Neli kooli on esmaspäevast distantsõppel - Uudis.net\nLääne Elu #914\n244 koht 0\n914 Neli kooli on esmaspäevast distantsõppel\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 22.11.2020 20:23\nEsmaspäevast on distantsõppel Lihula gümnaasium ning Virtsu ja Oru kool, sest kõigis neis on tuvastatud koroonaviirusega nakatunu. Samuti on osaliselt distantsõppel Nõva kool. Täna andis positiivse koroonaproovi Oru kooli õpetaja, mistõttu on esmaspäevast kool distantsõppel. Samal põhjusel on ka Nõva kool esmaspäevast distantsõppel. Koolid võtavad lapsevanematega ise ühendust ja täpsustavad edasised tegevused. Esmaspäevast on distantsõppel […]\nLääne Elu paberleht laupäeval, 5. detsembril\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 04.12.2020 20:30\nKoolid ja lasteaiad peavad jõulupidu väikeses ringis Sel aastal tulevad koolides ja lasteaedades jõulupeod teistmoodi kui tavaliselt – praeguste plaanide järgi need ära ei jää, kuid suuri koos vanematega pidusid ei toimu. Koit Uus: ära oota – tee ise Ettevõtja Koit Uusi eluterve idealism viis Linnamäe viisaastakuplaanini, mille toel on sellest paigast saanud Läänemaa üks […] Vaata lähemalt\nRegina @ Lääne Elu · 04.12.2020 17:53\nHaapsalu linna pensionäride ühendus korraldab sügisese tervisepäeva 10.12.2020 Paralepa metsas „veteranide platsil”. Koguneme kell 12 raudteejaama juurde. Sealt liigume kepikõnnil üheskoos Paraleppa. Naudime sügisilma ja tunneme rõõmu koosolemisest Vaata lähemalt\nKuursaali mädanenud sambad läksid vahetusse\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 04.12.2020 16:55\n[caption id="attachment_316777" align="alignnone" width="2000"] Töömees värvipurgiga. Arvo Tarmula[/caption] Sel sügisel vahetasid Restehi töömehed välja kaks kuursaali sammast – neist üks, sissepääsu kõrval asunud, oli päris mädanenud, teine, kõlakojapoolses osas, avariiline. Haapsalu linnavalitsuse linnavara spetsialisti Madis Raudsepa sõnul kulus tänavu kuursaali puitosade remondiks umbes 5000 eurot. Järgmisel aastal tahetakse aga remondiga edasi minna – plaanis on suurem, umbes 20 000 euro suurune investeering ning hange ehitaja leidmiseks on ettevalmistamisel. Vaata lähemalt\nLihula kooli spordihoone avatakse jaanuaris\nUrmas Lauri @ Lääne Elu · 04.12.2020 16:12\n[caption id="attachment_315597" align="aligncenter" width="2000"] Lihula gumnaasiumi spordihoone. Foto: Urmas Lauri[/caption] Lihula gümnaasiumi spordihoone ümberehitusega ollakse sealmaal, et jaanuaris saab seal tegutsema hakata. “Tänase seisuga võib öelda, et eeldatavasti saame jaanuaris alustada,” ütles Lääneranna spordikooli direktor Janar Sõber. “Nii kui kooskõlastused saab korda, peaks meil olema valmidus tööle hakata.” Praegu otsib spordikool kahte administraatorit-koristajat, keda palgata. ... Vt ka: “Galerii: Lihula spordihoone saab heal juhul valmis jõuludeks” Vaata lähemalt\nLääne-Nigula sai uue finantsjuhi Raplast\nUrmas Lauri @ Lääne Elu · 04.12.2020 15:56\nLääne-Nigula vallas vahetus finantsjuht, sest Piret Zahkna töötab nüüd rahandusministeeriumis, tema ameti võttis üle Rapla valla pearaamatupidaja Agle Romulus. Zahkna asus juuni viimastel päevadel tööle rahandusministeeriumi, kus töötab uue veebilehe andmehaldurina. 25. augustil avati veebileht minuomavalitsus.fin.ee, mis pakub võrdlevat ülevaadet Eesti omavalitsuste toimimisest. Vaata lähemalt\nPolitsei tuvastas Läänemaal kuus ebaseaduslikult töötanud ukrainlast\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 14:59\nPolitsei tuvastas Läänemaa ettevõttest kuus seadusliku aluseta töötanud Ukraina kodanikku, kellest kolmel ei olnud ka seaduslikku alust Eestis viibida. Lääne prefektuuri piiri- ja migratsioonijärelevalvetalituse juht Margo Peters selgitas, et kolmel ukrainlasel oli elamisluba Leedus, mis tähendab, et Eestis võisid nad viibida kuni 90 päeva, kuid olid olnud siin rohkem. Samuti ei olnud töölised kirjas töötamise […] Vaata lähemalt\nLäänemaa muuseum ja Mati Mandeli raamat on muuseumide aastaauhinna nominent\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 14:31\nMuuseminõukogu komisjonid valisid välja Eesti muuseumide aastaauhindade nominendid, mille seas on ka Haapsalu ja Läänemaa muuseumide tegelusnäitus ja haridusprogramm „Pikk-pikk teekond” ja Mati Mandeli kirjutatud raamat „Sõjaeelse kaitseliidu hiilgeaeg ja häving Läänemaal”. Muuseumiauhindade konkursile esitati 96 taotlust. Eesti muuseumide aastaauhindade konverents ja gala toimuvad tänavu erandkorras juunis Kuressaares. Aastaauhindade eesmärk on esile tuua muuseumitöö erinevaid […] Vaata lähemalt\nLäänemaa muuseumi haridusprogramm ja Mati Mandeli raamat on muuseumide aastaauhindade nominent\nLäänemaa muuseumi haridusprogramm on muuseumide aastaauhindade nominent\nMuuseminõukogu komisjonid valisid välja Eesti muuseumide aastaauhindade nominendid, mille seas on ka Haapsalu ja Läänemaa muuseumide tegelusnäitus ja haridusprogramm „Pikk-pikk teekond”. Muuseumiauhindade konkursile esitati 96 taotlust. Eesti muuseumide aastaauhindade konverents ja gala toimuvad tänavu erandkorras juunis Kuressaares. Aastaauhindade eesmärk on esile tuua muuseumitöö erinevaid tahke. „Aasta on olnud keeruline kõikidele, kuid taotluste koguarvu ja nominatsiooni […] Vaata lähemalt\nPühapäeval korraldavad ettevõtlikud noored Läänemaal laatasid\nUrmas Lauri @ Lääne Elu · 04.12.2020 14:18\n[caption id="attachment_316850" align="aligncenter" width="2000"] Haapsalu kultuurimajas ripub sadakond vaakumpakendatud piparkooki prageu näitusel, pühapäeval müüakse need kunstiteosed ettevõtlike noorte laadal maha. Foto: Urmas Lauri [/caption] Pühapäeval korraldavad noored Haapsalus, Taeblas, Paliveres ja Ristil laada. Ettevõtliku päeva raames saab soetada Läänemaa õpilasfirmade tooteid, Taeblas saab osaleda ka piparkoogi kaunistamise töötoas. Praegu on Haapsalu kultuurimaja galeriis üleval Läänemaa noortekeskuste ja SA Läänemaa ühisprojekti käigus valminud piparkoogid, mis on nagu kunstiteosed. Vaata lähemalt\nHalduskohtusse on maskikohustuse tõttu esitatud kolm kaebust\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 13:19\nHalduskohtutesse on esitatud siiani kolm kaebust, mis vaidlustavad valitsuse korralduse kanda avalikes siseruumides maski või katta suu ja nina. Inimesed, kes pole rahul valitsuse kehtestatud kohustusega kanda kaitsemaski või katta suu ja nina, saavad teha selle kohta kaebuse halduskohtule, kel on pädevus otsustada, mida nende kaebustega edasi teha. Esimese kolme kaebusega esitatud esialgse õiguskaitse taotlused […] Vaata lähemalt\nPeaminister Jüri Ratas on koroonapositiivse lähikontaktne\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 12:55\nPeaminister Jüri Ratas katkestas tänaseks planeeritud Ida-Virumaa visiidi, kuna sai teate, et kohtus tööalaselt kolmapäeval inimesega, kes sai täna teada, et on COVID-19 positiivne. Peaminister suhtles pärast seda terviseametiga, kust kinnitati, et ta on lähikontaktne. Peaminister täidab kõiki ameti antud juhiseid. „Katkestan koheselt visiidi Ida-Virumaal ja sõidan testima veendumaks, et minu tänased kohtumised polnud nakkusohtlikud […] Vaata lähemalt\nPeeter Rebane: tõde on kuulaja kõrvades\nLemmi Kann @ Lääne Elu · 04.12.2020 12:15\n[caption id="attachment_316783" align="alignnone" width="2000"] Kitarrist Peeter Rebase looming on inspireeritud loodusest, mida talle meeldib fotoaparaadiga avastada. Ako Lehemets[/caption] Peeter Rebane otsustas oma loodusrännakud, mõtted ja kogemused muusika keeles üles tähendada ja andis välja oma esimese sooloplaadi, mis viib nõiduslikule teekonnale. Vaata lähemalt\nVallavalitsus: tuulepark takistab Risti aleviku arengut (lisatud Eesti Energia kommentaar)\nAndrus Karnau @ Lääne Elu · 04.12.2020 12:04\nLääne-Nigula vallavalitsus leiab, et kavandatav Enefit Greeni tuulepark takistab Risti aleviku arengut ja rikub väärtusliku põllu- ja metsamaa. Lääne-Nigula vallavalitsus leiab, et Risti alevisse ja lähiümbrusse tuleb suunata senisest enam inimesi elama. „Valla uue üldplaneeringu eesmärk on suunata elamuarendust tihedamini asustatud ja oluliste loodusväärtusteta piirkondadesse, kus suurem osa vajaminevast taristust on olemas,” seisab Lääne-Nigula vallavalitsuse […] Vaata lähemalt\nTuulepark takistab Risti aleviku arengut\nLääne-Nigula vallavalitsus leiab, et Enefit Greeni tuulepark takistab Risti aleviku arengut ja rikub väärtusliku põllu- ja metsamaa. Lääne-Nigula vallavalitsus leiab, et Risti alevisse ja lähiümbrusse tuleb suunata senisest enam inimesi elama. „Valla uue üldplaneeringu eesmärk on suunata elamuarendust tihedamini asustatud ja oluliste loodusväärtusteta piirkondadesse, kus suurem osas vajaminevast taristust,” seisab Lääne-Nigula vallavalitsuse koostatud tuulepargi eriplaneeringu […] Vaata lähemalt\nVallavalitsus: tuulepark takistab Risti aleviku arengut\nLäänemaale lisandus kolm koroonaviirusega nakatunut (täiendatud 13.42)\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 10:38\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 4720 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 470. Läänemaale lisandus kolm nakatunut. Üks Läänemaale lisandunud haigestunutest sai viiruse töökohas – Tallinna vanglas. Üks haigestunu on õpilane, kes ei õpi Läänemaal ning tema nakkusallikas on teadmata. Kolmas nakatunu elab Tallinnas ja tema nakatumise koht on teadmata. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim […] Vaata lähemalt\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 4720 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 470. Läänemaale lisandus kolm nakatunut. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 225 inimesel. Harjumaa uutest juhtumitest 159 on Tallinnas. Ida-Virumaale lisandus 130 ning Tartumaale 46 uut positiivset koroonaviiruse tuvastamise testi tulemust. Lääne-Virumaale lisandus 16 uut nakatunut, […] Vaata lähemalt\nLääneranna vallavalitsus esitas lahkumispalve\nUrmas Lauri @ Lääne Elu · 04.12.2020 10:14\n[caption id="attachment_315663" align="aligncenter" width="2000"] Lääneranna vallavanema asetäitja Margus Källe. Foto: Urmas Lauri[/caption] Lääneranna vallavanema asetäitja Margus Källe esitas volikogu aseesimehele Vallo Kappakule vallavalitsuse lahkumispalve. Volikogu detsembriistungil on päevakorras vallavalitsuse uue koosseisu kinnitamine ning vallavolikogule uue esimehe valimine. Vaata lähemalt\nPärnu kolledži üliõpilased kavandavad reisimarsruute Läänemaale\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 04.12.2020 09:15\n24. novembril oli Tartu ülikooli Pärnu kolledži õpilastel õppereis Läänemaale, et leida inspiratsiooni, tutvuda maakonnas olevate võimalustega ning saada infot reisimarsruutide kavandamiseks. Päev algas Haapsalus linnuse kõrval asuva ja juba 15 aastat tühjana seisva St. Peterburg hotelli külastusega. Õppijad kohtusid hotelli omanikuga ja said võimaluse selles tondilossis jalutada ning kuulata arendusplaanidest. Külastuse tulemusel esitavad õppijad […] Vaata lähemalt\nKoroonaviirus pani sotsiaalmaja tööd ümber korraldama\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 08:24\n[caption id="attachment_314902" align="alignnone" width="1152"] Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare (vasakul) ja sotsiaalmaja juht Serli Küünarpuu peavad sotsiaaltöö ümber korraldama. Foto Arvo Tarmula[/caption] Haapsalu sotsiaalmaja töötaja andis positiivse koroonaproovi, mistõttu on sotsiaalmaja 13. detsembrini suletud. „Kõik, mis majas sees toimub, on kinni, aga koduhooldus toimib,” ütles Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare. Haapsalu sotsiaalmaja direktori Serli Küünarpuu sõnul sai haigestunud töötaja teisipäeval teada, et on koroonahaigega kokku puutunud ja neljapäeval selgus, et ka tema… Vaata lähemalt\nLäänemaa haigla avab koroonaosakonna\nKaie Ilves @ Lääne Elu · 28.11.2020 09:42\nLäänemaa haigla taas koroonaosakonna, kus on 13 kohta nagu kevadelgi. Läänemaa haigla ravijuht Alge Vare ütles, et osakond on koroonahaigete vastuvõtuks valmis 10. detsembrist. Koroonahaiged hospitaliseeritakse Haapsallu juhul, kui Lääne-Tallinna ja Põhja-Eesti regionaalhaigla kohad on täis. Koroonaosakond on haigla aktiivraviosakonnast eraldatud. Kevadel ühtegi koroonahaiget Haapsallu ei toodudki, osakond oli kasutusel nn musta tsoonina, kus olid […] Vaata lähemalt\nLäänemaale lisandus kolm koroonaviirusega nakatunut (täiendatud kl 12.25)\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 10:48\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5738 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 376 ehk 6,5% testide koguarvust. Suri viis koroonaviirusesse nakatunud inimest. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 164 inimesel. Ida-Virumaale lisandus 114 uut ning Tartumaale 43 uut positiivset testi tulemust. Viljandimaale lisandus 11 ning Lääne-Virumaale kuus uut […] Vaata lähemalt\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5738 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 376 ehk 6,5% testide koguarvust. Rahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 164 inimesel. Ida-Virumaale lisandus 114 uut ning Tartumaale 43 uut positiivset testi tulemust. Viljandimaale lisandus 11 ning Lääne-Virumaale kuus uut nakatunut. Pärnumaale lisandus viis uut […] Vaata lähemalt\nVirtsu kooli kaitseks kogunes 1400 allkirja\nKaie Ilves @ Lääne Elu · 28.11.2020 12:04\n[caption id="attachment_312934" align="alignnone" width="1024"] Virtsu kool. Foto arhiiv[/caption] Virtsu kooli sulgemise vastased andsid Lääneranna vallavanemale Arno Peksarile üle 1400 allkirja kooli toetuseks. Allkirju on kolm korda rohkem kui Virtsus elanikke. Kooli püsimajäämise eest võitlev Virtsu kooli vilistlane, vandeadvokaat Karin Madisson ütles, et osa allkirju võib olla topelt, sest neid korjati mitmes jaos – paberil ja internetis. Vaata lähemalt\nKalakoormaga auto sõitis libeduse tõttu teelt välja\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 12:21\nHaapsalu-Laiküla maanteel Martna teeristi lähistel sõitis täna hommikul libeduse tõttu teelt välja ja kraavi kalakoormaga Ukrainasse teel olnud veoauto. Täna kella kaheksa paiku hommikul teatas möödasõitja häirekeskusele, et Oonga kandis on kraavis reka ja sõiduauto. Veoauto oli liikunud Haapsalust Laiküla poole, sõiduauto aga Haapsalu suunas. Haapsalu politsei välijuhi Ivar Lälli sõnul juhtus õnnetus lauges kurvis […] Vaata lähemalt\nPiltuudis: teatrimehe kodumaja sai mälestustahvli\nAndrus Karnau @ Lääne Elu · 28.11.2020 13:32\nHaapsalu rahvateatri Randlane pikaajalise juhi Erich Jaansoo kodumajal avati laupäeval mälestustahvel. Tahvlilt tõmbas valge lina Haapsalu linnapea Urmas Sukles, mälestusthavli avamist oli uudistama tulnud ilmatu palju inimesi – vähemalt 50. Jaansoo sajanda sünniaastapäeva tähistamine algas Metsakalmistul, kus näitleja ja lavastaja haual süüdati küünlad. Kooliõpetaja ja koorijuht ning kaua aega Randlases tegev olnud Anneli Aken luges […] Vaata lähemalt\nTiit Salumäe advenditervitus: kutse viima advendivalgust oma koju\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 13:38\nArmas Läänemaa rahvas, laupäeva õhtul jagan Haapsalu lossiplatsil koos linnapea Urmas Suklesega advendivalgust. Kuigi tegemist on juba traditsioonilise üritusega, on ometi on see õhtu teistsugune. Iga advendiaeg on kordumatu. Mõtleme näiteks kolmele esimesele advendile möödunud sajandil: 1. detsember 1918 – 28. novembril algas Vabadussõda ja Narva vallutati. Valitses teadmatus ja hirm. Järgnes vabadusvõitlus ja võit. […] Vaata lähemalt\nSoolu põllugaleriis on sahtlinäitus\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 14:51\nHaapsalu kunstikooli õpilased täitsid oma maalidega tosin sahtlit, mida sellest nädalavahetusest Soolu põllugaleriis näha saab. „Kui tavaliselt kirjutatakse sahtlisse luuletusi, siis meil oli 12 tühja sahtlit, mis vajasid uut elu,” rääkis Soolu külaseltsi eestvedaja Viivika Orula. Külaseltsi ideest haaras kinni Haapsalu kunstikooli õpetaja Aide Leit-Lepmets ja nii täitsidki kunstikooli noored Soolu küla 500. aastapäevaks sahtlid […] Vaata lähemalt\nEeri legend saab väärilise jätku\nKaire Reiljan @ Lääne Elu · 28.11.2020 16:13\n[caption id="attachment_114965" align="alignnone" width="1024"] Erich Jaansoo oma 94. sünnipäeval. Foto Arvo Tarmula[/caption] Laupäeval täitub sada aastat teatrimehe, Haapsalu aukodaniku Erich Jaansoo sünnist. Sellest on nüüd möödas 15 aastat, kui Eeri (nii kutsuvad lähituttavad Erich Jaansood siiani) pidas Haapsalu kultuurimajas oma järjekordset juubelit. Enne seda kurtis Eeri, et tahaks lavastada, aga ei tea, mida. Mulle oli aga meelde jäänud aastatetagune „Tagahoovis”, mida nägin kunagi ühes Karja tänava siseõues, soovitasin üsna tungivalt… Vaata lähemalt\nSa näed 1,024 uudist (kokku 1,024).\nViimane uuendus: 03:58.\nUudiste reiting uuendatud: 04:42.


22. mail toimus Põltsamaa lastetöö osakonna poolt korraldatuna retk-maastikumäng teemal „Iisraeli kõrberännak“. Kuna rändamisvõimelises eas lapsi on Põltsamaal suhteliselt vähe, olid kaasa kutsutud kõik noored ja vanemadki.\nIdee autor ja läbiviija oli Eha Põldaru, kes sellise ürituse korraldamise mõtet oli kandnud juba mitu kuud. Eha räägib sellest nii: „Hakkasin teemat uurima ja ideid üles kirjutama. Kuna noored on aktiivselt noorteõhtuid korraldanud, tahtsin neid organiseerimisest säästa ja üllatuse teha. Nädal varem hakkasin vaikselt sellest üritusest rääkima. Kui mult küsiti marsruudi ja sihtkoha järele, siis selle jätsin kuni lõpuni saladuseks; ka sellest, mida teel olles tehakse, vaikisin. Ega ju Iisraeli rahvas ka ei teadnud, kuhu Jumal neid viib ja mis teel juhtub.“\nTeekonna alguseks koguneti Pajusis, mitte kaugel Põltsamaa jõest, kohaliku ujumiskoha juures. Moodustati grupid, kes pidid demonstreerima, kuidas Kõrkjamerest läbi mindi. Meie grupis vist jäigi Mooses, väljasirutatud käega, kepp peos, Kõrkjamere kaldale – „rahvas“ sai „veest“ nii ruttu läbi. Sellest aga polnud midagi, sest mingit võistlust gruppide vahel ei korraldatud.\nEdasi suunduti Pajusi mõisa parki, kus kõigepealt viktoriiniga kõrberännaku üksikasju meelde tuletati. Oli, mille üle arutada, aga lõppkokkuvõttes polnud tulemused sugugi pahad, sest õigeid vastuseid kuuldes kostus kõikidest gruppidest rahulolevaid häälitsusi. Seejärel pidi „rahvas“ oma ridu korrastama sellega, et n.-ö. perekonnad joonistasid igaüks endale lipu, mille alla koonduti. Lippudelt tuli välja, et meil olid kolm põhilist perekonda: lillelapsed, algajad südamlikud matkajad ja kalad.\nLippude lehvides jõudsime „Maarasse“, kus oli joogiks kõlbmatu vesi. Selle tiigi vett, kuhu jõudsime, meie hulgast keegi proovida ei tahtnud, aga tegelikus Maaras prooviti järele, et vesi oli kibe. Meenutasime, et Jumal näitas ühe puu, mille pidi vette heitma, et vesi joodavaks saaks. Arutasime nõkse, millega tollestsamast tiigiveest tänapäevaste teadmiste taustal joogikõlblikku vett saada. Pakuti filtreerimist, keetmist ja aurustamist. Ehk oli jutuks midagi veel, aga üsna meeleolukas pakkumine oli seegi, et võiks ka lihtsalt siirupit lisada.\nIisrael laulis võidulaulu kohe pärast Kõrkjamerest läbi minekut. Eestlastena tuli meile lauluaeg siis, kui jõudsime lauluväljakule. Igal grupil oli ülesandeks lihtsalt üks laul esitada, aga leidus neid, kes käigu pealt kohe uue laulugi tegid. Meelde jäid sõnad: „Kui sa sääske näed, siis käsi kokku löö…“ tuttavale viisile „Kui sul tuju hea…“ Tõepoolest, meie „kõrberännaku“ põhilised nurina põhjustajad olid sääsed.\nJärgmine peatuspunkt oli Eelim, kus oli 12 veeallikat ja 70 palmipuud. Meie „Eelimi“ tihedasse võsasse oli peidetud kolm veepudelit, igale grupile üks. Ülesandeks oli pudel nii tühjaks juua, et kõik grupiliikmed sellest osa saaksid, aga keegi pudelit suuga ei puudutaks.\nOligi aeg nii kaugel, et olime jõudnud Siinaile, käskude andmise paika. Käskude andmine ei läinud meilgi viperusteta, sest need olid osaliselt tuhmunud ja kustunud ning iga grupp pidi need oma lehel taastama ja õigesse järjekorda panema. Tõdesime, et meie õnneks on Jumala käsud jätkuvalt jõus, kuigi võib tunduda, et polegi nagu midagi järele jäänud. Oma igapäevasesse ellu võtsime meeldetuletuse, et oleme jätkuvalt kutsutud olema Jumala käskude taastajad.\nJärgnevalt astusime päris pikalt mööda tolmust teed. Vahepeal pidi iga grupp oma „nõrkenuid“ kandma, siis aga joostes oma grupiliikmetele sõnumi viima. Vahva oli kuulda kõrva sosistatud sõnumit „Varsti saab süüa“ ja lipata kogu jõust, et seda head sõnumit järgmisele teatevahetusele edasi öelda. Tuli aga välja, et pidime otsima loodusest kolm söödavat taime ja põhjendama, miks need on head süüa. Taimed leidsime, samuti tuli innukaid põhjendusi, miks need taimed head süüa on, nagu küllusesarvest, aga millegipärast visati needsamad hiiglakasulikud ja uskumatult head taimenäidised pärast esitlust lihtsalt maha. Kas igatseti vutte?\nÜhel hetkel pandi meie ette väikese kotikesega mitmesuguste viljade näidiseid. Pidime meenutama, missugused olid need viljad, mida maakuulajad Kaananist tõid. Läkski täppi! Olid viinamarjad, viigimarjad ja granaatõunad! Aga seistes paarikümnekesi pisikese kotikese ees, milles oli ehk kolm õuna ja pisut pähkleid ja rosinaid ja muid kuivatatud puuvilju ning üks (?) viinamarjakobar, tekkis mul küsimus, kes said süüa neid viinamarju, viigimarju ja granaatõunu, mida 12 maakuulajat tõid. Või ei söönudki neid solidaarsuse mõttes keegi?\nTeel pidime me veel leidma ristsõna, selle ära lahendama ja tegema looduslikust materjalist risti – selle meenutuseks, et vaskmadu pandi ridva otsa, kui maod laagrit ründasid. Rännaku lõpu poole meil laulud enam nii hästi välja ei tulnud, olime ehk väsinud. Aga olime jõudnud „emorlaste“ maa piirile, kus pidime igast grupist saatma läbirääkija palvega, et meid lastaks sealt läbi minna. Tegelikult lõppes see alandlik palve sõjaga, meie aga lõpetasime seal mängu ja lahke perenaine pakkus meile pesemisvõimalust, puhkust ja süüa. Meiega rännaku kaasa teinud peremehele ja perepojale oli see suureks üllatuseks – nendel polnud aimugi, et nende kodu retke lõppsihiks osutub. Seal esitasime veel mitmeid stseene Piiblist üldiselt, aga eriliselt tegime läbi kolm stseeni: vesi kaljust, sõda amalekkidega ja vaskmadu.\nHilisel õhtutunnil märkas keegi küsida, kuidas tolleks õhtupoolikuks kuum kõrbeilm organiseeriti. Eks seegi oli Jumala arm, sest selle pärast oli tõesti palvetatud. Ilmateade lubas vihma algust selleks samaks õhtupoolikuks, küll algusega Lääne-Eestist. Meil läks külmaks järgmisel päeval. Tänu Jumalale!\nKaananisse me ei jõudnud. Poole päevaga 40 aastat katta on võimatu. Meie rännak jätkub. Õhtul koos olles võisime siiski kogeda taeva eelmaitset, sest ühisest koosolemisest oli suur rõõm. Kõige parem on aga ees, uus maa, kus saame olla Jumalaga koos igavesti!


Tramadol lannacher - tabl 50mg n1000; n20 - RX.EE\ntabl 50mg N1000; N20\nTramadol Lannacher, 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid\nTramadol Lannacher 100 mg/2 ml süstelahus\nTramadol Lannacher, 100 mg rektaalsuposiidid\nTramadol Lannacher, 100 mg/ml suukaudsed tilgad\n1 õhukese polümeerikilega kaetud tablett sisaldab 50 mg tramadoolvesinikkloriidi. 1 ml süstelahut sisaldab 50 mg tramadoolvesinikkloriidi (100 mg/2 ml ampullis). 1 rektaalsuposiit sisaldab 100 mg tramadoolvesinikkloriidi.\n1 ml (30 tilka) suukaudset lahust sisaldab 100 mg tramadoolvesinikkloriidi.\nÕhukese polümeerikilega kaetud tabletid. Süstelahus.\nRektaalsuposiit. Lahus tilkadena.\nAnnus tuleb kohaldada sõltuvalt valu intensiivsusest ja patsiendi individuaalsest tundlikkusest. Üldjuhul tuleb välja selgitada väikseim efektiivne valuvaigistav annus.\nAnnuse kohandamine kuni 75-aastatatel patsientidel ei ole vajalik, kui ei esine kliiniliselt väljendunud maksa- või neerupuudulikkust. Üle 75-aastatel eakatel patsientidel võib eritumine aeglustuda, mistõttu võib olla vajalik manustamisintervalli pikendamine.\nNeeru- ja/või maksapuudulikkusega patsientidel on tramadooli eritumine aeglustunud. Nendel patsientidel tuleb vajaduse korral hoolikalt kaaluda annustamisintervalli pikendamist.\nTramadol 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid\nTäiskasvanud ja üle 14-aastased noorukid:\nÜldjuhul manustatakse 50 mg ühekordse annusena. Kui 30...60 minuti jooksul ei ole saabunud piisavat valuvaigistavat toimet, võib manustada veel 50 mg. Tugevate valuseisundite korral võib manustada 100 mg ühekordse annusena.\nÜldjuhul piisab 50...100 mg manustamisest 3...4 korda ööpäevas (3...8 tabletti). Tavaliselt ei tohi ületada tramadooli ööpäevast koguannust 400 mg. Ent vähivalu ja postoperatiivse valu puhul võivad vajalikuks osutuda suuremad ööpäevased annused.\nAlla 14-aastastele lastele on saadaval Tramadol tilgad.\nÜldjuhul manustatakse 100 mg (1 ampull) ühekordse annusena. Üldiselt piisab 100 mg manustamisest 2...4 korda ööpäevas. Tavaliselt ei tohi ületada tramadooli ööpäevast koguannust 400 mg. Ent vähivalu ja postoperatiivse valu puhul võivad vajalikuks osutuda suuremad ööpäevased annused.\nAlla 14-aastased lapsed:\nSenine kogemus on näidanud, et tramadooli võib kasutada lastel alates 1. eluaastast annuses 1...2 mg kehakaalu kg kohta ühekordse annusena.\nTramadol 100 mg rektaalsuposiidid\nÜldjuhul piisab 2...4 Tramadol rektaalsuposiidi manustamisest ööpäevas. Tavaliselt ei tohi ületada tramadooli ööpäevast koguannust 4 rektaalsuposiiti (= 400 mg). Ent vähivalu ja postoperatiivse valu puhul võivad vajalikuks osutuda suuremad ööpäevased annused.\nTramadol suukaudsed tilgad\nÜldjuhul manustatakse 15 tilka (50 mg) ühekordse annusena. Kui 30...60 minuti jooksul ei ole saabunud piisavat valuvaigistavat toimet, võib manustada veel 50 mg. Tugevate valuseisundite puhul võib manustada 100 mg (= 30 tilka) ühekordse annusena.\nÜldjuhul piisab 12...24 tilga manustamisest 3...4 korda ööpäevas. Tavaliselt ei tohi ületada tramadooli ööpäevast koguannust 400 mg (= 120 tilka = 4 ml). Ent vähivalu ja postoperatiivse valu puhul võivad vajalikuks osutuda suuremad ööpäevased annused.\n1…13-aastastel lastel on tramadooli ühekordne annus 1...2 mg/kg kehakaalu kohta.\nTramadol 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid tuleb alla neelata koos rohke vedelikuga, kuid mitte koos söögiga.\nIntravenoosne (süstida aeglaselt või infundeerida pärast lahjendamist sobivas infusioonilahuses), intramuskulaarne või subkutaanne.\nTramadol süstelahus sobib kokku järgmiste infusioonilahustega:\nÜhekordne lahjendamine: 0,9% naatriumkloriidilahus või 5% glükoosilahus. Leeliseline lahus: 1,4% naatriumvesinikkarbonaat.\nKaltsiumi sisaldav elektrolüüdilahus: Ringeri lahus, Sterofundin G. Lahused plasma ja veremahu asendamiseks: 10% Haemaccel Rheomacrodex\nKõik testitud lahused on füüsikalis-keemiliselt ühtesobivad kuni 24 tunni jooksul.\nTramadol tilgad tuleb alla neelata koos vedelikuga või suhkrutükil, kuid mitte koos söögiga.\nTramadooli ei tohi manustada kauem kui vajalik. Tugevate valuseisundite ravi korral neeru- või maksafunktsiooni häirega patsientidel on väga harva vaja annust korrigeerida, kuna neil juhtudel manustatakse preparaati harva või vaid üks kord. Ent krooniliste valuseisundite puhul tuleb meeles pidada, et ravimi toime aeg pikeneb neeru- või maksafunktsiooni häirest tingitud toimeaine kuhjumise tõttu. Seepärast tuleb aeglustunud eritumise tõttu pikendada manustamisintervalle ja annust individuaalselt korrigeerida.\n-Äge mürgistus alkoholi, uinutite, valuvaigistite või psühhofarmakonidega.\n-Ebaselge põhjusega teadvushäire.\n-Hingamiskeskuse funktsiooni häire.\n-Seisundid koljusisese rõhu tõusuga, kui kunstlikku hingamist ei tehta.\n-Tramadooli ei tohi kasutada koos monoamiini oksüdaasi (MAO) inhibiitoritega või kahe nädala jooksul pärast nendega ravi lõpetamist.\n-Tramadooli ei tohi kasutada asendusravimina.\n-Tramadooli süstelahus ja tilgad ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 1-aastastel lastel.\n-Suposiidid ja tabletid ei sobi alla 14-aastastele lastele toimeaine suure sisalduse tõttu.\nTramadooli ei tohi kasutada asendusravimina opioidsõltuvatel isikutel. Kuigi tramadool on opioidagonist, ei pärsi see morfiini võõrutusnähte. Loomkatsetest on ilmnenud, et teatud tingimustel võib manustamine opioidsõltuvatele ahvidele esile kutsuda võõrutussündroomi.\nSeni on tramadooli kasutamisel täheldatud madalat potentsiaali ravimi kuritarvitamise või ravimsõltuvuse tekkeks, sellele vaatamata ei tohi tramadooli manustada kauem kui terapeutiliselt vajalik, kuna pikaajalisel kasutamisel ei saa kindlalt välistada sõltuvuse teket.\nKrooniliste valuseisundite pikaajaline ravi on näidustatud vaid äärmisel vajadusel. Vajadusel võib tramadoolravi katkestada ja kasutada alternatiivseid ravimeetodeid.\nEttevaatus ja patsientide hoolikas jälgimine on vajalik järgmistel juhtudel:\n-ülitundlikkus opioidide suhtes,\nTramadooliga samaaegne kasutamine:\nSelektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid,\nTramadool võib põhjustada krampide teket ja\nserotoniin-norepinorfiini tagsihaarde inhibiitorid,\nsuurendada krampide tekkeriski.\nantipsühhootikumid ja krambiläve alandavad\nravimid (nt bupropioon,\nSerotoninergilised ravimid, nt selektiivsed\nTramadooliga samaaegne kasutamine võib\nserotoniini tagasihaarde inhibiitorid, serotoniin-\ntekitada serotoniini mürgistust.\nnorepinorfiini tagsihaarde inhibiitorid, MAO\nSerotoniinisündroomi korral võib esineda:\ninhibiitorid (vt lõik 4.3), tritsüklilised\n- Spontaanne kloonus\nantidepressandid ja mirtasapiin\n- Indutseeritav või okulaarne kloonus koos\nagiteerituse või diaforeesiga\n- Treemor ja hüperrefleksia\n- Hüpertoonia ja kehatemperatuur >38°C ja\nindutseeritav või okulaarne kloonus\nTavaliselt paraneb olukord kiiresti\nserotoninergiliste ravimite ärajätmisel. Ravi\nsõltub sümptomite tüübist ja raskusastmest.\nMuud kesknärvisüsteemi mõjutavad ravimid\nVõib võimendada kesknärvisüsteemi pärssivat\ntoimet ja põhjustada eluohtliku\nhingamisdepressiooni (kombineerimine ei ole\nKumariini derivaadid (nt varfariin)\nOn esinenud INR tõus koos suure verejooksu ja\nKarbamasepiin (ensüümi indutseerija)\nValuvaigistav toime võib väheneda ja toimeaeg\nKetokonasool, erütromütsiin (CYP3A4\nVõimalik tramadooli metabolismi (N-\ndemetüleerimine) pärssimine, ka aktiivse\nO-demetüleeritud metaboliidi pärssimine\nOpioid agonistid/antagonistid (nt buprenorfiin,\nValuvaigistav toime võib väheneda\nPiiratud arvul uuringutes ondansetrooni, so\nantiemeetiline 5-HT antagonist, pre- või\npostoperatiivne manustamine suurendas\npatsientidel tramadooli vajadust postoperatiivse\nSuurendab kesknärvisüsteemi pärssimist koos\nvõimaliku hingamispuudulikkusega, alkoholi ei\ntohi tarvitada koos kesknärvisüsteemi toimivate\nravimitega, eriti toimeainet prolongeeritult\nvabastavad ravimvormid, kuna võivad esineda\nVastavalt üldistele soovitustele tohib tramadooli raseduse ajal kasutada vaid äärmisel vajadusel. Pikaajalist manustamist tuleb vältida kogu raseduse kestel. Perinataalselt manustatud tramadool võib mõjutada emaka kontraktiilsust. Vastsündinutel võivad tekkida hingamissageduse muutused, mis reeglina ei ole kliiniliselt olulised. Umbes 0,1% tramadoolist eritub rinnapiima. Kuigi sellel ei tohiks olla ebasoodsat toimet lapsele, tohib ravimit imetamise ajal kasutada vaid äärmisel vajadusel.\nTramadool võib ka õige kasutamise korral muuta reaktsioonikiirust määral, mis mõjutab autojuhtimise ja masinatega töötamise võimet. See kehtib eriti ambulatoorset ravi saavate patsientide puhul. Patsienti on soovitatav selles suhtes hoiatada.\nTekkida võib annusest sõltuv hingamisdepressioon või sedatsioon (kergest väsimusest uimasuseni), mida tavaliselt ei ilmne mõõduka valu ravimisel soovitatud annustega. Seda toimet täheldatakse soovitatust suuremate annuste kasutamisel ja kesknärvisüsteemi pärssivate ravimite samaaegsel manustamisel.\nAeg-ajalt võib tekkida iiveldus, higistamine, suukuivus, väsimus, vertiigo ja uimasus.\nHarva võivad tekkida südame-veresoonkonna häired (südamepekslemine, tahhükardia, hüpertensioon, bradükardia, näopunetus, ortostaatiline hüpotensioon kuni tsirkulatoorse kollapsini). Need kõrvaltoimed tekivad suurema tõenäosusega juhul, kui patsient seisab püsti, samuti pärast veenisisest manustamist ja füüsilise koormuse puhul. Lisaks tekivad harvadel juhtudel peavalu, iiveldus, oksendamine, kõhukinnisus, seedetrakti ärritusnähud (nt survetunne, täistunne) ja nahareaktsioonid (nt sügelus, lööve).\nHarva põhjustab tramadool erinevaid füsioloogilisi kõrvaltoimeid, mille olemus ja intensiivsus sõltub patsiendist (isiksusest ja ravi kestusest). Nendeks on muuhulgas meeleolu muutused (tavaliselt ülev meeleolu, mõnikord düsfooria), aktiivsuse muutused (tavaliselt pärsitud, mõnikord suurenenud) ning kognitiivse ja sensoorse funktsiooni muutused (nt otsustusvõime, tajuhäired).\nHarva on täheldatud motoorset nõrkust, söögiisu muutusi ja urineerimishäired. Täheldatud on ka muutusi verepildis, kuid põhjuslik seos tramadooliga ei ole tõestatud.\nÜksikjuhtudel on kirjeldatud krampe. Kuid need tekkisid peaaegu eranditult pärast tramadooli suurte annuste veenisisest manustamist ja neuroleptikumide samaaegsel kasutamisel. Täie kindlusega ei saa välistada ka allergilisi reaktsioone ja šokki.\nTramadooli üleannustamisnähud on põhimõtteliselt samad, mis teistel tsentraalse toimega analgeetikumidel (opioididel). Tekkida võivad mioos, oksendamine, tsirkulatoorne kollaps, teadvuse kadu kuni koomani, krambid ja hingamisdepressioon kuni hingamisseiskuseni.\nHoida hingamisteed avatud (aspiratsioon), toetada hingamist ja vereringet. Hemodialüüs ja hemofiltratsioon ei ole efektiivsed. Antidoot hingamisdepressiooni puhul on naloksoon. Krampide raviks manustada veeni diasepaami.\nFarmakoterapeutiline rühm: teised opiodid,\nTramadool on tsentraalse toimega analgeetikum, opioidretseptorite agonist. Sellele avaldavad vastutoimet morfiini antagonistid.\nTramadooli seondumine opioidretseptoritega pärsib valuimpulsist põhjustatud neurotransmitterite vabanemist sünapsis ja valu ülekannet notsitseptiivses süsteemis.\nValuvaigistav toime algab kiiresti ja kestab mitu tundi. Peale valuvaigistava toime on tramadoolil ka köhavastane ja kesknärvisüsteemi pärssiv toime.\nPärast suukaudset manustamist imendub 90% tramadoolist. Tramadooli keskmine absoluutne biosaadavus on umbes 70% vähese esmase maksapassaaži tõttu ning see ei sõltu söögist. Imendumise poolväärtusaeg on umbes 0,6 tundi.\nVeenisiseselt manustatud tramadooli absoluutne biosaadavus on 100%. Imendumise poolväärtusaeg on umbes 0,6 tundi.\nToimeainel on suur afiinsus kudede suhtes. Valkudega seonduvus on 20%. Tramadool läbib hematoentsefaalbarjääri ja platsentat. Rinnapiimas leidub seda väga väikestes kogustes. Tramadool ja tema metaboliidid erituvad neerude kaudu. Ainult O-demetüültramadool on farmakoloogiliselt aktiivne.\nEliminatsiooni poolväärtusaeg on umbes 6 tundi ja see ei sõltu manustamisviisist. Maksa- ja neerufunktsiooni häirete korral on oodata poolväärtusaja vähest pikenemist. Tõsisema kahjustuse korral (nt maksatsirroos, kreatiniini kliirens <5 ml/min) võib eliminatsiooni poolväärtusaeg pikenemine 2...3-korda. Üle 75-aastastel patsientidel pikeneb see 1,4 korda.\nDL50 väärtused hiirtel, rottidel, merisigadel, küülikutel ja koertel on 228...850 mg/kg pärast ühekordset suukaudset manustamist, 200...286 mg/kg hiirtel, rottidel ja merisigadel pärast nahaalust manustamist, 75...225 mg/kg küülikutel ja koertel pärast lihasesisest manustamist ja 45...68 mg/kg hiirtel, küülikutel ja koertel pärast veenisisest manustamist. Vastsündinud rotid tunduvad olevat 2...3 korda tundlikumad toksiliste toimete suhtes kui täiskasvanud rotid. Mürgistusnähud on spontaanse aktiivsuse langus, ataksia, salivatsioon, oksendamine, müdriaas, eksoftalmia, treemor, krambid ja hingeldus. Olulisi sooga seotud toimeid ei ole täheldatud.\nKliinilistest, hematoloogilistest, keemilistest ja histoloogilistest uuringutest ei ilmnenud ravimiga seotud muutusi. Terapeutilistest annustest tunduvalt suuremate annuste kasutamisel täheldati järgmisi muutusi: vähenenud kaaluiive (vähenenud toitumine), vähenenud pesemisaktiivsus, hüperkineesia, salivatsioon ja krambid.\nLokaalne taluvus on hea nii pärast ühekordset kui korduvat parenteraalset manustamist. Senine kogemus ei näita tramadooli mutageenset toimet.\nRottidega teostatud uuringutest ei ole ilmnenud ravimiga seotud kartsinogeenset potentsiaali.\nKroskarmelloosnaatrium kolloidne veevaba ränidioksiid mikrokristalne tselluloos povidoon magneesiumstearaat makrogool 6000 hüpromelloos\nNaatriumtsüklamaat sahhariinnaatrium kaaliumsorbaat piparmündi maitselisand puhastatud vesi.\nTramadol 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid Tramadol 100 mg rektaalsuposiidid\nTramadol süstelahus ei sobi kokku järgmiste ravimite süstelahustega: diklofenak, indometatsiin, fenüülbutasoon, diasepaam, flunitrasepaam, midasolaam ja glütserooltrinitraat.\nTramadol 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid Tramadol süstelahus\n20 või 1000 õhukese polümeerikilega kaetud tabletti blisterpakendis\n5 või 100 ampulli (a 2 ml)\n5 suposiiti blisterpakendis\nTilgutiga pudel (10 ml)\nTilgutiga pudel on lastekindla keeratava korgiga. Pudeli avamiseks tuleb kork lahti keerata, seda samal ajal tugevalt alla vajutades. Tilkade väljutamiseks hoida pudelit kaldu. Pärast kasutamist sulgeda kork tihedalt.\nTramadol 50 mg õhukese polümeerikilega kaetud tabletid: 274199\nTramadol 100 mg/2 ml süstelahus: 321600\nTramadol 100 mg rektaalsuposiidid: 321800\nTramadol suukaudsed tilgad: 321700


Lavly Perlingu kelmikad salahobid: ta soovitab koomiksit ja mõminaräppi - Uudis.eu\n32 min. tagasi Telegram 0 2 Link\n33 min. tagasi Lugejakiri 0 2 Link\nPraegu veel riigi peaprokurörina tegutsev Lavly Perling pakkus põhiseaduse 100. aastapäeva tähistamiseks välja omapärased ideed, mis esialgu selle tõsise teema juures üsna kentsakad näivad. Ta leiab, et asist tähtpäeva peaks tähistama näidendi...\n9.10.2019 17:00 0 0\nPraegu veel riigi peaprokurörina tegutsev Lavly Perling pakkus põhiseaduse 100. aastapäeva tähistamiseks välja omapärased ideed, mis esialgu selle tõsise teema juures üsna kentsakad näivad. Ta leiab, et asist tähtpäeva peaks tähistama näidendi või populaarsete telesarjadega. Nooremale publikule soovitab ta põhiseadust tutvustada koomiksi või mõminaräppari abiga. “Prokuröride seast tuli ka ettepanekuid, et laiema publikuni jõudmiseks võiks […]\nThe post Lavly Perlingu kelmikad salahobid: ta soovitab koomiksit ja mõminaräppi appeared first on Uued Uudised.\nÜleskutse: heiskame Mulgimaa lipud!\n4 kuud tagasi Objektiiv 1 71 Link\n7 kuud tagasi Uued Uudised 0 109 Link\nJaak Madison ENPA otsusest: “Vana Euroopa” kahepalgelisust tuleb meie presidendile ja mugavuspoliitikutele pidevalt meelde tuletada\n4 kuud tagasi Uued Uudised 0 59 Link\n3 päeva tagasi Estonian World Review 0 5 Link\nPaul Oja Soome meediakajastustest: kui tõest oluline osa välja jätta\n5 kuud tagasi Uued Uudised 0 45 Link\nHeategevusest nii väiksemas kui ka suuremas mõõtkavas


Hiina FAW TRUCK ACCLERATOR PEDAL Tarnijad ja tootjad - Landpower Machinery\nFAW TRUCK ACCELERATOR PEDAL\nFAW TRUCK ACLERATOR PEDAL ON Seade sisepõlemismootorile tarnitud kütuse koguse reguleerimiseks.\nFAW TRUCK AKTSEPTORI PEDALI KIRJELDUS :\nFAW TRUCK ACLERATOR PEDAL ON Seade sisepõlemismootorile tarnitud kütuse koguse reguleerimiseks. Sõiduki juhtimise ajal kontrollib mootor mootori õhuvõtuvõlli, juhtides selle pedaali mahtu, et kontrollida mootori pöörlemiskiirust.\nAuto mootori gaasipedaal, tavaliselt FAW TRUCK ACCLERATOR PEDAL-i juhtseadis, mida tuntakse ka kiirenduspedaalina, on sõiduki mootori juhtimiskütusetarve.\nKiirendaja pedaali juhtimine peab olema kabiinis põrandal olev parema kreenipedaal, mis on tõukurpedaalil jalalaba, pahkluu painutamine, astumine või lõõgastus. Kui vajutage gaasipedaali, peate olema õrn ja õrn.\nMootori käivitamisel ärge astuge gaasipedaalile, pisut kõrgemale kui tühikäigukastiga. Käivitamisel peab tankimine olema pisut enne siduri sidumispunkti ja gaasi avamise määr on parem. Sidur peaks olema tihedalt kooskõlastatud kiirendi ja liikuvusega.\nKasutades peaks gaasipedaali suurendama või vähendama vastavalt teeoludele ja tegelikele vajadustele. Hammasrattad tuleks korralikult valida, et mootor töötab keskmise kiirusega ja suurte gaasipedaalidega enamjaolt kütuse kokkuhoiuks. Kui õlit on lisatud, tuleb käiku kooskõlastada, kui sidur käivitub gaasipedaalil.\nKui auto on ülesmäge, ei tohi see liikuda kiirenduspedaalil. Kui seda kasutatakse madala kiirusega käiguga, peab gaasihoovastik olema poole võrra allapoole. Kui auto tabab kalle, ei tohi see gaasipedaali suruda lõpuni. Kui gaasipedaal langeb kolme neljandiku võrra ja mootor ei saa ikkagi oma kiirust suurendada, peab auto muutuma väiksemaks käigukastiks ja kiirendama gaasipedaali.\nEnne auto peatumist ja tulekahjul tuleb kõigepealt vabastada FAW TRUCK ACCLERATOR PEDAL .\nHot Tags: faw tõstuki pedaal, Hiina, tarnijad, tootjad, FAW\nSHACMANi MOOTORI PAIGALDAMINE


Kolumn | Njuzz.ee otsing\nobjektiiv.ee · 11 Jun · The post Kolumn: sõnavabaduse hääbumisest läänes appeared first on Objektiiv.\nKolumn: karussell, mis ei peatu\nobjektiiv.ee · 12 Jun · Tänapäeval moodustatakse grupikesed mingi imeliku ideoloogia põhjal, nad vastandatakse üksteisele ja sellega aetakse nad omavahel tülli. The post Kolumn: karussell, mis ei peatu appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 2n · See oli kõige selgemini ja konkreetsemalt rahva lootusi kujutav plakat – „eestiaegne“ euroopalik elukorraldus ja eetika, rääkimata esteetikast olid justkui käegakatsutavas ulatuses. The post Kolumn: Eesti ei tulnud tagasi appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 30 Jun · The post Kolumn: kas Tartu Maakohus on suuteline inimese meelsust muutma? appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 26 Jun · Revolutsioonil on ette näidata mitmeid võidetud lahinguid, muu hulgas täna viie aasta eest langetatud USA ülemkohtu otsus, ent lõppvõidust on asi kaugel. The post Kolumn: Revolutsioon ründab vaba ühiskonna aluseid appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 18 Jun · Meil ei ole enam sellist instantsi, mis oleks kõigile piisavalt autoriteetne. The post Kolumn: vihkamist ei saa ära kaotada veel suurema vihkamisega appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 12t · „Kui nad suudavad teid sundida pealt vaatama, kuidas nad tõmbavad pjedestaalidelt alla teie suurkujusid, on nad võitnud,“ kinnitab väljaande Fox News vaatleja Tucker Carlson. The post Kolumn: mäluvahetusoperatsioon ÜRO, WHO ja Brüsseli kulul appeared first on Objektiiv.\nobjektiiv.ee · 3p · Pätsi kuju kavand muutub monumendiks saades näkku sülitamiseks eestlastele nende enda maal – kõigile neile, kes end veel eestlasteks julgevad pidada, põhjendab sõjaajaloolane Jüri Kotšinev, miks Pätsi monumendi kavand ei sobi mitte.\nwww.auto24.ee · 2n · Selles veerus võiks iga kord sae käima tõmmata nende sohvrite teemal, kes linnaliikluses möödumist võimaldavat sõidurada omaks peavad, et seal tutvuda mediteerimise algtõdedega. Veel mõne aja eest võis mürki võtta, et teist rada ummistava sõiduki roolis on nägusama sugupoole esindaja, ent juba harra...\nKolumn. Tatrik: Vabaduse puiestee\nwww.auto24.ee · 10 Jun · Ma kirjutan teile Tartust. Meil läheb siin kenasti. Riia tänaval hakati raudteeviadukti juures remonti tegema. Seda on kaua oodatud. Liiklus linna ühel tuiksoonel on pikalt häiritud, aga asi on seda väärt. Meil Tartus tuleb muidki häid mõtteid. Me paneme nüüd terveks juulikuuks autoliiklusele kinni...\nwww.auto24.ee · 1p · Hea sile, värskelt hööveldatud kruusatee, millel palju lahtist kiviklibu. Jorss naaberkülast on päevinäinud Volkswagen Transporterile umbes 100 km/h sisse ajanud ja tuleb vastu, kivipilv ümber auto kaugele näha. Võtan hoo maha, tema mitte. Suunan oma auto päris keset teed, aga tema ei anna ikka jär...\nelu.ohtuleht.ee · 18 Jun · Käisime sel nädalal sõbrantsidega piknikul. Leppisime kokku, et paneme selga oma parimad riided. Mul on küll täiega kõrini ööriietes, tähendab, vabandust, loungewear’is ringi hängimisest!\nelu.ohtuleht.ee · 7p · Kas mäletate seda Ameerika poliitikut, kes dickpic’ide pärast tagasi astuma pidi?\nDilaila kolumn | Meeste tunnete säästmisest\nelu.ohtuleht.ee · 25 Jun · Kas olete kunagi kohtingul käinud kellegagi, kes erineb märkimisväärselt sellest kujutluspildist, mis te temast loonud olete? Näiteks saatis eelneva suhtluse ajal endast 10 aastat vanu pilte?\nelu.ohtuleht.ee · 6t · Mu sõbrants on pärast kaht aastat ümber palava pudru käimist lõpuks kiusatusele järele andnud.\nDilaila kolumn | Rannapuhkus ei tohi ära jääda!\nelu.ohtuleht.ee · 11 Jun · Ma ei suuda leppida mõttega, et sel suvel ei lähegi me kuhugi puhkusele. Loomulikult olen ma Eestimaasse armunud ja kõik need muud tunded, mida turundajad meile praegu peale suruvad.\nnaisteleht.ohtuleht.ee · 22 Jun · Ei mäleta, millal olen pidanud nii kaua kodus istuma. Vist plikapõlves, kui käisin salaja peol ja ema mind selle eest koduaresti pani. Heal sõbral, muusik Karl Madisel on juba aastakümneid komme proovida enne esinemist mikrofoni, öeldes: „See aasta tuleb kevad teisiti, tiu-tiu! ja teisiti.“ Need pol...\nPeatoimetaja kolumn | Suvi on kaasta toonud remondirahutuse\nkodukiri.ohtuleht.ee · 7p · Kõigepealt taastasin paar aastat unaruses olnud igakuise koduse leivateo. Siis hakkas telereklaamis näidatud ettepritsega mopp täitsa mõistlik tunduma. Fantaseerisin ka eelmises Kodukirjas tutvustatud tillukesest Jaapani grillist seltskondlikuks sussutamiseks. Seejärel suurendasin koduste muutuste m...\nleht.postimees.ee · 27 Jun\nleht.postimees.ee · 5p · Kunagi hallil nõukogude ajal viidi meid kogu klassiga Tartust Tallinna. Pidulikult riides, pioneeri kaelarätt kaelas. Põhjus oli üks, külastada Maarjamäel asunud memoriaali.\n60pluss.postimees.ee · 15t · Juulikuu ajakirjas avab end 60+ lugejatele läbi aastate teleekraanilt tuttav, nüüd reisisaadete tegijana tuntud Tiina Park, kelle hommik algab sõbra saadetud luuletuse lugemisega ja külma vanniga.


See uskumatu jõupaar on #Relationshipgoals\nVideo: 10 лучших электровелосипедов c Aliexpress, лучшие велогибриды 2019 (Detsember 2020).\nProovige kunagi jõuda ülemisele riiulile teraviljakasti, kuid leidke, et tunnete lihtsalt liiga lühikese tolli häbi? Kas poleks tore, kui saaksite oma keha vajaliku pikkusega sirutada? Teades mind, kasutaksin seda jõudu lihtsalt kaugjuhtimispuldi eemaldamiseks lõpplaualt, kuid me kõik ei saa olla superkangelased, kas nii?\nJakks Pacificist pärit Incredibles 2 võimsuspaar võimaldab ülivõimudel kasutada oma sisemisi kuritegevuse vastu võitlemise võimeid. Selle 4-aastastele ja vanematele lastele mõeldud interaktiivse tegelaskujude komplekti abil saab igaüks nautida kangelastegevusest osavõttu.\nHärra ja proua Uskumatud on nii elu kui ka kuritegevuse partnerid, tehes neist ülima võimupaari. Disney.Pixari duo fännid saavad oma vaenlaste lüüasaamiseks kasutada hr Incredible mängufiguuri ja bendy Elastigirli.\nHr Incredible käsivars tõuseb üles ja lukustub oma kohale, nii et Elastagirli rusikad mahuksid tema avatud haardesse. Seejärel tõmmatakse Elastagirl tagasi ja juhitakse papist kurikaelte poole. Keeglikuuli kasutamise asemel laseb Elastagirl vaenlased maha ja The Incredibles valitseb võidukalt.\nNagu päris superkangelase töö puhul, võtab mõni kord vaeva, et teada saada, millised positsioonid toimivad kõige paremini ja milline suund hoiab kõige kindlamat eesmärki, kuid väljamakse on palju nalja. Maailma päästmise ajal on tavaline, et pisut määrdub.


Miks laenati keiserliku tiitli jaoks "Caesar" pigem saksa keeles kui "Augustus"? - Ajalugu Podcastid - 2022\nMiks laenati keiserliku tiitli jaoks “keisrit” pigem saksa keeles kui “augustis”?\nPärast Caesarit (mis juhtus lihtsalt olema tema perekonnanimi) võttis Octavius tiitli Augustus, mis tähendab paremat, rohkemat, suurendatud. Ja enamik Rooma keisreid ja tugevaid mehi võtsid pärast seda Augusti tiitli. Nende teisele komandörile anti tiitel Caesar/Kaiser. Palun parandage mind, kui see kirjeldus on vigane!\nAga miks siis sakslased ei kasutanud keisri sõna jaoks tiitlit August, mitte Caesar?\nCaesar tuli esimeseks ja Caesar jäi.\nMe täheldame, et esimene tõeliselt suur kontakt germaani hõimude ja Rooma vahel leidis aset siis, kui Gaius Iulius Caesar tegi kampaaniat „Gallias”.\nSamuti täheldame, et tema lapsendatud vennapoeg Octavianuse ajal korraldati Rooma suurimaid rünnakuid germaani maadele, mis piirnesid Saksamaa koloniseerimise ja provintsistamisega kuni Elbe jõeni. Tuntud Teutoburgi metsa lahing toimus ajal, mil Octavianus oli imperaator, millal meie kutsuge teda Augustus.\nAga mis ta nimi siis oli?\nRooma kommete, ühiskonna ja isiklike eelistuste tagajärjel oli Augustus (/ɔːˈɡʌstəs, əˈɡʌs-/; klassikaline ladina keel: [awˈɡʊstʊs]) kogu elu tuntud paljude nimedega:\nGaius Octavius Thurinus (/ɒkˈteɪviəs/): Ta sai oma sünninime oma bioloogilise isa järgi aastal 63 eKr. "Gaius" oli tema praenomen, "Octavius" oli tema nimes ja "Thurinus" oli tema tunnuseks. Hiljem kasutas tema rivaal Mark Antony solvanguna nime "Thurinus", millele Augustus vastas, olles üllatunud, et "oma vana nime kasutamist peeti solvanguks" .54\nGaius Julius Caesar: Pärast seda, kui Julius Caesar ta lapsendas, võttis ta Caesari nime vastu vastavalt Rooma nimetamiskokkulepetele. Kuigi ta loobus kõikidest viitest suguvõsadele Octavia, lisasid inimesed kõnekeelselt tema juriidilisele nimele epiteedi Octavianus, kas selleks, et eristada teda lapsendajast või rõhutada tema tagasihoidlikumat päritolu. Kaasaegsed ajaloolased viitavad talle, kasutades ajavahemikus 44 eKr kuni 27 eKr anglitsiseeritud vormi "Octavian" (/ɒkˈteɪviən/).\nGaius Julius Caesar Divi Filius: Kaks aastat pärast lapsendamist asutas ta Caesari templi, lisades oma nimele lisaks tiitli Divi Filius ("Jumaliku poeg"), püüdes tugevdada tema poliitilisi sidemeid Caesari endiste sõduritega pärast keisri jumalikustamist.\nImperaator Caesar Divi Filius: Alates 38 eKr otsustas Octavianus kasutada Imperatorit - tiitlit, millega väed pärast sõjalist edu oma juhti tervitasid. Tema nimi on laias laastus tõlgitud kui "ülem Caesar, jumaliku poeg".\nImperaator Caesar Divi Filius Augustus: Pärast Mark Antony ja Kleopatra lüüasaamist 31. aastal eKr andis Rooma senat talle osaliselt oma nõudmisel lisanime "Augustus", mille ta lisas seejärel oma varasematele nimedele. Ajaloolased kasutavad seda nime temale viitamiseks alates 27 eKr kuni tema surmani 14 pKr.\nAugusti järeltulija nimetas end siis ümber Tiberiuseks Julius Caesariks.\nSee tähendab, et peaaegu samaväärselt järgmise esimese põlvkonna esimese kontaktiga on germaani hõimud leegionäridelt küsides "kes on teie boss?" nad oleksid kuulnud vähemalt mingisugust "keisrit!".\nMõlemal juhul võtame ka teadmiseks, et seda nime kandvad isikud reageeriksid üsna omapäraselt, kui kelleltki küsida: "Kas sa oled kuningas?" Nimelt "ONonononono, ma ei ole kuningas, ma olen midagi muud, res publicas restauraator!"\nEt nimi oli umbes sel ajal germaani keeltesse laenatud, annab tunnistust keeleteadus ja keele areng. Caesar/Kaiser on üks vanimaid ladina laenusid germaani keeltesse. Laenamine pidi juhtuma umbes sel ajal, kui roomlaste monoarhilistilist suurimat honchot nimetati alati mingiks Caesari vormiks. heli ajalugu Saksa sõna tõestab: Varsti pärast seda aega muutus ladina keel ise ja saksa laensõna säilitas vanema kõla:\nTõenäoliselt vanim saksa laenusõna ladina keelest on Kaiser. See sõna pärineb perekonnanimest Caesar või selle kuulsaim kandja Gaius Iulius Caesar (100-44 eKr) ja seda kasutati tiitlina järgmiste valitsejate all. See sõna tuli esmalt germaani keelde ja seejärel edasi saksa keelde. Ahd. keisurit (ka -or, -ar) kasutatakse ilmselt endiselt ka pealkirjana, kuid samal ajal juba deonomastikonina, nimest tuletatud apellatiivina tähendusega *joonlaud. Samamoodi andsid slaavlased ülivõimsa valitseja mulje all hiljem Karl Suure nime, s.t ahd. Karal / Karl, laenatud ja kasutatud joonlaua tähistusena (vene. Король, tšehhi. Král, poola. Król jt *kuninga jaoks). Aga ka venelasele. царь *Zar põhineb Caesaril, see on laen. kaisar, mis läheb tagasi kreeka καῖσαρ kaudu Caesari. Heliseadused lubavad siin Caesari laenu ligikaudse dateeringu germaani keelde: see ei saanud toimuda hiljem kui 2. sajandil, sest seni räägiti Caesaris veel diftongi ae, mis esineb ka ahd. keisur või sai. kaisar; ka k- hääldus säilitati veel Caesari kõlas, alles 6./7. sajandil k-palataliseeriti, nii räägiti [ts].\n- Kurt Gärtner: "Lehnübersetzung und Lehnbedeutung vs. Lehnwort: Zu den Entlehnungen aus dem Lateinischen und Französischen in das mittelalterliche Deutsch", Jens Braarvig & Markham J. Geller (toim): "Mitmekeelsuse uuringud, Lingua Sacra ja Lingua" Väljaanne Avatud juurdepääs: Berliin, 2018.\nSeega oli vanim saksa laensõna hästi välja kujunenud, kui roomlased hakkasid oma „keisrile” üha keerulisemaid kujundusi välja mõtlema. See roomlaste legalistlikum ladinakeelne terminoloogia võeti siis tõepoolest omaks ka germaani hõimude poolt, kes proovisid õnne renovatio imperii. Charlemange kui keiser kandis pealkirja:\nSee näitab, et sakslased on tõesti laenu võtnud kõik saadaval olevad tiitlid: Caesar, Imperator, Augustus.\nKui Augustust pealkirjana kasutatakse ainult ladinakeelsetes tiitlivormides ning kui sõnast, mille tähendus ja arusaadavus on vähenenud, jäi Caesar/Kaiser väga napiks eesnimeks. Kuid august sai tavaliseks alates 14. sajandist ja lisaks sellele, et see tähendas ka kuud, võttis see ka rea kahetsusväärseid tähendusi. Imperator jäi kindlalt võõrsõnaks. Kaiser oli neist vormidest esimene, kõige vastupidavam ja populaarseim. Ja kui üks saksa keelt kõnelev talupoeg küsiks, mida tähendavad Germaani keisrite erinevad pikad ladinakeelsed pealkirjad (mis sisaldavad mõnda Augusti vormi), oleks vastus taas "Kaiser!"\nSee tähendab, et keskajal oli täielik pealkiri juriidiline asi ja sellisena domineeris ladina keel. Ainult kõnekeelne tõlge rahva keelde oli endiselt vana germaniseeritud sõna. Et see keerukuses mõnevõrra kontrolli alt väljus, annab tunnistust Austria keiserite tiitlite pikk vorm. „Pikk” nagu kolme lehekülje pikkune.\nSaksa impeeriumi asutamisel 1871. aastal nõudis natsionalistlik meeleolu ja keeruline võimupoliitika Reichis ja Austrias lihtsamat lahendust. Tiitel, mis lubaks endiselt kuningaid Saksamaal, kuid tõstaks ka Preisi Hohenzollerni kuninga teistest kõrgemale. Nii nimetati Reichi föderaalse presidendi funktsiooni 2000 aasta taguse sõnaga "impeeriumi suurim au": Kaiser.\nMiks arvavad inimesed, et Rooma keisrite tiitel oli üksainus sõna?\nKas president Trumpi tiitel on "president" või "Ameerika Ühendriikide president"? Kuna pealkiri on lühendatud POTU, arvan, et see on fraas.\nAmeerika Ühendriikide president (POTUS) [B] on Ameerika Ühendriikide riigipea ja valitsusjuht. President juhib föderaalvalitsuse täitevvõimu ja on Ameerika Ühendriikide relvajõudude ülemjuhataja.\nSeega tundub, et Vikipeedia pealkiri on fraas.\nKas Elizabeth II pealkiri on üks sõna või fraas?\nAlates 1953. aastast on tema pealkirjal Ühendkuningriigis olnud ingliskeelne ja ladinakeelne versioon, mis ei ole korduvalt täpsed tõlked:\nInglise keeles: Elizabeth II, Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi ning tema teiste valdkondade ja territooriumide Jumala armu kaudu Kuninganna, Rahvaste Ühenduse juht, usu kaitsja18\nLadina keeles: Elizabeth II, Dei Gratia Britanniarum Regnorumque Suorum Ceterorum Regina, Consortionis Populorum Princeps, Fidei Defensor  Okeaania\nNii paljud praegused pealkirjad on fraasid. Mõned võivad vaidlustada, et "tiitli" all tähendavad nad konkreetselt juhi auastet või ametikohta või funktsiooni kirjeldavat üksikut sõna, mitte tervet fraasi, mis kirjeldab nii juhtimistüüpi kui ka juhitavat rühma.\nIsegi selle argumendiga nõustudes on palju näiteid auastmetest, positsioonidest või funktsioonidest, mida kirjeldatakse fraaside, mitte üksikute sõnadega.\nNäiteks "General Motorsi direktorite nõukogu esimees", "Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu Ülemnõukogu presiidiumi esimees", "Leedu suurvürst", "viitseadmiral", "feldmarssal", "Esimese klassi poiss", "Kiievi suurvürst", "Saksa rüütlite suurmeister", "kardinal diakon", "Nagusa Nagast"tähendab" kuningate kuningas "jne jne.\nVarased Rooma keisrid kasutasid mitmeid eraldi volitusi, tiitleid ja autasusid. Nende peamised tiitlid sisaldasid Imperaator, Caesar, Augustusja Princeps.\nOn näiteid a Keiser Caesar Augustus omades võimu väiksema valitseja või määratud pärija üle, kelle tiitel on Keiser Caesar, nii et võiks öelda, et Rooma impeeriumis Keiser Caesar Augustus tähendas "keiser" või "kõrgem keiser" ja Keiser Caesar tähendas "keisri pärijat" või "nooremat keisrit".\nSeetõttu olen mõnevõrra skeptiline, et üks ladinakeelne sõna tähendas "keisrit", ja kaldun arvama, et kolme sõnaga fraas Keiser Caesar Augustus tähendas keisrit.\nPüha Rooma keisrite kasutatud tiitlid varieerusid aja jooksul palju.\nUmbes 1190. aastaks oli keisriks valitud, kuid paavsti poolt Roomas kroonimata mehe tiitel järgmine:\n"Roomlaste kuningas on alati keiser/keiser".\nJa pärast paavsti poolt Roomas kroonitud tiitlit sai:\n"Roomlaste keiser ja alati keiser/keiser".\nHilisemal keskajal semper august tõlgiti pealkirja saksakeelsetes versioonides valesti.\nSeal asemel Caesar imperaator või augustvõi kõik kolm koos tõlgitakse saksa keelde kui keiserja semper august, mis tähendab "alati keiser" või "alati keiserlik", tõlgitakse saksa keelde valesti kui zu allen zeyten merer des reichs, mis tähendab "kogu aeg laienev valdkond" või "igavene impeeriumi suurendaja".\nViimane suurem muudatus keisri tiitlis toimus siis, kui keisrid lõpetasid Rooma kroonimiseks mineku ja võtsid keisritiitli kohe pärast valimist ja kroonimist Saksamaal.\n"Rooma keisriks valitud, alati keiser (või alati keiserlik) ja Saksamaa (või) kuningas".\nerwählter Römischer Kayser, zu allen Zeiten Mehrer des Reichs, saksa keeles… König,\n"Valitud roomlaste keisriks, kõigi aegade valdkonna laiendajaks, Saksamaa kuningaks".\nMinu arust keiser, empereur, emperador, imperaatorjne põhjal imperaatorja keiser, tsaarjne põhjal Caesar on keisri jaoks võrdselt kehtivad või kehtetud sõnad, kuna need on kõik üksikud sõnad, mis põhinevad üksikutel sõnadel, mis on osa kogu fraasist imperaator caesar august mida võiks pidada vajalikuks Rooma keisri tiitli täielikuks andmiseks. Asjaolu, et Püha Rooma keisrid pidasid end Rooma keisriteks, kasutasid nad sageli ja tavaliselt mõlemat imperaator ja august nende ladinakeelsetes pealkirjades.\nMuidugi üksikud sõnad nagu "keiser", keiserja tsaarjne, jne, on Venemaa, Prantsusmaa, Austria, Haiti, Mehhiko, Brasiilia, Saksamaa, India, Bulgaaria ja Kesk -Aafrika vähemate 18., 19. ja 20. sajandi monarhide jaoks küllaltki piisavad, mis näitab, et nende auaste oli omamoodi "alamkeisrid", vähemalt ühe auastmega madalamad kui Rooma, "Bütsantsi" ja Püha Rooma keisrid.\nSiin on kogu selle kompleksi kohta väga üksikasjalik arutelu:\nMa ei hakka kogu argumenti kordama. Arutelu tuum seisneb selles, et keskajal Saksa ja Venemaa potentsentaatide "Caesari" tuletiste kasutamisel on palju pistmist Uue Testamendi "anna keisrile" perikoobiga. Aga lugege seda ise.\nVaata videot: New Arabic Remix Song 2020 (Jaanuar 2022).\nCopyright 2022 \_ Miks laenati keiserliku tiitli jaoks “keisrit” pigem saksa keeles kui “augustis”?...


Galerii: riigikogu XIII koosseis pidas viimast istungit - Poliitika - Postimees.ee\n21. veebruar 2019, 11:51\nTänasel riigikogu XIII koosseisu viimasel korralisel istungil võeti vastu kolm seadust, pärast seda andis riigikogu juhatus ülevaate parlamendikoosseisu nelja aasta tööst.\nPärast seda võtsid riigikogu esimees Eiki Nestor ja aseesimehed Enn Eesmaa ning Kalle Laanet kokku XIII riigikogu töö.\nEiki Nestor avaldas heameelt, et Riigikogu komisjonide töö on viimase nelja aasta jooksul tunduvalt avatumaks muutunud ja tänas kõiki komisjonide töösse panustanud huvirühmi. Esimees tõstis esile ka riigikogu rolli Eesti Euroopa Liidu eesistumise korraldamisel ning kiitis selle heaks töötanud ametnikke ja parlamendisaadikuid. Nestor kinnitas, et viie esimehe ametis oldud aasta jooksul pole ta näinud varem ega hiljem paremini korraldatud eesistumise üritusi kui Eestis. Nestoril on kahju, et pikka aega täies üksmeeles olnud välis- ja kaitsepoliitikas on erimeelsusi. «Ju see maailma peegeldus meie kohalikus elus kajastub ka parlamendis,» sõnas Nestor.\nAseesimehe Enn Eesmaa sõnul koosnes riigikogu juhatus diplomaadi-tüüpi poliitikutest, kes suutsid suures saalis sageli ka kõrgeks tõusnud temperatuure ohjeldada ja konstruktiivsust hoida. Eesmaa märkis, et on suur tõenäosus, et lõpetava koosseisu kuuest erakonnast viis jätkavad ka uues riigikogus. Aseesimehe sõnul tõestab see, et uljalt kritiseerides ei pruugi edu saavutada ja valija oskab märgata olulist ja järjepidevust.\nKalle Laanet kiitis kolleege, kes tänavatel üha tulisemaks muutuvast valimiskampaaniast hoolimata suutsid riigikogu saalis soliidseks jääda. Laaneti sõnul seisab riigikogu järgmise koosseisu ees väljakutse vaadata peeglisse ja riigireformi vaimus välja mõelda, kuidas Eesti parlament peaks tulevikus jätkama.


LuxLady profiil | seksi cam - Suomen kuumin webcam chat\n78 pilti 2 albumis\n19, Kaksikud, Россия, Краснодар\nViimase sisselogimise aeg: 13.06.21 9:38:22\nKlõpsates nupul, tõstad LuxLady esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. LuxLady hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nмяу 74 fotot 74 photos\nOluline info kasutaja LuxLady kohta\nKasutaja LuxLady tööaeg\nKasutaja LuxLady amatöörvideod


Cris (26) on aktiivne noormees, kellele meeldib palju liikuda, aidata teistel enda eesmärkideni jõuda ning olla eeskujuks neile, kes tahaksid midagi enda heaks ära teha. Cris annab Rakveres spordisõpradele jooksutreeninguid. Miks jooksu? Sest Cris on jooksus meister! Tema jaoks pole probleem 26 tunniga järjest üle 200 kilomeetri joosta. Virumaa Teataja on teda kutsunud ka, kui virumaa oma Forrest Gump. Hetkel õpib ta uue hooga Tallinna Ülikoolis kaugõppes kehakultuuri.\nOled Sa ennast 100% leidnud?\nSee on hea küsimus, peale minu enda ei ole seda küsimust mulle keegi teine esitanud. Seda küsimust tuleks endalt aeg ajal küsida. Miks? See aitab Sul näha asju, mida argirutiinis tähele ei pane. Meil on kogu aeg kiire. Me teeme kogu aeg midagi, kuid kui ühel õhtul aja maha võtame ja mõtleme sellele, mida me teinud oleme, saame aru, et tegelikult teeme me kõike ja samas mitte midagi? Tuttav tunne? Kui me rahulikult aja maha võtame, saame aru, et on palju tegevusi, mis tegelikult meid kuhugi ei vii ja meile midagi ei anna.\nEnda puhul olen märganud, et mida rohkem ma sellistele asjadele mõtlen, seda rohkem ma suudan enda sihti hoida. Väikesed tagasilöögid ei tohi kunagi rajalt maha lüüa, see on osa teekonnast. "If there are no ups and downs in your life, it means you are dead".\nAga ei, ma ei ole kohe kindlasti ennast leidnud. Ma ei ole seal, kus ma tahaksin olla ja ma ei tee päris 100% seda, mida ma tahaksin. Ma leian, et eneseleidmine ei tohigi saabuda liiga ruttu. Eneseleidmise teekond on sageli põnevam, kui selle saavutamise tipp. Ma arvan, et kui Sa oled ennast varajases vanuses leidnud, tunned ühel hetkel, et tahaksid midagi enamat, midagi uut, midagi muud. Rutiin tapab! Minu eesmärk siin elus on edasi püüelda, areneda ning mitte lihtsalt ruumi võtta, vaid elada!\nPaljud väiksed poisid unistasid tuletõrjujaks või politseinikuks saamisest. Mina tahtsin päris noorena samuti tuletõrjujaks saada - just tuletõrjujaks, mitte päästetöötajaks, sest ma ei teadnud, mida nad peale tule kustutamise veel teevad. Kui ma olin aga natukene vanem, umbes 11-12, lubasin emale, et minust saab tippsportlane. Ma loodan väga, et ema pettunud ei ole, sest päris nii need asjad ei läinud. Harrastussportlasena ja eeskujuna olen ma enda teekonda siiski käinud.\nAga millest Sa praegu unistad?\nMinu unistus on lihtne. Ma tahan olla vaba. Mitte perekonnaseisult! Ma tahan olla enda aja ning päevaplaani peremees. Ma loodan, et ühel heal päeval saan ma ärgata siis, kui uni otsa saab ja magama minna siis, kui uni taas peale tuleb. Päris pensionini ei tahaks sellega oodata.\nHetkel aga olen ma seotud, mul on palju kohustusi. Ma ei väida, et mulle minu praegune töö ei meeldi. Ma käin meeleldi tööl, kuid ma arendan ennast pidevalt ja vaatan väheke kaugemale, kui järgnevale hommikule, mil äratuskell heliseb ja annab märku, et on aeg taas tööle minna. Ma ei soovi, et ma ei peaks midagi tegema, ma tahaksin lihtsalt ise rohkem oma tegemisi planeerida.\nRäägi, kes ja mis Sind inspireerib?\nMind inspireerib inimeste positiivne tagasiside minu panusele kui aitan neil oma eesmärke seada. Ma tunnen alati suurt heaolu, kui olen saanud kellegi eesmärgi täitmisel abiks olla. Mulle meeldib positiivne keskkond, see motiveerib ja annab jõudu.\nMind inspireerivad minu enda eesmärgid, mis on kõrged ning nende poole püüdlemine nõuab mugavustsoonist välja tulemist.\nMind inspireerib see, et meie ise oleme enda saatuse sepad, sest keegi teine ei saa meie elu meie eest elada.\nMind inspireerivad edukad inimesed, kelle lood on lihtsad. Need inimesed ei ole sündinud edukateks, nad on alustanud sealt, kus me kõik - algusest.\nMind inspireerivad need inimesed, kes on minu ümber ja minu tegemisi toetavad. Kõik, kes annavad kütet juurde!\nKõige ilusam asi Su elus?\nMa usun, et need inimesed, kes on mu ümber jäänud, on suur osa sellest ilust! Perekond ja lähedasemad sõbrad on jõud, mis edasi kannab. Kuigi ma loodan, et need kõige ilusamad ajad on veel ees!\nKui Sind mossipisik nõelab, kuidas käitud?\nMa olen kohati olnud enda suhtes väga kriitiline ja see on edasi kandnud ka ümbritseva kritiseerimiseks. Ma nõuan endalt palju, seega on minu ootused tihti liialt kõrged. Ma ei vingu iga tühja-tähja pärast, aga kui mulle miski ei meeldi ja ma pole rahul, siis olen ikka väga mossis. Tegelikult, see mossis olemine on pigem selline rahulolematus asjade suhtes, mis häirivad. Parim viis selle leevenduseks on minu jaoks jooksmine. See maandab pingeid nagu iga enda heaks tehtud füüsiline pingutus - olgu see jalutuskäik, pallimäng või jõusaalis rahmimine. See on aeg, kus saab olla eemal. Jooksmine on ainukene aeg ja koht, kus ma ei ole telefoni läheduses. Reeglina ei kasuta ma ka muusikat ega muid tehnilisi vahendeid, vaid lihtsalt jooksen iseendaga.\nKui saaksid maailmas midagi muuta, mida?\nMaailmas globaalselt midagi muuta on suhteliselt raske, kuid me saame kõik olla osa, et asju paremaks teha. Kriitika õiges kohas, kiitmine õiges kohas, enda sõna sekka ütlemine. Mitte ükskõikne suhtumine inimkonna probleemidesse ja rõõmudesse.\nKui mina isiklikult midagi muuta saaks, siis see oleks ausus. Praegu on maailmas palju kaheldavaid teooriaid, palju on inimeste seljataga tehtud otsuseid. Me kõik saaksime olla ausamad, öelda välja, mida meie asjast arvame, mõtlemata sellele, mis teised meie öeldust arvavad. Meil kõigil on võimalus oma arvamust avaldada või vaikida - ma loodan, et olen neid võimalusi ratsionaalselt kasutanud.\nInimeste heaolu mõõdikuna on kasutatud tihti SKP-d, mille järgi me elame hetkel paremini kui kunagi varem. Kas see on tõesti nii? Kas meie lapsepõlves ei olnud taevas sinisem ja rohi rohelisem? Kas me ei liikunud rohkem õues, ei sõltunud nii palju tehnikast? Kas me oleme hetkel iseenda peremehed või on seda ekraanid ja tehnika? Kes meid juhivad? Kas see on uus ajastu? Kui jah, siis kas veatu?\nMa ei ütle, et tehnika ja tänapäeva võimalused on halvad, vastupidi, see on edasiminek meie ühiskonnas. Aga me peame aru saama, et igal asjal on piirid. Ei ole mobiilirakendust, mis meie tervist hoiaks. Me peame ise olema liikuvad ning enda tervise eest seisma. Ehk on olnud see minu panus maailmale.\nMis hetk Sind kõige rohkem muutnud on?\nKindlasti muudavad mind hetked, kus leian end mõtetest, et kõik on halvasti. Sel hetkel tunnen, et midagi tuleb muuta. Ma usun, et rahulolematus annab korraliku tõuke muutusteks. Kui Sa oled üdini rahul, siis ei ole vaja midagi muuta. Kui Sa tunned, et oled tupikus, siis on kindlasti vaja muutust. Minu arvates on täiesti õige päeva pealt kõik endine lõpetada ja uut rada astuma hakata. Ei tohi karta. See kõik võib olla Sinu enda kvaliteetse elu algus! Kui Sa oled ülikooli viimasel kursusel ja Sa tunned, et see pole Sinu, siis on targem sellest loobuda ja alustada sellega, mida Sa tegelikult tahad! Ülikoolidiplom erialal, mis Sind ei huvita, on Sinu suurim saavutus? Kannab see Sind edasi? Kõrgharidus põhimõtte pärast? Ma ei väida, et see ei oleks oluline, aga Sa pead ise teadma, miks see Sulle vajalik on.\nMida ütled inimesele, kes ennast otsib?\nPalju oleks öelda. Pidage hoogu ja ärge muretsege. Mina ka ei tea, mida ma tegelikult tahan. See, mida ma teen, ei ole ju tegelikult see? Võtke aega, eneseleidmine võib kesta kogu elu.\nTe kõik, eneseotsijad, te ei ole üksi. Meid on palju! Ja kui te olete end ühel hetkel leidnud, siis olge mureta, sest kindlasti leiate end hiljem, täiesti uues olukorras, veel ja veel.\n"Iga päev on nagu väike elu: iga ärkamine ja tõusmine väike sünd, iga värske hommik väike noorus, iga magamaminek ja uinumine väike surm" - Arthur Schopenhauer.\nMe võime iga hommik teha seda ühte ja sama asja, aga igal hommikul on meil uus võimalus midagi muuta. Igal õhtul, kui lähed magama, on see hetk, kus kõik tehtud ja tegemata jäänud, on reaalsus. Sel hetkel saame me vaid tagasi vaadata. Kella me tagasi keerata ei saa. Aega muuta ei saa. Küll aga saad muuta seda, mida uuel hommikul oma ajaga peale hakkad!\nTee endale teene - ela endale! Naudi oma teekonda ja võta kõik väljakutsed vastu! Ületa tagasilöögid ja ära anna iial alla! Jaga oma mõtteid ja arutle. Ära hoia kõike endale! Pea meeles, kriitika on see, mis viib edasi! Alati kanna endaga neid inimesi, kes on Sinuga olnud ning neid, keda oled saanud aidata. Ära kunagi unusta neid, kes on Sinu elust osa võtnud, kuid enam kaasa lüüa ei saa. Elu on karm. Ela nii, et olles lõpusirgel, ei pea Sa loetlema asju, mida kahetsed, vaid saad olla tänulik selle eest, mille üle oled õnnelik.\nEla, naudi, pinguta ja carpe diem!\nLisete 08 detsember, 2016 15:07\nSee on vaieldamatult minu lemmik intervjuu, mida Sa siin blogis oled läbi viinud! Nii meeletult palju inspireeris Crisi öeldu, tegi meele rõõmsaks ja andis kohe kuhjaga motivatsiooni. Ilus oli lugeda!\nLisete 12 detsember, 2016 19:04\nLoodan, et ka Cris seda kommentaari nägi. Ta on kindlasti positiivset tagasisidet lugedes rõõmus! :)


Gasum loobub Balticconnectori projektist - Äriuudised - Majandus\nGasum loobub Balticconnectori projektist\n2. oktoober 2015, 13:15\nGasum Oy töötajad hoiavad tankimisel silma peal.\nFOTO: Gasum Oy\nVarem koos Eleringiga Soome-Eesti gaasiühenduse projekti Balticconnector vedanud Soome energiakontserni Gasum hinnangul ei ole gaasiühenduse loomine siiski majanduslikult tasuv, mistõttu ettevõte distantseerib end projektist.\nProjektides osalemiseks peavad projektid olema majanduslikult tasuvad. Uuringute alusel on Gasum jõudnud seisukohale, et Balticconnectori projekt pole tasuv ning Soome turul pole selle ega Lõuna-Soome piirkondliku LNG-terminali jaoks piisavalt nõudlust, vahendab BNS.\n«Soome gaasiturg ja selle tulevikuväljavaade on oluliselt muutunud pärast 2008. aastat, kui alustati projektide planeerimisfaasi. Gaasi konkurentsivõime on halvenenud ning gaasitarbimine on vähenenud,» teatas Gasum.\nGasum jätkab Põhjamaade gaasituru arendamist, seisab pressiteates. «Soomes on nõudlust LNG järele, eriti kasutajate jaoks väljaspool gaasivõrku ja transpordisektoris, kuna LNG on konkurentsivõimeline alternatiiv naftakütustele,» seisab teates.\nSoome ja Eesti taotlevad kahe riigi vahele kavandatavale Balticconnectori gaasijuhtmele Euroopa Liidu (EL) toetust, otsustas Soome valitsuse majanduspoliitika komisjon reedel.\nBalticconnectori Soome-poolsete tööde teostamiseks luuakse riigifirma, mis vastutab projekti elluviimise eest.\nSoome majandusministri Olli Rehni sõnul ei ole gaasijuhet võimalik ehitada ilma Euroopa investeerimistoetuseta. Soome peab projekti elluviimise vältimatuks eelduseks, et 75 protsenti sellest kaetakse EL-i CEF-i investeerimistoetusega.\nBalticconnector koosneb 81 kilomeetrisest merealusest gaasi ülekandetorust, 22 kilomeetri pikkusest Soome maismaal paiknevast gaasi ülekandetorust ning 47 kilomeetri pikkusest Eesti maismaal paiknevast gaasi ülekandetorust koos gaasivoogusid võimaldavate kompressorjaamadega mõlemal pool Soome lahte. Balticconnector võimaldab Eesti ja Soome ülekandevõrkude vahelisi gaasivoogusid kuni 7,2 miljonit kuupmeetrit ööpäevas.\nBalticconnectori maksumuseks on kavandatud 250 miljonit eurot, millest Eesti osa maksumus oleks 130 miljonit eurot. Eesti-Läti vahelise ühenduse tugevdamine läheb maksma 35 miljonit eurot. Ehituskulud on kavas jaotada Eesti ja Soome vahel vastavalt investeeringute geograafilisele paiknemisele.


Talgud Kostivere alevikus (4.mai, Harjumaa)\nKuigi ametlikult olime talgupäeva alguskellaajaks kuulutanud kella 11-ne, siis ei tea kas ilusa ilma tõttu või suure teotahtega tulid tragimad kohale juba ca 1h varem :) Niisiis, panime talgumussi käima ja asusime tööjaotust tegema -kes haaras reha ning hakkas kuuri esist muruplatsi riisuma, kes võttis harja ja plaanis tee kiviklibust puhtaks pühkida. Täiskasvanud võtsid ette veidi ohtlikumad käigud tassides maja äärest treileri peale katkiste klaasidega aknaraamid ja klaasikillud. Ümber nurga, külaplatsi jõe ääres võttis Kostivere 4×4 Garage enda juhtimisel teoks teha võsaraie ilutööd. Kõige tegusamal talgutunnil oli meid tööhoos lausa üle 60-ne inimese, nii mehi kui naisi, nii lapsi, noori kui täiskasvanuid!\nKel soojast ilmast tulenevalt vahepeal palav hakkas, turgutas end veelonksu või maitsva ning energiat andva kommi-ampsuga. Mõnusat seltsi pakkusid talgulistele meie aleviku kõige pisemad – väiksed abikäed upitasid üle treileri ääre väiksemaid puuoksi, kastsid lilli ning tegid talgute vahepalaks ka väikese show – talguaeroobikat :)


Vooremaa Ats Abroi: Jumaliku sädemega inimene loob oma karmat ise\nAts Abroi: Jumaliku sädemega inimene loob oma karmat ise\nTuulavere külavanem Ats Abroi usub, et igas inimeses on peidus jumalik säde, kuid selleks, et see ei kustuks, on vaja olla kontaktis loodusega.\nAts Abroi naasis kodukülla 1995. aastal, saades talu tagasi. Külas elab natuke üle 20 inimese, küla kokkutulekul, mida peetakse iga aasta 20. augustil, saab aga sada inimest kokku.\nAbroi nime on Torma kirikuraamatus mainitud 1885. aastal talude väljaostmise aegu, mil taluomanikuna on kirja pandud Mihkel Abroi, Atsi vanavanaisa. Ka emapoolsed vanemad on Ats Abroil pärit Torma kihelkonnast.\nEsimest korda lahkus Ats kodunt 1949. aastal, kui ta 4-aastase rahvavaenlasena Siberisse viidi. Ära saadeti ema viie pojaga, kellest Ats oli noorim. Kõige vanem vend oli siis 14. Isa oli sel ajal juba Norilskis mulla all.\n<span style=”FONT-SIZE: 10pt; FONT-FAMILY: Arial”>Kaheksa aastat hiljem tuli pere Tormasse tagasi, kuid 16-aastaselt lahkus Ats kodunt teist korda. Vabatahtlikult, sest ei soovinud sunniviisiliselt kolhoosnikuks saada. Ta lõpetas Tallinnas kaugõppekeskkooli, õppis pärast vene kroonut Tartu Ülikoolis psühholoogiat ja töötas psühholoog-kasvatajana nõukogude erikoolides ajal, mil seksi polnud olemas ja suitsiid oli tabu.\n“Igas inimeses on algselt peidus jumalik säde. Selleks, et see ei kustuks, et see oleks näha ja ka valgustaks, on vaja olla kontaktis loodusega. Kuidas see kontakt täpselt toimub, pole tähtis, aga see on vajalik. Enamasti lähevad eestlased selleks metsa, aga eks linnainimene võib käia ka pargis, kasvõi kord nädalas või kuus. Oleme metsarahvas, ega meil pole asjata kombeks teist metsa saata. Meil olid pühad hiied, kus ei tohtinud oksagi murda. Ma ei teagi, kus siin täpselt need hiied olid. Kui aga minna metsa ja sulanduda loodusega, siis võib juhtuda, et lind istub õlale või pähe…\nInimene, kes tahab ennast proovile panna, mingu metsa, proovigu, kas ta suudab seal ööbida. Muidugi võib minna ka merele või mere äärde või istuda vuliseva oja kaldal. Veevulin puhastab meid, peenenergiad on meie ümber olemas, kuigi me neid ei näe. Kui inimesel on midagi, millesse ta usub, siis on tema selgroog tugev. Igal on õigus uskuda seda, mida ta õigeks peab, kuid kui sügavuti minna, siis mida kaugemale lähed, seda väiksemaks kaob vahe ja kõik teed viivad sihile.\nKui see jumalik säde inimeses sädeleb, siis ta ei eksi, kui see tuhmub, materialism või viha tema üle võimust võtab, siis läheb säde peitu ja inimene eksib. Kui võidelda ainult selle eest, et oleks rohkem raha ja võimu, siis säde kustub.\nInimene on tervik\nJumaliku sädemega inimene loob oma karmat ise. Inimene on tervik: ta koosneb füüsisest, psüühikast ja vaimust. Mida kaugemale vaimu arengus minna, seda selgemini saab näha põhjust. Kui tahta otsida. Kui lähedane inimene sõimab näo täis, siis on ju kergem, kui tean, et ta on endast väljas mõne muu asja pärast. Mind sõimab ta lihtsalt sellepärast, et olin nagu kass, kes jäi jalgu. Inimesed on nagu teemandid, nad lihvivad üksteist, mõnikord aga suruvad terava nuki üksteisele sisse.\nTeod on head või halvad, mitte inimesed. Ennast kasvatada on raske, teist kasvatada on võimatu. Kahte inimest — isa ja ema — pole mõtet kritiseerida, vaid neid tuleb võtta kui ilma, mida ei saa muuta. Kõike, mida nad teevad, pole vaja õigeks kiita, aga kritiseerida pole neid hea, sest meie vaim on ise endale vanemad valinud, või oleme me valinud need probleemid, mis selles peres on.\nVanem peab last kasvatama, nagu ta oskab ja suudab, püüdma anda talle küpsust, kui lapse tegelik kasvatamine toimub 3-5 aastani, ülejäänud aeg on juba ümberkasvatamine. Kuni 7-aastane ei tohiks ema mõjuväljast üldse lahkuda.\nÜks tähtsamaid asju on sünnimoment ja oluline aeg on juba enne seda. Kas laps võetakse avasüli vastu või on ta kutsumata külaline? Ainult laste pärast koos elamine on aga rumalus, sest kuni kolmeaastane laps võtab kõike õhust.\nElutahe ja usk inimestesse\nMeie eluiga mõjutavad paljud psühholoogilised barjäärid, inimese energiakanalid võivad mingil põhjusel ka blokeeruda, alkohol näiteks on levinud blokaad, millega saab ennast järjest tuimestada.\nSoomes tulistati koolis juba teist korda. Uudistetoimetajad võiksid olla psühholoogias natuke rohkem kodus. Näidati videot, kuidas harjutas tulistamist. Teismeline, kel mõistust vähem, püüab järele teha. Kui esimest korda poleks reklaamitud, poleks teist juhtumit olnud.\nSelge, et jõhkrust rohkem siis, kui ühiskonnas toimuvad murrangulised momendid. Saast tõuseb pinnale, probleemid teravnevad ja inimese tegelik olemus lööb välja. Siberis me mängisime ka lapsed kõik koos, aga kui mingi probleem tekkis, siis olin mina teiste jaoks kohe fashist.\nEt hoiakud muutuksid, on vaja näidata midagi, mis oleks väärt, mis oleks väärtus… Kolhoosis oli ka palju erinevaid inimesi, ega nad kõik punased ei olnud, ega nad kõik ei tahtnud teisi maha suruda. Mõtlemised olid väga erinevad. Paljud uskusid ja lootsid, et vabariik tuleb tagasi, aga ainult, et millal…\nAlateadvus mõjutab meie käitumist ja kõiki asju, mida me teame, me ei teadvusta. Üks olulisemaid ülesandeid on, et inimene õpiks iseennast tundma. Kogu aeg käest kinni hoida ja valvata ei saa kedagi, see ei vii kuhugi. Tuleb püüda orientatsiooni muuta, enesetapjale selgitada, et see, mis sureb, on kindel osa inimesest, füüsiline keha, mitte kogu inimene. Mis tunne aga jääb lähedastele, kes tõesti hoolivad…\nÕnnetule tuleb elutahe tagasi anda ja ohvrile usk inimestesse. Kui seda ei tehta, jääbki ta justkui küürakana käima. Ka süüdlased võivad olla omamoodi ohvrid. Iga inimene sünnib uuesti, kuni ta saab nii targaks, et tal tagasisündimise kohustust enam pole. Aga ka siis võib ta veel tagasi tulla. Teisi õpetama.”


Ettevõtte rajaja teabepäev (online) 11.3.2021 - NewCo Helsinki\nEttevõtte rajaja teabepäev (online) 11.3.2021\n11.3.2021 klo: 13:00 – 15:00\n« Kevytyrittäjä-info (online)\nLiiketoimintasuunnitelma-koulutus kevät 2021 (online) »\nEestikeelne seminar on mõeldud neile, kes planeerivad ettevõtte asutamist Helsingi piirkonnas ja soovivad lisateavet ettevõtlusest Soomes.\nEttevõtte rajaja teabepäev (online) 11.3.2021, kell 13:00-15:00\nTeabepäev sobib nii Soomes elavatele eestlastele, kes soovivad ennast ettevõtjana proovile panna, kui ka Eesti ettevõtetele, millede strateegiasse kuulub tegutsemine Soome turul.\nKorraldame tasuta teabepäeva veebiseminarina Teams keskkonnas.\n13:00 Seminariga liitumine Teams keskkonnas\n13:05 Praktilised juhised ettevõtlusega alustamiseks Soomes\nValdar Liive, NewCo Helsinki ettevõtlusnõustaja\n•\tNewCo Helsinki teenused\n•\tEttevõtluse vormid\n•\tMaksustamine, käibemaks, tulumaks\n14:00 Äriühingu asutamine ja omandamine Soomes.\nKalle Pedak, vandeadvokaat (Eesti), EU-asianajaja (Soome), Hedman Partners\nSoome ja Eesti seaduse erinevused\näriühingu või filiaali asutamine\näriühingu osade või äritegevuse omandamine\nÄriühingu juhtimine. Juhatuse ja tegevdirektori pädevus ja vastutus\nOsanike leping – millal ja milleks?\n14:50 Kokkuvõte ja seminari lõpetamine\nPeale koolitust alustage äriplaani kirjutamist ja leppige kokku aeg individuaalseks nõustamiseks.\nTere tulemast osalema NewCo Helsinki “Ettevõtte rajaja teabepäeval“!\nTeabeüritusel osalemiseks on vaja internetiühenduse ja soovitatavalt Chrome-brauseriga arvutit. Saadame Teamsi kutse eelmisel päeval meiliaadressile, millega registreerusite. Valige “Ühine Teamsi koosolekuga“ ja liituge veebis (s.t Teamsi programmi ei ole vaja alla laadida, kui teil seda juba arvutis pole).\nSoovitame arvuti kaamera välja lülitada ja veenduda, et internetiühendus töötab tõrgeteta. Lülitage ka mikrofon välja, et taustaheli teisteni ei kanduks. Kui soovite midagi küsida, tõstke käsi (käe ikoon Teamsi paneeli keskel) ja avage mikrofon, kui tuleb teie kord küsimus esitada. Küsimusi võite alati kirjutada ka chat’i.\nLisainfo: Valdar Liive\nTeamsis esitatud ettekandeid ei salvestata. Kõigile osalistele saadetakse seminari materjalid tagantjärele elektrooniliselt.\nEestikeelne seminar on mõeldud neile, kes planeerivad ettevõtte asutamist Helsingi piirkonnas ja soovivad lisateavet ettevõtlusest Soomes. Ettevõtte rajaja teabepäev (online) 11.3.2021, kell 13:00-15:00 Teabepäev sobib nii Soomes elavatele eestlastele, kes soovivad ennast ettevõtjana proovile panna, kui ka Eesti ettevõtetele, millede strateegiasse kuulub tegutsemine Soome turul. Korraldame tasuta teabepäeva veebiseminarina Teams keskkonnas. Päevakava: 13:00 Seminariga liitumine […]


EKSKLUSIIVNE INTERVJUU I Oksana Borodjanskaja: koroonaviirus pole probleem, vaid lahendus – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele EKSKLUSIIVNE INTERVJUU I Oksana Borodjanskaja: koroonaviirus pole probleem, vaid lahendus\nMeie piirkonna üks võimekamaid psühhoterapeute, Peterburis elav Oksana Borodjanskaja kirjeldab praegu maailmas toimuvat ja pakub võimalust osaleda pühapäeval, 5. aprillil toimuval veebiseminaril, et olla enam valmis aset leidvateks muutusteks.\nMis teie meelest praegu maailmas toimub? Mina taolist globaalset olukorda ei mäleta…\nSelle olukorra muutmine, et nimetatud pinget kõrvaldada ja luua tasakaalu – et meie inimlikud vibratsioonid adapteeruksid planeedi Maa vibratsioonidega, mis praegu pidevalt väga kiirendatud režiimil muutuvad – eeldab enam teadlikku elamist, nõuab igaühelt meist kõrgemat vibratsiooni ja samal ajal suuremat tasakaalu meie hinge ehk monaadi ja keha ehk bioroboti vahel. Tähendab, et poleks kõrvalekallet ühele või teisele poole ja et kõik oleks tasakaalus.\nEsiteks tahan öelda, et koroonaviirus pole probleem. Tegu on probleemi lahendusega!\nSiin ongi mitu kihti. Esiteks meditsiiniline. Koroonaviirus on tinglikult uus. Pole oluline, kas see on spetsiaalselt laboris kunstlikult loodud, kosmosest kandunud – see ei oma üldse tähtsust. Luba koroonaviiruse levitamiseks on saadud väga kõrgelt tasandilt – Kõiksuse Loojalt. Ja käivitus protsess, et see viirus maailmas leviks.\nMeditsiiniliselt tasandilt toimub bioroboti väga sügaval tasandil muutmine. Sest viirus ei toimi pelgalt bioloogiliselt, vaid ka informatiivselt – tähendab ta mõjub nii füsioloogilisele kehale, kui ka epigeneetiliselt informatsioonilisele osale, mis on geneetilises mälus. Toimub organismi muutmine, immuunsüsteemi uuutmine.See on üks osa.\nJah. Teine kiht ongi see, et koroonaviirus ja kogu kära selle ümber – paanika, epideemia, samuti infoepideemia, piiride sulgemine ja kõik ülejäänu on käivitanud täiesti vääramatud protsessid poliitikas, majanduses, inimeste vahelistes suhetes, suhtumises oma enda ellu.\nSisuliselt on käimas globaalne puhastus: informatiivsel ja bioloogilisel tasandil, majanduslikus plaanis – suhted rahaga saavad olema teised, riikide vahel saavad olema teised suhted, poliitika saab olema uut moodi korraldatud. Sest tegu on pelgalt algusega. See on justkui revolutsioon – maailm ei saa enam iial olema selline, kui oli varem. Kõik! Praegu on absoluutselt uus olukord. Uus lugu, mida me pole veel teadvustanud.\nÜks oluline asi, mis praegu aset leiab, mis mulle kui Oksanale pole samuti eriti mugav – meid jäeti suletud ruumi. Meile öeldi: istuge kodus, ärge sõitke kodulinnast välja, ja kohe kindlasti ärge sõitke kodumaalt ära. Varem oli meil olukord, kus sai pidevalt ringitormatud – kogu aeg oli tegevust, et poleks igav: pidevalt mingi sündmus, kogu aeg mingi seiklus – ja äkki öeldakse: stopp!\nNüüd tekib meil võimalus peatuda ja vaadata, mis meie eludes tegelikult aset leiab.\nVäga palju oleneb sellest, mil määral suudame olla muutuste keskmes, nende muutuste voolus, mis praegu toimuvad – kui palju oleme toimuvaga kaashäälestatud. Ja asi pole ohvri- ega leplikkuseküsimuses, mis tähendaks, et „olen kõigi sündmuste ohver”. Ei! Meie teiega oleme aktiivsed osalised, meist ja meie seisundist oleneb palju.\nKas suudame toimuvat võtta naeratusega näol, rõõmuga? Kas võime kõigile neile sündmustele öelda „jah!”? Millised iganes need ka poleks, mis iganes ei toimuks. Näha neis mõtet ja võimalust arenguks, võimalust edasiliikumiseks? Kas suudame selles voolus vastupanemata üldisele tulvale valida isikliku suuna?\nAprilli alguses pidi Tallinnas toimuma teie järjekordne konstellatsiooniseminar, mille teemaks oleks sel korral olnud “Vastastikune armastus ja suhted paaris”. Arusaadavatel põhjustel jääb see ära. Selle asemel on meil 5. aprillil võimalus osaleda veebi vahendusel seminaril „Keha ja hinge uuendamine – kuidas püsida tasakaalus tundmatuseni muutuvas maailmas?“. Mida see endast kujutab? Need, kes on osalenud varasemalt teie Tallinna seminaridel, teavad, et käsitlete inimhingest või üldse inimesest rääkides sageli IT-alast terminoloogiat…\nJah, hakkasin upgrade`iga tegelema eelmise aasta suvest, hetkest, mil häälestusin Hakassias asuvas väepaigas energiatega, mis olid juba ammu käepärast, et meie biorobot ehk keha ning meie monaad ehk hing oleksid muutusteks valmis. Aitan ühenduda kõnealuste lainetega ja häälestada teie keha uute vibratsioonidega. See on eriti vajalik neile, kelle biorobot ehk keha on vananenud.\nJah, võib öelda, et meie kehad on justkui arvutid – kui palju talle ka mälumahtu ei lisa, emaplaati ei muuda. Meil on vaja emaplaat ümber vahetada ja käivitada sarnane protsess nagu on kaasaegsetel telefonidel, kus on tagatud pidev programmi uuendamine.\nTähendab meil on tarvis biorobotümberhäälestada, laadida sinna uued programmid, arhiveerida see, mis on arhiveerimata kujul – programmid, mis on seotud taassündimisega, taastumisega jne, jne.\nJa sama on meie teadvuse, meie hinge, meie monaadiga. Võime oma monaadi upgrade`ida paremaks ühenduseks jumaliku, Kõrgemate Jõudude sfääriga. Selleks, et võiksime otse, ilma vahendajateta nendega suhelda, tunnetada oma baasenergiat; olla maksimaalseks realiseerumiseks ses maailmas kaashäälestatud oma baasülesandega.\nSelleks, et meie sisemine struktuur oleks neis muutustes ühest küljest vastupidav, aga teisest küljest paindlik. Ja et võiksime olla väga kohanemisvõimelised – sealjuures end lõhkumata ja olla sulandumatud.\nKallid sõbrad! Ootan teid 5. aprillil toimuvale online-seminarile selleks, et igaüks teist võiks kaashäälestuda, uueneda ja siseneda avatud südame, rõõmu, rahuldusega kõige toimuva voolu. Et saaksite toimuvast drive`i, kaifi. Et selles uues maailmakorras hästi toimida ja saavutada oma kõrgeim potentsiaal. Tegelikult elame nii ägedal ajal! Oluline on sinna õigesti siseneda.\nRegistreerumine ja info tasumise kohta leiab SIIT!\neelmine VIDEO I Mis asi on näojooga?\njärgmine INTERVJUU I Lastekirjanik Kristina Ruder: mängu- ja kaisuloomad on olnud väga olulised maailmas


Tallinna linnas energiamärgis Teie hoonele alates 0 kroonist! | artiklid.eu\nArtiklid.eu»Ehitus»Tallinna linnas energiamärgis Teie hoonele alates 0 kroonist!\nTallinna linnas energiamärgis Teie hoonele alates 0 kroonist!\nAutor: Erik Meybaum\nEnergiamärgise hinnaklass on küll väga varieeruv, kuid kõige lihtsam on koostada energiamärgise arvutus kaugkütte baasil oleva kortermaja kohta, kui kõik energiatarbimise andmed (küte, soe tarbevesi, elekter) on Tellijal teada. Seetõttu on ka selliste hoonete energiamärgise koostamise hind kõige madalam.\nKuna Tallinna linn hüvitab korteriühistute energiamärgise maksumusest 1500 krooni, siis eelpool kirjeldatud kaugküttega hoonete energiamärgise hinnaskaala algab samuti 1500 kroonist, mis Tellijale ehk korteriühistule tähendab sisuliselt tasuta energiamärgise tellimise teenust.\nKuid samas, kui on tegu keerukama kortermaja energiamärgise arvutusega, siis energiamärgise koostamise hind jääb umbes 2000 krooni juurde, mis reaalselt tähendab korteriühistu jaoks 500 kroonist tasu energiamärgise eest, kuna 1500 krooni on antud maksumusest Tallinna linnavaraameti kanda. Näiteks, kui tegu on 30 korteriga hoonega, siis eelnimetatud 500 krooni energiamärgise koostamise eest läheb iga korteri kohta maksma 17 krooni.\nEnergiamärgis on väga oluline tehniline dokument hoone tehnosüsteemide olukorra kohta, mis tuleks tellida igale majale, kus viibivad pidevalt inimesed, olenematta hoone asukohast. Energiamärgise hind jaotatuna iga korteri kohta on väga väike ning nimetatud dokumendi olemasolust saavad kasu kinnisvara omanik, rentija, ostja, müüja.\nErik Meybaum EM Energiamärgis OÜ - energiamärgiste koostamine, konsultatsioon info@emenergiamargis.ee http://www.emenergiamargis.eehttp://www.emenergiamargis.ee ">energiamärgis\nSõnade arv: 196


Vooremaa Lapsed joonistasid ja kirjutasid päästjatest\nJõgevamaalt esitati päästeameti tänavusele tuleohutusteemalisele loominguvõistlusele 82 tööd, millest üheksa parimat pääsesid üleriigilisse lõppvooru. Teisipäeval olid eelvooru parimate tööde autorid ja juhendajad Jõgeva keskkomandos vastuvõtul.\nPäästeamet on laste loominguvõistlust korraldanud juba kuus aastat, selle eesmärk on anda noortele võimalus tuleohutuse teemadel arutleda. Tänavu võisteldi viies vanuseastmes: lasteaialastest kuni gümnaasiumi õpilasteni. Esmakordselt võisid osaleda ka täiskasvanud, kuid neilt ei laekunud ühtegi tööd. Konkursitöödeks võisid olla joonistused, maalid, kollaažid, meisterdused, videod ja helisalvestised; luuletused, jutukesed, esseed. Jõgeva maakonnast esitati võistlusele 78 joonistust, kolm kirjatööd ja üks kollaazh.\n“Kuigi töid oli mullusest vähem, olime parimate väljaselgitamisega raskustes — laste iga töö oli omamoodi ilus ja huvitav. Saime ilmeka pildi laste ohukäsitlusest, nende arusaamadest ning koolis ja kodus omandatud tõekspidamistest ja väärtushinnangutest. Võtame või Jõgeva lasteaia Rohutirts laste joonistuste seeria “Mis on plahvatuse tagajärg”, Adavere põhikooli laste joonistused Tulehaldjatest ja veel paljude laste loometööd päästetehnikast, tuletõrjujatest, korstnapühkijatest, metsa muredest ja rõõmudest ning päästjate maskotiks saanud koerast Nublust.\nKonkursi üheks eesmärgiks on populariseerida päästetöötajate elukutset ning sellele omaseid väärtusi. Seegi on osa päästealasest ennetustööst,” tõdes Lõuna-Eesti päästekeskuse ennetusbüroo juhtivspetsialist Tõnu Vare. Ta pidi koos Jõgeva keskkomando pealiku Hannes Nigulase ja vanemoperatiivkorrapidaja Tambet Kütiga otsustama, millised võistlustööd osalevad üleriigilises lõppvoorus Tallinnas.\nPäästeameti auhindadele ja ametkonna peadirektori vastuvõtule 16. mail pretendeerivad Imre Nõmm Pala kooli lasteaiast joonistusega “Nublu pole tavaline koer”, Rasmus Häälme Torma lasteaiast Linnutaja päästetehnikat kajastava pildiga, Karl Markus Laks Jõgeva lasteaiast Rohutirts oma joonistusega Tuleinglitest ning samal teemal joonistanud Taive Diits Adavere Põhikoolist. Lõppvooru pääsesid ka Puurmani vallast Kivi talust võistlusele saadetud joonistus “Korstnapühkija käib katuseid mööda”, mille autoriks on 12-aastase Laura Kivijärv, ja 9-aastane Kärolin Soolepp, kes joonistas pildi “Vapper Nublu”.\nEelvoorus tunnistati parimateks kirjatöödeks “Päästetöö on mehe töö" ja “Korstnapühkija”, need lood kirjutasid “Rohutirtsu” lasteaia lapsed Mallar Pärtel ja Birgit Saar. Pilkupüüdev värvirikas kollaaž “Metsa mured ja rõõmud” valmis Mustvee lasteaia 6-aastaste rühma ühistööna.\nLasteraamat ja lauamäng\nKuigi maakonnavoorus parimad tööd on juba ära saadetud, on Jõgeva päästekomando praegugi pildirohke. “Päästetööst ja õppustest vabal ajal käiakse neid vahetevahel ikka vaatamas.\nHuvitavad on ka Põltsamaa lasteaiast “Mari” ja mujaltki saadetud tööd: “Tulehaldja väike raamat ja pilt”, milles Adavere põhikooli II klassi õpilane Kermo Voitka kirjutab: “Tulehaldjas teeb siis paha, kui ta on kardinate juures. /…./ Tulehaldjas on ka hea, ta on ahjutule sees ja küünlatule sees. Ta soojendab tuba, kui ta on pliiditule ja kaminatule sees.”\nÜsna huvitav oli ka lauamäng, mille saatis meile Silva Lill Jõgeva Gümnaasiumi IV b klassist,” rääkis päästekomando pealik Hannes Nigulas.\nNublu pole tavaline koer\nKõik tuleohutuse ja päästealase loominguga Jõgevamaal edu saavutanud lapsed ja nende juhendajad said tutvuda päästjate igapäevatööga ja nende kasutuses oleva tehnikaga. Päästekoer Nublu tegi lausa “puust ette”, kuidas tuleb ohuolukorras käituda. Ta tutvustas päästekomando maja, masinaid ja valvekorras olevaid mehi, kes on ohu korral alati valmis appi tõttama.\nKui huvikäik päästjate töömaile sai tehtud ning pisut ka häiresireeni lastud, mindi pritsimaja teisele korrusele, kus asuvad päästetöötajate õppeklassid, puhke- ja olmeruumid. Päästeala ennetustöö juhtivspetsialist Tõnu Vare andis päästeala loominguvõistluse maakondliku vooru võitjatele Lõuna-Eesti päästekeskuse tänukirjad ja päästekoera Nublu pildiga kruusi, lisaks veel küpsiseid, limonaadi ning kotitäie komme.