Tänane kuupäev 25 Nov, 2020 4:57\n134. leht 136-st\n[ 2029 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 131, 132, 133, 134, 135, 136 Järgmine\nPostitatud: 27 Okt, 2020 9:57\nlätlastel neid ei teki.\nSellega ma päris nõus ei ole. Lätlaste kaitse ei sõltu ainult professionaalidest, keda hetkel jätkub kahe pataljoni jaoks, vaid ka Zemessardze vabatahtlikest. Neid on küll vähem, ja selle võrra võib mõju väiksem olla, kuid see tähendab, et on ka vähem inimesi keda lahinguväljale saata. Kui meie jätaks umbes kümme tuhat või enam inimest mobiliseerimata, siis võiks ka hõisata väiksemast mõjust majandusele. Samas tähendaks see otseselt nõrgemat vastupanuvõimet ning äärmiselt vajaliku reservi puudumist. Lisaks sellele tähendaks see suuremat personalikulu osakaalu kaitse-eelarves ning väiksemat investeeringute/ülalpidamiskulude osa, mis kindlasti mõjutab nende väiksemate üksuste varustatust.\nSelles suhtes on majanduslikud argumendid lätlaste mudeli puhul kõige nõrgemad.\nPostitatud: 27 Okt, 2020 11:13\n5 postitust läksid satelliitide teemasse: viewtopic.php?f=40&t=39790&start=45\nPostitatud: 27 Okt, 2020 14:26\nMinu arves oli see väga hea artikkel ja ei tahaks kindralile või toimetajale ette heita, kui nad oma mõtete paremaks meeldejäämiseks kuhugi värvi lisasid. Selge see, et mobilisatsioon võtab mingi osa tööjõust ära, kuid vaevalt majandus sellest kokku kukub, sest ei ole enamik neist firmade võtmeisikud vaid suur osa reakoosseisust on tavalised lihttöölised. Ei kukkunud isegi maailmasõdade ajal kokku, kui miljoneid mehi aastateks ära võeti ja paljud ei tulnudki tagasi. Kaadriarmee peamine väärtus ongi see, et inimesed on olemas ja neid saab kiiresti ning kauaks kasutada kuid suurim miinus ongi reservide puudumine, nii et Läti tee on väikeriigile ikkagi väga kehv lahendus.\nPostitatud: 27 Okt, 2020 18:43\nMa ei taha kiita ühtegi süsteemi, vaid tuua välja süsteemide miinused.\nMa olen jätkuvalt veendunud, et ... meie tegevus on õige ja võit on meie oma!\nMeil oli paar aastat tagasi üks tööandja uuring, kus tahtsime teada ajateenistuse läbinud töötaja eeliseid ajateenistust mitteläbinu ees.\nVäga objektiivseid ja märkimisväärseid andmeid ei tulnud, kuid:\n1) Ajateenistuse läbinu töötaja palk kerkis aasta pärast ajateenistust kõrgemaks kui töötajal kes polnud ajateenistuses käinud.\n2) Mis aga veel märkimisväärsem, ajateenistuse läbinud venekeelt kõneleva kodaniku palk kerkis ühel hetkel ka kõrgemale, kui "eestlasel" kes ajateenistust polnud läbinud. See võiks viidata ohule, et me võtame teatud vanusegrupist ära 18000 kodanikku, kellel on veidi kandvam roll.\nII MS on osaliselt õige võrdlus, kuid mitte täielikult. Ka siis määrati teatud positsioonid bronni alla. Ma ei tea kui palju tööstust ja põllumajandust oli sel ajal seotud sedavõrd kõrge tasemega ettevalmistus nõudega kui täna. Äkki tõesti pole mingit vahet, kuid ma kahtlustan, et on.\nKuid veel kord - LÕKil ja RÕKil me näeme neid väikeettevõtjaid, kellel on leping tarne osas jumal teab kuhu ja lepingupartneril pole sooja ega külma tarne hilinemise põhjuste pärast. Neid ei ole palju aga neid ikka on. Ma ei tea paljudel on tõeline häda, kuid tundub et mõnel ikka on.\nPaljud sõjanduseksperdid-poliitikud räägivad pidevalt "hübriidsõjast", väikeüksustest, mässajatest, eriüksustest. Nende vastu on profiarmee ju palju tõhusam. Kuidas nüüd siis äkki Läti tee jumala vale on?\nKokkuvõtteks: Läti teel on omad plussid, mitte et see meist parem oleks\nPostitatud: 27 Okt, 2020 18:58\nEi tea kas seda plussiks saab nimetada kui me saaksime sisuliselt sama efekti saavutada, jättes lihtsalt osa inimesi mobiliseerimata. N-ö "pluss" pole see mitte sellepärast, et on kuidagi tõhusam, vaid sellepärast, et ongi lihtsalt lahjem. Läti vabatahtlikud on muuseas samal seisukohal. Ainukesed, kes seda asja takka kiidavad või õigustavad on Läti poliitikud ja võib-olla kaitseväe juhtkond.\nMitte, et sellest mudelist poleks võimalik mingeid plusse leida - lihtsalt majanduslikud argumendid nende alla ei kuulu.\nPostitatud: 28 Okt, 2020 16:35\nKas ja kui palju mõjutab 18 000 reservväelase kõrvale jäämine majandust? Kindlasti mõjutab, kuid kaldun arvama, et see pole peamine mõju. Otsesest reservistide mõjust suurusjärgu võrra enam mõjutaks majanduse konjuktuuri või siis usku helgesse homsesse ja seeläbi majanduse mahtu, kõigi reservväelaste teenistusse kutsumise fakt ise. Selles mõttes, et olukord oleks meil juba nõnda halb ja kohe-kohe on algamas võimalik sõjategevus. See muudab momentaalselt majandususalduse indeksit, investeeringud väheneksid, Eestist lahkujate hulk kasvaks hüppeliselt, tarbimine kahaneks jne.\nKes see tahaks reisida riiki, kus sõda on ukse ees? Kes tahaks investeerida riiki, kus lahing on algamas? Kes jätaks laenule juurde arvutamata riskiprotsendid? Ma ise kaldun arvama, et sedasorti muutused majanduskeskkonnas lööksid valusalt ja kui need tegurid on üldist majanduse fooni muutnud, tuleb järgi mõju 18 000 reservisti kõrvale jäämisest.\nRahuaegses tegevuses (RÕK/LÕK) muidugi reservõppekogunemised paarituhande reservistiga majanduse üldist pilti kuidagi suurt ei mõjuta. Mõjutab kindlasti mõnda väikeettevõtet, talu, füüsilisest isikust ettevõtjat. Mõju võib olla kuni pankrotini välja. RÕK/LÕKi puhul on konkreetsete üksikinimeste kõrvalejäämise mõju tervikus suurem kui üldmobilisatsiooni puhul, kus määravaks saavad hoopis muud tegurid.\nMuuseas, Läti näite puhul on juba hulk potentsiaalseid reserviste täna teenistusse kutsutud. Tegevväelaste nime all. Majanduse mõttes töötval tööl nad pole, erinevalt Eestist, kus reservistid toovad igapäevaselt suurt kasu kaitseväele juhtides väikeettevõtteid, pidades talu, programmeerides taksoäppi vms. Seeläbi kasvab SKP ning meie 2% on jälle priskem. Nii et siit aspektist punkt Eestile.\n1. Põllumajanduses, metsmajanduses, kalanduses on hõivatute arv 21,3 tuhat inimest, mida on 3,2 % kogu hõivatud töötajate arvust. Kui sama proportsioon kehtiks 18 000 reservväelase puhul oleks neist 576 inimest seotud põllu, metsa või kaladega. Palju neid põllumehi tegelikult reservistide seas on, raske öelda. Mulle tundub, et põllumehed on väga osavad PR tegijad ja nende väike valdkond saab suurt tähelepanu.\n2. Kui senini liikus rahvafolklooris ringi mõte, et ajateenistus teeb poisist mehe, siis nüüd selgub hoopis muu – ajateenistus tõstab palka\nPostitatud: 28 Okt, 2020 18:02\nEi ole vaja üle mõelda.\nKui fekaal on nii ventikas, et läheb üldmobilisatsiooniks, siis on 18 või mis iganes tuhande mehe "kadumine" majanduse vähim mure.\nPigem on suurem mure meil jätkuvalt toimiv segadus elutähtsate tegelaste ja nende kohustustega (need ei piirdu ainult kamina, PPA ja Päästega nagu arvata armastatakse).\nMulle tehti selgeks, et üldmobilisatsioon on nii kõva vääramatu jõud (valitsuse akt), et keegi sind lepingu rikkumise eest sel põhjusel risti lüüa ei saa, tõsi - raha sa ka muidugi siis ostjalt ei saa.\nPostitatud: 28 Okt, 2020 22:22\n...Kui senini liikus rahvafolklooris ringi mõte, et ajateenistus teeb poisist mehe, siis nüüd selgub hoopis muu – ajateenistus tõstab palka\nTöö intervjuudel küsin uuelt potentsiaalselt kolleegilt alati, kas ajateenistus on läbitud. Igal juhul eelistan neid mehi ja naisi, kel on ajateenistus läbitud või on veel läbimata aga plaan on minna.\nPostitatud: 30 Okt, 2020 15:39\nOtsisin tegelikult teemat ühe uudise jaoks kus räägitakse kuidas selle eest et me saame järjekordse trahvi ilmselt Euroopa Komisjonilt ja sorides vanu (lukustamata) teemasid, jõudsin aastasse 2007 kust avastasin sellise üllitise. Tõenäoliselt sobiks mitmesse teemasse aga panin siia kuna hea vaadata kuidas sõnad-teod kokku lähevad:\nhttps://www.delfi.ee/archive/martin-hel ... d=17724798\nTänuväärsel kombel on Eestis taas tekkinud avalik arutelu riigikaitse küsimuses ja üllataval kombel ei püstitata probleemi seekord võtmes, et kas ajateenistus või palgaarmee, vaid — kas me peaksime endale hankima korraliku relvastuse.\nTegelikult on palgaarmee idee poolt- ja vastuargumendid korduvalt läbi nämmutatud ja valdav arvamus toetab päris armee säilimist koos ajateenistusega. Siit ka loogiline järgmine aruteluteema: kui me oleme vähemalt sõnades võtnud nõuks oma riiki ja vabadust kogu rahvaga vere hinnaga kaitsta, siis mida on selleks vaja, et kaitsmine oleks maksimaalselt tõhus?\nVastus on lihtne: vaja on tanke, lennukeid ja laevu. Aga mitte ainult. Vaja on ka usutavat juhtimist ning kodanikkonna kaitsetahte ja patriotismi pidevat tugevdamist.\nKurioossel kombel on Eesti hoolimata Vene vägede välja viimisest, NATO ja EL-i liikmelisusest ning üle 15 aasta kestnud ülesehitustööst praegu julgeolekualaselt tõsisemas olukorras kui vahetult pärast taasiseseisvumist. Eelkõige muidugi seetõttu, et Venemaa on tugevam ja agressiivsem kui kunagi varem pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist. See agressiivsus oma naabrite suhtes on kasvav, mitte kahanev.\nEnt sugugi vähetähtis pole ka meie kaitsepoliitika kujundajate viibimine pseudoreaalsuses. Poliitikud on lakkamatult enda tublidust kiites ja vajakajäämisi vähendades jäänud isegi uskuma jutte NATO kaitseklauslitest ning sellest, kuidas EL pakub meile pehmet julgeolekut.\nLoomulikult peab oma liitlasi uskuma ja usaldama, aga iga vähegi ratsionaalselt mõtlev inimene saab suurepäraselt aru, kui vähe maksab NATO vihmavari, kui me ise tormi käes paljad oleme. Pealegi, karm tõsiasi, mida meie poliitikud kramplikult maha vaikida üritavad on see, et meie 19 NATO-liitlase hulgas on vaid mõni üksik selline riik, kes on võimeline arvestatavat sõjalist abi pakkuma.\nSaksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Madalmaad ei suuda kamba peale kokku panna mõnda tuhandet meest, et saata neid sisuliselt politseioperatsioonile Afganistani või Liibanoni. Seda hoolimata antud lubadustest ja võetud kohustustest poliitilisel tasandil. Sõjalisel tasandil lihtsalt pole selliseid üksuseid olemas, keda välismaale lennutada. Pole ka vajalikku tehnikat — paljud Euroopa riigid laenavad vajaduse tulles õhutranspordi jaoks lennukeid ei kelleltki muult kui Venemaalt.\nNing arvestamata ei saa ka jätta Euroopas kõikjal — kaasa arvatud sõjaväes — vohavat patsifismi ning poliitilist korrektsust. Võib-olla olete kuulnud lugu Hollandi sõduritest, kes keeldusid pärast puhkust rahutagamismissioonile naasmast, sest see olevat ohtlik. Äsja saabus meile uudis Rootsist, kus sõjavägi kustutas ära Põhjamaade Lahinggrupi vapiloomaks oleva lõvi peenise, kuna punt naissõdureid pidas seda solvavaks ning kaebas lõvi noku soolise võrdsuse ülla võitluse nimel Euroopa inimõiguste kohtusse. Muide, ka Eesti osaleb selles grupis.\nSelliste tõsiste kaitsealaste küsimustega tegeletakse emantsipeerunud läänes. Võib ette kujutada, millist kindlameelsust ja tõhusust näitavad lahinggrupi sootud võitlejad üles, kui nad seisavad Narva jõel vastamisi Groznõi kooli läbinud piinajate, vägistajate ja mõrtsukatega. Või mis siin kujutada, selleks läheb tarvis liiga palju fantaasiat, et kujutada neid ette üldse Eestisse saabumas.\nNiisiis, jah, meil on paberite järgi olemas toredad liitlased, aga isegi kui need liitlased loevad lepingust „abi andmise“ mõiste alt välja sõjalise abi andmise kohustuse, jääb sellesama lepingu järgi meie enda kohustuseks pidada kaks kuud vastu oma jõududega. Praeguse relvastustaseme puhul on see reaalne vaid juhul, kui venelased tulevad mütsiga lööma ja ründavad minimaalsete jõududega, lootes, et mingit sisulist vastupanu osutama ei hakata.\nOmeti pole vastupanu osutamine üldsegi mitte lootusetu. Isegi kui põlisvaenlane lööb, nagu talle kombeks on, massiga, teab igaüks, kes vene kroonut oma silmaga näinud, kui kehva võitlusvõimega see koloss tegelikult on. Lokkav varastamine, valetamine, korruptsioon, joomine, omavolitsemine, ülemuste ükskõiksus oma alluvate eludesse ja alluvate ükskõiksus ülemuste käskudesse on alati taganud, et oma suuruse kohta on Vene sõjavägi uskumatult kohmakas ja ebatõhus. Võite saavutatakse vaid uskumatu julmuse ja massi kombineerimisel.\nKorralikult relvastatud, hea väljaõppe saanud ja kogu rahvast hõlmava vastupanu korral oleks Eestil reaalne panna püsti selline kaitse, mis muudab riigi vallutamise ja allutamise sisuliselt võimatuks. Lõputult pole tõrjumine mastaapide erinevuse tõttu muidugi võimalik, aga see polegi vajalik. Kui Eestil õnnestub vaenlast tõrjuda üle kuue kuu, ei ole tänapäeva maailmas vallutamine enam poliitiliselt võimalik.\nSõjaliselt on Eestit võimalik allutada vaid juhul, kui see toimub kiiresti, pannes kogu ülejäänud maailma sündinud fakti ette. Kui me vähegi julgeks ajaloost õppida, siis me teaks, et võitlust alustanud Soomel olid kaotused kordades väiksemad võrreldes võitlusest hoidunud Eestiga. Kusjuures sommidel säilis oma riik.\nSee kõik aga tähendab, et poliitikutel ja ametnikel on aeg lõpetada võitmatu turvamiraaži manamine ja asuda tegelikult riigikaitset looma. On skandaalne, et hoolimata totaalkaitse doktriinist pole meil koolides sõjalist õpetust. Tegelikult pole meil isegi kõige elementaarsemat patriotismiõpetust.\nOn sama skandaalne, et kuigi teoreetiliselt peaks väeteenistusse kutsutama kõik vastava aastakäigu poisid, võtab riik vaevalt viiendiku või neljandiku kutsealustest. Kas 17 aasta jooksul pole tõesti suudetud luua piisavalt kasarmukohti? Tallinna linn ehitab ühe aastaga rohkem sotsiaalkortereid kui riik kümnendi jooksul barakke.\nNing loomulikult on skandaalne, et Eestil puudub sisuliselt raskerelvastus. EDIT - kas mitte sellest polnud just äsja ühes artiklis juttu? Meist kordades vaesemad ja umbes sama rahvaarvuga riigid omavad tanke ja lennukeid, meie ei suuda? Võib ju vaielda selle üle, kas meil peaks olema 30, 60 või 100 tanki — aga peaks olema selge, et kui meie vaenlasel on nad olemas , ei saa meiegi ilma läbi. Kui me räägime oma kaitsest tõsiselt.\nMõnekümne kasutatud, aga korraliku tanki soetamine läheb meile maksma sama palju kui üks suhkrutrahv. Pealegi hangitakse relvastust reeglina ikka järelmaksuga, mida võib venitada õige pika aja peale.\nMis mõtet on kulutada raha koolide ja teatrite peale või osta endale, küüned verel, kinnisvara, kui seda ei suudeta (taheta?) kaitsta vallutajat eest? Tegelikult ei ole Eesti kaitsmise puhul küsimus mitte selles, kas peaks soetama tanke, lennukeid ja laevu. Meil peaks ammu olema vastatud küsimusele mida, kust, ja kui palju.\nRahvas, kes ei taha toita oma kaitsjaid, peab õige pea hakkama toitma oma vallutajaid.\nIseasi, vaadates meiesuurust riiki hetkel arenevas konfliktis - palju tal sellest raskerelvastusest reaalselt kasu oli Venemaast ikka mõnevõrra väiksema riigiga konfliktis olles?\nAga 13 aastat möödas sellest artiklist ja nüüd räägitakse raskerelvastuse asemel kaitsest raskerelvastuse vastu - koos rahanumbrite pakkumisega, areng tundub lootustandev.\nPostitatud: 03 Nov, 2020 10:14\nJüri Estam kritiseerib KV juhtkonda, nende kaitseplaneerimist ja Eesti kaitsepoliitika alustalasid:\nhttps://leht.postimees.ee/7100713/juri- ... ustav-hetk\nPostitatud: 03 Nov, 2020 12:39\nJääb vaid küsida, et miks artikli autor ei tõusnud koalitsiooniläbirääkimiste laua tagat püsti ja ei lahkunud sirge seljaga, kui Jüri Ratas tegi teatavaks, et "erakorraline pensionitõus" on KE "punane joon" ja riigikaitse peab hakkama saama oma privilegeeritud 2%+liitlaste võõrustamise kuludega (sama küsimus käib tegelt ka Isamaa kohta). Mõlema valimisprogrammis oli ju kaitsekulude tuntav tõus sees.\nKord tuleb ju aeg hakata sõnu tegudega sisustama - kuuldavasti läks Ratasel see "väikevendade" kaitsekulude %-st lahti saamine üsnagi lihtsasti ja erilise võitluseta.\nPostitatud: 03 Nov, 2020 12:45\nHuvitav, et järsku muutub kommunikatsioonikonsultant kaitsevaldkonna eksperdiks? Paistab pigem nagu viletsa PR moodi.\nPostitatud: 03 Nov, 2020 13:22\n..kas keegi saaks sellise tühimula asemel siia pigem artikli täistexti panna\nPostitatud: 03 Nov, 2020 13:39\nJüri Estami kohta tuleb meelde, et olevat noore mehena mõned aastas USA eriüksuste väejuhatuses teeninud, mis muidugi ei tähenda, et oleks automaatselt riigikaitseekspert aastal 2020. Artikkel on siin:\nEesti militaarse suutlikkuse tõstmisega venitatakse liiga pikalt, tegutseda tuleb mitmel rindel korraga, kirjutab kommunikatsioonikonsultant Jüri Estam. Kahju on, et niipea kui ühe Eesti erakonna esimees juhtis tähelepanu laiuvatele tühiolekutele meie riigikaitse ülesehituses, anti EKRE-le tänutäheks selle eest vastu koonu. Nagu herilasest nõelatuna asusid muidu aeglase toimega kaitseplaneerijad kähku tõrjuma katset nende pärusmaale tungida. Umbes nii, nagu oleks kaitsevõimest rääkimine «võõraste» poolt väljaspool selleks ette nähtud kitsast ja harva esinevat ajaraami lubamatu. Ei mingit paindlikkust. Isegi mitte siis, kui olukord Valgevenes läks hapuks ja kõik riigid meie ümber on seda märganud.\nMõisa köis kaitseplaneerimise valdkonnas on kaua ja aeglaselt lohisenud. Ka jäävoolud üleval mägedes liiguvad rutem kui Eesti tipp-poliitikute enamuse tahe valmistuda Eesti elanike tõsiselt võetavaks kaitsmiseks sõja puhkemise korral. Kolmandas Maailmas oleksid lihtsad sõjardid monteerinud raskeid kuulipildujaid ja tankitõrjerelvi oma sõidukite lastiruumidesse sada korda kiiremini, kui meie elukutselistel kaitseplaneerijatel on kombeks tegutseda. Analoogilist provisoorsevõitu lähenemist oleks saanud rakendada juba paarikümne aasta eest näiteks rannakaitses. Suurepärase manööverdusvõimega raketikaatreid ja muud sellist andnuks pilootprojektidena n-ö maha spikerdada näiteks rootslastelt ja soomlastelt. Oleme sageli munenud, selle asemel et tegutseda.\nLeo Kunnas ja teisedki tema mõttekaaslased on pikalt häirekella löönud, kuid Eesti need tegelased, kelle käes on rahakott, on paistnud siiani silma tegematajätmistega toimekuse asemel. Puuduks nagu igasugune tunnetus, et tempot on vaja tõsta ja tegutseda tuleb mitmel militaarse suutlikkuse tõstmise rindel samal ajal.\nKui meil puuduvad keskmaa õhukaitse ja sõjalennukid, antakse uuele rannakaitsevõimekusele lihtsalt korralik õhulöök.\nUSA demokraadid pakuvad Eestile rohkem lootust kui vabariiklased, nad on ka palju altimad tulema tagasi suurele maailmaareenile.\nUuele rannakaitsevõimekusele antakse lihtsalt korralik obadus õhust, kui meil peaksid puuduma keskmaa õhukaitse ja sõjalennukid, mis siinset õhuruumi meie endi kontrolli all hoida suudaksid. Oluline on, et mingi hulk lennukeid ja koptereid peab alluma otse meie käsujoonele. Küsimus omaenda sõjalennukite muretsemisest tundub Eestis aga tabuteema olevat.\nArengud Ukrainas ja Valgevenes on avanud me naaberriikide silmad vajakajäämistele nende riigikaitsesüsteemides. Eriti Rootsi, aga ka Taani on astumas tõsiseid samme oma kaitsevõime parandamiseks. Erukindral Johannes Kert kirjeldas oma hiljutises märgukirjas merekaitse kohta, kuidas meil tuleb püüda olude sunnil end tulevikus kaitsta «ümberpiiratuse tingimustes».\nKui me end juba lõhki laenamas oleme, oleks vaja riigikaitse loomisele terviklik pilk peale heita. Sellist konjunktuuri ja sellist võimalust, nagu siin praegu esineb, ei kordu ilmselt niipea, kui üldse.\nUSAs toimuvad praegu valimised, mis võivad ka meid arvestatavalt mõjutada. Kui pahategijad päästaksid meie kandis sõja valla, kas keegi Balti riikidele appi ka tuleb? Või õigemini: kas kusagil Eesti suhtelises läheduses paikneb piisavalt relvi ja sõdureid, kelle siiapaiskamisest piisavalt kasu ka tõuseks?\nUSAs tegutsev Ühendatud Balti Ameerika Komitee JBANC tõstis oma 26. augusti ringkirjas esile, et Joe Biden on paistnud korduvalt silma toetusega, mida ta on Balti riikidele avaldanud. Biden nentis 2016. aastal Lätit külastades, et ta on juba aastakümneid Balti teemasid jälginud. Senaatoriks oleku ajal oli ta üks «Balti vabaduspäeva» resolutsiooni kaasesitajatest. Värskes dokumendis «Joe Biden’s Vision for Relations with the Baltics» lubab demokraatide presidendikandidaat jätkata heidutusalgatust (EDI), mille kaudu makstakse NATO sõjaväelaste paigutamise eest Balti riikidesse. Samas lubab ta saata Venemaale sõnumi: «Ära ürita ahistada NATO liikmesmaid!» Kuid nagu Tammsaare kirjutas: lubadused võivad tegelikult olla rasked pidada (eriti kui peaks madinaks minema). Donald Trumpi jätkamine presidendina kujutab endast kahe teraga mõõka. Ühelt poolt püüaks Trump jätkuvalt ära hoida Ühendriikide libisemist aina sügavamale vasakpoolsusesse, kuid tema negatiivne suhtumine NATOsse tekitab kõhedust. Eestlased küllap mäletavad Trumpi semutsemist Vladimir Putiniga Helsingis ja teda hiljem sõnu söömas Washingtonis selle kohta, mida ta Putinile kas ütles või ei öelnud.\nUSA kaitseminister Mark Esper nentis hiljuti, et Ühendriigid jätkavad oma Euroopa turvamisele kaasaaitamise missiooni, kuid otsustaja Valges Majas on ikkagi Donald Trump. Igatahes praegu veel.\nDemokraadid pakuvad Eestile seega rohkem lootust kui vabariiklased. Demokraadid on ka palju rohkem altid tulema tagasi suurele maailmaareenile geopoliitilise tegijana. Kui arvestada Hiina tähe tõusmise, aga ka Kremli käitumisega viimase kahe kümnendi vältel, on Ameerika tasakaalustavat kohalolekut endiselt vaja.\nOlenemata USAs toimuvate valimiste tulemusest, ripub Eesti liiga suurel määral lääneliitlaste põllesaba küljes. Briti kaitseminister Ben Wallace tunnistas ju ühes intervjuus aasta algul, et Ühendkuningriik võib tulevikus olla sunnitud sõdima ilma USA toetuseta. Lootmine ei kujuta endast ju mitte mingisugust strateegiat. Liigne olenemine teiste inimeste headusest pole täiskasvanud ja kainetele inimestele kohane käitumine.\nParem varblane peos kui tuvi katusel! Mida kauem me suudame ise vastu pidada, seda suurem on võimalus, et nii mõnigi liitlane meiega lahinguväljal ühineda suudab ja seda ka soovib.\nOn aeg vaadelda tervikpilti ausalt. Kiirendame siis tempot ja lisame raha riigikaitsesse. Tuleb jätkuvalt loota teistele – nii palju, kui selleks võimelisi tegijaid üldse olemas on –, kuid peaksime samas sõltuma ka vähem teistest. Muidugi tuleb hoida ja arendada häid suhteid nii vabariiklaste kui ka demokraatidega USAs, nagu Postimees juba toonitanud on.\nÜks kindel siht peab olema selle saavutamine, et meie liitlasriikide väekontingendi ja varustusladude eelpositsioneerimine Eestisse jätkuks ja suureneks. Kõik muu võib muidu jääda lihtsalt heaks kavatsuseks.\nEesti ühiskond ootab lubamatult palju meie kaitseväelastelt ja kaitseliitlastelt, kavatsedes maaväge lahinguväljale saata meile endile kuuluva lähiõhutoetuseta (sõjalennukite ja -kopteriteta). Kuidas see võib olla, et meist rahvaarvu poolest neli korda suuremale Soomele kuulub 55 lahingulennukit, kuid Eestil pole ainsatki? Andmebaasis Globalfirepower.com, kus hinnatakse ja võrreldakse 138 riigi kaitsevõimet lahtrite kaupa, asub Eesti lennuvägi viimasel kohal. Kas pole aeg äkki küps selleks, et hakata rääkima mastaapsematest relvasüsteemidest ja võimekustest, millest Balti riikides on kiputud siiani vaikima?\nEDIT: Kui sain ise Estami artikli mõttega läbi loetud, siis tuleb märkida, et kriitika on täiesti asjakohane. Kui reformarite idee oli NATO ja kaadriarmee (õnneks see viimane hullus ei teostunud), siis Keskerakonnal tundub peamine mure olevat, et pensionärid ikka piisavalt raha saaks ja järgmisel korral kindlasti Keskerakonna võimule hääletasid. EKRE rääkis ka, kuidas kohe 300 miljonit laenu tuleb, kus see raha siis on? Estami mõte sellest, et paljud kriitilised kaitsevaldkonnad sõltuvad ainult liitlaste heast tahtest, on ju täiesti õige, sest see ongi nii. KV juhtkonnale on midagi raske ette heita, sest nendele antakse rahanumber ette ja selle piires on vaja tegutseda. Õhuväe puudumisest on ka korduvalt räägitud - põhimõtteliselt otsustati, et tegeldakse muude teemade ülesehitamisega ja õhuturve jääb liitlaste kanda, mis on ühelt poolt riskantne, kuid teiselt poolt mõistlik. 2016 a kirjutas Soome ajaleht et Õhuväe hävitajad lendasid aastas 8800 tundi keskmise hinnaga 9250 € tunnist. Kui nüüd oletuslikult jagada see summa viieks, siis aastane otsene kulu oleks Eestile 16,3 miljonit €. Hornetite hange maksis Soomele üle 3 miljardi €, kui see summa jagada jällegi viieks, siis tuleks lennukite hanke hinnaks 632 miljonit €, pigem rohkem, sest Soomes oli juba hävituslennukite kasutamise varustus olemas, Eesti oleks pidanud hakkama ka sed ehitama. Kui neid summasid nüüd võrrelda reaalsete EKJ hangetega, siis oleks lennukite ostmine tähendanud, et EKJ jookseks siiani ringi Rootsilt kingiks saadud varustuses ja enamik relvahankeid oleks tegemata.\nhttps://fi.wikipedia.org/wiki/McDonnell ... t_Suomessa\nViimati muutis Leo, 03 Nov, 2020 14:23, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 03 Nov, 2020 13:42\nJüri Estami kohta tuleb meelde, et olevat noore mehena mõned aastas USA eriüksuste väejuhatuses teeninud\nAastatel 1971–1975 oli ta Ameerika Ühendriikide maaväe eriotstarbeliste vägede pioneeriväljaõppega allohvitser


KONTORIETIKETT: need 5 iluharjumust ajavad su tööandja ja kolleegid tõsiselt närvi! – Iluguru\nKONTORIETIKETT: need 5 iluharjumust ajavad su tööandja ja kolleegid tõsiselt närvi!\nÄRA KUNAGI LÕHNASTA END TÖÖL OLLES!\nSee on umbes sama, mis parfüümi kasutamine bussis või lennukis. Esiteks on see lihtsalt ebaviisakas, teiseks – karm (eriti juhul, kui eelistad intensiivsemaid aroome, mis võivad kolleegidel isegi peavalu tekitada!). Kui tahad siiski parfüümi värskendada, tee seda tualetis või lihtsalt tänaval.\nÄRA EEMALDA KÜÜNELAKKI TÖÖLAUA TAGA!\nTegelikult on see veel hullem, kui parfüümi kasutamine – tõeline keemiarünnak. Jah, me teame, et asjaajamiste käigus kulunud lakk ning rikutud maniküür võib rikkuda ka tuju, kuid soovitame sul kõik “parandustööd” ikkagi kodus ära teha. Samad sõnad käivad ka küünte lakkimise kohta!\nKASUTAD KÄTEKREEMI? OOTA, KUNI SEE TÄIELIKULT NAHKA IMENDUB.\nKäte aeg-ajalt niisutamine on kasulik harjumus, kuid enne, kui rasvaste sõrmedega kaustade ja printeri kallale lähed, pane end oma kaastöötaja kingadesse. Kas sooviksid kunagi tunda mööblil või näiteks ukselingil mõne kolleegi “libedaid näpujälgi”? Seda meiegi! Lisaks ei tohiks käsi niisutada enne tähtsat koosolekut või külaliste saabumist, sest kreemise käe surumine ei ole samuti kuigi meeldiv kogemus.


Alar Kolk: ettevõtted on valmis uues olukorras kiirelt tegutsema ja uusi lahendusi leidma | SEB\nPRESSIUUDISED - 24. märts 2020 15:00\nAlar Kolk: ettevõtted on valmis uues olukorras kiirelt tegutsema ja uusi lahendusi leidma\nKriisiperiood toob endaga kahtlemata ohtralt väljakutseid, kuid võib paljude ettevõtete toodete-teenuste jaoks pakkuda ka ootamatuid võimalusi. Veebikeskkonda kolinud SEB Kasvuprogrammi järgmine loeng keskendubki sellele, kuidas saavad ettevõtted muutuvas olukorras oma strateegiat kohandada ning leida taktikaline eelis.\nTihti on ettevõtted ka tavatingimustes, väljaspool eriolukorda, sunnitud oma tegevuse lõpetama sellepärast, et nad pakuvad kliendi jaoks mittevajalikku toodet või teenust. Mis juhtub aga veel siis, kui kliendi vajadused äkki kardinaalselt muutuvad? „Üheks võimalikuks lahenduseks on kiiresti ümber defineerida turg või turule sisenemise strateegia. Oskus enda tegevust ümber orienteerida on eriti oluline tänases olukorras, kus olemasolevad turud kokku kukuvad ja avanevad täiesti ootamatud uued ärivõimalused,“ ütles SEB Kasvuprogrammi mentor ja Euroopa Innovatsiooniakadeemia president Alar Kolk.\nKasvuprogrammi järgmisel sessioonil jagavad mentorid ettevõtetega tööriistu, meetodeid ning kogemust teenuste ja toodete disainimisel selliselt, et need suudaks paremini vastata majandusreaalsusele ja kliendi ootustele. Kasvuprogrammi loenguid saavad jälgida kõik huvilised zoom.us keskkonnas või ülekandena SEB Facebooki lehel.\nSeitsmendasse SEB Kasvuprogrammi kandideeris kokku 28 ettevõtet, millest osalema valiti 10. Seekord liitub Kasvuprogrammiga mitmeid juba tuntud kaubamärgiga tooteid nagu näiteks Aegaon kellad, Chocolala šokolaadid ja BredenKids lasterõivad. Tootmis- ja teenindusettevõtteid on seekord kasvuprogrammis esindatud peaaegu võrdselt. Paljude eesmärgiks on arendada uusi nutikaid ja kliendile kohaldatud tooteid, mis samas võimaldaks ettevõtetel tegutseda jätkusuutlikumalt ja ressursitõhusamalt. Samuti otsitakse võimalusi kasvatada müüginumbreid laienedes välisturgudele ning programmi abil soovitakse leida tuge skaleeritava kasvumudeli defineerimises ning enda ettevõtte üldise konkurentsivõime tõstmises.\nSEB on Põhjamaade juhtiv finantsteenuste grupp. Ettevõtlik ja innovaatiline mõtteviis on parema maailma loomisel määrava tähtsusega. Seetõttu innustame ja toetame edasipüüdlikke ettevõtjaid toetustegevustega nagu ettevõtluskonkurss Ajujaht, ettevõtlusõppe edendamine koostöös Junior Achievementiga ning ärialaste teadmiste jagamine eakadeemia.seb.ee kaudu. SEB eesmärk on luua klientidega pikaajalisi ja jätkusuutlikke suhteid, toetada neid nii headel kui halbadel aegadel. Loe SEB grupi kohta lisaks: http://www.sebgroup.com/


Uudised - TÄNA: Oled NBA 2K19 mängus kõva käsi? Sõida Riiga Eesti koondist esindama!\nEesti koondise väljaselgitamiseks kutsub Eesti Korvpalliliit koostöös Eesti e-spordi organisatsiooniga Playfair üles kõiki Playstation mängukonsooli kasutajaid registreeruma kvalifikatsiooniturniirile, mis toimub 24. mail Kristiine keskuse O’Learyse meelelahutuskeskuse Betsafe spordiareenil.\nO’Learyse spordirestoran ja meelelahutuskeskus on mõeldud kõigile spordisõpradele, kus näidatakse suuremaid ning väiksemaid spordiülekandeid vastavalt publiku soovile.\n• Vähemalt 14-aastane\n• PRO-AM tasemega mängija NBA 2K19 Playstation mängus\nKutse saavad 25 parima reitinguga mängijat (lisaks võetakse arvesse ka mängukogemust)\nMängijad jagatakse positsioonide järgi 5 erinevasse alagruppi: C (keskmängijad), PF (suur äär), SF (väike äär), SG (viskavad tagamängijad) ja PG (mängujuhid)\n• Mängurežiim 1vs1\n• Raskustase „Hall of Fame“\n• Mängitakse läbi üks ring kõikide mängijatega oma alagrupis\n• Mängu pikkus on 11 punktini (võiduks on vaja vähemalt kahepunktilist edu)\n• Iga mängu eel visatakse kulli ja kirja. Võitja saab koduväljaku eelise\n• Võrdse arvu võite kogunud mängijad mängivad omavahel uuesti\nEesti Korvpalliliit ja Playfair võivad teha vajadusel muudatusi formaadis ja reeglites.\nParimatele panevad auhinnad välja punktid.ee ja O’Learys.\nMänge näeb otseülekandes Delfi TV vahendusel!\nAlagrupis enim võite kogunud mängijad pääsevad esindama Eestit koondistevahelisel maavõistlusel Läti vastu, mis leiab aset 1. juunil Riias HyperTown RIX festivalil.\nPlayFair on mittetulundusühing, kelle eesmärk on populariseerida ja edendada Eesti virtuaalsporti ja tutvustada mängumaailma mitmekülgseid võimalusi.


Athletic magas 18 sekundit ja jätkas siis Getafe kulul karikapeoga - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n26. JAANUAR 2021, 00:58 HISPAANIA\nHispaanias on Superkarika võidust hoo sisse saanud Athletic Bilbao, kes jäi Getafe vastu juba 18. sekundil kaotusseisu, kuid võttis lõpuks hooaja suurima võidu.\nPärast seda, kui külalised palli keskringist mängu panid, sai Athleticu meestest seda kaks korda puutuda vaid keskkaitsja Yeray. Teistel avanes võimalus alles siis, kui Barcelona akadeemia kasvandik Cucurella oli juba peaga skoori avanud ja kodumeeskond ise mängu uuesti käima lükkas.\nSeejärel aga üle õla tagasi ei vaadatud. Raul Garcia viigistas õige pea ja ehkki VAR andis Getafele poolaja keskel käemängu eest penalti, suutis Unai Simon Jaime Mata löögi tõrjuda. Teise poolaja alguses parandas Yeray avavärava kaasa toonud vea, peagi lisas Garcia oma teise tabamuse ning viimase veerandtunni jooksul tehti skoori veel kahel korral.\nKõigi sarjade peale neljanda järjestikuse võidu võtnud ja liigatabelis Getafest mööda kerkinud Athletic ei saa siiski liialt kaua pidutseda, sest juba nädala pärast tuleb liigamängus jälle vastamisi minna Barcelonaga, kes kahtlemata põleb tahtmisest Superkarika finaalis saadud valusa kaotuse eest kätte maksta. Getafe jätkab 13. tabelireal.\n12., 61. Raul Garcia, 50. Yeray, 75. Alex Berenguer, 82. de Marcos - 1. Marc Cucurella\nRealiseerimata penalti: 29. Jaime Mata (Getafe)


Peterburi ümbruse läänemeresoome väikerahvaid süüdistatakse ekstremismis - DELFI\nPeterburis ja selle ümbruses elavad läänemeresoome rahvad on mures, sest Venemaal süüdistatakse neid „ekstremismis“, soovis Venemaa lagundada ja natsisümpaatiates.\nVene meedias levivad kummalised kommentaarid on ajuti mõjutanud ka Peterburis tegutsevat Ingeri Liitu, mille esindajad on pidanud skandaalseid väiteid selgitama, vahendab Soome ajaleht Ilta-Sanomat.\n„Meil ei ole mingit pistmist sellise ebaseadusliku tegevusega. Aga et kommentaarid Venemaa avalikkuses on olnud nii segased, peame üha jälle selgitama oma rolli näiteks Soome peakonsulaadile Peterburis,“ ütleb Peterburi Ingeri Liidu pikaaegne aktivist ja välissoome parlamendi aseesimees Wladimir Kokko.\nViimane skandaal sai alguse Leningradi oblasti kuberneri Aleksandr Drozdenko avaldustest. Ta teatas jaanuari lõpus Kremli korraldatud kuberneride seminaril, et on mures „ühe kodanikeorganisatsiooni pärast, mida finantseerivad eestlased ja soomlased“. Drozdenko rääkis, et jutt käib Leningradi oblastis tegutsevast organisatsioonist, mis „tõstatab küsimusi väikerahvaste õiguste rikkumise kohta“.\n„Nad käituvad üsna agressiivselt,“ kurtis Drozdenko Gazeta.ru vahendusel ja palus riigilt juhtnööre, kuidas selliseid kodanikeorganisatsioone tuleks kohelda.\nVeebruari lõpus puudutas Drozdenko sama teemat, kui kõneles rahvussuhete nõukogu istungil.\nSiis mainis Drozdenko juba nimepidi kaht „äärmusorganisatsiooni“, mis tema sõnul üritavad inimeste meelsust mõjutada. Vene meedia teatel viitas ta isurite organisatsioonile Soikula ja rühmitusele nimega Svobodnaja Ingrija ehk Vaba Ingerimaa.\n„Organisatsioon Ingrija tahab levitada kahtlusi Vene riigi ühtsuse kohta ja neil on arutu idee luua „Ingeri“ riik,“ ütles Drozdenko väljaandele 47news. „Meil tuleb sellest rääkida, et ei korduks 2004. aasta olukord, kui Ukrainas hakkas idanema fašism ja šovinism. Me suhtusime tookord sellesse rahulikult ja mõtlesime, et see on ainult mööduv haigus.“\nKokko sõnul ei ole Ingeri Liidul mingit pistmist organisatsiooniga Vaba Ingerimaa.\n„Nad on isemoodi venelaste grupp, mis ei ole meiega kunagi kuidagi seotud olnud ja millel ei ole soome identiteeti. Paar korda oleme küll näinud oma pidudel kummalist seltskonda, võibolla on need olnud nende esindajad,“ ütleb Kokko.\nVaba Ingerimaa esineb sotsiaalmeedias mitmetel lehekülgedel ingerisoomlaste lipu all. Organisatsioon väidab, et taotleb Peterburi ja Leningradi oblasti territooriumile autonoomset Ingeri vabariiki, mis võiks hiljem iseseisvuda, „vastavalt Venemaa ja rahvusvahelistele seadustele“.\nKokko imestab, miks saab selline organisatsiooni jätkuvalt tegutseda, kuigi separatismi õhutamine on Venemaal ebaseaduslik.\n„Julgeolekuteenistus teab kindlasti igaüht neist nimepidi, sest nad osalevad tihti meeleavaldustel. Aga miks neid kaitstakse, kui Venemaal vahistatakse väiksemategi asjade eest?“ küsib Kokko.\nTekib küsimus, kas organisatsioonil Vaba Ingerimaa lastakse meelega tegutseda, et selle abil saaks vajaduse korral sildistada ja süüdistada pärisingerlasi.\nIsurite esindaja Anatoli Zaitsev ei mõista, mil viisil saaks Venemaa isureid omale ohuks pidada.\nImestus on nii suur, et Zaitsev ei taha isegi uskuda, et kuberner Drozdenko mõtles oma kriitikas Soikula seltsi.\n„Meie selts on saatnud kubernerile kirja, milles palutakse tal selgitada, kas ta mõtles tõesti meie seltsi või kas teda on Vene meedias eksitavalt tsiteeritud,“ ütleb Zaitsev Ilta-Sanomatele.\nSoikula selts ühendab isureid, kes elavad peamiselt Soikkola (vene keeles Soikino) poolsaarel. Seltsi põhimõte on tegutseda alati konstruktiivses koostöös Vene võimudega.\nIngeri Klubi veebilehel esitatakse siiski üks Drozdenko kahtluste võimalik põhjus.\n„Kuberneril on varem olnud probleeme Soikula grupiga. Nad on protesteerinud neid ähvardava sadamaprojekti vastu,“ kirjutab Ingeri Klubi.\nVeebileht viitab Ust-Luga naftasadamale, mis paikneb Soikkola poolsaare lõunaosas ja mida Venemaa pidevalt laiendab. Sadam ohustab isurite elupiirkonna loodust ja näiteks traditsiooniline kalapüük on sadama tõttu täielikult lõppemas.\nSoikula selts ei taha aga kuberneri võimalikke motiive arutada enne, kui Drozdenko vastab.\n„Meie selts ei ole milleski süüdi ja me lähtume sellest, et ka kuberner on süütu, kuni oleme kindlad ühes või teises,“ ütleb Zaitsev.


Privaatsuspoliitika | Nothel\nSelles privaatsuspoliitikas („privaatsuspoliitika”) kirjeldame, kuidas Nothel OÜ („ettevõte”) töötleb oma töötajate, klientide või ettevõttega muul moel koostööd tegevate inimeste isikuandmeid ning milliseid meetmeid me isikuandmete kaitsmiseks rakendame.\nIsikuandmeid töödeldakse isikuandmete kaitse üldmääruse (määrus (EL) 2016/679) ning muude siseriiklike ja Euroopa privaatsusseaduste ning regulatsioonide (ühiselt „andmekaitseseadus”) kohaselt. Ettevõttes on kehtestatud füüsilised, tehnilised ja organisatsioonilised meetmed isikuandmete kaitsmiseks ebaseadusliku või omavolilise hävitamise, kaotsimineku, muutmise, avaldamise, omandamise või neile lubamatu juurdepääsu eest.\nEttevõte töötleb näiteks töötajate, ajutiste töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate, töö- ja ametikohale kandideerijate, tarnijate kontaktisikute, klientide ja külaliste ja muude koostööpartnerite isikuandmeid.\nSelle privaatsuspoliitika eesmärk on selgitada, milliseid isikuandmeid me töötleme ning kuidas ja miks seda teeme. Lisaks kirjeldab see privaatsuspoliitika meie kohustusi ja vastutust andmete kaitsmisel.\nEMP – Euroopa majanduspiirkond\nKlient – on füüsiline isik, kellele ettevõte seoses oma majandustegevusega osutab teenuseid ja/või pakub kaupu.\nVastutav töötleja – on isik, kes otsustab, miks ja kuidas (st mis eesmärkidel ja viisidel) isikuandmeid töödeldakse. Vastutava töötleja kindlakstegemisel võib olla abi järgmistele küsimustele vastamisest.\n– Kes otsustab, milliseid isikuandmeid säilitatakse?\n– Kes otsustab, mis eesmärkidel isikuandmeid kasutatakse?\n– Kes otsustab, mis viisil isikuandmeid töödeldakse?\n1.1 Töötajad ja töövõtjad\nEttevõte töötleb oma töötajate, töö- ja ametikohtadele (nt juhatuse liikmed) kandideerijate ja töövõtjate kohta, samuti endiste töötajate ja endiste töövõtjate kohta.\nNeed isikuandmed hõlmavad järgmist:\n• isiklikud andmed, nagu nimi, sünniaeg, pangakonto andmed, viisa-/passi-/ID kaardi andmed või vastava dokumendi koopia;\n• kontaktandmed, nagu aadress ja telefoninumber, e-posti aadress;\n• personalifaili andmed, muu hulgas: töösuhte tingimused, koolitusandmed, töötulemuste hindamised/hinnangud, edutamised, isiklikud arenguplaanid, käitumis- ja distsiplinaarandmed, töö asukoht, palgaandmed, pangakonto andmed ning maksukohustuslase number ja isikukood;\n• töösuhete ajaloo / kandideerimise andmed, näiteks hariduse ja varasemate töösuhete ajalugu;\n• pereliikmete andmed, näiteks laste sünniajad ja nimed (need on asjakohased näiteks juhul, kui inimene taotleb vanemapuhkust);\n• tööalase sooritusega seotud andmed, näiteks töötajate iga-aastane palga ülevaatamine, jne.\n• Isikuandmete eriliigid: arstitõendid ja haiguslehed;\nEttevõte töötleb ka oma klientide isikuandmeid. Need isikuandmed võivad hõlmata järgmist:\n• isiklikud andmed, nagu nimi, sünniaeg/isikukood;\n• kontaktandmed, näiteks aadress ja telefoninumber, e-posti aadress;\n• külastajakaardi andmed;\n• krediitkaardi andmed nagu kaardi number, kehtivusaeg, CVV;\n• turvakaamerate salvestused videovalvega kaetud aladel.\nKasutame oma kodulehel küpsiseid. Küpsiste poliitikaga saate tutvuta siin.\nEttevõte töötleb oma koostööpartnerite isikuandmeid. Selliseid isikuandmed võivad hõlmata järgmist:\n• Koostööpartnerite esindajate ja kontaktisikute isiklikud andmed, näiteks nimi, ametinimetus, ametikoht, tööalased identifitseerimisnumbrid, osakond, äriüksus (sh koolituse/kontrollimise jaoks kogutavad kontaktandmed);\n• kontaktandmed, näiteks meiliaadress, telefoninumbrid ja töö asukoht;\n2. ANDMETE TÖÖTLEMISE EESMÄRGID\nEttevõte töötleb isikuandmeid nendel eesmärkidel, milleks isikuandmed on kogutud.\nTöötajate isikuandmeid töötleme näiteks järgmistel eesmärkidel:\n• töölepinguseaduses ettevõttele sätestatud tööandja kohustuste täitmine;\n• palga ja hüvitiste haldamine;\n• personalitegevuste, soorituse ja talendi juhtimine;\nKlientide ja koostööpartnerite isikuandmeid töötleme näiteks järgmistel põhjustel:\n• turismiseaduses sätestatud majutusettevõtte kohustuste täitmine (nt külastajakaardi täitmine ja säilitamine 2.a. jooksul;\n• kliendi/koostööpartneriga sõlmitud lepingu ettevalmistamine ja selle täitmine;\n• turundus ja avalikud suhted;\n• ettevõtte toodete ja teenuste täiustamine;\n• ettevõtte äristrateegia kujundamine;\n• ettevõtte, meie klientide ja töötajate vara kaitse ja turvalisuse tagamine, sh ettevõtte või meie klientide ja töötajate suhtes ebaseadusliku ja/või kuritegeliku käitumise vältimine ja tuvastamine.\nInimestel on andmekaitseseaduse alusel oma isikuandmetega seonduvalt teatud õigused.\n3.1. Õigus andmetega tutvuda – teil on õigus teada, milliseid andmeid teie kohta säilitatakse ja kuidas neid töödeldakse.\n3.2. Õigus andmete parandamisele – teil on õigus nõuda oma isikuandmete parandamist, juhul kui need on ebaõiged.\n3.3. Õigus andmete kustutamisele („õigus olla unustatud“) – teil on teatud juhtudel õigus nõuda, et me teie isikuandmed kustutaksime (nt kui meil ei ole neid enam vaja, te võtate tagasi meile andmete töötlemiseks antud nõusoleku, jne).\n3.4. Õigus töötlemise piiramisele – teil on teatud juhtudel õigus keelata või piirata oma isikuandmete töötlemist teatud ajaks (nt kui olete esitanud vastuväite andmetöötluse osas).\n3.5. Õigus esitada vastuväiteid – konkreetsest olukorrast lähtuvalt on teil õigus esitada oma isikuandmete töötlemise osas vastuväiteid kui teie andmete töötlemine toimub meie õigustatud huvist lähtudes või avalikust huvist lähtudes. Otseturunduse eesmärgil isikuandmete töötlemisele võib esitada vastuväiteid igal ajal.\n3.6 Õigus andmete ülekandmisele – Juhul, kui isikuandmete töötlemine põhineb inimese nõusolekul või ettevõttega sõlmitud lepingul ja andmeid töödeldakse automatiseeritult, siis on inimesel õigus saada teda puudutavaid isikuandmeid, mida ta on vastutavale töötlejale esitanud, struktureeritud, üldkasutatavas vormingus ning masinloetaval kujul ning õigus edastada need andmed teisele vastutavale töötlejale. Samuti on tal õigus nõuda, et ettevõte edastaks andmed otse teisele vastutavale töötlejale, kui see on tehniliselt teostatav.\nEttevõte võib aeg-ajalt isikuandmeid kolmandatele isikutele avaldada või neil ettevõttes töödeldavatele isikuandmetele juurde pääseda (näiteks kui õiguskaitseasutus või Andmekaitse Inspektsioon esitab kehtiva nõude isikuandmetele juurdepääsemiseks).\nEttevõte võib jagada isikuandmeid ka: a) teise ettevõttega samasse kontserni kuuluva isikuga (nt emaettevõte ja tütarettevõtted, kontserni lõplik kasusaaja ja selle tütarettevõtted); b) valitud muude osapooltega, sh äripartnerid, tarnijad ja töövõtjad; c) muude osapooltega, kui müüme või ostame teisi ettevõtteid või varasid (st tehingute tegemisel), või d) kui ettevõttel on seaduslik kohustus isikuandmeid avaldada (see hõlmab teabevahetust teiste ettevõtete ja organisatsioonidega pettuste vältimiseks).\nKui ettevõte sõlmib muude osapooltega lepinguid isikuandmete töötlemiseks ettevõtte nimel, tagab ta sobivate lepinguliste kaitsemeetmete olemasolu isikuandmete kaitsmiseks.\nEttevõte säilitab isikuandmeid ainult seni, kuni selliste isikuandmete säilitamist peetakse vajalikuks eesmärkidel, milleks neid isikuandmeid koguti. Isikuandmeid säilitatakse asjakohaste seaduste ja ettevõtte põhimõtete kohaselt.\n• kui kaua kui on vaja isikuandmeid säilitada selleks, et pakkuda oma teenuseid\n• kui isikul on ettevõtte juures kliendikonto või kliendikaart, siis säilitame isikuandmeid terve konto/kaardi aktiivsusaja või nii kaua kui neid on vaja isikule teenuste osutamiseks\n• kui ettevõttel on seadusest tulenev, lepinguline või muu sarnane kohustus isiku andmete säilitamiseks, siis seni kuni on vajalik sellise kohustuse täitmiseks\n• peale lepingulise suhte lõppemist säilitame teatud andmeid nii kaua, kui kaua on isikul (andmesubjektil) või ettevõttel endal õigus esitada lepingu alusel nõudeid teise poole vastu\n• Külastajakaardi andmeid säilitame turismiseaduse nõuete kohaselt 2 aastat alates kaardi täitmisest.\n• Töölepingu kirjalikke dokumente säilitame töölepingu seaduse nõuete kohaselt 10 aastat töölepingu lõppemisest.\n• Krediitkaardiandmeid säilitame kuni meievahelise majutusteenuse lepingu nõuetekohase täitmiseni.\nEttevõte vastutab isikuandmete töötlemise eest. Üldine vastutus selle privaatsuspoliitika järgimise eest ettevõttes lasub ettevõtte juhtkonnal, kes määrab peamise kontakti seoses i) ettevõtte töötajate ja töövõtjate isikuandmete töötlemise; ii) klientide ja koostööpartnerite isikuandmete töötlemise ja iii) ettevõttes töödeldavate isikuandmete turvalisusega.\nKõigil ettevõtte töötajatel, kes puutuvad kokku isikuandmete töötlemisega on kohustus järgida kõige ajakohasemat avaldatud versiooni sellest privaatsuspoliitikast.\nKui teil tekib selles privaatsuspoliitikas toodud info osas küsimusi või soovite esitada taotlust andmesubjekti õiguste teostamiseks, siis võtke meiega ühendust e-posti aadressil hello@nothel.ee.


Börs: piima hind hakkas tõusma - Põllumajandusuudised\nPiima hind hakkas GDT oksjonil tõusma\nAutor: Scanpix / Valgamaalane\n- Piima hinnad hakkasid Uus-Meremaal korraldataval oksjonil kiiresti tõusma, sest Aasia nõudlus on tugevnenud ning pakkumine on oodatust väiksem. Ka Euroopa kitsas olukord mõjub hindadele toetavalt.\n- Venemaa nisu hinnatõus peatus, mis aitas leevendada hirme, et Euroopa nisu pole piisavalt konkurentsivõimeline. Detsembris tõusis Prantsusmaa nisueksport viimase viie kuu tippu. Toidunisu aga odavnes, sest USAs hinnad langesid.\n- Suhkru pani odavnema naftahindade nõrkus, kakao kallines ja kohv odavnes.\n- Nafta sattus surve alla, sest globaalne majandus on jahenemas ning kaubanduslepet ei pruugi tulla.\nPiima hinnatõus kiirenes\nSelle nädala neljapäeval toimus ka järjekordne Global Dairy Trade piimahindade oksjon, kus hinnad tõusid ligi 7 protsenti, vahendab Reuters.\nIndeks tõusis kokku 6,7 protsenti ning keskmiseks müügihinnaks kujunes 3265 dollarit tonnist. Kallinemist juhtis täispiima pulber.\nTegemist oli juba viienda oksjoniga järjest, kus hinnad tõusid. 2018. aasta lõpus toimus mitu kuud kestnud langus, mille põhjuseks peetakse Uus-Meremaa suurt pakkumist. Alates 5. detsembrist on hinnad järjestiku kallinenud aga igal oksjonil.\nTäispiima pulbri hind tõusis oksjonil 8,4 protsenti, futuuriturud ootasid 2protsendilist kasvu.\n“Aasia riikide tugev nõudlus on tõenäoliselt hindu toetanud,” ütles NZXi piimaturu analüütik Robert Gibson. Viimasel oksjonil müüdi kokku 23 326 tonni piima, võrreldes eelmise oksjoniga on seda 16 protsenti vähem.\nJärgmine oksjon toimub 19. veebruaril.\nSelle nädala neljapäeval toimus ka järjekordne Global Dairy Trade piimahindade oksjon, kus hinnad tõusid ligi 7 protsenti.\nAutor: Global Dairy Trade\nEuroopas on hinnad tõusnud veidi kauem. Piim hakkas kallinema juba septembri lõpus, mil oli selge, et kuiv ilm vähendab piimatootmist ning regiooni sisenõudlus saab olema tugev. Nädalaga kallines kooritud piima pulbri futuuri hind EEX börsil 1,3 protsenti, 1940 euroni tonnist.\nVenemaa nisu hinnatõus peatus\nVenemaa nisu ekspordihindade tõus on peatunud, sest Egiptus ostis eelmisel nädalal 360 000 tonni nisu hoopis Prantsusmaalt ja Rumeenialt. Venemaa nisu pakkumine oli egiptlaste jaoks liiga kallis.\nVenemaa 12,5protsendilise proteiinisisaldusega nisu maksis eelmise nädala lõpus 245 dollarit tonnist, teatas Venemaa konsultatsioonifirma IKAR.\nVenemaa eksportis hooaja esimeses pooles (1. juuli – 31. jaanuar) kokku 31,4 miljonit tonni teravilju, mida on 4 protsenti vähem kui mullu. Nisu moodustas sellest 26,7 miljonit tonni (kasv 13 protsenti).\nEuroopa hindu see väga palju siiski ei toetanud, sest need olid USAs toimunud hinnalanguse tõttu surve all. Toidunisu märtsikuu futuur odavnes 0,5 protsenti, 203,25 euroni tonnist. Detsembrikuu futuuri hind langes 0,9 protsenti, 186,5 euroni.\nPrantsusmaa eksport kasvas\nPrantsusmaa eksportis detsembris 1,4 miljonit tonni nisu, 882 000 tonni sellest läks Euroopa Liidust väljapoole, selgub neljapäeval avaldatud andmetest. Sellel hooajal oli tugevam kuu ainult august, mil eksporditi 1,48 miljonit tonni.\nSuurem osa nisust läks Alžeeriasse -kokku 500 000 tonni. Detsembris müüdi 131 000 tonni Hiinasse ja esmakordselt ka Marokosse (65 000 tonni).\nTeistest Euroopa toorainetest langes rapsiseemnete hind 0,1 protsenti ja tonn maksab 372 eurot. Maisi novembrikuu futuur odavnes 0,7 protsenti ja tonn maksab 173 eurot.\nSuhkru hind langes\nSuhkru hind langes, sest naftaturul oli näha nõrkust. Madalamad naftahinnad muudavad suhkruroost toodetava etanooli konkurentsivõime kehvemaks, mille tõttu võivad tootjad otsustada hoopis suhkrut tootma hakata, mis suurendab pakkumist.\nPikaajaliselt peaksid suhkru hinnad tuge saama mitmest toetavast faktorist. “Vaatamata sellele, et oktoobrist alates on suhkruhinnad taastunud, püsivad need tootjate jaoks ebaatraktiivsed. Selle tõttu võivad külvipindalad vähenema hakata,” ütles investeerimisfirma Sucden. Külvipindala vähenemine tähendab ka tootmise alanemist, mis toetaks hindu.\nMärtsikuu arabica kohvi hind langes aga 1,04 dollarini naelast. Hindu on hoidnud surve all asjaolu, et kuiva ilma kartused on Brasiilias vähenemas, ütlesid kauplejad. Märtsikuu robusta kohvi futuur odavnes samuti ja maksab 1547 dollarit tonnist.\nKakao tonnihind tõusis 2,33 protsenti, 2233 dollarini.


3. astme artroosi tüübid ja põhjused - Olaliigese arthroosi-artriidi agenemise ravi\nHaiguse põhjused Osteoartroos, nagu artriit, on tänapäeval väga levinud haigus. Terapeutiline kreem Golden USAs. See muutub õhemaks, pragudeks ja avab aluse luu.\nMeniski ravi ja füsioterapeutiline toime. Patsiendile määratakse meditsiinilise võimlemise, erinevate füüsikaliste protseduuride ja massaaži käigus. Myostimulatsiooni kasutatakse, et lõõgastuda ja tugevdada reielihaseid. Magnetravi tõttu on lihaskoes metabolismi võimalik parandada. Üks lihtsamaid, kuid tõhusamaid harjutusi, mida saab teha kodus, kõnnib kõigil neljas.\nKirurgiline sekkumine Põlveliigese meniski operatsioon on olaliigese arthroosi-artriidi agenemise ravi, kui: purustatud menisk; müstik, mis on rebenenud ja ümberasustatud; hemorraagia tekkis liigesõõnes; seal oli menisiku absoluutne eraldamine. Kõige tavalisem meniscus kirurgia on artroskoopia.\nIsegi kõige keerukamate häirete korral viiakse artroskoopiline kirurgia läbi minimaalse kirurgilise sekkumisega. Operatsiooni käigus kasutatakse endoskoopilist seadet, mis koosneb: monitorist, stabiilsest valgusallikast ja videokaamerast. Kasutatakse ka vedeliku puhurit. Protseduuri ajal pühitakse liigesõõnsust pidevalt soolalahusega.\nArtroskoopia eeliste hulgas on rõhutada: väiksemas suuruses mõõtmed; jalad ei ole vaja paigaldada kipsplaadiga; operatsioonide taastusravi on üsna kiire; haigla viibimine ei kesta kaua; ambulatoorse kirurgia võimalus.\nArtroskoopilise tehnika tõttu jääb liigeste koel tervikuks. See kõrvaldab ainult vigastatud fragmendi ja defektsed servad on joondatud.\nTuleb märkida, et ühineva muutuse edasine areng sõltub salvestatud meniskide arvust. Näiteks kogu meniski eemaldamine põhjustab artroosi.\nVäiksema kirurgilise sekkumise tõttu on haigla operatsioonijärgne staadium umbes kolm päeva. Esimese kuu vältel on soovitav vältida füüsilist koormust.\nMõnikord kõnnimisel on vaja kasutada kargud. Keha täielik taastumine toimub kuuenda ravinädala lõpus. Põlveliigese meniskide ravi maksumus sõltub kahjustuse keerukusest ja valitud ravimeetodist. Venemaal võib ravi kulu koos operatsiooniga olla 15 rubla ulatuses. Taastusravi Populaarne meniskide kokkusurumise meetod loetakse soojaks kompressiks, mis põhineb mee ja alkoholiga suhtega 1: 1.\nKokkupõrge peaks asuma valus kohale 2 tundi.\nValu peaks kaduma kuu aja pärast sellistest igapäevastest protseduuridest. Teine tõhusaks abinõuks on kaks hõõrutud sibulat, segatuna suhkruga teelusikatäit: kuumutage segu ja seejärel rakendage suletud riidekappi vigastatud põlvele üleöö. Nagu mesi puhul, tuleb seda menetlust korrata kogu kuu jooksul. Rahvameditsiinis kasutatakse menükile ravimiseks takerdatud lehed või surub meditsiinilise sapiga, kuid kui need abinõud ei aita, peate konsulteerima arstiga.\nTaastusravi periood hõlmab turse kõrvaldamist, pragude ja sidemete tervendamist, põlve tervise täielikku taastamist. Arstid soovitavad tungivalt kasutada olaliigese arthroosi-artriidi agenemise ravi harjutusi, nagu näiteks koridoranid palli taga, jalgsi tagurpidi, harjutused püsikäigul, ühe jalaga hüppamine ja paljud teised.\nSõltuvalt vigastuse raskusest ja operatsiooni keerukusest taastatakse täielik toimimine ajavahemikus mitmest nädalast kuni kolme kuuni. Põlveliigese osteoartriit - kuidas olla? Kõhrkate järkjärguline olaliigese arthroosi-artriidi agenemise ravi põlveliigese moodustunud liigespindadele põhjustab kõrvalekalduvate protsesside ahelat külgnevas luus ja ümbritsevate pehmete kudede ümbruses. Selle tulemusena tekib patoloogiline seisund, seda nimetatakse põlveliigese artroosiks gonartoos.\nSee on väga levinud haigus, mis sõltuvalt esinemisest võib täheldada ja 60 aasta jooksul. Põlveliigese põhjused Anatoomiliste tunnuste ja pideva ülekoormuse tõttu on põlved altid artroosile. Kuidas muutub põlveliigese artroos, mis sümptomid ja ravi on, sõltub haiguse põhjusest. On primaarne ja sekundaarne artroos. Esmase arusaama hävitava haiguse all ilma eelneva kahjustuseta.\nVanusest või muudest teguritest põhjustatud alatoitumusest kõhre põhjustab tasakaalustamatust taastumise võime ja koormuste hävitavat toimet. Kahepoolne lokalisatsioon on põlve primaarse osteoartriidi ja teiste liigeste jaoks iseloomulikum.\nOsteoartriit rasvumisel esineb peaaegu neli korda sagedamini. Vanus Vananemisel aeglustuvad regeneratiivsed protsessid kõigis keha kudedes. Artroosi esinemine vanemates võib rääkida kõhrekoe struktuuri pärilikest tunnustest. Ja tõenäoliselt ilmneb haigus lastel. Kroonilised haigused. Ateroskleroos, veenilaiendid, sisehaiguste haigused mõjutavad oluliselt kõhrekoe toitumist. Põlveli kõrvalosteoartriit võib olla paljude ebasoodsate tegurite tulemus. Enamikul juhtudest täheldatakse ühelt poolt patoloogilist protsessi.\nSekundaarse artroosi põhjused Alumiste jäsemete vigastused luumurrud, moonutused, menisci ja sideme vigastused, tungivad vigastused. Endokriinsed haigused diabeet, akromegaalia, hüpotüreoidism. Põlveliigese põletikulised haigused reumatoidsed, nakkuslikud, reaktiivsed ja muud artriidid. Staatiline häire lamedate kudede, jalgade kõverus, jäseme ühepoolne lühenemine. Ainevahetushäired podagra, hemokromatosoos.\nKaasasündinud haigused düsplaasia, põlveliigese liigne liikuvus.\nKuidas põlveliigese või mõne muu liigese osteoartriiti tõhusalt ravida saab mõista, teades mitte ainult haiguse põhjuseid, vaid ka intraossepatogeenseid protsesse.\nPõlveliigese muutused Liigeste, eriti põlve artroosi patogeneesi allikaks on luu skleroos luulese kõhre all. Sellisel juhul vaskulaarset võrku trombiseeritakse, tekkiv isheemia halvendab kõhre toitumist ja põhjustab selle taastumisprotsesside katkemist. See muutub õhemaks, pragudeks ja avab aluse luu.\nKatkestatud sünoviaalvedeliku tootmine. Kõhre ja luu regenereerimine kestab ainult servades, kus puudub skleroos ja toit on salvestatud. Osteofüüdid moodustavad luu-kõhre kasvamise, liigeste otsakute kuju muutub, liigesed, stabiilsus ja liigeste liikumine on rikutud.\nKuna põlveliigese osteoartriit visuaalselt näeb, näitab esitatud foto. Selle sümptomaatiline kujunemine ja silmapaistev paistetus on sünoviidiga. Jalgade füsioloogiline telg on katki, läheb selg patarei väljapoole peaaegu 40 kraadi. Lihaste atroofia ja veenilaiendid on selgelt nähtavad.\nDiagnostilised kriteeriumid Ainult ajastusega ravi võib aeglustada haiguse progresseerumist. On olemas teatavad tunnused kriteeriumid valuuhenduste ravi vaagna, mis kuude esinemise ajal võimaldavad kahtlustada põlveliigese osteoartriidi arengut ja on aluseks reumatoloogile või ortopeedile viitamiseks: Tugev põlve on hommikul vähem kui pool tundi; Välimus põlvede krepsis, kõhtu koos aktiivsete liikumistega; Põlveliigese osteokondraalsed kasvud; Vanus üle aasta.\nPatsiendi ja põlveliigese artroosi nähtudega patsiendi ravimisel teeb arst olemasolevate sümptomite, röntgeni- ja muude uuringute meetodite põhjal diferentsiaaldiagnostikat teiste sarnaste haigustega, määrab kindlaks patoloogia ja valib vajaliku ravi. Põlveliigese osteoartriidi peamised sümptomid Valu Põlveli osteoartriidis on see peamine sümptom. Lokaliseeritud põlve esiosale ja sisepinnale ja jala ülemisele osale. Võib ilmuda hommikul pärast magamist, siis treeningu ajal.\nSageli on valu seostatud trepist, torsades ja kükitamisasendis käimisega. Funktsionaalne piirang, jäikus. Algselt kannatab funktsioon valu, sünoviaalse efusiooni, hommikuse jäikuse tõttu. Tulevikus piiravad igasugused deformatsioonid teravdamist ja pikenemist järsult, kuid samal ajal tekib põlvedel külgne ebastabiilsus.\nKlõpsud ja krepit. Täiendav liigesega kaasnev artroos on haiguse st staadiumis koos valuga. Sünoviiidi areng ilmneb põlveliigese turse. See suurendab valu ja jäikus. Sünoviaalvedeliku liigne kogunemine ja membraani väljaulatumine põlve tagaküljel avaldub tsüst Baker tsüst.\nTavaliselt hakkab hävitava protsessi alguses "sööma" kõhre reieli ja sääre sisekortikul. Liigesepinnad langevad, jalgade varus kõverus on. Nurkade deformatsioonide ilmnemisel suureneb kahjustuse allika külgkoormus järk-järgult, suurendades deformatsiooni. Mõlema põlveliigese artroos on nende jalgade tunnus "O" või "X".\nPeriartikulaarsete kudede kaasamine.\nLäbimatu protsess viib parasartikulaarsete kudede kaasamiseni. Bursiit, tendiniit, tendovaginiit, venoosne puudulikkus liidetakse.


Kui see imetakse eesnäärme armid - Kuidas leida eesnäärme massaaž\nRehabilitation of Bilateral Amputee - Exercises: Fitting of and Training with Prostheses prostatiit kahju see\nBakterid uriinis eesnäärme Kas kastreerimine eesnäärme koerad, mis võib asendada eesnäärme massaaž pähkel ja prostatiit. Õunasiidri äädikat eesnäärmevähi ravimeetod eesnäärmevähi, Hiina küünal eesnäärme osta plaaster BPH.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (1/3) / Prostate Cancer pärast ravi Kroonilise prostatiidi valu\nJaapanis prostatiidi on soovitatav on eesnäärme adenoom, Eraldatud fibroosialad eesnäärme leukotsüüdid 18 eesnäärme-. Õietolm taotluse prostatiidi mõju prostatiidi potentsi, vitaprost kaalu küünlad Malavit prostatiidi.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (3/3) / Prostate Cancer eesnäärme tsüsti raviks folk\nÄgeda prostatiidi kuidas teha sõrme eesnäärme massaaž, Eesnäärme ravi Lydasum mitu korda aastas võtta Prostamol. Folk tõhus vahend prostatiidi PSA vereanalüüsi eesnäärme üldise koolituse, Boris Bolotov ja prostatiit c61 pahaloomuline eesnäärme.\nThe Great Gildersleeve: Selling the Drug Store / The Fortune Teller / Ten Best Dressed prostatiit ravitud meestel muru\nEesnäärme adenokartsinoomi 6 soovitusi eesnäärme uroloogist, terav valu prostatiidi pärast kohaldades prostatilen. Algfaasis eesnäärme hüperplaasia Paast eesnäärme video, kui tüdruk masseerida eesnäärme Varases staadiumis eesnäärmevähk.\nSol y diabetes? Emocionante! Küsimused ja vastused eesnäärmevähi\nHormoonravi eesnäärmevähi prognoosiga Pärast hoidev temperatuuri prostatiidi, eesnäärme operatsiooni haiglas Kõik kaasaegsed ravimeetodid prostatiidi. Ravimid, mis prostatiit Kroonilise prostatiidi antibiootikumide ravile, õunasiidri äädikat eesnäärme seksuaalelu pärast eesnäärme eemaldamist.\nEesnäärme ehk PSA test eesnäärme hüperplaasia pärast operatsiooni\nEesnäärmes lupjumise ühiku erutada eesnääret, prostatiidi noorte tsüst eesnäärme ohtlik. Tugevdada erektsiooni kui prostatiit seoses koer eesnäärme mahu, võimalikult Kroonilise prostatiidi et ravimtaim tapab prostatiidi.\nCalling All Cars: Old Grad Returns / Injured Knee / In the Still of the Night / The Wired Wrists prostata-spetsiifilise antigeeni PSA\nEesnääre meestel näpunäidete folk vahend eesnäärme kõrvitsaseemned, kes teeb eesnäärme massaaži eesnäärme- ja kuidas seda ravida. Kuidas vältida eesnäärmevähki artiklid ravida kroonilist prostatiiti, nagu koor haavast ravib BPH leedrimarjad eesnäärmevähi.\nBest Speech You Will Ever Hear - Gary Yourofsky põhjustab haigust prostatiidi\nKuidas leevendada valu prostatiidi prostatiit valus kubemes, operatsiooni eemaldada eesnäärme hind Moskvas prostatiit valus üks munand. Kroonilise prostatiidi Peh Eesnäärme epiteeli määra, kõrvaltoimeid prostanorm osta odav Prostamol Moskvas.\nGary Yourofsky - The Most Important Speech You Will Ever Hear Prostamol hinna ja farmaatsia\nRaviks prostatiidi VITAFON või mitte see on parem osta prostatiit, milliseid meetodeid raviks prostatiidi BPH vere pärast biopsiat. Õdede teha eesnäärme massaaž tsifran ravis prostatiidi, mida nimetatakse eesnäärme eesnäärme adenoomi kombineerida prostatiidi.\nFood as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with Diet retsept kõrvitsaseemned meega eesnäärmevähi\nProstatiit verega väljaheites Prostamol uno hind Belgorod, prostatiit meestel kui ähvardav taastamise keha pärast prostatiidi. Millised on ultraheli eesnäärme Candida prostatiit flukonasooli, Eesnäärme massaaži video õppetund kodu Ravi Kroonilise prostatiidi Krasnodaris.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (2/3) / Prostate Cancer kui palju vitaprost Fort küünlad\nMahlad eesnäärme Prostatiit ei ole valu on, ennetamise ja ravi prostatiit saladus eesnäärme lõhn. 4 etappi eesnäärmevähi prognoosiga kas on võimalik eemaldada eesnäärme, sidemega pärast operatsiooni prostatiidi Cream tervist eesnäärme.\nHealoomulise eesnäärme suurenemisega seotud urineerimishäired Ma eesnäärme massaaži Zaporozhye\nCream terve eesnääre hinna osta Prostamol uno Belgorod, mida teha, kui prostatiit Foorum ravi folk õiguskaitsevahendeid prostatiidi. Pähkliõli ja prostatiit Mis ravimeid kasutatakse prostatiidi, kuidas operatsiooni teostamiseks eemaldada eesnäärme Ultraheli Eesnäärme stimulaatorid.\nEesnäärme massaaži video naist\nMaitsetaimed kogumine BPH\nEesnäärme põletik, mis antibiootikumid\nKuidas massaaž video prostatiidi\nTakistab eesnäärme rase\nKuidas operatsiooni teostamiseks eemaldada eesnäärme adenoom


Elav Postkaart – LapsiLopsi\nIga sünnipäevalaps sõltumatu vanusest ootab üllatust. Kinkige “Elav Postkaart”! Selline eripärane kingitus toob peole palju naeru ja unustamatu emotsioonid.\nHind 55 euro.\nKostüümi tegelase effektne ilmumine\nMeelelahutusprogramm 30 minutid , vastavalt sünnipäevalapse vanusele\nsoovi korral – teie kingituse pidulik kätte andmine,\nPildistamine ja kallistamine,\n2 suurt õhukest pizza teie valukul Peetri Pizza poolt,\n5 heeliumi õhupalli (värvide valik: punane,roheline, lilla, roosa)\nKostüümis: Karamelka,Korzik, Marshal, Sky, Mini Mouse, Spiderman, Ninja kilpkonn, Nukk LOL, Pony, LOL Ühesarvik, Njusha Malõsharik, Among us, Printsess, Nõid, Piraat.\nPizzad saate valida siit\nHinnale lisandub transporditasu , kui toimumiskoht on rohkem kui 5 km LapsiLopsi Kohvikust (Linnamäe tee 37a)\nTelefoni number (required)\nTäpsustused (sünnipäevalapse nimi ja vanus, peo kuupäev/kellaaeg/aadress, kostüüm, pizzad, õhupallide värv)(required)


Täna ajaloos: 6. detsember 1921\n20. sajandi alguses oli Iirimaa Ühendkuningriigi osana, nagu see oli juba 12. sajandist. Ja niikaua, kuni Iirimaa oli Ühendkuningriigist osa, oli Iirimaa iseseisvust alati olnud häält.\nIirimaal asuv ingliskeelne vähemus käitus katoliiklike elanike hulgast maaomanikena (koos nende omanikega, kelle valduses oli peaaegu iga Iirimaal asuv maa-alune maa-ala), et nende üürnikud kohtusid väga halvasti. Kui kartulipurk tabas Iirimaad 1840. aastatel, Inglismaal vähe, et aidata, kui umbes miljon iirlaselt suri ja kaks miljonit veel põgenesid Ameerikale.\nTegelaste ja kahekümnendate aastate jooksul jõudsid need pikad kiusavad pahameetrid lõpuks keemiseni. I maailmasõja ajal 1916. aastal korraldas Iirimaa rahvuslased ülestõusmispüha Dublinis revolutsiooni, mis sai tuntuks "ülestõusmispüha".\nSuurbritannia väed lõid selle kiiresti alla ja ülestõusust elanud juhid surid surnutega. Lihavõtte ülestõus oli Iirimaa jaoks polariseeriv sündmus - umbes pooled rahvast, kes nägid seda kui teetähist, kus nii palju iirlasi oli sellel ajal võitluses, samas kui ülejäänud nägi mässulisi patriootena ja nägi neid, kes võitlesid Briti vastu röövellikud jõupingutused.\n1918. aasta üldvalimistel võitis revolutsiooniline natsionalistlik partei Sinn Fein otsustava võidu. Nende liikmed ei võtnud oma kohti Westminsteris, vaid kogusid oma Iirimaa koosolekut Dublinis. Iirimaa vabariiklaste armee moodustati Sinn Feini sõjalise relvana ja nad hakkasid vastu võtma kuningliku Iiri konsensuse ja Briti armee vastu, kes reageerisid jõuliselt.\n1921. aastal kuulutati välja relvarahu ja Iirimaa rahvuslased sõlmisid 1922. aasta jaanuaris rahulepingu Britiga. Lepingu tingimused nõudsid riigi eraldamist, Iirimaa lõunasse saades iseseisvaks ja kuus põhjaosa maakonda ülejäänud Ühendkuningriigi osa.\nPaljud natsionalistid olid nende tingimustega vägivaldselt vastuolus, uskudes, et Iirimaa jagamine põhja ja lõuna suunas oli mõeldamatu. Samuti olid nad vastu ideele, et lõuna jääb Suurbritannia valitsemisesse, mille hulka kuulub ka võlakohustuse vandetlus.\nLõppude lõpuks kuulutati Iirimaa sellel päeval ajaloos, 6. detsembril 1922.\n1937. aastal võttis Iiri rahvas vastu põhiseaduse, mis tunnistas, et Iirimaa on "suveräänne, sõltumatu ja demokraatlik riik" ning Iirimaa vabasriik on ümber Eire. Iirimaa seadusega lõpetati riigi viimane viga Briti Rahvaste Ühendusse.


Muhu saarele kerkib Juu Jääbiks hüpikhotell - Saarte Hääl\nTäna algab juba 19. korda Juu Jääbi festival, mis toob Muhusse Nautse küla Mihkli talu hoovi kokku artiste meilt ja mujalt. Sedakorda ei kujune see aga pelgalt muusikasündmuseks – koostöös Disainiööga kerkib otse Nautse karjamaale spetsiaalselt festivaliks ainulaadne hüpikhotell.\nNõnda saab nädala lõpupoole seal näha tegelikult suisa kolme liiki hüpikhotelle, mis valmivad Eesti kunstiakadeemia tudengite ja õppejõudude ühisaktsioonina ning Ühendkuningriigist tulnud disainiguru Alice Holmbergi valvsa pilgu all.\nIdee sai alguse Juu Jääbi korraldaja Villu Veski tõdemusest, et 19 aastat kestnud festival vaevleb kroonilises magamiskohtade puuduses. Juba 20 aastat koostööd teinud muusik Villu Veski ja disainer, Disainiöö korraldaja Ilona Gurjanova lõid kevadel käed ja otsustati appi kutsuda värskete ideedega EKA tudengid.\nJuu Jääb festival on unikaalne selle poolest, et toimub juba 19. aastat järjepidevalt väikse Nautse küla Mihkli talu hoovis. Hoolimata oma nurgatagusest toimumiskohast, on läbi aastate jõudnud siin lavale estraadi, elektroonilise ja jazzmuusika maailmanimed.\nSel aastal toob Juu Jääb kuulajate-vaatajateni taas tihedalt muusikaprogrammi, milles jagub ruumi nii säravatele kodumaistele esinejatele kui ka isikupärastele väliskülalistele. Sel nädalal astuvad üles USA-st pärit laulja ja tantsuartist TEMU, Briti soulilauljatar Keisha White, tema kaasmaalane ja auhinnatud klaverivõlur Robert Mitchell, Nicole Jo & European Girls Poweri koosseisus teeb kaasa ka eestlanna Ingrid Hagel.\nJuu Jääb on alati pakkunud vaimustavaid elamusi eriti just vokaaljazziaustajatele – ameeriklane Ken Norris, kes viisistab laval Faulkneri, Mellville’i ja Virginia Woolfi tekste, on üks säravamaid nimesid, kes tänavu lavale jõuab.\nEsimest korda esineb Juu Jääbil festivali asukohta silmas pidades korrektse nimega kooslus – Poolast saabuv bänd kannab nime Muhu Island. Visiidi suvisele Muhu saarele teeb ka pealinna kuumim klubiöö Tiks, eesotsas Sander Mölderi ja Peeter Ehalaga.\nLisaks sellele toimub Juu Jääbi raames ka eriline Amanjeda by Katrin Kuldma moe-show Pädaste mõisas, kus traditsioonilised Muhu tikandid on moekunstnik Katrin Kuldma nägemuses saanud tänapäevase tõlgenduse. Üks Nautse Mihkli festivalipaigas asuvatest lavadest kannab aga Saarte Hääle nime.


Lehekülg 1, kokku 6 123 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 1 kuni 20, kokku 113\nTeema: Metsapull triobetis\n26.10.08, 11:18 #1\nViimasel neljal päeval olen siis natukene tõsisemalt proovinud triobeti 6 max NL-10. Varasema aja kohta on ka mingid andmed aga seal on segamini 6max ja fullring.\nHetke seisuga olen seadnud endale triobetis järgmised eesmärgid:\n1. Mängida mõnda aega ainult NL-10 6maxi ning vaheldusena mõnda sobivat turniiri(Näiteks: freerollid ja mõned triobeti eriturniirid).\n2. Mitte näppida omahat ega muid asju, mis mul üle jõu käivad. Omahas peaksin olema isegi plussis, aga üldiselt käib see siiski mulle üle jõu ja selle mängimine läheb rohkme gämblimise valdkonda.\n3. Oktoobri kuu eest saadava rakebacki eest osta endale HEM, sest tegemist on igati kasuliku programmiga.\n4. Mingeid kätte arvu ega kasumit plaaniks ei võta, sest mängin nii palju kui viitsimist ja aega on.\nBankroll on hetkel: 257,01€\nViimase nelja päeva näitajad siis ja kaardijooks tunudb olevat ülihea:\nKäsi on siis 3003:\nVPIP% 20.2 PFR% 12.4 Agg 2.05 FlopAgg 2.23 Agg% 33.3 TurnAgg% 32.8 RiverAgg% 28.5 bb/100 37.3\nEDIT: Ja kas Te seda graafikut näete või ma olen midagi puusse pannud?\n26.10.08, 15:30 #2\nRe: Metsapull triobetis\nNäeb küll graafikut. Kas su kasutajanimi Triobetis on ka Metsapull btw?\n26.10.08, 17:03 #3\nJep, trios olen ka Metsapull.\n26.10.08, 20:59 #4\nSelle nädalaga, siis asjad ühel pool ja bankroll 300,59€.\n26.10.08, 21:07 #5\nKirjutasid küll, et lased pikemalt NL10 aga kuid mingid plaanid oled ikka teinud, millal üles liigud limiidis.\n26.10.08, 21:18 #6\nArvatavasti järgmise aasta alguses. Selle aja peale peaks juba natukene rohkem käsi ka kogunema ning saab enda mängu kohta suuremaid järeldusi teha.\n26.10.08, 21:23 #7\nAlgselt postitas Metsapull\nPalju käsi kuus umbes mängid oskad öelda.\n26.10.08, 21:26 #8\nViimasel ajal on tulnud peaaegu tuhat kätt päevas, kuid praegusel hetkel on olnud ka vaba aega keskmisest rohkem. Ma arvan, et järgmistel kuudel peaks ehk 20 000 ära tulema, nii et aasta lõpuks peaks kuskil 50 000 kätt kokku saama.\n26.10.08, 21:29 #9\nSiis on Sul igati mõistlik plaan, edu.\n26.10.08, 22:25 #10\n20k kätt peaks olema igati tehtav. Järgmise kuu eesmärgiks saab mul samuti 20k kätt. Oli eesmärgiks juba see kuu, kuid kohutav jooks võttis vahepeal isu mängimiseks ära :)\n27.10.08, 13:20 #11\nLõpuks siis õnnestus jõuda Weekend Rankingu Sit and Gole:\nSoovid olla võitjate seas?! TrioBet korraldab Nädalalõpu edetabeli võistlused millel mängitavate turniiride osavõtumaks on €1 kuni €5 ning need annavad edetabeli punkte sõltuvalt mängijate arvust.\nPeale edetabeli lõppu saavad 10 parimat mängijat võimaluse mängida tasuta Sit&Go turniiril mille auhinnafond on €200! TrioBet'i poolt on auhinnad viiele parimale mängijale.\nTurniirid leiate TrioBet'i pokkeritoast MTT Tournaments / Regular alt\nReedeti kell 18.00 (CET) NL Hold’em €1+€0.10\nLaupäeviti kell 18.00 (CET) NL Hold’em €3+€0.30\nPühapäeviti kell 18.00 (CET) NL Hold’em €5+€0.50\n€200 Freeroll Sit&Go Top 10 edetabeli mängijale toimub\nKolmapäeval kell 18.00 (CET) NL Hold’em\nAuhinnaraha jaotus Sit&Go Freeroll'il\n1 koht - €70\n2 koht - €50\n3 koht - €40\n4 koht - €30\n5 koht - €10\nNB! Top 10 finaalis antava algstäki suurus sõltub nende lõplikust edetabeli kohast. Selleks, et finaaliks saada võimalikult suurem algstäkk on Sul on vaja saada võimalikult kõrge positsioon Top 10 seas! Algstäki suuruse leiate allpool olevast tabelist:\nKoht Algstäki suurus\nTänu reedes turniiri võidule siis alustan finaali suuruselt neljanda stackiga. Algstäkk oleks võinud olla isegi suurem aga laupäevasel turniiril komistasin kahel korral ässade otsa.\nPS: Trios kontoseis hetkel 308,20€ + kuu lõpus on tulemas veel rakeback, mis hetkel oleks 90$, aga sellest üks osa läheb HEM-i peale ja teise osa eest teen arvatavasti Towerisse esimese deposiidi.\n27.10.08, 21:37 #12\nEsimeses postis sai välja toodud mõned HEM-is olevad statistilised näitajad (VPIP%, PFR%, Agg, FlopAgg, Agg%, TurnAgg%, RiverAgg%, bb/100).\nKas keegi hea inimene oskab öelda, millised on veel tähtsamad näitajad, millel tasub tähelepanu pöörata?\n27.10.08, 21:48 #13\nKindlasti jälgi veel, Blind steal, fold BB to steal, flop/turn/ c-bet\n27.10.08, 22:39 #14\nJa umbes millise suurusse need jääda võiksid? Ja mis vahe on asjadel "Overall steal success" ja "Steal Pct"?\n28.10.08, 01:59 #15\nSee nädal alustavad kõik sama suure stackiga. Ise sinna siis 2x jõudnud ja ka seekord. Eelmised korrad sai siis 35€ ja 50€ ära toodud. Ise osalesin seekord ka ainult ühel turnal ehk kõige kallimal ja sain tänu 3. kohale sinna. Kusjuures vaatan Metsapull sa ka Trios kõva käpp siis kui nii palju rakebacki saad. Endal hetkel 112$ saada ja mul on sellel rakebackiga samad plaanid :)\nUuendused tulevad uuest kuust ehk siis novembris.\nTervitades / Best regards,\nTrioBet Poker Department\n28.10.08, 02:33 #16\nSteal PCT -> steal percent ehk kui suure rangega (keskmiselt) open-raised sa CO, Button või SB.\nOverall Steal Success -> ehk kui edukas su steal oli (vastased foldsid, kui sa stealisid ehk open-raised CO, Button või SB)\n28.10.08, 07:55 #17\ntrios ei ole rakebacki mitte mingi probleem tegelikult saada + 6maxis tuleb see kiiremini ka kui fullring, see 200 dollarit koguneb sinna tegelikult päris kiirest... Ma olen tähele pannud kui teha üks kahe tunnine sess, siis tuleb ca. 10-15 dollarit rake- nii,et 20päeva 4-6 lauda/2h päevas ja peaks see 200 kogutud olema...\n28.10.08, 08:08 #18\nwow, see algstäki suuruse asi meeldib mulle küll kohutavalt, ma pole siiamaani üle top4 qualinud sinna Weekend rankingule vist vist :)\nMinuarust mängid Sa piisavalt stabiilselt, et võixid isegi juba natuke varem NL20 peale liikuda.\nMu BR pole väga palju suurem, aga midstackin NL50't :)\n28.10.08, 10:25 #19\nAlgselt postitas RudiTurbo\nKohati teen ikka väga suuri lollusi ja mäng on siiski suhtelisel ebastabiilne. Täna hommikusel sessil suutsin vahe peal rohkem kui 20$ miinuses olla, aga õnneks lõpp läks paremini ja suutsin isegi kergesse plussi jääda. NL-10 on hetkel paraja tasemega minu jaoks.\n28.10.08, 10:27 #20\nAlgselt postitas Keiss\nSee nädal alustavad kõik sama suure stackiga. Ise sinna siis 2x jõudnud ja ka seekord. Eelmised korrad sai siis 35€ ja 50€ ära toodud. Ise osalesin seekord ka ainult ühel turnal ehk kõige kallimal ja sain tänu 3. kohale sinna. Kusjuures vaatan Metsapull sa ka Trios kõva käpp siis kui nii palju rakebacki saad.\nEi ole kõva tegija, omahas gämblimine tõi suure osa rakest.\n05.07.20, 13:00 in Teemaväline Jutt (Offtopic)\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 05:02.


2 TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAD\n§ 6 Esimese klassi õpilase toetus\n§ 7 Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus\n§ 8 Erivajadusega inimese toetus\n§ 10 Toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks\n§ 11 Tervisetoetus\n§ 13 Kriisitoetus\n§ 14 Küttetoetus\n3 TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE\n§ 17 Sissetulekust mittesõltuva toetuse määramine\n§ 18 Sissetulekust sõltuva toetuse määramine\nRT IV, 29.03.2016, 323\nVastu võetud 24.03.2016 nr 37\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.\nMäärusega kehtestatakse Põltsamaa valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) liigid, toetuste taotlemise, määramise ja maksmise ning vältimatu sotsiaalabi andmise tingimused ja kord.\n(1) Toetust on üldjuhul õigus taotleda füüsilisel isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel on Põltsamaa vallas.\n(2) Vältimatut sotsiaalabi võib taotleda ka füüsiline isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Põltsamaa vallas, kuid kes viibib Põltsamaa valla haldusterritooriumil ning kellele vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele tuleb osutada vältimatut sotsiaalabi. Sellisel juhul antakse sotsiaalabi kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega.\n2. peatükk TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAD\n3) esimese klassi õpilase toetus;\n5) erivajadusega inimese toetus.\n2) toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks;\n4) puudega isiku toetus;\n(1) Sünnitoetust makstakse lapse sünni puhul vanemale või eestkostjale, kelle tegelik ja rahvastikuregistri järgne elukoht on Põltsamaa vallas.\n(2) Sünnitoetus määratakse tingimustel, et taotleja on olnud rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa valla elanik lapse sünni hetkel ning laps on rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa valla elanik alates sünnist.\n(3) Sünnitoetuse määr on 320 eurot lapse kohta.\n(4) Sünnitoetus makstakse välja kahes osas järgmiselt:\n1) pärast lapse sünni registreerimist 200 eurot;\n2) lapse üheaastaseks saamisel 120 eurot tingimusel, et vanema või eestkostja ja lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on jätkuvalt Põltsamaa vallas.\n(5) Sünnitoetust on õigus taotleda kahe kuu jooksul alates lapse sünni registreerimisest.\n(1) Matusetoetust antakse isiku, kelle elukoht surmapäeval oli rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa vald, surma korral.\n(2) Matusetoetus määratakse isikule, kes kannab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku matmise kulud.\n(3) Matusetoetust on õigus taotleda kahe kuu jooksul alates surma registreerimisest.\n(4) Matusetoetust ei maksta, kui isik on kohtu poolt surnuks tunnistatud.\n(5) Matusetoetuse määr on 100 eurot.\n(6) Matusetoetuse taotleja abituse süvenemise ärahoidmiseks võib maksta kehtestatud määrast suuremat toetust.\n§ 6. Esimese klassi õpilase toetus\n(1) Esimese klassi õpilase toetus on ühekordne toetus, mida makstakse ühele vanemale, kui laps läheb esimesse klassi.\n(2) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse üldjuhul hiljemalt 1. oktoobriks.\n(3) Esimese klassi õpilase toetuse määr on 70 eurot.\n§ 7. Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetus\n(1) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetusele on õigus vanemliku hoolitsuseta alaealise lapse eestkostjal või perekonnas hooldamisel oleva lapse hooldajal, kui lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on Põltsamaa vallas ja Põltsamaa Vallavalitsuse kui ametiasutusega (edaspidi ametiasutus) on sõlmitud perekonnas hooldamise leping ning kui nimetatud toetusi ei maksta riigieelavest.\n(2) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetuse taotlemisel esitatakse taotlus, eestkostet tõendav kohtumäärus või perekonnas hooldamise leping.\n(3) Eestkostel või perekonnas hooldamisel oleva lapse toetuse määr on 60 eurot kuus.\n§ 8. Erivajadusega inimese toetus\n(1) Erivajadusega inimese toetus määratakse puudest tingitud erivajaduse korral, mis on vajalik inimese toimetuleku soodustamiseks kodus (häirenuputeenus, hingamisaparaadi kasutamine, eritransport ravile ja tagasi jne).\n(2) Erivajadusega inimese toetuse määr on kuni 50 eurot kuus.\n(3) Toetuse taotlemisel esitatakse tõend erivajaduse kohta.\n(1) Koolitoetust makstakse õppekulude, õpilas- ja tugikodu kohamaksumuse, koolitarvete, kooliriiete, õpilase kooli transportimise, huvikoolituse ja muude haridusega seotud kulude osaliseks kompenseerimiseks vähekindlustatud perekonna kooliskäivale lapsele.\n(2) Põltsamaa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) võib korraldusega ette näha toetuse väljamaksmise lapse huvides tegutsevale kolmandale isikule, koos kohustusega esitada ametiasutusele dokumendid tehtud kulutuste kohta.\n§ 10. Toetus koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks\n(1) Toetust koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumiseks võib taotleda lastega perekond, kelle sissetulek ühes kuus pereliikme kohta on väiksem kui kahekordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir.\n(2) Toetus makstakse üldjuhul koolieelse lasteasutuse või haridusasutuse arvelduskontole.\n§ 11. Tervisetoetus\n(1) Tervisetoetuse taotlemise eelduseks on terviserike, krooniline haigus, puue või muu tervislikust seisundist tulenev erivajadus.\n(2) Ravimite ostmiseks võib saada tervisetoetust üldjuhul üks kord kvartalis, prillide, proteeside, abivahendite, rehabilitatsiooniteenuste hüvitist võib saada üks kord aastas.\n(3) Ravikindlustamata isikutele osutatud raviteenuste eest tasumise, psühholoogilise ja perenõustamise seansside ja põetamisteenuse ostmise põhjendatuse ning tervisetoetuse suuruse otsustab igal konkreetsel juhul vallavalitsus.\n(4) Tervisetoetust makstakse dokumentaalselt tõestatud kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.\nPuudega isiku toetust makstakse puudega isikule abivahendite hankimise või sotsiaalteenuste osutamisega seotud transpordi- ja muude kulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.\n§ 13. Kriisitoetus\n(1) Kriisitoetusele on õigus isikul, kes on ajutiselt sattunud raskesse majanduslikku olukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, kuriteo, pereliikme äkilise haigestumise või ootamatu surma vms tagajärjel.\n(2) Kriisitoetuse taotlemiseks lisatakse taotlusele vastavate ametkondade (politsei, päästeamet, tervishoiuasutus vms) tõend kriisiolukorra põhjendatuse kinnitamiseks.\n(3) Kriisitoetuse taotlemisel kriisi põhjuste esmase likvideerimisega seotud kulude hüvitamiseks lisatakse taotlusele kulu tõendavad dokumendid.\n(4) Kuni 3000 euro suuruse kriisitoetuse võib määrata vallavalitsuse korraldusega.\n(5) Kui toetuse vajadus on üle 3000 euro, otsustab kriisitoetuse maksmise ja suuruse vallavolikogu.\n(1) Küttetoetus määratakse ahiküttega (tsentraalse kütteta) eluruumis üksi elava eaka (alates 63. eluaastast) või töövõimetuspensionäri või puudega isiku või last kasvatav üksikvanema, kelle sissetulek ühes kuus pereliikme kohta on väiksem kui pooleteisekordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir, küttematerjali maksumuse hüvitamiseks.\n(2) Küttetoetust makstakse dokumentaalselt tõestatud kulude katteks üks kord kalendriaastas määras kuni 150 eurot.\n(1) Erakorralist toetust makstakse eelarveliste vahendite piires madala sissetulekuga peredele hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks, eesmärgiga säilitada taotleja või tema perekonna võimalikult iseseisev toimetulek ja hoidmaks ära abituse süvenemist.\n(2) Erakorralist toetust makstakse:\n1) toidu ja riiete ostmiseks;\n2) eluasemega seotud kulutuste osaliseks katmiseks;\n3) üksiku vanuri ja puuetega isiku ning üksi last kasvatava vanema või eestkostja toimetulekuraskuste leevendamiseks;\n4) puudega isiku elamispinna kohandamiseks puudest tingitud vajadusi arvestades;\n5) transpordi korraldamiseks.\n(3) Erakorralist toetust makstakse üldjuhul dokumentaalselt tõestatud kulude katteks.\n(4) Erakorralise toetuse määramiseks hindab sotsiaaltöötaja abivajaduse ulatust ja teeb ettepaneku toetuse suuruse kohta.\n3. peatükk TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE\n(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse ametiasutusele taotlus, milles taotleja märgib oma ees- ja perekonnanime, isikukoodi või sünniaja, elukoha, arvelduskonto numbri, taotluse esitamise kuupäeva ja allkirja.\n(2) Sissetulekust sõltuva toetuse taotlemisel põhjendab taotleja toetuse saamise vajadust ning esitab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlusele:\n(3) Ametiasutusel on vajaduse korral õigus ja kohustus nõuda taotlejalt perekonna sissetulekut tõendavaid dokumente või muid täiendavaid andmeid, sh väljavõtteid arvelduskontodest.\n(5) Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest. Valeandmetele tuginedes määratud ja väljamakstud toetus nõutakse tagasi seaduses sätestatud korras.\n§ 17. Sissetulekust mittesõltuva toetuse määramine\n(1) Otsus toetuse andmise või sellest keeldumise kohta tehakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt kümne tööpäeva jooksul arvates viimase toetuse taotlemiseks vajaliku dokumendi saamise päevast.\n(2) Taotlus, millele ei ole esitatud määratud tähtaja jooksul täiendavaid dokumente, vaadatakse esitatud dokumentide alusel läbi kümne tööpäeva jooksul arvates täiendavate dokumentide esitamiseks määratud tähtaja möödumisest.\n(3) Vallavalitsuse korraldus toetuse määramise või sellest keeldumise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest.\n§ 18. Sissetulekust sõltuva toetuse määramine\n(2) Otsus toetuse andmise või sellest keeldumise kohta tehakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt kümne tööpäeva jooksul arvates viimase toetuse taotlemiseks vajaliku dokumendi saamise päevast.\n(3) Taotlus, millele ei ole esitatud määratud tähtaja jooksul täiendavaid dokumente, vaadatakse esitatud dokumentide alusel läbi kümne tööpäeva jooksul arvates täiendavate dokumentide esitamiseks määratud tähtaja möödumisest.\n(4) Vallavalitsuse korraldus toetuse määramise või sellest keeldumise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest.\n(1) Toetus kantakse taotleja määratud arvelduskontole või makstakse vastavalt taotleja soovile erandkorras välja sularahas kümne päeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.\n(2) Toetust taotlenud isiku kirjalikul nõusolekul võib toetuse välja maksta ka teenust osutanud asutusele või muule isikule.\n(1) Toetust on õigustagasi nõuda, kui toetuse saaja varjas andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib ametiasutus teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib ametiasutus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.\n(2) Vallavalitsusel on õigus valeandmeid esitanud taotleja vallaeelarvest makstava toetuse saamise õigusest kuni kaheks aastaks ilma jätta.\n(1) Toetuste taotlemisega seotud dokumentide vormid kinnitab vallavalitsus.\n(2) Põltsamaa Vallavolikogu 15. märtsi 2007. a määrus nr 27 „Sotsiaaltoetuste maksmise ja soodustustega sotsiaalteenuste osutamise korra kehtestamine” tunnistatakse kehtetuks.\n(3) Põltsamaa Vallavolikogu 16. detsembri 2010. a määrus nr 25 „Sotsiaaltoetuste määrad Põltsamaa vallas” tunnistatakse kehtetuks.


Hotel in Pärnu, Estonia - Ajaloost\nHotellis on 23 numbrituba, millest 19 on kahe- ja 4 ühekohalised. Kõik toad on erineva suuruse ja ruumilahendusega. Igas toas on duširuum koos tualetiga, lauatelefon ja lameekraaniga teler. Lõuna tänava poole jäävatest numbritubadest avaneb kaunis vaade Lydia Koidula pargile.\nHotelli esimesel korrusel asuvad baar ja á la carte restoran Café Grand.\nPakume oma südalinna hotellis täielikku mugavust ja kliendikeskset teenindust nii puhkuse- kui ärireisijatele.


X-tee turvaserver (Telia) — Eesti Riigipilv\nX-tee turvaserver on loodud ettevõtetele ja organisatsioonidele, kes soovivad turvaliselt jagada või saada ligipääsu Eesti e-riigi või mõne teise riigi andmekogule või publitseerida enda andmekogu X-tee keskkonnas.\nKeskkonnaga liitumiseks kasutatakse olemasolevat andmevahetuskeskkonda ja terviklikku kasutajaliidese- ning turvalisussüsteemi. X-tee turvaserveri põhiülesanne on päringute vahendamine (asutusest andmekogusse või vastupidi) viisil, mis tagaks nende hilisema tõendusväärtuse.\nTellijal võimaldatakse saada X-tee ligipääs enda sertifikaadiga. Tellija peab volitama Riigipilve koostööpartnerit Telia Eesti AS haldama sertifikaati. Tellijal puudub võimalus hallata turvaserverit ja/või sertifikaate. Tellijarakendus peab suhtlema turvaserveriga üle TLS’i. Andmeliikluse maksimaalne koormus on 3 päringut sekundis.\nX-tee turvaserveri teenustingimused\nTeenus Arveldus Teenuse maksumus\nkäibemaksuta (EUR) käibemaksuga (EUR)\nTootekeskkond kalendrikuu 178,00€ 213,60€\nArenduskeskkond kalendrikuu 25,00€ 30,00€\nTestkeskkond kalendrikuu 25,00€ 30,00€\nLiitumistasu ühekordne tasu 150,00€ 180,00€