja Pööra funktsioonid annavad teile vabaduse muuta oma pildid nii, nagu soovite, kõik lihtne pühkimisega ja kraanid!\nSelfid ei ole kõik - BeautyPlus töötab nii näoga sõidusuunas ja välimine videokõnekaamerat\nSelfie Timer ehitatud nii saad välja sobivaim käed-vabad shot (# ) Mitu nägu tunnustamise saate minna rühmafoto! BeautyPlus aitab teha kõik ilus\nPerfect valgustus isegi kõige pimedamal kohtades. Hämaras? Pole probleemi! BeautyPlus automaatselt kokkupuude\nValmis jagamine. Kui olete redigeerimise, saate jagada populaarne sotsiaalse saidid nagu Facebook, Instagram, Twitter ja Snapchat otse BeautyPlus\nJagage oma pilte (ja tagasiside) koos meiega!\n• kontoga: http://www.facebook.com/beautypluscom\nKui sulle meeldib BeautyPlus, veenduge, et alla laadida meie virtuaalne meik app MakeupPlus\n1.AnimeCam nüüd multi-nägu tunnustamise capabilities2.Makeup eemaldamise tööriist nüüd availableFollow @beautyplusapp Instagram ja Twitter rohkem ilu nõuandeid ja õpetused!


Eesti 21. jaanuar 2012\nJane Snaith leiab, et laps peab üles kasvama päris perekonnas. Tema kasvatabki peale oma kahe lapse ka kaht kasulast. Pildil on ta koos kasutütar Mariaga. Foto: Rene Suurkaev, Eesti Päevaleht\nSiberlaste mäss. Kaug-Ida ja Siber kaugenevad Moskvast 141\nHelme korraldatud konkursile olid kutsutud vaid Kremli lemmikbürood 761\nKriis tegi hambaravi paljudele soodsamaks 53\nMart Jesse: riigikohtu dilemma: kas elatusmiinimumile vastav pension on väärikas? 320\nTallinna kesklinna suurarendust saadavad pentsikud vaidlused ja uskumatu praak 156\nKirt kogub viskevõimsust. Kes teistest odameestest ületab esimesena 70 meetri joone? 7


Sildam: Otiga töötamine oli minu elu üks põnevamaid perioode - Äripäev\nSildam: Otiga töötamine oli minu elu üks põnevamaid perioode\n18. oktoober 2008, 16:25\nHille Tressum 18. oktoober 2008, 16:25\nUrmas Oti saate Happy Hour toimetamine ja\nseega koos Urmas Otiga töötamine oli minu elu üks põnevamaid perioode, meenutas\npresidendi Toomas Hendrik Ilvese pressinõunik Toomas Sildam.\n"Urmas õpetas mulle ja mina õppisin temalt rohkem kui paljude varasemate aastate jooksul kokku. Eelkõige vahedat intervjueerimist, laiemalt inimestega suhtlemist ja veel üldisemalt inimestest hoolimist. Teleekraanil halastamatu küsimuste tulistaja, oli Urmas pärast saadet - kui ta alati meeskonna kokku võttis - otsekui hoolitsev perekonnapea, kes muretseb, kas lastel on koolitükid tehtud ja gripirohi võetud," rääkis Sildam aripaev.ee-le.\nSildami sõnul oli Oti süvenemisvõime erinevatesse teemadesse ja seejuures hästi kiirelt muljetavaldav. Nagu ka tema mälu, mis ahmis taustamaterjali saatekülaliste kohta ning pani selle kõik vajalikele riiulitele, et saate ajal oleks see täpselt õiges kohas ja õigelt kasutatavana leitav.\n"Teda huvitasid nii paljud asjad, et sellest võis pea ringi käia. Muusika (seal oli ta tõeline spets), tennis (jälgis pidevalt teleülekandeid), kino (ülisuur videokogu kodus), poliitika (teadis ka kõige varjatumaid hoovusi), autod, reisimine... Aga eelkõige oli ta inimene, kellega sai arutada väga paljusid asju ning kes oskas olla heaks nõuandjaks. On ebaõige rääkida Urmas Otist ainult kui teletähest. Sama olulised nagu intervjuud on ka tema kirjutatud, koostatud või kirjastatud raamatud," tõi Sildam esile teletähe mitmekülgsust.\nMuidugi olid imetlusväärsed Urmas Oti eneseusk ja elutahe, mis aitasid tal viimased - eriti keerulised - aastad püsti seista, lisas ta lõpetuseks.\nReedel, 17. oktoobril suri pärast pikka ja rasket haigust suri 53aastaselt legendaarne teleajakirjanik Urmas Ott.\nOtt sündis 23. aprillil 1955. aastal. Ott alustas Eesti Televisioonis oma kuulsaid vestlussaateid 1986. aastal. Populaarsete intervjuudega N. Liidu tuntud kultuuri- ja ühiskonnategelastega saavutas ta kuulsuse ka väljaspool Eestit.\nUrmas Ott on saateid teinud ka Eesti eratelekanalites ning raadios. Tema tuntuimad ja armastatumaid saated olid teiste seas näiteks Carte Blanche ja Happy Hour.\n18. October 2008, 16:25


Kõik külastatuimad veebilehed on ümber registreeritud — Eesti Interneti SA\nKõik külastatuimad veebilehed on ümber registreeritud\nLoetud päevad enne ümberregistreerimata domeenide ajutist väljalülitamist tehtud seire näitab, et Neti.ee poolt avaldatava külastatavuse TOP 100 nimekirjas olevatest .ee-domeenidest on ümberregistreeritud 100 protsenti.\n„Domeenide registreerijad on olnud hoolsad ja kellel on oma domeeni vastu huvi, on nime 7 kuu jooksul ümberregistreerinud. Tagasiside põhjal registreerijatelt võib öelda, et ümberregistreerimata on tänase seisuga veel mõned üksikud kasutuses olevad domeenid, enamik ümber registreerimata domeenidest on ilmselt omanike jaoks oma aja ära elanud ning ümber registreerimisele ei lähe. Need muutuvad pärast registrist kustutamist vabaks,” ütles Eesti Interneti SA juhatuse esimees Marek-Andres Kauts. Kokku on Eesti Interneti SA-l registreeritud domeene 49417, millest 11543 on uusi ja 37874 ümberregistreeritud vanu domeene. Ümber registreerimata on tänase seisuga veel 40 000 vana korra järgi aastatel 1992 kuni 2010 registreeritud domeenidest.\nEelmisel nädalal alustas Eesti Interneti SA Euroopa Regionaalarengu Fondi toel teavituskampaaniat „Hoia oma veebikodu“, mille eesmärk on teavitada neid, kelleni varasem otseteavitus pole uuendamata registriandmete tõttu jõudnud.\nOma domeeni saab kontrollida aadressil www.internet.ee. Ümber registreerimata domeenid lülitatakse 6. veebruaril tsoonifailist välja, mis tähendab, et kuni ümberregistreerimiseni lakkab ligipääs antud domeeninimega seotud veebilehtedele ja e-posti kontodele. Juhul, kui kahe kuu jooksul (kuni 06.04.2011) ei ole endiselt avaldatud soovi domeeni ümber registreerida, muutuvad ümberregistreerimata domeeninimed vabaks, mis tähendab, et kõigil soovijatel on võimalik neile pretendeerida.\nEesti Interneti SA on Vabariigi Valitsuse ja Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu (ITL) poolt asutatud organisatsioon, mille eesmärk on Eesti .ee maatunnusega tippdomeeni haldamine. Domeenireeglid ja -tasud .ee, pri.ee. com.ee,fie.ee ning med.ee osas kinnitab konsensusliku otsusega Eesti Interneti SA 6-liikmeline nõukogu, mille pooled liikmed nimetab ITL ja pooled liikmed riik.


ÜLEVAADE ⟩ Tallinna kinnisvaratehingute arv ja hind augustis langes - Kodu\nÜLEVAADE ⟩ Tallinna kinnisvaratehingute arv ja hind augustis langes\nTallinna kinnisvaratehingute arv ja hind augustis langes\nKinnisvaraturg on uue hooaja ja pensioniraha ootuses. Foto: Shutterstock\nAugustis tehti Tallinnas 931 kinnisvaratehingut, mis 10 protsenti vähem kui juulis. Pealinna korteri keskmine ruutmeetri hind langes kuuga 1,3 protsenti 2301 euroni, analüüsib Baltimaade suurim kinnisvarafirma 1Partner Maa-ameti statistikat.\nMartin Vahteri sõnul on turul tunda uue hooaja ja saabuva pensioniraha ootust, kuid vähemalt septembri esimeste päevade kinnisvarakuulutuste vaatamise statistika märkimisväärset hüpet ei näita. «Pigem on kinnisvaraturg kevadega võrreldes praeguseks rahunenud,» ütles Vahter.\nPraegu on erinevatel põhjustel korraga liikvel rohkem vaba raha kui kunagi varem. Majandus kasvab, börside tõus ja IT-buum on paljud inimesed jõukaks teinud, samuti lisandub septembris umbes miljard eurot teisest pensionisambast väljamakstavat raha.\nAlahinnata ei saa ka rahatrüki- ja inflatsioonihirmu kombinatsiooni. Tarbimisralli tuleb paratamatult ja ratsionaalsem osa sellest rahast jõuab ka kinnisvaraturule,» sõnas Vahter ning lisas, et sel aastal me ilmselt nii aktiivset kauplemist kui kevadel, ei näe.\n«Pangad kontrollivad laenamist ja inimese finantsvõimekust õnneks küllalt rangelt. Kinnisvara osas otsivad inimesed peamiselt endale paremat kodu ning saabuv pensioniraha võib anda selleks piisava lisa, et sissemaks kokku saada. Läbi ühisrahastuse ja fondide jõuab osa rahast turule ka investeeringutena,» märkis Vahter.\nAugustis müüdi Tallinnas 711 korterit, mis on 5,6 protsenti vähem kui juulis. Korteri keskmine ruutmeetri hind langes kuuga 1,3 protsenti, kuid oli mullu augustiga võrreldes 11 protsenti kõrgem. Pealinna kalleim korter müüdi 582 000 euro eest.


Naiskond alistas tulises derbis Levadia - FC Flora\nNaiskond alistas tulises derbis Levadia\nFC Flora esindusnaiskond võõrustas meistriliiga viimases voorus, enne tabeli poolitamist, tulises linnaderbis FC Levadia naiskonda ning võttis magusa 3:2 võidu.\nTekst: Brandon Paimal.\nMõnusal suvisel õhtupoolikul peetud kohtumine algas mõlemapoolse üksteise kompamisega, kuid Levadia oli esimesel veerandtunnil veidi aktiivsem pool. Vallati palli ning otsiti auke Flora kaitseliinis. Sarnaselt naiskondade esimesele kohtumisele sel hooajal oligi just Levadia see, kes skoori avas. Umbes kümneminutilise mängu järel kasutas ebakõla Flora karistusalas ära Mari Abel, kes palli kindlalt posti kõrvale saatis – 0:1!\nPärast avaväravat aktiviseerus ka kodumurul mänginud Flora naiskond, jõudes aina enam vastase karistusalla. Tihti üritati ka kauglöökidega Levadia puurilukku üle mängida. Mängu jälgima kogunenud 70-pealise publiku rõõmuks sahistati peagi ka külaliste väravavõrku, kui pooletunnise mängu järel suutis Levadia väravavaht Maarit Kori tõrjuda paremalt äärelt tulnud kauglöögi, kuid teise pallini jõudis esimesena Katrin Loo, kes nahkkera kindlalt võrku saatis – 1:1!\nFlora jätkas tempokalt juhtvärava püüdmist, kuid vaatamata mitmetele headele võimalustele ja karistusala lähistelt teenitult karistuslöökidele püsis avapoolajal skoor muutumatu.\nTeist poolaega alustas kodunaiskond isukalt ja juba mõneminutilise mängu järel teeniti nurgalöök. Seda, mis edasi juhtus ei osanud ilmselt ka väravaautor ise oodata. Ragne Hindrimäe suurepärane nurgalöök ehmatas nii Levadia kaitseliini kui puurilukku, lennates praktiliselt otse väravavõrku – 2:1!\nFlora jätkas domineerimist, kuid mitmed rünnakud peatas äärekohtuniku tõstetud suluseisulipp. Kuigi Flora naiskond kontrollis kohtumist, ei jätnud ka levadialannad viigivärava üritamist ning peagi pääses Vlada Kubassova väravavahiga silmitsi ning saatis palli kindlalt alla nurka. Olukorras oli ka suluseisu hõngu, kuid kohtuniku lipp seekord ei tõusnud – 2:2!\nMäng jätkus pigem Levadia väljakupoolel ning florakad jahtisid isukalt võiduväravat. Umbes kümme minutit enne kohtumise lõppu ennetas terve mängu ründes aktiivselt tegutsenud Getter Saar suluseisu ning väravavahiga silmitsi pääsedes ei eksinud – 3:2!\nFlora kontrollis edasist mängu kulgu lõpuni ning kuigi omad võimalused tekkisid ka Levadial, siis trahvikasti jõudnud pallid klaariti kindlalt kaitsjate poolt või lõpetasid need Flora väravasuul seisnud Mari-Ann Ploompuu süles.\nSarnaselt eelmisele omavahelisele kohtumisele võttis Flora linnaderbist 3:2 võiduga väärtuslikud kolm punkti ning kindlustas tabelis teist positsiooni.\nLiidrikohal olevast Pärnu JK-st jäädakse kuue punkti kaugusele, kolmandal kohal paiknevat Levadiat edestatakse juba 11ne silmaga.\nFlora naiskonna peatreener Aleksandra Sevoldajeva võtab derbipäeva kokku: „Raske mäng oli. Eelkõige sellepärast, et ise tegime mitmed olukorrad päris keeruliseks. Olime liiga kärsitud ja jooksutasime end sellega veidike kokku, vastane mängis üpris kompaktselt ja kaitses hästi. Positiivne on muidugi see, et tekitasime palju ohtlikke olukordi, millest realiseerisime küll vaid kolm, kuid võiduks sellest piisas. Tulemusega olen rahul, kuid tööd on vaja veel teha!“


Sjuchinfu kapslid (natokinase-veresoonte puhastaja) - Korditseps - Jumalate kingitus\nAvalehtTootedOrganismi puhastus ja toitSjuchinfu kapslid (natokinase-veresoonte...\nEsileht / Organismi puhastus ja toit / Sjuchinfu kapslid (natokinase-veresoonte puhastaja)\nSjuchinfu kapslid on loodud trombide lahustamiseks ja veresoonte puhastamiseks jääkainetest. Toote põhikomponentideks on nattokinaas (natokinase), viinamarjaseemnete ekstrakt, viielehelise ginostemma ekstrakt ja želatiin. Näidustused: peale insulti ja infarkti, südame isheemiatõbi, kõrgvererõhu tõbi, diabeet, kõrge vere kolesterool. Toote valmistamisel on rakendatud kaasaegseid kõrgtehnoloogiaid.\nKategooria: Organismi puhastus ja toit Tootekood: 3290\nParaneb organismi drenaazisüsteem ja shlakkidest puhastumine\nFunktsionaalne toime: vedeldab verd, suurendab veresooni läbiva vere mahtu, millega parandab kudede varustamist hapnikuga ja mitmesuguste toitainetega; parandab veresoonte seinte elastsust; tõkestab trombide teket ja soodustab nende lahustumist; parandab nägemist; suurendab luude tihedust; liigesehaiguste korral leevendab liigesevalu, samuti vähendab\nliigese-ja lihasevalu suurte füüsiliste koormuste ajal; vähendab lümfi viskoossust; soodustab organismi puhastumist jääkainetest; lagundab onkoloogilisi rakke katvat fibriinikihti, mis võimaldab tapjarakkudel vähirakud ära tunda ja need hävitada.\nViinamari on tsivilisatsiooni ajaloos üks vanimaid kultuure. Teda nimetatakse ka „pikaealiste marjaks“. Idamaades emad, kellel pole rinnapiima, toidavad rinnalapsi pehmesse riidesse mähitud kuivatatud viinamarjadega.\nViinamarjaseemnetest valmistatud ekstrakt on looduslike biaflavonoidide (sh. proantotsüanidiinid ja katehhiinid), aga ka asendamatute rasvhapete ja vitamiinide allikas. Kogu see keeruline ja tasakaalustatud biokompleks avaldab ülimalt soodsat mõju kogu organismile, eriti aga südame-veresoonkonnale, ning tugevdab efektiivselt juuste ja küünte\nstruktuuri; aktiviseerib rakkude regeneratsioonivõimet, hoiab epidermi ja naha sisestruktuuride niiskuse taset; soodustab nahakihtide hüdratsiooni ja elastsuse eest vastutava gialuroonhappe säilimist.\nPolüfenoolid vähendavad intoksikatsiooniprotsesse organismis, aeglustades kogu organismi ja naha vananemist, tõstavad veresoonte elastsust ja toonust; nad on efektiivsed ateroskleroosi ja hüpertoonia profülaktikaks ning omavad põletikuvastast, antitoksilist ja allergiavastast toimet. Viinamarjaseemnete proantotsüanidiinid on ühed võimsamad looduslikest antioksüdantidest. Aktiivsuselt ületavad nad E vitamiini peaaegu 50-kordselt ja C vitamiini 20-kordselt. Nad parandavad veresoonte tugevust ja elastsust, vähendavad trombide tekkimise ohtu.\nSamas saponiinide sisaldus ginostemmas ületab tunduvalt ženšenni. Kui ženšennis on saponiine 20, siis ginostemmas 84. Saponiinid on looduslikud orgaanilised ühendid (glükosiidid), mis muuhulgas osalevad hormoonide sünteesis. Nii Hiinas kui mujal maailmas läbiviidud teadusliku uurimistöö tulemusel on selgunud, et ginostemma omab selgelt\nväljendunud tervendavat toimet südame-veresoonkonna süsteemi haiguste, arteriaalse hüpertoonia, onkoloogiliste haiguste ja AIDSi korral, aga ka stressisituatsioonides. Viieleheline ginostemma mõjutab lipiidide ainevahetust ja on ideaalne vahend kõhnumiseks. Ta alandab kolesterooli ja suhkru sisaldust veres, tõkestab ateroskleroosi teket. Preparaati on kõrgelt hinnanud Ülemaaimne Tervishoiuorganisatsioon.\nMärkus: ettevaatust, kui toodet tarvitatakse samaaegselt verdvedeldavate ravimitega (aspiriin).\nOle esimene, kes hindab toodet “Sjuchinfu kapslid (natokinase-veresoonte puhastaja)” Tühista vastus


Linalaps » EST » Kandmine » Lapse kandmine nägu väljapoole\nÜks teema, mis kandmisvahendite valikul ikka esile tuleb, on lapse kandmine nägu väljapoole. Mõned allikad ei poolda niisugust kandmist üldse, teised leiavad, et seda on siiski võimalik teha ka piisavalt hästi.\nEsiteks lapse asendist, paraku pole võimalik panna last nägu väljapoole konnaasendisse. Jalgade vahele jäävat kangast ei ole võimalik tõmmata piisavalt laiaks, jalad jäävad otse alla rippuma ja nii ei saa ka laps selga kumer olla. Kandja rind ja kõht suruvad lapse selga nõgusaks. Pead veel mitte hoidval lapsel pole võimalik pead toetada. Toetuspinda ei saa jaotada ühtlaselt, laps toetub kogu oma raskusega alakehale. Last nägu väljapoole kandes kaovad ära kõik aktiivse kandmise eelised - laps ei saa oma jalgade ja kätega vanemast kinni haarata ja tasakaalu hoida, laps lihtsalt ripub.\nSiiski on võimalus, kuidas last saab kanda nägu väljapoole nii, et lapse puusad on lahti ja selgroog kumer. Selleks sobib hästi nn. buddha-asend. Selle kandmisviisi puhul on lapse jalad ees nagu rätsepistes. Meie jaoks tundub selline asend kummaline, kuid lastele see enamasti meeldib. Tasub meeles pidada, et seda asendit ei saa kasutada lapse puhul, kes veel kindlalt pead ei hoia.\nLast nägu väljapoole kanda on kandja jaoks märksa raskem kui kõht kandja poole, sest lapse raskus jaotub halvemini. Laps nagu ripuks kaelas, mitte ei sobitu kandja kehaga nagu aktiivsete kandmisasendite puhul.\nNägu väljapoole kandes puudub lapsel kandjaga silmside. Ta ei näe vanema reaktsioone ega saa vanemaga suhelda. Ka puudub niiviisi kandes lapsel võimalus end liigse info eest kaitsta. Kõht kõhu vastu olles pöörab laps väsides või kartes pea otse ja peidab oma näo ära, teistpidi olles tal see võimalus puudub. Seega, kui otsustad last nägu väljapoole kanda, tee seda tuttavas ja rahulikus ümbruses. Kontakti luua püüdvad võõrad onud-tädid, kihutavad autod ja ootamatult haukuma hakkavad koerad on lapse jaoks ärritajad, mitte arendav info.\nKokkuvõttes soovitaks nägu väljapoole kandmisest üldse hoiduda (nii kandmisvahendiga kui kätel kandes), kui lapsele pole seda võimalust pakutud, ei oska ta seda ka tahta. Kui tegemist on rahutu lapsega, kes tahab väga ringi vaadata ja end kõht kõhu vastu asendis ahistatuna tunneb, tasub proovida hoopis puusal ja seljapoolel kandmist. Puusal saab pika kootud lina ja mõnel puhul ka rõngaslinaga kanda alates sünnist. Seljapoolel üldjuhul last, kes ise juba kindlalt pead hoiab. Puusal saab laps vaadata soovi korral nii käimissuunas, kui ka pea ära peita, samas on ka võimalus luua silmsidet. Kui siiski tekib vajadus kanda last nägu väljapoole, siis tasub eelistada buddha-asendit.\nNägu väljapoole kandmine ei sobi rahvarohketes ja tiheda liiklusega kohtades.


Detsembri alguses sain ma nädal aega Pärnus olla. Linn ise on mulle nagu kodu, aga uutest klassikaaslastest ei teadnud ma mitte kedagi. Pühapäeval toimus Sütevaka tantsuvõistlus Endla teatris. Kõik tantsud olid...\nUmbes eelmisel aastal sattusin Facebookis VeniVidiVici lehele. Kuulsin sellest esmakordselt ning asi hakkas kohe huvitama, sest olen alati olnud selline nii-öelda seikleja ja mulle meeldivad uued inimesed. Seega tutvusin nende kodulehega ja...\nMinu vahetusnädal Abjas oli väga lahe. Ööbisin sealse kooli õpilaskodus, kus sain samal õhtul kui Abjasse sattusin, tuttavaks kahe oma klassikaaslasega ning samuti teistega, kes seal koolis käivad. Esimesel koolipäeval arvasin...\nTallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumist Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumisse Õpin Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi 11.c klassis. Otsustasin minna VeniVidiVici õpilasvahetuse raames Tartusse Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumisse, mis osutus valituks just seepärast, et...\nOlen Otepää Gümnaasiumi õpilane Elo Peterson. VeniVidiVici raames läksin mina uudistama Tallinna 32. Keskkooli. Valisin selle kooli sellepärast, et sel olid kõige sarnasemad õppemeetodid minu enda kooliga. Vahetusõpilase programmist kuulsin...\nNovembrikuu viimasel nädalal võõrustas Raatuse kool kahte särasilmset külalisõpilast. Grete Sarapik Viljandist ja Eleri-Sirje Treiman Haapsalust õppisid nädal aega vastavalt 9.b ja 8.b klassis. Tüdrukute vahetus sai teoks tänu VeniVidiVici Õpilasvahetuse...


22.01.2019 07:38 502\nJaanuari kolmas ettevõtlus- ja turundussaade räägib digireklaamist. Külas on Jens-Kaidar Liiu ja Andres Sumin, kes heidavad ettevaatava pilgu Google’i ja Facebooki reklaamitrendidele alanud aastale. Juttu tuleb uutest reklaamiformaatidest, automatiseerimisest, Amazoni ja teiste tõusust ning videoreklaamist.\nReklaamiraha läheb üha rohkem Facebooki ja Google’isse, sest mõõdetavus ja tulemused võrreldes traditsiooniliste kanalitega on paremad. Reklaamikliendi ja tarbija seisukohast pole vahet, kus ta reklaami näeb – välismaiste keskkondade kasutamine on probleemiks vaid Eesti väljaannetele, kel jääb saamata osa reklaamitulust, ja riigile, kel jääb saamata osa maksutulust.\nÜheks alanud aasta trendiks loetakse märksõna osatähtsuse vähenemist, asemele tuleb konteksti olulisus. Seda seepärast, et Google oskab üha paremini aru saada user intenti ehk kasutaja tegevuse eesmärki. Seepärast liigutakse ka reklaamis kontekstipõhise reklaaminäitamise poole. Võrreldes SEO’ga on konteksti olulisus reklaamis aga veel väike.\nGoogle saab üha paremini aru, kuidas inimene mingite märksõnade peale reageerib. Kui kasutaja leiab otsingu kaudu sisu, siis Google vaatab, kas vastava märksõna abil leitud sisu ka kasutaja poolt tarbimist leidis otsustades nii, kas märksõna ja sisu kokku lähevad.\nSegmenteerimine ja auditoorimite tähtsus kasvab kuid endiselt on oluline strateegia, et teha võimalikult õiged segmendid. Lähendes kõikidele segmentidele ühesuguse sõnumiga arvestamata kui kaugel nad müügitunnelis on, siis on see ebaefektiivne.\nAutomatiseerimine on veidi ülemüstifitseeritud. Inimesele jääb alati oluline roll digireklaami strateegia loomisel ja elluviimisel .\nAmazon on saanud Google’i ja FB järel kolmandaks suurimaks reklaamiplatvormiks. Amazoni kõrval muutuvad üha olulisemaks ka Twitch, Pinterest ja ka Bing.\nKui video on hea, reaalselt huvitava ja asjakohase sisuga, siis on see väga hea reklaamiformaat. Meme’id ja lihtsalt animeeritud pildid on pigem videoreklaami potentsiaali pigem solkinud.\nTeleraklaam on oma ülesehituselt erinev videoreklaamist digikanalis. Telereklaam. jutustab tavaliselt mingit lugu, samas kui digikanalites peab videoreklaam tähelepanu püüdma kolme sekundiga – siin ei saa alustad pika loo rääkimisega.\nÜks peamisi vigu on see, et ei mõisteta – esimene kontakt on kõige kallim. Seepärast on oluline saadud kontaktidele teha jätkutegevusi remarketingi kaudu.\nKui sa ei mõõda, siis pole mõtet digireklaami üldse teha. Mõõtma peaks aga peamist eesmärki, mis konkreetsel ettevõttel või organisatsioonil on, olgu see müük, konktaktide kogemumine, vms.\nLingid: Loe lisaks Karola Karlsoni blogipostitust segmenteerimise teemal.\nKonkurentide tegemistel Google’i reklaamimaailmas aitab silma peal hoida Spyfu.


15. juuli 2020 by britt 2 Comments\nJa uut postitust ei pidanudki kaua ootama! Paluks küll mitte ära harjuda, eks.\nIgatahes avastasin Marca blogist sellise meemi ja kuna mulle meemid natuke liiga lustlikult palju meeldivad, siis oleks selle mitte tegemine vaid enesepett, sest ma kasvõi mõtteliselt ikka vastaks nendele küsimustele. Seekord teemaks teised blogijad!\nSee on tegelikult nii raske, sest pool aastat on ikkagi üsna pikk aeg ja kui nüüd hakata juuksekarva lõhki ajama, siis oleneb tegelikult ka väga, et milline pool aastast ja kuskohas see saar asub. Noh, et kui on suvekuud, siis pigem ei tahaks endaga kedagi, kes kuumust ei talu. Alustuseks kasvõi seetõttu, et ma ise ei talu ja siis me kahekesi istuks ja iniseks seal. Pole nagu ka mõtet. Ideaalis võiks seal saarel olla kellegagi, kes:\n1) on huvitav vestluskaaslane aga..\n2) … oskab ka sobivatel hetkedel vait olla ja kellega ei teki sellist piinlikku vaikusmomenti, et kui ei räägi, siis on imelik. Ühesõnaga kellega oleks huvitav rääkida aga igati ok ka koos vait olla\n3) ei hakkaks pannil kärbseseent praadima ehk siis aimaks minimaalselt midagi floora ja fauna kohta, sest ma ei jaksaks päevast päeva peale passida, et ta endale otsa peale ei tee (jah-jah, irooniline, sest ma ju igapäevaselt veedangi oma aega nelja inimest elus hoides)\nMa nüüd üritasin mõelda, et kes võiks selline olla ja kelle vaimu need pool aastat ei murraks ning täitsa lõpliku valikuni ei jõudnudki. Ma arvan, et Liis või Rents oleksid igatahes head kandidaadid. Viimase blogi pole ma küll väga pikalt lugenud, nii et ma pole veel omadega seal, kus saaksin öelda, et mõistan milline inimene ta on, aga mulle tundub, et üksikul saarel võiks temaga igatahes päris ok olla. Liisi osas olen kindel, et ellujäämisoskused on olemas ja aeg saaks ka kenasti sisustatud!\nUh, no ilmselt võiks see siis olla selline blogi, mida tihti uuendatakse, mitte nagu mu enda oma. Muidu võib ju veel igavusse ilmselt ära surra, kas pole. 😛 Ma saan aru, et meemi mõte on valida igal pool üks, aga kuna see on minu blogi, siis teen mis tahan ja valin ikkagi kaks. Ehk siis kas Mallu, sest ta kirjutab tihti või Kuidas Kasvatada Inimest, sest ta postitused on alati nii pikad ja analüüsivad ning panevad ennastki pikemalt mõtlema ja arutlema. Mõlemad pakuksid ühesõnaga piisavalt tegevust.\nEbapärlikarbiga. Ma pole jõudnud silma peal hoida, kas ta on vahepeal endale juba uue töö leidnud või ei, aga mu meelest on tal siiani väga ägedad töökohad olnud ja kuigi ma ise turunduses töötada ei tahaks, siis ma ühe päeva tahaks küll mõne laheda kampaania telgitaguseid näha + ka natukene perekondlikust aspektist vaadata, et kuidas on elu juba natuke suurema lapsega.\nThyme Out Getteri! Ma pole suurem asi toidublogide jälgija, aga olen Getteri blogist paari retsepti katsetanud ja mulle meeldivad väga ta samm-sammult IG õpetused ning ma usun, et ta saaks päris meeldiva menüüga hakkama. Aga kui oleks vaja valida keegi, kelle jaoks toiduteemad pole just mugavustsoon, siis ma pigem võtaks kööki kellegi, kes mind naerma ajaks ja aitaks unustada kellele ma süüa teen. Ehk siis mitte abi kokkamise jaoks vaid stressi maandamiseks. Henry?\nNo mul on raudpolt stiilinõu vaja, aga ma olen liiga laisk JA liiga ükskõikne, et seda reaalselt kunagi hankida, sest kuigi paljude jaoks on peaaegu 30a ketsides naine täiesti jube vaatepilt, siis see peaaegu kolmekümbine tunneb end just ketsides väga hästi. Ja augud võivad ka teksades olla ja T-särk kaks numbrit suurem. You do you või kuidas see popp ütlus ka poleks.\nNii et ma päris nõu küsida ei viitsiks, aga kui sõnastada ümber niiviisi, et kelle stiil mulle kõige rohkem meeldib, siis vastan jälle Ebapärlikarp.\nAi sa vana pagan. Ma arvan, et võiks mingi jõulise olekuga mees olla. No selline, et lõvi läheb nurka ja möirgamise asemel nurrub? On meil sellist? Appi, pean rohkem blogisid lugema hakkama. Aga seniks võtan Ritsiku. Ta on nii ratsionaalne ja mõnusa olekuga inimene, et ta ilmselt räägib lõvi ka koostöövalmiks ära. Ma loodan.\nSiin ma isegi ei kahtle Henryt valides. Võib olla oli mul Max Koonriga mingeid sekeldusi?\nMa päris ausalt ei taha kedagi valida. Kui inimesed tahavad mingeid asju jagada, siis nad teevad seda ise. Kui ei taha, siis ei tee. Igasugune surkimine on nõme.\nKas mul on blogirull? Vist on. Mul vist pole seal Marimelle kuigi ma nende blogi lugemas käin. Pole valehäbi ega presenteerimisest hoidumine, sest tegelikult peaks see blogirull mul niigi ajast-arust olema. Mõndasid enam ei loe, paljusid keda loen seal ka pole.\nMind ärritab kui reklaami on rohkem kui reaalset sisu. Jah, kui selle reklaami tootmine on inimese põhitöö ja ta seeb selle eest raha, siis on see üks asi. Aga kui ülepäeviti on reklaam ja reklaam ja reklaam ja seda lihtsalt toodete eest, siis esiteks on mul inimesest endast kahju (kuigi ma ei tea miks, sest ta ise ilmselgelt peab ju rahul olema) ja teiseks on kahju, et muidu hea kirjastiiliga inimene millestki muust ei kirjuta. Ja ärge te kavalpead üritage nüüd siit kellelegi otsest vihjet leida, sest seda pole. 😛\nNo ja klikimagnetiga blogipostitused ärritavad ka. Sellised, kus pealkirjas on midagi huvitavat aga terve postituse peale on sellest maksimaalselt üks lause või pole üldse. Või tuleb välja, et see kõik oli reklaam.\nVõi blogid, kus blogipidaja kuulutab Maailma Suurimat Tõde või topib oma nina teiste asjadesse, et intriige keerutada. Esimesel puhul on lihtsalt väsitav, sest mingist vanusest võiks täiskasvanud inimesed mõista, et igaühel on oma tõde. Teise puhul veel väsitavam, sest liivakastimängudes osalevad täiskasvanud on kohe maksimaalselt tüütud, sest:\n1) nad tõsimeeli ei näe mida nad valesti teevad\n2) nad ei suuda aru saada kuidas nad teiste meelest midagi valesti teevad\n3) “ja üleüldse ega ma pahaga ja MA AINULT AVALDAN ARVAMUST, OMG SÕNAVABADUS”\nOkei, läks lappama, sorri. 😛\nHea kirjastiiliga ja vaimukad. Ilus pildimaterjal on muidugi lisaboonuseks, aga see pildimaterjalivärk on vist rohkem pereblogide teema (kui ei räägi looduspiltidest) ja huvitavaid pereblogisid on jäänud väga väheks. Kui neid veel üldse on. Nii et troonib ikkagi hea kirjastiil ja sõnakasutus. Kui ma loen postituse läbi ja olen korra itsitanud või millegi üle mõtlema jäänud või tahaks ise kuskile paar rida loetu põhjal kirja panna, siis on vaimustust väärt.\nMa mõtlesin alguses, et ma ei taha valida, sest blogimine pole missivõistlus ja ma pigem vastaks millelegi stiilis “kõige vaimukamaid blogipostitusi treiv blogija”, kui hindaks kellegi ilu, aga siis jäin mõtlema, et no pole hullu. Ja ma võtan jälle kaks inimest. Alustuseks Liisa Pärnpuu, kes on nii ilus ja särav ja siis Getter. Ma ei oska seda hästi sõnadesse panna, aga tema lugu ja ausus seda jagades, enesekindlus – ühesõnaga ilu ei ole asi, millel oleks ühest definitsiooni ja ta on minu jaoks kindlasti väga ilus inimene.\nMa ei tunne kellegi osas nagu neil aususest puudu jääks, aga valin siinkohal Eveliisi, kes oma erinevatest võitlustest (olgu see siis emaduse või üleüldiselt depressiooni osas) väga avameelselt rääkinud on, samal ajal end veel haavatavamaks muutes.\nKas just mõistlikum (kuigi kindlasti seda ka), aga kõige tervema ellusuhtumisega on kindlasti Kai! P.S – palju õnne abiellumise puhul!\nMäemamma! Ta kirjutab nii ilusasti. Mõnikord on koos temaga rõõmus, teinekord kurb. Tema postitustes on nii palju teda ennast ja ta hinge.\nMa olen nüüd kümme minutit seda ekraani vahtinud ja pean tõdema, et mitte kellegagi.\nMa ei saa siia viisakalt vastata, sorri!\nKuidas Kasvatada Inimest – ma olin vahepeal peaaegu veendunud, et tegu on mu enda parima sõbrannaga, aga vast ikka ei ole. Mind küll üldiselt anonüümsete blogijate isikud ei huvita, sest anonüümsus on inimese enda valik ja ma leian, et kuni seda anonüümsust kurjasti ei kasutata, tuleks seda austada. Aga kuna ma leian ta mõttemaailma nõnda huvitavana ja aegade jooksul on mingeid sarnaseid punkte välja koorunud (mida ma praegu puusalt tulistades küll nimetada ei suudaks), siis on lihtsalt tekkinud huvi, et kes ta on ja olen ma temaga ehk kaudseltki kokku puutunud.\nKristallkuul, Liina, Sloveenia Jaanika\nAih, mul on maru halb mälu nimede peale. Mul tulevad küll mingid nimed pähe, kelle kommentaare ma erinevates blogides kõige rohkem näen, aga ma ei suuda hetkel kindel olla, kas need kommentaarid on positiivsed või negatiivsed, nii et ma igaks juhuks ei hakka siin kedagi välja tooma.\n1. Et blogimaailm taas elustuks ja harvad kirjutajad uuesti oma tee blogisse leiaks (vaatan siinkohal peeglisse ka). Muidugi ma tean, et neid blogimaailmu on mitmeid ja mõned neist polegi vaiksemaks jäänud, aga see “minu” blogimaailm on siiski vaikselt hääbunud. Kes on läinud video peale, kes Instagrammi, kes lihtsalt loobunud. Ja ma pole ise ka süüta, aga mulle meeldib mõelda, et lõpuks leian alati tee ka siia.\n2. Et inimesed mõistaksid, et blogide taga olevad blogijad on ka inimesed ja internetis suvalise pseudonüümi alt lahmimine teeb haiget. Netikett on eestis mu meelest üsna nõrk ja ma päris ausalt ei mõista kuidas peaksid lapsed mõistma, et netikius pole ok, kui nende enda emad-isad õhtuti Delfi kommentaariumis või mõnes foorumis enda jaoks võõraid inimesi “konstruktiivselt kritiseerivad”.\n3. Okei, ma proovin kaval olla ja teha näo, et kui ma ühe punkti alla mitu asja laon, siis loeb ikka ühena. Ühesõnaga, et ei pestaks oma musta pesu blogides, täiskasvanud inimesed lõpetaksid mingisuguse ajuvaba intriigitsemise, kirjutataks rohkem pikkasid ning huvitavaid postitusi ning kardetaks vähem. See viimane osa on tegelikult nii oluline ja suures seoses punktiga number kaks. Inimesed kardavad kirjutada. Ka üsna lihtsakoelisi asju, sest internetis hakkab ju kõik oma elu elama ja kunagi ei tea kes võtab millest kinni. Paljude jaoks tundub lihtsam mitte kirjutada, lasta blogil tolmu koguda, olla vaikselt ja peidus. Ja see on tegelikult väga kurb. 😛\nJa ongi meemi lõpp! Ma arvasin, et leian kindlasti kohe iga punkti alla kellegi, aga polnudki nii kerge.\nJa lõppu suvaline pilt, et te teaksite miks mu sõrmel elevantidega (! te ju muidu ei teaks) plaaster on, sest ma ei tea kedagi, kes nii lolle vigastusi saaks nagu ma. Hakkasin nuga ära panema, see libises käest ja kukkus ning kukkudes riivas mu sõrme. Saate aru, jah? A hea nuga, kiidan! Selles suhtes, et lõikab hästi.. Kas ma seda just sellel hetkel hindasin, on teine asi. Ja elevandiplaaster, sest ma loll arvasin, et esialgu ainult plaastrist piisab. Esimese kümne minutiga olid kõik plaastrid juba otsas ja pidingi laste plaastrite kallale minema. Sest ainult arukas inimene seoks oma vaese näpu kinni. Loll aga järjekindel. See viimane on ju positiivne omadus, eks???\n19. juuli 2020 at 07:24\nOi, kuidas ma sama tunnen nende viimaste punktide osas. Sain ise ka just mõnda aega tagasi kogeda, kuidas üks tobe väljaütlemine terve interneti üles kihutas ja nüüd on tunne, et ei taha enam mitte kunagi mitte midagi arvata, kirjutada, näidata. Panin kinni oma blogid, tegin Facebooki täiesti anonüümseks, Instagrami privaatseks jne jne jne. Tühistasin isegi kohtumised sõpradega. Lihtsalt ei taha kriitikat kogeda, ei jaksa enam. Olen juba mitmeid kommentaare valmis kirjutanud ja siis otsustanud, et mis ma ikka kommenteerin. Sõnad teevad väga haiget. Tugevad jäävad ikka ellu, aga üks asi, millest aru olen saanud, on see, et ma pole nii tugev kui arvasin. Oh, oleks äärepealt sellegi kommentaari kustutanud. Pagan, äkki oleks pidanud.\n19. juuli 2020 at 15:28\nOi. Ma ei tea mis sul juhtus, aga väga kahju kui asi ebaproportsionaalselt käest ära läks. Interneti võlu ja valu – asjad hakkavad alati oma elu elama.


Susteemi kauplemise susteem Binaarsete valikute aarmuslik naitaja\nKellele heitkoguse ühikuid tasuta ei eraldata või jääb neid väheks, peavad puudujäägi kauplemisturult ostma. Parlamendi heakskiidul liidetakse EL-i heitkogustega kauplemise süsteemi ka mõned uued tööstussektorid nagu ammoniaagi ja alumiiniumi tootjad ning ka kaks täiendavat gaasi dilämmastikoksiid ja perfluorosüsivesinikud .\nSotsiaakindlustusamet: Abivahendite süsteem\nSusteemi kauplemise susteem Emissioonikaubandus kirjeldab kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise süsteemi. Üldist Vastavalt Kyoto protokolli artiklile 17 on kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemine rahvusvaheline arveldamise süsteem, mis võimaldab konventsiooniosalistel saavutada Kyoto protokolli sihtarvuga määratud heitkoguseid kvootide ostmise-müümisega.\nSusteemi kauplemise susteem heitkogustega kauplemine on Kyoto protokolli paindlik vahend, mis annab Eestile täiendavaid võimalusi osaleda kliima-alases rahvusvahelises koostöös ja saada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ühikute realiseerimisel täiendavaid finantsvahendeid nii riigi kui ka ettevõtete jaoks.\nMäärus kehtestatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § lõike 1 alusel. Määruse reguleerimisala 1 Määrusega loetletakse tegevusalad, millel tegutsevad käitajad on kohustatud osalema kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemis edaspidi kauplemissüsteemsealhulgas tegevusalad, millel tegutsevatel paiksete heiteallikate käitajatel peab olema kasvuhoonegaaside heitkoguse luba edaspidi heitkoguse luba. Ainult biomassi kasutavateks tehnilisteks üksusteks loetakse ka sellised üksused, mis kasutavad fossiilkütuseid ainult käivitamise või seiskamise ajal. Paiksete heiteallikate käitajate tegevusalade loetelu 1 Energeetikaga seotud tegevusalad, kus heitkoguse luba on kohustuslik: 1 üle 20 MW nimisoojusvõimsusega põletusseadmete, välja arvatud ohtlike või olmejäätmete põletustehaste käitamine; 2 mineraalõlide rafineerimistehaste käitamine; 2 Metallide tootmise ja töötlemisega seotud tegevusalad, kus heitkoguse luba on kohustuslik: Susteemi kauplemise susteem metallimaagi, sealhulgas sulfiidimaagi särdamis- või paagutamistehaste käitamine; 2 võimsusega üle 2,5 tonni tunnis malmi- või terasetootmise esmase või teisese sulatamise seadmete, sealhulgas pidevvaluseadmete käitamine; 3 raudmetallide, sealhulgas ferrosulamite tootmiseks või töötlemiseks üle 20 MW summaarse nimisoojusvõimsusega põletusseadmete käitamine. Töötlemine hõlmab muu hulgas valtsimispinke, järelsoojendeid, lõõmutusahje, sepikodasid, valukodasid, pindamist ja dekapeerimist; 4 alumiiniumi esmane tootmine; 5 alumiiniumi teiseseks tootmiseks üle 20 MW summaarse nimisoojusvõimsusega põletusseadmete käitamine; 6 värviliste metallide tootmiseks või töötlemiseks, sealhulgas sulamite tootmiseks, puhastamiseks ja valamiseks üle 20 MW summaarse nimisoojusvõimsusega põletusseadmete käitamine, võttes arvesse kõnealuse tootmisprotsessi kõiki võimsusi, kaasa arvatud kütused redutseerijatena.\nNäiteks on kasvuhoonegaasidega kauplemisel kohustuslik valida selleks ette määratud tööstussektorid ja keskenduda esialgu vaid põhilisele gaasile — CO2-le. Seega on Eesti kasvuhoonegaaside heitkoguste kaubanduse käivitudes potentsiaalne müüja.\nEesti ettevõtetel on väljavaade teenida kasvuhoonegaaside heitkoguste müümisega rahvusvahelisel turul märkimisväärseid rahasummasid, mida saab investeerida taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu laiendamisse, energia efektiivsemat kasutamist tagavatesse tehnoloogiatesse jms.\nPrognoositava suure majanduskasvu korral tuleks arvestada, et Kyoto sihtarvuga võrreldes jääks Eestile teatav kasvuhoonegaaside heitkoguste varu.\nSelle määr on sätestatud Marrakechi lepetes.\nEU-ETS-is osalevad käitised, mille tegevusalad ja võimsused vastavad kauplemise direktiivi eelnevalt toodud lisas I Susteemi kauplemise susteem nõuetele, see tähendab ületavad seatud piirväärtused. Majanduse põhjaliku ümberstruktureerimise tõttu tekkis Eestis Vastavalt riigi vajadustele vähendada KHG-de heitkoguseid anti käitajatele kasvuhoonegaaside teatud piirkogus, mida käitajad võisid õhku paisata - kui õhku paisati piirkogusest vähem, siis piirkoguse ning tegeliku heitkoguse vahe oli lubatud maha müüa.\nSelleks tuli Euroopa Liidu liikmesriikidel koostada ja esitada Euroopa Komisjonile taaskord uued riiklikud jaotuskavad aastateks Esitatud kava kohta tegi Antud otsuse peale esitati Riikliku jaotuskava kohta, mis Eesti esitas 5.


Mina mina mina » 2010 » September » 16\nsee on saladus! – neljapäev, kell on 20.20 (itaalias 19.20)\nKategoorias: Itaalia — villu @ 07:20\nOK. ma tahtsin juba eile sellest rääkida, aga see oli lihtsalt liig minu jaoks.\nEniveis.. eile oli meil selline üritus nagu Tramonto. Ma täpselt ei ole veel aru saanud, mis see on, aga ma enam-vähem kirjeldan, mis meil oli. Muuseas, Monica (meie peanaine siin, kes on itaallanna) ütles mulle, et see on suht mingi usakate teema vms.\nEniveis.. õhtul kell 21.00 saime kokku ühes saalis, kus olid kolm ringi. Saal oli siuke hämara valgusega ja suht siuke.. noh, nagu spirituaalne teema. Alguses räägiti meile, mida tuleb teha ja siis istusime kõik seina äärde. Niisiis.. kolm ringi..\n1. Esimeses ringis ütled oma nime, kust pärit oled ja mis/kus on sinu jaoks kodu.\n2. Teises ringis ütled, mis on su eesmärk siin olles ja mis on see asi, mis takistab sul seda saavutada.\n3. Ja kolmandas ringis (see oli kõige värdjam ring) ütled, mida sa tahad, et kõik teaksid sinust, siis mida sa tahad, et keegi ei teaks sinu kohta ja mingi lisakaart, kus võid ükskõik mida öelda või teha.\nTundub suht siuke easy-teema eks. Aga EI! Õhus oli hästi palju energiat ja üldse..väga kummaline oli kõik. Kohe algusest peale oli kõik üliemotsionaalne. Paljud nutsid ja oehh… puistasid seal südameid ja värki.\nNo mina ei hakanud seal mingi nutma ja kõiki oma saladusi paljastama (no tõesti!). Üleüldse, ma üldse ei tahtnud seal olla, sest see oli nagu.. noh, ma ei tea, ma nagu ei taha teada neid kõiki asju kõigi kohta. Siuke nagu vastutuse tunne tuleb vms. Igatahes.. väga siuke vastik oli seal olla. (ma olin viimane ja ei öelnud mitte midagi saikot..!)\nAga tore oli näha, et usakad ei olegi koguaeg keep smiling!, kuigi suht siukse telesaate mulje oli. Aga ei, osad olid väga siirad! (mis mulle väga meeldis) Niiet põhimõtteliselt oli väga põnev kogemus, aga lihtsalt.. minu jaoks on sellised asjad liiga…liiga! No ma ei suuda sellises suures seltskonnas mingeid isiklikke asju rääkida! ei-ei!\nAina rohkem ja rohkem hakkan ma huvituma tsirkusest! Meie Movement Class‘i õpetaja Claudia on lõpetanud mingi tsirkuse kooli ja peaks uurima ta käest rohkem selle kohta. No me teeme tunnis ka natuke selliseid asju, aga hästi vähe ja hästi lihtsaid! Aga no meil on näiteks siin need magristi tüübid ja nad olid 6 kuud kuskil tsirkuse koolis õppinud. Vähe lahe või mis?! Šonglöörivad siin ja sõidavad ühesattalisega ja üldse.. köiel kõndisid seal koolis ja värki. Igatahes, aina rohkem huvitun sellest kõigest! (no ma tahaks rohkem uurida seda akrobaatika-maailma. mitte et ma nii vägev selles olen, aga lihtsalt..mulle meeldib! ..ja tahaks enda piire rohkem kompida/uurida!)\nMuuseas, täna oli mu kitarri mängimise esimene tund! Kõik on nii sõbralikud ja abivalmid.. Üks magistri tüdruk joonistas mulle kõik välja, kus mul millalgi käsi peab olema ja blablabla.. No ma sügavalt kahtlen, kas ma kunagi reaalselt looni jõuan, aga no loodame! Lugu ise on “Krokodill Gena lauluke” ..no teate küll.\nAga endiselt, mida aeg edasi, seda rohkem mulle siin meeldib! (ps. ja see õpetaja Claudia on SITAKS lahe!)


Kalanduse teabekeskusel on valminud ülevaade „Eesti kalamajandus 2014-2015". Kuna teabekeskuse töös oli kahe eelarveperioodi vahelisel ajal ligi aastane tegevuspaus, jäid\nTuruülevaade "Kalapüügi, -tööstuse ja hulgimüügiettevõtted 2015"\nKalanduse teabekeskuse tellimusel on Krediidiinfo AS-il valminud Eesti 146 suurima ettevõtte turuülevaade "Kalapüügi, -tööstuse ja hulgimüügiettevõtted 2015", milles käsitletakse ettevõtteid, kes on põhi- või lisategevusalana teeninud müügitulu valdkonnas "Kalapüügi, -tööstuse\nPoster "Kasvatatavate kalade haigused" (Kalanduse teabekeskus, 2013)\nPoster "Kasvatatavate kalade haigused" valmis koos "Kalade tervishoiu käsiraamatuga".\n"Kalade tervishoiu käsiraamat" on lühiülevaade veterinaarmeditsiini kalade tervist puudutava osa, ihtüopatoloogia, nüüdisaegsetest\nPoster "Siseorganite haiguslikud muutused lõhelistel" (Kalanduse teabekeskus, 2013)\nPoster "Siseorganite haiguslikud muutused lõhelistel" valmis koos "Kalade tervishoiu käsiraamatuga".\n"Kalade tervishoiu käsiraamat" on lühiülevaade veterinaarmeditsiini kalade tervist puudutava\nValminud on raamat "Kalakasvatus. Perspektiivsed liigid". Raamatus on käsitletud kalade geneetikat ja aretust, ahvena-, angerja-,\nAastaraamatute "Eesti kalamajandus 2013" ja "\nKalanduse teabekeskusel on taas valminud Eesti kalamajanduse ülevaade, mis on järjekorras juba neljas. Varem on teabekeskus üllitanud 2010., 2011. ja 2012. aasta kalandusülevaated. Praegune\n"Läänemeri. Ökosüsteemid ja elusvaru, nende hindamine ning haldamine" (Kalanduse teabekeskus, 2014)\nRaamatu "Läänemeri" on koostanud bioloogiadoktor Evald Ojaveer. Raamatus on süvitsi käsitletud Läänemere ajaloolist arengut, tänapäevaseid abiootilisi tingimusi, looduslikke regionaalseid süsteeme, elustikku, keskkonna ja elustiku dünaamikat, teisi merehüvesid ja nende kasutamist, aga ka rahvusvahelist koostööd Läänemere\nE-õppematerjal põhineb rannakalur, tase 4\nPaljudel on tekkinud mõte: "Läheks kalale!", aga kas ma tohin täna püüda haugi spinninguga Viljandi järvel? Sedalaadi küsimustele aitab vastata Kalanduse teabekeskuse tellimusel valminud veebi ja nutiseadme rakendus "\nAastaraamatute "Eesti kalamajandus 2012" ja "\nKalanduse teabekeskusel on taas rõõm anda välja Eesti kalamajandust kajastav aastaraamat ning tõdeda, et vaatamata kõigile raskustele – nii looduslikele kui ka majanduslikele – on tegu siiski\n"Kalade tervishoiu käsiraamat" on lühiülevaade veterinaarmeditsiini kalade tervist puudutava osa, ihtüopatoloogia, nüüdisaegsetest suundumustest. Käsiraamatu koostamisel on kasutatud Taani, Soome ja Iirimaa selleteemaliste õppe- ja käsiraamatute ning avaldatud teadusartiklite andmeid. Vähem\n"Abiks algajale kalasõbrale" (Kalanduse teabekeskus, 2013)\nValminud on kalavoldik "Abiks algajale kalasõbrale", mis annab lühiülevaate kalade rookimisest ja fileerimisest ning värske kala tunnustest. Käsitletud kalaliigid on räim, lest, lõhe, forell, haug, ahven ja koha.\nAastatel 2008–2013 valminud kalandusuuringud (Kalanduse teabekeskus, 2013)\nSelle väljaande eesmärk on pakkuda kala- ja kalandushuvilisele lugejale lühiülevaadet 2008.–2013. aastal Eestis rahastatud ja valminud ihtüoloogilistest ja kalanduslikest projektidest. Kajastatud on uuringud, mille aruanne oli kättesaadav 2013. aasta juuni seisuga. Raamatus on peatutud igal uuringul eraldi, et\nAastaraamatute "Eesti kalamajandus 2011" ja "\nSellesse raamatusse on koondatud andmed, mis iseloomustavad Eesti kalamajandust aastal 2011. Põhirõhk on pandud võrdlusele 2010. aastaga. Varasema ajaga kõrvutatakse andmeid pisut vähem, sest


imikas - täiendav info\nEestikeelne nimi (harilik) imikas\nLadinakeelne nimi Anchusa officinalis L.\nRahvapärased nimed härjakeel, karu-ohtjad, villirohi, mesilill\nSüstemaatiline kuuluvus Kuulub sugukonda karelehelised, perekonda imikas.\nEluvorm Kahe- või mitmeaastane ühekojaline rohttaim. Kõrgus 0,3¼1 m.\nÕis Mõlemasugulised kaheli õiekattega õied. Nii kroon kui tupp liitlehised. Tupp karvane, lõhestunud üle poole oma pikkusest hõlmadeks. Kroon tupest veidi pikema putkega, noorelt karmiinpunane, hiljem tumesinine või lilla, harva ka valge, sametine. Neelus on valged soomused. Krooni läbimõõt kuni 1 cm. Õied asuvad lehistunud rohkeõielistes õisikutes, peaaegu istuvad. Õitseb juunis ja juulis. Putuktolmleja.\nVili Kühmuline ja peenelt krobeline munajas pähklike. Värvuselt helepruun, pikkus 3¼4 mm. Kinnitumispinnal tugev ringikujuline vall.\nLeht Karedate karvadega kaetud, hambulise servaga, piklikud, lühidalt teritunud tipuga lihtlehed. Asetsevad varrel spiraalselt, alumised lühikese rootsuga, ülemised istuvad ja pooleldi varreümbrised. Lehtede pikkus kuni 10 cm, laius kuni 1,5 (2) cm.\nVars Varred juurekaela läheduses harunenud, kõrgemal enamasti ei harune, kandilised, tihedalt karvased.\nMaa-alune osa Risoom on ülemises osas harunenud. Taimel on ka tugev sammasjuurestik.\nPaljunemine Paljuneb peamiselt seemnetega, aga ka vegetatiivselt risoomi abil.\nLevik ja ohtrus Levinud laialdaselt Euroopas, mujal kohati (Väike-Aasias). Eestis sage.\nKasvukoht Kasvab teeservadel, jäätmaadel, karjäärides, põlluservades, kuivadel nõlvadel, ka aruniitudel. Eelistab kuivemat ja kergemat mulda.\nKoht ökosüsteemis Tolmeldavad putukad saavad nektarit.\nKasutamine Noori lehti võib tarvitada salatina. Ravimtaim, on kasutatud jahutava ning pehmendava kompressina ja soolte töö reguleerijana. Ravimitööstuses on juurtest ja vartest toodetud antiseptilise toimega valget pulbrit. Juured (eriti nende koor) sisaldavad punast värvainet. Õitest on toodetud kollast värvi. Taim on mürgine, mistõttu pole kasutamine seespidiselt soovitatav. Toimib närvimürgina. Imikas on ka hea meetaim. Dekoratiivsete tumedate õite ja omapärase lehestiku tõttu sobib kuivemate alade haljastamiseks.


Petrov: saatkond avaldab sügavat tänu kõigile, kes jagasid meiega suurt kurbust\n08:38 09. Juuli 2020\n16:30 28.12.2016 lühendatud link\nTALLINN, 28. detsember — Sputnik. Venemaa saatkond Tallinnas avaldas sügavat tänulikkust Eestimaa elanikele toetuse ja kaastunde eest seoses Vene Föderatsiooni kaitseministeeriumi lennuki Tu-154 allakukkumisega Sotši all, edastab Venemaa välisministeeriumi pressiteenistus suursaadik Aleksandr Petrovi avalduse.\n„Me olime hingepõhjani liigutatud sellest kaastunde ja toetuse ulatuslikkusest, mida Eesti elanikkond väljendas juba esimestest tundidest peale pärast katastroofi. Saatkonna hoone juurde Tallinnas toodi lilli ja küünlaid; me saime sadu sõnumeid, kirju ja telefonikõnesid üle kogu riigi," ütles Petrov.\n„Saatkond avaldab sügavat tänu kõigile, kes jagasid meiega suurt kurbust nii raske kaotuse üle, kes tunnetasid meie valu nagu oma isiklikku valu. Ega ilmaaegu öelda: sõpra tuntakse hädas. Neil päevil võisime veenduda, kui palju on meil sõpru, ja see aitab meid tabanud tohutu murega toime tulla," rõhutas Venemaa suursaadik Eestis.\nLilled Vene saatkonna ees\ntänusõnad, küünlad, lilled, kaastunne, toetus, Vene Föderatsiooni saatkond, kaitseministeerium, Aleksandr Petrov, Must meri, Eesti, Venemaa


25.04.10221 (2008) Imettegev allikas Laadjalas - Maavalla Koda\n25.04.10221 (2008) Imettegev allikas Laadjalas\nLaadjala kylaseltsi esimees Lemmi Saun näitas mulle ajalooarhiivist saadud saksakeelset kaarti Laadjala mõisa maast ja palus mul seda tõlkida. Aastaarv 1788, ilusa kalligraafilise käekirjaga kirjutatud paljude kõlvikute nimedega. Kohe hakkas ka silma Santi Audo ja selle kõrval Tajo Nieth ja Marrise oja jne, kirjutas Meie Maas Urve Kirss.\nPaljud teadvad ladina keelest katoliku kirikulauludest sõna sankt, Santa Maria jt, mis tähendab pyha. Ka on teada endise Leningradi linna praegust nimetus Sankt-Peterburg.\nKatoliku usk asendus 16. sajandil meil luteri usuga. Tulid uued kombed ja laulud. Sõna pyha – sankt, jäi rahvasuus pysima – sant, sandi, santima, kerjamise tähenduses. Kerjusmunkadele almuse andmisena, mardisandid jm.\nJa teine sõna Audo, vanas eesti keeles tähendab allikat. Sellest tuleneb ka kohanimi Audla. Jõgedes ja järvedes olevad sygavad kohad – allikakohad – nimetatakse ka praegu auakohtadeks.\nKeegi Laadjalas aga ei teadnud seal mingit allikat. Sealsed elanikud on Laadjala mõisa asunike järglased. Mõis oli asutatud 18. sajandil tyhjaks jäänud talumaadele. Aastani 1798 oli mõis riigi käes, seejärel loovutati Saaremaa ryytelkonnale tulu eraldamiseks pidalitõbiste ylalpidamiseks.\nEesti iseseisvumisel maareformi käigus plaaniti mõis asundustaludeks. Asunikud tulid kaugemalt, olid uued inimesed kohapeal ja kuigi uuriti ymbrust ja kyllap seda allikat ka märgati. Siis tuli kolhoosiaeg. Nyyd on talupojad hakanud rohkem huvituma koha ajaloost, loodusest, kunagistest elanikest jne. Nii hankiski Lemmi Saun Eesti Ajalooarhiivist Laadjala mõisa territooriumi kaardi koopia. See on saksakeelne, aga ka ladina keelt on vaja tunda, et dešifreerida kaardimaterjal koha ajaloo ja looduse mõistmiseks.\nKõige suurem abi on aga põliselanikelt. Kahjuks on neid väga vähe, paljud kylad on põliselanike poolest inimtyhjad.\nLaadjalas elab õnneks põliselanik Olga Mägi-Raun. Tema kodumaja on 250aastane. Olga kirjutas yles oma teadmised sellest pyhast Laadjala allikast.\nJa võibolla on võimalik puhastada allika veesooned. Selleks tuleb kõigepealt allika koht yles otsida.\nMinu isale kuuluv heinamaa, umbes 2,5 ha, asub Laadjalas, mida kutsuti Sandiaia metsaks.\nOlin umbes 12aastane, kui olin seal emaga koos heinalool. Joogivesi sai meil otsa ja ema teadis, et vett võiks saada allikast, mis ei olnud meie maast mitte väga kaugel. Sellel allika veel olevat terveks tegev ja pattusid andestav vägi. Leidsime allika, kuid pettumus oli suur, sest nägime, et vesi oli väga sogane ja metsloomade mustust täis. Allikat ymbritses mingi põõsas ja mitu kivi.\nOlin juba täiskasvanud tydruk, kui olles jällegi heinalool, otsustasin allika yles otsida. Otsisin peaaegu tund aega, kuid ei leidnud. Oma vanaemalt, kes elas 91 aastaseks, kuulsin, et Laadjala mõisaproua Katherina Nolcken olevat oma teenijatel sealt lasknud tuua peapesu vett oma tervise parandamiseks.\nMinu isa heinamaad ymbritsevad Sauna, Leisemetsa, Kasemetsa (Viidas) ja Kopli maad. Kuulsin, et Kopli Kalle (Vahter Kalle) pidi teadma allika asukohta. Kui allika asukoht teada oleks, tahaksin ka tingimata seal ära käia. Otsijat minust enam ei ole. Allika aukoha võiks millegagi tähistada, kes soovib, võiks seda näha ja selle veega ennast ravida või pattusid (andestada) andeks saada.