Ise tehtud. Hästi tehtud.: Spargel munaga ja muna spargliga. Täiuslik kooslus igal moel\nSpargel munaga ja muna spargliga. Täiuslik kooslus igal moel\nSaabunud on spargliaeg.\nReedel Sadamaturul käies sattusin täiesti ootamatult suurepäraselt ajastatud hetkele - Uus-Kongo talu perenaine Aino oli just letile kraaminud värske spargli! Selle kevade esimese. Sparglit täis kotitäiega jäi koheselt vahele ka Piret, kes vaevu suutis käte värinat taltsutada. Umbes sarnase emotsiooniga kargasin ka mina leti ette, et sellest mõnest kilost esimesest sparglist oma noos saada. Kevadised esimesed kodumaised sparglid on minestamist väärt! Minul on õnnestunud sel kevadel viis esimest sparglivart naabrinaise aiast juba sparglipirukasse sättida.\nMõned kooslused on lihtsalt täiuslikud\nVärske spargel - puhas ilu!\nOliiviõlis kümmelnud ja kergelt grillitud spargel\nEt sparglile väärikat seltsilist leida, siis pakkusin klassikalist kooslust ja sättisin rohelistele kaunitele sparglivartele seltsiliseks muna.\nNii saigi spargel taldrikule sätitud esmalt uputatud muna ja parmesaniga ning teiseks muna-ürdikastmega. Mõlemad maitsesid ülihästi ja keeruline on ühele roale teist eelistada. Tegevuskäiku annab iseloomustada terminiga "ülim lihtsus".\nSpargli töötlemiseks piisab sellest, kui sparglivarrel puitunud osa terava noaga ära koorida, spargel oliiviõliga üle pintseldada, veidi soolahelbeid peale ning ahju ülaossa grillelemendi alla 4-6-ks minutiks.\nUputatud munaga spargli jaoks tuli seejärel muna ära uputada. Selleks aja kastrulis keema vesi. Puista sisse veidi soola ja teelusikatäis veiniäädikat. Löö muna lahti väikesse kaussi või anumasse. Vesi peab keema mitte suure mulliga (see peksab muna laiali) vaid kergelt mullitades. Lükka kastrulis vesi ringjalt liikuma nii, et keskossa tekib keeris. Sinna tsentrifugaaljõu toimel keerleva vee keskele libista kiirelt muna. Keerlev vesi peaks hõljuva munavalge nüüd ringjalt munakollase ümber "mässima". Keeda 2-4 minutit, et saada mõnusalt vedele munakollasega uputatud muna. Munakollasest moodustub sparglile uskumatult maitsev dipikaste.\nValge ebamäärase mügariku sisemuses peitub parim kaste sparglile\nServeerimiseks aseta sparglid taldrikule, sparglitele muna, riivi peale parmesani ribasid. Puista soolahelbeid ja värskelt jahvatatud musta pipart ning viimistle oliiviõliga. Taevalik!\nÜrdi-munakastmes spargli valmistamiseks purusta peotäis ürte (karulauk, petersell, till vm) koos oliiviõliga.\nEt üks toit võib olla nii lihtne ja samas nii täiuslik....\nLisa ka soolahelbeid. Valmis rohelisele massile lisa keedetud munakollane või paar. See võib olla kõvaks keedetud munakollane (siis haki see eelnevalt või purusta koos ürtidega) või ka vedel nagu minu kastmesse läks. Kontrolli kastme maitset, vajadusel lisa soola ja pipart.\nAseta sparglid taldrikule, kalla peale ürdi-munakaste, tõmba mõned laastud parmesani, jahvata veidi pipart ja naudi!\nSpargli brie-juustu pirukas\nLabels: eelroog, kevad, köögivili, pidulauale, spargel\noh sa juudas, spargel on ikka väärt kraam, mis siin ikka salata. Spargel-muna pilt tekitab isu:)\n14. mai 2011 22:58\nAppiii, nii isuäratava muna pildile seadmine ja vastu ööd mu nina alla sättimine on kuritegelik! :) Ja veel spargliga. Need kaks on tõesti üks õnnelik abielu!\n14. mai 2011 23:36\n15. mai 2011 10:40\nTuuli, Teie blogis on juba iga lugu elamus. Kodumaiste blogijate professionaalsus on tõesti-tõesti muljetavaldav. Kas turutädi kommneteeris, millega munad seestpoolt värvitakse, st tibud toidetakse?\n15. mai 2011 11:11\nMarju - eks need munad lähe kollaseks ikka eelkõige täisväärtuslikust söödast, millele sisse segatud paras ports kanapidaja armastust ja päris päikese käes olemist (vrs farmikana päikeseta elu). Õnneliku kana muna muutub sellises kombinatsioonis tõeliselt päikesekollaseks!\n15. mai 2011 15:45\nKui ilus oranz uputatud muna, mis on rohelise spargliga üheskoos imeilus pilt. Muidugi ka imehea maitsekooslus.\n16. mai 2011 09:39\nSpargel ja muna moodustavad tõesti taevaliku koosluse. Lisaks hästi vahva pilt kallistavatest sparglitest:).\n16. mai 2011 09:58\nimeilusad pildid ja ahvatlevad toidud:) taaskord- less is more!:)\n16. mai 2011 12:17\nAitäh Tuuli toredate sõnade eest nn minu sahvrile ja minu itaaliale. Olen liigutatud. Nüüd koduseks jäädes (tita!) on mul õnn olnud avastada uskumatult kõrgel tasemel olev toidublogindus. Aga nii itaalia kui prantsuse rivierale võib tõesti alati minna- rannad, kliima ja söök on seal kõik imelised ja kõik muu nagu ütlesid maksimaalselt päevateekonnakaugusel, nt kasvõi lavendlilõhnaline Provance , mis Peter Mayle kuulsaks kirjutanud ja supernäitlejatööga midapeabnägemafilmis Hea aasta suisa elufilosoofiliselt esitletud\n16. mai 2011 20:18\nÜlle - kallistavad sparglid on tõeliselt armas väljend. Sellised kevadiselt kirglikud olid teised ;)\nMarju - sinu blogi on hästi vahva leid ja olen aru saanud, et tita on paljude toidublogardite jaoks olnud põhjuseks, miks oma kirele ja hobile verbaal-visuaalne väljund leitakse. Selline emotsionaalne tegevus, mis loodetavasti ka teistele korda läheb on toidublogi pidamine. Minul on küll juba sõltuvus blogimisest tekkinud :)\nMina pole aga kunagi eriti suur sparglifänn olnud. See on ilmselt tänu sellele, et ma pole lihtsalt korralikult tehtud ja värsket sparglit saanud. Viimane kogemus pärineb ühest Tallinna restoranist, kus spargel oli kõva, kuiv ja jube puine. Fuhh!\nAga täna võtsin ma spargliteo kodus ette, täpselt Sinu juhiste järgi! Tegin uputatud munaga varianti! Mmmm, maitses... imeliselt! võrratult! super! Tegin juurde veel ürtidega kergelt maitsetatud kanarinda! ohh, see kõik kokku oli taevalik- taevast kadusid ka pilved selleks hetkeks!\n17. mai 2011 19:49\nKersti - rõõm kuulda, et spargel meeldejääva elamuse pakkus. Siinkohal on vist oluline spargli värskus ja spargli õrna olemust vääristav valmistusviis. Kui need kaks tingimust on täidetud, siis on lootust saada meeldejäävalt värske ja õrna elamuse osaliseks :)\n18. mai 2011 20:41


Mida tuleb järgneval neljal aastal Paides ära teha - Järva Teataja\nMida tuleb järgneval neljal aastal Paides ära teha\n26. oktoober 2017, 0:00\nEsmalt tänan kõiki Paide inimesi, kes valimas käisid ja oma eelistust avaldasid. Demokraatlik ühiskond püsib tänu teile ja valijal on alati õigus.\nPärast valimisi on ikka komme vaadata tulevikku ja püüda leppida kokku tegevustes, mis järgmist nelja aastat linna elus kujundama hakkavad. Nii on taaskord sündinud koalitsioonileping Isamaa ja Res Publica Liidu, Keskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku erakonna vahel.\nSoovime ka opositsioonis olles hoida mõistlikku ja konstruktiivset joont. Käin välja mõningad mõtted, mida peame linnavolinikena järgmise nelja aasta jooksul silmas pidama, mõnes küsimuses ka linnavolikogule linnavalitsuselt suuremat rolli nõuda.\nKoalitsioonileping ütleb, et püütakse ära teha rohkem, kui kirja on pandud ehk siis võib eeldada, et tehakse ära need asjad, mis elu ette veeretab. Kas seda on küllalt, et püsida suurte linnadega elanike pärast karmis konkurentsis?\nLeian, et üks suur eesmärk, mis tuleb linna tegevuste ette seada, on elanike arvu stabiliseerimine, sest 1. oktoobri seisuga oli rahvastik liitunud omavalitsuste territooriumil käesoleval aastal vähenenud juba 191 inimese jagu. Siht peab olema, et nelja aasta pärast on rändesaldo suur ja ümmargune null või plussmärgiga.\nÜks osa sellest võrrandist on praegustele elanikele atraktiivse elukeskkonna kujundamine, et nad ei sooviks siit lahkuda. Teine osa võrrandist on uute inimeste Paidesse elama meelitamine. Ja uusi inimesi meelitad ikka samamoodi – väga atraktiivse elukeskkonnaga.\nIseenesest on maailma parim turunduskampaania see, kui kohalikud teavad, tunnevad ja räägivad sellest, et siin ongi väga hea elukeskkond, kus töötada, õppida, lapsi kasvatada ja vanaduspõlve veeta. Tööd on vaja teha kõigi kolmega.\nEsimene samm, mida kogukonna heaks teha saab, et nad tunneksid, et elukeskkond nendega arvestab, on nende kuulda võtmine. Näiteks Roosna-Alliku alevikus saame kuulda võtta kohalikku kogukonda ja taastada aleviku keskel õueala, mis likvideeriti kogukonna tahtest hoolimata.\nNüüdisaegne, turvaline, suur ja äge mänguväljak Paide lastele on kindlasti selge sõnum lastevanematele, et meil on hea meel, et nad on otsustanud oma lapsi siin kasvatada.\nSeepärast on kahju, et see lubadus pole jõudnud koalitsioonilepingusse. Saan kinnitada, et kindlasti seisame Reformierakonnaga selle eest, et selline mänguväljak saab ühel päeval tegelikkuseks. Loodan, et koalitsioonipoliitikud toetavad seda ideed.\nReformierakonna poolt vaadatuna on hea meel, et suurem osa haridusasutusi on koalitsioonilepingus olulisele kohale tõstetud. Loomulikult oleme nõus, et haridusasutused, nagu Sookure lasteaed, peavad saama hädavajalikke investeeringuid, näiteks ventilatsioonisüsteemide väljaehitamiseks.\nJärvamaa kutsehariduskeskust pole kahjuks mainitud kordagi, mis teeb murelikuks. Kas selle kooli olemasolu pole uuele koalitsioonile oluline? Usun, et see pole tegelikult nii.\nLinnavolinikena ootame linnavalitsuselt haridus- ja teadusministeeriumiga aktiivsesse dialoogi asumist, et tagada Järvamaa kutsehariduskeskuse areng Paide õppekohas.\nTeed ja tänavad annavad ühest omavalitsusest muuhulgas tugeva esmamulje. Tallinna tänava olukord on juba aastaid olnud kohutav ning on hea meel, et koalitsioonilepingus on selle esindustänava rekonstrueerimine kirjas.\nLeian, et linnavolikogul peab olema initsiatiivi esindustänava rekonstrueerimisel kaasa rääkida. Lahendus, mis rajatakse, jääb aastakümneteks ning peab olema väärikas ja ühele 726aastase ajalooga linnale kohane.\nLoodan, et uus linnavalitsus arutab juba väljastatud projekteerimistingimused volinikega läbi ja selgitab lahendusi, mida soovitakse kasutada.\nKeskväljaku lahenduse puhul on küll räägitud jalakäijatest, kuid pole räägitud peamisest probleemist ehk väljakuäärsete kaupluste lahkumisest juba mõne aasta pärast.\nSiin paistab olevat võitnud arvamus, et linnavalitsus ei pea sellesse kuidagi sekkuma, ja las-minna-meeleolu.\nIlma omavalitsuse püüdeta rääkida kaasa kesklinna arengutes saame tulemused, mis meile kuidagi meeltmööda ei ole.\nLinnavalitsus peab võtma aktiivsema rolli ja tegema ettevõtjatega tihedamat koostööd, et kesklinn mõne aasta pärast täiesti inimtühjaks ei jääks.\nSuurenenud omavalitsus tähendab ka suuremaid ülesandeid. Elanikkonnakaitse on omavalitsusele kriitilise tähtsusega uus-vana valdkond, millele peab senisest suuremat tähelepanu osutama.\nLeian, et uues Paide linnas tuleb moodustada uus elanikkonnakaitse ja kriisikomisjon, mille eesmärk on tagada Paide ning linna allasutuste ja äriühingute osutavate teenuste toimepidevus.\nSamamoodi peavad olema plaanid kriisiolukordadega toimetulekuks, mida peavad teadma ka elanikud.\nÕnnetuste ärahoidmisest ja nende tagajärgede likvideerimisest sõltub ettevõtluskeskkond, maksutulu ja elanikkonna heaolu. Seega panustame sellesse ning muudame oma linna selles valdkonnas teistele eeskujuks.\nSoovin oma kodulinnale muretut ja edukat tulevikku ning valitud volinikele tugevat tahet meie uue omavalitsuse arengus kaasa rääkida.\nReformierakond jätkab Järva vallas sellise seltskonnaga Loe artiklit\nWADA eemaldas Venemaa sportlased suurvõistlustelt neljaks aastaks Loe artiklit\nSoome valitsust hakkavad vedama noored naised (5) Loe artiklit


Tiina Mirka- kergendab iseendaga võitlejate koormat! | Buduaar\nTiina Mirka- kergendab iseendaga võitlejate koormat!\nTiina Mirka on naisterahvas, kes oma rahuloleva ja siira olekuga tekitab ka teistes inimestes hea ning sooja tunde. Tiina on õnnelik naine, see on täiesti ilmselge. Mis on Tiina õnne ja iseenesega rahulolu saladus? See polegi tegelikult mingi saladus- Tiina on õnnelik, sest on enda jaoks leidnud jooga!\nKundalini Jooga on täiuslik dünaamiline joogavorm kus kasutatakse erinevaid keha,-ja käteasendeid, mantraid, hingamistehnikaid.\nKundalini Jooga on täiuslik dünaamiline joogavorm, kus kasutatakse erinevaid keha,-ja käteasendeid, mantraid, hingamistehnikaid.\nMillal ja kuidas tekkis sul huvi jooga vastu ja kuidas sai sinust joogatreener?\nInimesed, nende hulgas ka mina, on kõik otsijad, nad kõik otsivad midagi, mis teeks neid õnnelikuks.\nInimene seab endale õnne leidmiseks erinevaid eesmärke. Ta arvab, et kui on jõudnud teatud eesmärgini või korda saatnud teatud teo, siis saabub õnn.\nHetkeks saabubki õnn, rahulolu…\nJa nii inimene otsibki kogu aeg, kuna soov olla õnnelik on jätkuv.\nSageli läheb inimene õnne ja rahu leidmiseks vales suunas püüdes unustada oma mure vaid hetkeks leevendust andvasse meelemürki.\nNende valik on suur ja suurem osa neist on seadusega lubatud ja ka arsti poolt määratavad!!! Enamikul juhul tekitavad need ained inimeses sõltuvust.\nKa mina otsisin vastuseid paljudele küsimustele ja veel midagi…Käisin proovisin erinevaid füüsilise treeningu vorme – aeroobika jne. Leidsin ka mõne joogaõpetaja ja võtsin osa mõnest joogatunnist.\n2001 aasta suvel sõitsin Kundalini Jooga laagrisse Marika Blossfelti juurde Polli Tallu.\nSee on imeline paik Läänemaal, kus igal suvel toimub nii mõndagi põnevat.\nMantrad, harjutused, erinevad hingamistehnikad – neist koosnes joogatund.\nVarasuvine rohelus ja esimesed suvelilled, jalutuskäigud mere äärde, kosutav uni vanas aidas sooja suleteki all, taimetoit ja taimeteed… kõik see kokku mõjus mulle väga hästi nii füüsiliselt kui vaimselt ning sellel nädalavahetusel leidsin selle, mida olin otsinud.\nOlin lootusetult armunud Kundlini joogasse ja aina kiitsin seda kõigile ja kutsusin teisigi sellega tegelema.\nühel päeval tuli mulle ettepanek, et hakka ise ka sedasama head joogat õpetama, mida kogu aeg kiidad.\nAlustasin endalegi ootamatult joogatundidega. Samal aastal asusin õppima Kundalini Research Institute juures asuva International Kundalini Yoga Teachers Association (IKYTA) koolis Karta Singh (Prantsusmaa) juhendamisel mille üks osakond on Moskvas.\nKui meiega midagi erilist juhtub, siis tundub, et vaat milline juhus! Tegelikult kogu meie tegevus on alateadlik ning juhuseid pole olemas – meile lihtsalt tunduvad olukorrad juhustena.\nOlen leidnud selle, mida olen otsinud.\nMis see jooga täpselt on?\nJooga(s) on olulise tähtsusega (vastastikune)suhe.


Privaatsuspoliitika - KaMo\nVeebipoe www.kamo.ee isikuandmete vastutav töötleja on Ecotar OÜ (registrikood 14545016) asukohaga Keraheina tee 14, 74117 Muuga; tel (+372) 50 79 033 ja e-kiri info(at)ecotar.ee. Vastutav töötleja on määranud andmekaitsespetsialisti, kelle kontaktandmed on: tel 50 79 033 ja e-kiri info(at)ecotar.ee\nOstuajaloo andmeid (ostu kuupäev, kaup, kogus, kliendi andmed) kasutatakse ostetud kaupade ja teenuste ülevaate koostamiseks ning kliendieelistuste analüüsimiseks. Pangakonto numbrit kasutatakse kliendile maksete tagastamiseks. Isikuandmeid nagu e-post, telefoni nr, kliendi nimi, töödeldakse selleks, et lahendada kaupade ja teenuste osutamise seonduvaid küsimusi (klienditugi). Veebipoe kasutaja IP-aadressi või teisi võrguidentifikaatoreid töödeldakse veebipoe kui infoühiskonna teenuse osutamiseks ning veebikasutusstatistika tegemiseks.\nIsikuandmed edastatakse veebipoe klienditoele ostude ja ostuajaloo haldamiseks ning kliendiprobleemide lahendamiseks. Nimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse kliendi poolt valitud transporditeenuse pakkujale. Kui tegemist on kulleriga kohale toimetatava kaubaga, siis edastatakse lisaks kontaktandmetele ka kliendi aadress. Ecotar OÜ edastab vajalikud isikuandmed maksete teostamiseks volitatud töötlejale Maksekeskus AS-le. Isikuandmeid võidakse edastada infotehnoloogia teenuste pakkujatele, kui see on vajalik veebipoe funktsionaalsuse või andmemajutuse tagamiseks.\nIsikuandmeid hoitakse Radicenter SSD serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitund andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga.\nKui isikuandmeid töödeldakse otseturunduse eesmärgil (profileerimine), on kliendil õigus oma isikuandmete nii algse kui ka edasise töötlemise, sealhulgas otseturundusega seotud profiilianalüüsi tegemise suhtes igal ajal vastuväiteid esitada teavitades sellest kliendituge e-posti teel info(at)ecotar.ee\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (aadress: Keraheina tee 14, Muuga; e-post: info(at)ecotar.ee). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).


LÄÄNELA | Maastikurattasarja Marimetsa Kapp avastart on 11. mail\nMaastikurattasarja Marimetsa Kapp avastart on 11. mail\n29. aprill 2013\t| kategooria: Uudised\nPaari nädala pärast Märjamaalt alustav rattasari on tänavu kaheksaetapiline. Tavaliselt aprilli lõpus alustanud sari saab sel hooajal stardi mais. „Hilise stardi tingis pikaleveninud talv,” lausus sarja organiseeriv Jaan Saviir Paralepa jalgrattaklubist.\nKõigil etappidel on kavas nii pikk kui ka lühike distants, mille pikkused ja raskusaste on enam–vähem samad mis eelmisel aastal. Pikematele sõitudele eelnevad ka tänavu lastesõidud.\nSõitudele registreerumine on sel aastal lihtsam klubi tänu uuel kodulehel lisandunud võimalustele.\n„Täiskasvanute osavõtutasud on pisut tõusnud, kuid noorte osalemiskulud püüame ikka madalal hoida ja kuni 12aastastele lastele tasuta sportimisvõimalust pakkuda,” ütles Saviir.\nSarjas on laekunud ettepanekuid arvestades tehtud ka mõned muudatused. „Lisaks juba auhinnatavatele vanuseklassidele lisandub arvestuslikke ja ainult medaliga autasustatavaid võistlusklasse lühemal sõidul,” rääkis Saviir. „Aga muudatusi on teisigi.”\nTavapäraselt loositakse perevõistkondade vahel toetajate poolt välja pandud auhindu. Sarjas osalenud noorvõistlejate (kuni 16 aastat) vahel, kes on osalenud vähemalt viiel etapil (v.a lastesõitudel osalejad), loositakse viimasel etapil toetajate poolt välja pandud eriauhind — jalgratas.\nSaviir lisas, et Kullamaa etapp on ka Läänemaa Nelikürituse üks osavõistlus ning vastavalt kokkuleppele SL Läänelaga toimuvad Lääne maakonna meistrivõistlused jalgrattakrossis Matsalu krossietapil.\nSari laienes eelmisel aastal Harjumaale Ruilasse ning Hiiumaale ja Vormsi saarele. Osalejaid oli kõigil etappidel kokku 500 ringis.\n1. Timberston Märjamaa III rattakross (Raplamaa, 11. mai)\n2. Ruila II rattakross (Harjumaa, 25. mai)\n3. Enniste Piirsalu VIII rattakross (Läänemaa, 16. juuni)\n4. Pikajala VIII rattakross (Läänemaa, 30. juuni)\n5. Paf Vormsi II rattakross (Läänemaa, 4. august)\n6. Hiiumaa II rattakross (Hiiumaa, 18. august)\n7. Matsalu VI rattakross (Läänemaa, 31. august)\n8. E–Piim Kullamaa X rattakross (Läänemaa, 22. september)\n• Sarja idee pärineb Kullamaalt, kus aastatel 2004–2005 korraldati igal sügisel tervisesportlastele ja peredele ühine rattamatk–võistlus.\n• 2005 sündis MTÜ Marimetsa Sõprade Seltsil idee luua jalgrattavõistluste sari ja 2006 asuti korraldama sarja valdades, mis piirnevad Marimetsa rabaga.\n• 2009. aastast on sarja peakorraldaja MTÜ Jalgrattaklubi Paralepa.\n• Jalgrattaspordi propageerimise nimel on sarjas osalenud mitmed jalgrattaspordi legendid nagu Jaan Kirsipuu, Riho Suun, Kalev Vist ja Sigvard Kukk.\n« Konkursi “Võrguplatsid korda!” žürii valis välja ka Martna põhikooli\nHaapsalus peeti maadluse Eesti meistrivõistlusi »


Keraamik Liisu Arro päikeseline, kunsti ja kauneid hetki tulvil kodu promenaadil - Moodne Kodu\nKeraamik Liisu Arro päikeseline, kunsti ja kauneid hetki tulvil kodu promenaadil\nKollasesäras oli Liisu elamine ka pealinna kodus. Nii oli hubane uude koju tulla.\nKeraamik Liisu Arro lapsepõlv pole üldse Haapsaluga seotud, aga ometi tunneb ta end sealses promenaadiäärses majas hubaselt ja koduselt. Noor ja andekas, maailmaski märgatud kunstnik tervitab meid värske taimetee ja kohalikust kohvikust toodud maitsvate pirukatega. Serveerituna enda loodud kaunil, lausa kuninglikul keraamikal.\nLiisu vanemad, kunstnikud Epp Maria Kokamägi ja Jaak Arro ostsid Haapsallu maja 1999. aastal. Toona oli see väga kehvas seisus ja remonti tehti pikka aega. Kordategemise jaoks võeti pangast jupikaupa laenu: tehti korda põrandad, võeti laen, tehti korda seinad – uus laen. Nii see parasjagu metsiku ja sopilise aiaga tore elamine valmis.\nEsimest korda sattus Liisu siia majja ajal, kui õppis Inglismaal. Mälusopis on tema lapsepõlvepildid hoopiski suvekodust Sepamaal ja isapoolsetele vanavanematele kuulunud Oja talust. Sellest talust on koduaeda toodud uhked pojengipõõsad ja meelespead. See loob sügava ja erilise tunde, sideme helge lapsepõlvega. Lapsepõlvest on Liisul meeles veel mõned vanad taimed, kuid kuna ta ei tea täpselt, mis lilledega oli tegu, püüab ta neid lõhna ja kuju järgi meenutada. Ja leida. Sest need on kihvtid, huvitavad ja töö mõttes inspireerivad: priimulad, jumikad jms. Samuti loovad tuttavad asjad turvalise kodutunde.\nLiisu hindab vanemate rajatut ja lisab aeg-ajalt koduaeda midagi ka ise, viies end kurssi taimede hingeeluga. Ainult raamatutarkusest siin ei piisa. Ta toob näiteks heki mõõtu kasvanud lavendlipõõsad. Raamatus kirjutatu järgi sai need maha lõigatud, et hakkaksid veel võimsamalt kasvama, kuid selle asemel läksid taimed hoopiski välja. Nüüd on siin juba paar aastat uued lavendlid ja Liisu loodab, et nendega läheb kõik hästi.\nSuurest linnast väiksesse\nEnne 2011. aastal Haapsallu elama asumist elas Liisu oma abikaasa, produtsent Eero Talvistuga pealinna südames, otse Kaubamaja vastas. 44-ruutmeetrises korteris elati viis aastat. Kui Liisu Inglismaal keskkooli lõpetas, elas ta aasta vanematekodus ja suundus seejärel Helsingisse õppima. Tol ajal ostetigi kaasaga korter Gonsiori tänavale, sest Eesti kunstiakadeemia vahetusõpilasena oli mugav üle tee koolis käia.\nEhkki Liisu on põline tallinlane, on ta suure osa elust veetnud maal ega tunne seetõttu vajadust ekstreemse maaelu järele – vikatiga niitmine, sõnniku laotamine jne. Ta on seda kõike teinud ja teeb siiani. Kuid Liisu vanemad tahtsid päris maale elama kolida ning kaht maja on tülikas ja kulukas üleval pidada. Kolmest lapsest kõnetas Haapsalu enim just Liisut. Eeroga sai asi läbi mõeldud ja otsus tehtud – võib ju proovida ja ega see tükki küljest võta. Niimoodi noored Haapsallu elama sattusidki. See on just kuldne kesktee kiire linnaelu ja toimeka maaelu vahel. Eks oli ka linnamelu ammendunud ja elu uues kohas tundus põneva väljakutsena.\nUus kodu tervitas neid vastu sügist, kuid see ei heidutanud, sest Eesti väiksuse ning Liisu ja Eero ametite iseloomu tõttu on tegelikult kõik väga lähedal. Ka pealinn Tallinn, kuhu sattudes püütakse alateadlikult kiiresti toimetused ja kohtumised ära teha ning tagasi koju sõita. Koju jõudes on nii mõnus avada värav, tunda tuult ja mõnusat mereõhku, hoopis teistsugust hingamist! Liisu sõnul on Haapsalu inimtühjad talved väga nauditavad.\nVaikus ja rahu tekitavad mõnusa töörutiini ja kulgemise: kui vaja, lükkad lund ja teed ahju tule, seejärel teed ateljees ahju tule… Pealinnaelu ei kujutagi enam ette, kuigi see oli tore aeg. See etapp on lihtsalt läbi käidud. Ilmselt ongi n-ö tema kohad kas pealinna südames või täiesti eraldi oma majas. Kuigi eks Haapsalu mõistes ollakse ju ikkagi kesklinnas. See loob mingis mõttes anonüümsuse ja vabaduse.\nLiisu meenutab ühte torenaljakat juhtumit: ta istus ühel suvepäeval oma kaunis aias, luges raamatut ja märkas tänavapoolse värava taga kaht naist. Küsis neilt, kas saab kuidagi aidata. Üks naine hüüdis vastu: „Neiu, neiu, tulge korra eest ära, me ei saa roosidest pilti teha!” Liisu tõmbas end koomale ja foto roosidest sai jäädvustatud.\nLiisu nimetab suureks väärtuseks seda, et tema ateljee asub kohe maja kõrval üle õue. Linnas elades oli ateljeesse paarkümmend minutit jalutuskäiku. See oli omamoodi mõnus kulgemine, kui sai peas ette valmistada tööde järjekorda. Nüüd peab end kiiremini tööks häälestama. Aga kui vahel ununeb õhtul hajameelsusest ateljees ahi sisse lülitada või mõni töö ahju panna, on ülimugav üle hoovi astuda.\nLiisu töörutiin on konkreetne, sest kaootilist loomingulisust ei saa endale lubada – päris elu pressib peale. Kui on tööperiood, siis on paigas heas mõttes loominguline rutiin: tütar Elsa lasteaeda, hommikutee, tuli ahju ja kuni laps lasteaiast tuleb, saab tööd teha. Vahel muidugi kauemgi ja siis juba tütre seltsis, sest Elsa on juba suur ja naudib emaga askeldamist. Lapse käe all valmivad väiksed kausikesed ja tassikesed ning ta paneb neile huvitavaid nimetusi. Näiteks ootab ahju minemist tipitops.\nLiisu väisas just Pariisis ühte maailma tunnustatumat interjöörimessi. Arro Keraamika võiks konkureerida Iittala ja Villeroy & Bochiga, selleks on kasulik osaleda samadel messidel, et igal juhul pildil olla. Liisu keraamikat ongi juba märganud paljud tuntud sisustusajakirjad. Tunnustuseks on ühe kliendi tõdemus, et Hermèse nõusid ei saa nõudepesumasinas pesta, aga Liisu keraamika kannatab masinpesu.\nLiisu nimi pole küll veel maailmakuulus ja tema eesmärk polegi maailm oma toodetega üle ujutada, ent ta on areenile tulnud selleks, et jääda. Liisu toodete trump on nii kunstiline kui ka tehniline pool – mõlemad on tasemel. Tooted valmivad Portugali tehases, millega on väga hea ja toimiv koostöö. Liisu looming sünnib suuresti igatsusest ja oma vajadustest. Inspiratsiooni saab ta muu hulgas pimedusest, ta loob esemeid, mis toovad pimedal ajal helgust ja kergust ning meenutavad suve.\nLoomingut ja loomingulisust jagub ka vanemate pärandatud majja. Kuna seinavärvid sobisid hästi ka Liisule ja Eerole – nende pealinnakodu oli samuti kollane –, siis jäigi nii ja see lõi kohe kodusema tunde. Haapsallu elama tulles oli esimene mõte, et asju tuleb ümber teha, kuid tegelikult vajas kõik ainult väikest korrektiivi ja oma käe järgi sättimist.\nLiisu sõnul on nad perega eluaeg armastanud kolapoodides käia, sest just sealt võib leida unikaalseid, oma looga esemeid. Paljud sisustusesemed on pärit vanaonu Erikult, kes omal ajal õppis Rootsis ja jäigi sinna elama, sest puhkes sõda. Vanaonul oli hea ja peen maitse ning on uhke tunne hoida kodus tema disainmööblit, klaase, lampi, keraamikat. Tasakaaluks on elamises mõned uued esemed.\nLiisu ja Eero soovide järgi on sätitud maalid ja teine korrus, kevadel said vahetatud diivanikatted. Diivan on suur, mahukas ja sametine, kodumaise disainmööblitootja Mang looming. Isa on hiljem seda ratastega täiendanud. Ratastel on muide praktiline funktsioon, sest mere ääres elades on tuntud looduse karmust. 2005. aasta jaanuaritormi ajal tungis vesi majja ja ratastel veerevaid esemeid oli lihtne siia-sinna nihutada. Vanemad olid omal ajal ujutuseks valmis, põrandal olnud maalid keerati kokku ja viidi turvalisse kohta. Ka Liisu ja Eero on ühel tuulisel talveööl üleval istunud ja arvutist merevee taseme tõusu jälginud, aga õnneks pääseti.\nLiisu naudib Haapsalu kaunist puit- arhitektuuri. Ta toob näiteks ühe Soome väikelinna, mis oleks võinud praegu olla samasugune armas linnake nagu Haapsalu, ent seal lammutati 1960-ndatel kõik maha ja asemele ehitati kivist karpmajad. Ta toob näiteks Norra väikelinna Drøbaki, mis on praegu väga heal järjel ja kus on helge puitarhitektuur kenasti säilinud. Kohalike sõnul kõik tänu sellele, et 1970-ndatel oli linn nii vaene, et ei saanud endale „moodsat lammutamist” lubada ja uusi elamuid ehitada. Sellised linnad on tänapäeval tõelised pärlid. ￼


Logistika. Kuidas korraldada töötajate vedu?\nLoeb nii asukoht kui ka kellaaeg. Rimi Eesti Food ASi personalijuht Õrne Lainde ütles, et Rimis on töötajate transporti korraldatud mitut moodi, kasutatakse nii bussi kui ka taksot. “Kaupluste töötajate puhul sõltub väga palju poe asukohast, töö iseloomust ja kellaajast. Kindlasti ei jäta me ühtegi oma töötajat hätta, kui ta peab koju saama väga hilisel ajal. Sel juhul lubame tal tööandja kulul taksot kasutada. Osaliselt maksame ka äärelinna kaupluste töötajatele sõidukompensatsiooni,” rääkis Lainde.\nHumana Estonia info- ja projektijuht MariHelene Kaber lausus, et nende ettevõte alles katsetab, kuidas töötajate transporti korraldada, ning seetõttu on nende ettevõttel veel vara oma kogemusi jagada.\nKohapeal töökäsi napib. Pikaajaline töötajate transpordi korraldamise kogemus on aga Rakvere Lihakombinaadil ning Talleggil. Ettevõtted tegutsevad Eestis eri piirkonnas. “Nii Rakvere Lihakombinaat kui ka Tallegg kasutavad töötajate tööle sõidutamiseks bussitransporti, sest linna- ega vallatransport ei ole meie vajadustele vastaval tasemel. Lisaks on meile väga oluline leida kvalifitseeritud tööjõudu ka kaugematest sihtpunktidest,” ütles Rakvere Lihakombinaadi ning Talleggi juhatuse esimees Teet Soorm.\nKokkulepe linnaga. Ojamaa kaevandus asub linnast eemal ning maakonna bussiliinidega oleks kohale jõudmine ebamugav. Ojamaa kaevandust teenindavat bussiveoteenust ostab ettevõte sisse hanke alusel, mida korraldatakse regulaarselt.\nKas erisoodustus või mitte?\nEi loeta erisoodustuseksÜhistransporti kasutades ei ole võimalik teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga.Töökoht asub kohas, millel puudub ligipääs ühistranspordiga.Tööpäev algab või lõpeb ajal, mil ühiskondlikku transporti ei ole või kaasneks selle kasutamisega ebamõistlik ajakulu – töötaja jõuab töökohta oluliselt enne tööpäeva algust või saab oluliselt hiljem koju või tekib ümberistumisest ebamõistlik ajakulu võrreldes kogu vahemaa läbimiseks kuluva ajaga.\nLoetakse erisoodustuseks Ühistranspordi olemasolul linna piires töötajatele tasuta soodsama/mugavama transpordi organiseerimine.Töötajatele tasuta või soodushinnaga transport olukorras, kui tavapärase ühistranspordiga saab elu- ja töökoha vahelist teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga.


04:40 kolmapäev, 17.07.2019\nElamu Lai t. 34\nIlmekas klassitsistlik hoone, ehit. 1809-11, ilmselt krundi valdaja abikaasa L. V. Spafarjevi tellimusel, arh. C. L. Engel. Rajati algselt Pikalt Laiale tänavale ulatunud krundi tagaosas olnud kahe keskaegse ehitise - väikese elamu ja aida (17. sajandi keskel elamuks ümber ehitatud) ning nurgapealse vaba platsi kohale.\nKahekorruseline keldriga kivielamul on vähe-eenduv keskrisaliit kolmnurkviilse frontoonkorrusega. Lihtsa, peaaegu puritaanliku fassaadi horisontaalsust toonitavad allkorruse rustika ja simsid. Peakarniisi ja kolmnurkfrontooni profileeringus domineerib hammasfriis. Fassaadi ülesehituse range lihtsus avaldub ka autori teistes töödes, eriti Helsinki sõjaväehaigla arhitektuuris (1826). Algselt oli risaliidil suur sepisvõrega rõdu neljal konsoolil ja külguksed fassaadi nurkadel. Algne peaaegu identne sümmeetriline plaanilahendus mõlemal korrusel on hiljem muutunud.\nInterjööri kujunduses on säilinud lihtne stukkdekoor (lühtrirosettidega peegellaed). Avar vestibüül hõlmas algselt nähtavasti kogu keskrisaliiditaguse ruumi. Praegune malmbalustritega kivitrepp 19. sajandi teisest poolest.\nValdavalt silinder-, osalt ristvõlvidega keldrikorrus on tugevasti ümber kujundatud (osa keldrist muudeti 1896. a. korteriks, arh. R. v. Engelhardt), säilitab aga mõningaid keskaegseid konstruktsioone ja raiddetaile.\nKõrvalhooned elamu taga, mis on rajatud peahoonega samal ajal (19. saj. algul), moodustavad kompaktse klassitsistliku ansambli, kus tiibhoone ehitusaegsete interjöörielementide (talalaed, vaskkäepidemed jm.) kõrval esineb ka vanemaid (oinasarvhing 18. saj.).


Bresser Messier N-130 « Astronoomia foorum\nPostitas sviljar » 26 Aprill 2008, 15:53\nTere! Ostsin selle teleskoobi, sain kokku ja hakkasin vaatlema aga kas on mingi seadistus, mida peaks tegema et oleks mootorist ka abi! Mootor on käändetelje jaoks vist aga kui ma panen saturni näiteks fookusesse siis kaob ta ikka vaateväljast, mootor on sisse lylitatud,! Tundub et peab yhe käega suurema suurendusel nuppu all hoidma ja teise käega pöördetelje kruvi keerama et objekti vaateväljas hoida! Kas on see kõik nii või kuidas saax lihtsamalt! teleskoop peaks vist olema ka paika pandud põhjanaela järgi ja siis kraadid nulli! kellel on samasugune teleskoop ja vb on kellegil ka eestikeelset juhendit!\nRe: Bresser Messier N-130\nPostitas Tõnis » 27 Aprill 2008, 00:26\nMootor on ikka teise telje jaoks. Selle jaoks, mille ümber pöörates teleskoop tähti jälgib. Leidsin võrgust tolle teleskoobi pildi ka üles ning tundub, et polaartelje jaoks on olemas (kas ka vaikimisi kaasas?) nn. Põhjanaela otsimise pikksilm. Teleskoobiga kaasa tulevates paberites peaks kindlasti selle kasutamisest midagi juttu olema. Kindlasti on lühiõpetus polaartelje joondamise (polar alignment) kohta. Käändetelg on see, mille küljes asub teleskoobi vastukaal, polaartelg on siis teine telg.\nMina paneksin teleskoobi püsti umbes nii:\nKolmjalg maha ning ülemine osa loodi. Vesilood tuleb kolmjala plaadile asetada mitmes (vähemalt kahes, sel juhul üksteisega ristuvas) eri asendis ning iga asendi korral panna ülemine plaat loodi. Kui loodi ei ole, võib proovida ka silma järgi "loodida", tulemus ei pruugi väga palju kehvem olla.\nTeleskoobi monteering asetada kolmjalale nii, et käändetelje polaartelje külge kinnitumise koht vaataks võimalikult täpselt põhjasuunas. Polaartelje kõrguse seadmise kruvi peaks siis täpselt lõunasse vaatama. Seda suunda (polaartelje asimuuti) saab hiljem põhjapoolsesse serva jäävate kruvidega täpsemaks seada.\nKui polaartelje kõrguse seadmiseks on skaala (tavaliselt on), siis seada see võimalikult täpselt näitama vaatluskoha laiuskraadi peale. Jämedalt võib Tartu jaoks võtta 58 või 59 kraadi, Tallinnas 60 kraadi.\nNüüd tuleb seada teleskoop monteeringu otsas vaatama võimalikult samas suunas, kuhu osutab polaartelg. Teleskoobi toru ja polaartelje saab paralleelseks seada päris täpselt koordinaatskaaladega (kui need olemas on, siis panna tunninurk 12 tunni või 24 tunni peale) või veidi vähem täpselt silma järgi - vastukaalu poolt altpoolt monteeringut ja teleskoobi toru vaadates veenduda, et polaartelg paistab võimalikult teleskoobi toru keskel olevat. Kirjeldus võib tunduda keeruline, kuid praktika on väga lihtne.\nNüüd võiks otsijas (kui see on suure toru vaatevälja suhtes täpselt paika pandud) Põhjanael näha olla. Kui ei ole või on väga servas, siis polaartelje kõrgust ning asimuuti kruvidega muutes on võimalik Põhjanael liigutada otsija niitristi keskele. KINDLASTI tuleks kasutada AINULT polaartelje seadmise kruvisid ja mitte liigutada monteeringu telgesid!\nPalja silmaga vaatlemiseks on niisugune joondamine piisavalt täpne, otsetõusus vedava mootori olemasolul püsivad vaatlusobjektid okulaari vaateväljas mitmeid kui mitte kümneid minuteid.. On olemas veidi aeganõudvamaid meetodeid, millega telge väga täpselt paika seada. Kui tahta teleskoobiga pika säriajaga pilti teha, siis on need üpris hädavajalikud.\nVõibolla on abi ka MEADE kodulehel olevatest lühikestest videojuppidest. Kui ma ise neid peale selle teksti kirjutamist läbi vaatasin, tundus, et jutt on üsna täpselt sama\nPostitas Anonymous » 18 Veebruar 2009, 22:11\ntere kas teleskoobiga vaadates kaugel asuvat maja või siis miskit muud mis asub umbes 500 -1000 meetrit peaks pilt olema terav või ongi udune\nPostitas Tõnis » 19 Veebruar 2009, 08:45\nKui sa teleskoopi teravustad, siis ikka terav. Rohkem või vähem uduseks ja virvendavaks jääb kujutis, kui sa:\nvaatad läbi akna - klaas moonutab kujutist\nvaatad toast läbi avatud akna - akna kaudu liikuv soe ja külm õhk moonutavad kujutist eriti tugevalt\nkui oled teleskoobi just õue viinud ning see ei ole jõudnud maha jahtuda\nPostitas lemmu » 19 Veebruar 2009, 12:09\nKõik, mis asub kaugemal kui 100 m, peab pilt olema terav!\nKas siis on okulaari häda, või on teleskoop ise fundamentaalselt praht.\nPostitas KuuKulgur » 18 August 2009, 15:31\nBresser Messier N-130 on üks populaarsemaid teleskoope, mida Eestis müünud olen. Võtsin selle tootevalikusse, kuna senine müügihitt TAL-1 (Miitsar) muutus kättesaamatuks.\nPeapeegel 130 mm on piisavalt suur, et näha päris palju asju, kaasas on kolm okulaari (25, 15 ja 10 mm), mis annavad kena suurenduste hulga, kolmjalg on terastorudest ja täiesti adekvaatne kandmaks nii optikatoru kui Saksa ekvaatorilist monteeringut. Polaarvisiiri komplektis kaasa pole, kuid koht selle tarbeks on olemas. Samuti saab monteeringule hiljem upgrade'i teha ja lisada mootorid nii otsetõusu kui käändeteljele.\nKarbis on kaasas veel punane led-lambike, Carte du Ciel planetaariumitarkvara, kuukaart, väike pöördplanetaarium, 2x Barlow-lääts, 6x30 niitristiga otsija, vastukaalud monteeringu stabiliseerimiseks. Ja kui lisada hind 5550 krooni (sisaldab käibemaksu, võib lisanduda saatekulu Eesti piires mõnesaja krooni ulatuses, Tallinna ja lähiümbruses pole sedagi), siis on ta enamvähem sellel taluvuse piiril, mida läbimõeldud ostu korral ühe hea hinna/kvaliteedi suhtega teleskoobi eest välja tasub käia. Lisaks muidugi asjaolu, et kui peaks ilmnema mingi tootmisviga, mida garantiikorras lahendama peab, siis saab asjad siin Eestis ära lahendada.\nPostitas Ekacariya » 18 August 2009, 23:45\nÜks küsimus maaletoojale, kui tohib ... Internetis ringi kolades nägin et Bressereid müüakse laias maailmas ka OTA-dena...pakute ka Eestis sellist v6imalust? Tuleks asi k6vasti odavam...\nPostitas KuuKulgur » 19 August 2009, 07:38\nIkka tohib küsida\nJah, OTA-na on ka võimalik seda siia tekitada. Lisaks veel LX75 GOTO monteeringul.\nMis mõttes OTA-na odavam on? Ostes küll, kui omal mingi monteering ja kolmjalg juba olemas on, aga kui neid pole, siis hiljem eraldi monteeringut osta on kallim kui kohe komplektiga.


Saint-Gobain himustab Ehituse ABCd - Äripäev\nSaint-Gobain himustab Ehituse ABCd\nAnne Oja 21. detsember 2007, 00:00\nSaint-Gobain teatas eile Taani ehitusmaterjalide müüja DLH ülevõtmisest ja läbirääkimiste alustamisest, et osta Eesti ehitusmaterjalide müüja Famar-Desi.\nFamar-Desi Grupi nõukogu esimees Leho Kivima kinnitas Saint-Gobaini plaani Ehituse ABC kauplused ära osta, ent kas tehing teoks saab, pole veel kindel. Kivima ütles, et läbirääkimised kaupluseketi müügiks alles algavad.\n"Miks peaks midagi ostjate jaoks muutuma?" imestas ta küsimuse peale, kas suurtehing Eesti ehitusmaterjalide ostjaile muudatusi kaasa toob. "Kõik läheb paremaks, sest neil on kaubanduses pikaajalisem kogemus," rahustas Kivima.\nMiks Saint-Gobain läbirääkimiste alustamisest avalikkusele teatas, ei osanud Kivima öelda. "Võibolla börsifirmad peavad seda tegema," oletas ta. "Võib-olla neil aga aktsiate hind langes ja aasta lõpus oli vaja midagi öelda." Kui siiski käed lüüakse, lahkuvad praegused omanikud nii omanikeringist kui ka firmast.\nAastate eest Rautakeskot juhtinud Peeter Raudsepa hinnangul saab Ehituse ABC eest küsida praegu soolast hinda. Tehing sarnaneb kunagise Ehitusmaailma omanikuvahetusega. Praegu ASi Pere juhtiv Raudsepp valmistas omal ajal ette Ehitusmaailma ostu ja tegi selle teoks. Ettevõte asus seejärel valmistuma majanduslangusele järgnevaks ehitusbuumiks.\nRaudsepp ütles, et soolane hind tuleneb faktist, et Saint-Gobain omandab Famar-Desi koos turuosa ja sissetöötatud kliendilepingutega. Ka on ettevõtte praegustel omanikel ette näidata head majandustulemused ning tulevikulootusedki pole kuhugi kadunud.\n"No siis juhtub see, mida olen isiklikult ammu arvanud, et juhtub," kommenteeris Raudsepp. "Arvasin, et see toimub varem." Juba sajandivahetusel oletas ta, et Eesti ehituskaupade turule siseneb peale Rautakesko veel üks välismaine kaubanduskett. Samas arvas ta, et see tuleb Saksamaalt ja proovib kauplustevõrgu nullist üles ehitada.\n"Väikestel ehituskauplustel, kel pole suurt ja mõjukat omanikku, läheb elu kehvemaks, sest nad ei suuda investeerida ega ole suure ostupotentsiaaliga," lisas Raudsepp. Ta selgitas, et ehituskaupa müüvad kõik kauplused sama hinnaga, kasumit teenib see, kes suudab kauba odavamalt sisse osta.\n"Saint-Gobainil on oluliselt parem oskusteave, Euroopa suurima ehituskaupluste ketina suudavad nad investeerida ning Ehituse ABC kauplused muutuvad veelgi paremaks," maalis Raudsepp tulevikku. "Rautakesko, Bauhof ja Ehituse ABC kasvavad, teistel kettidel ja väikekauplustel kaob turg käest ära," lisas ta.\n"Siin juhtub Ehituse ABCga sama mis Rautakeskoga. Saint-Gobain tuleb natuke rahulikumal ajal ja hakkab investeerima. Kui tuleb uus tõus, on ta väga tugev tegija," ütles Raudsepp. "Ülesostmise teel turule sisenemine võib olla kallis, kuid on optimaalne samm."\nTaani turul tegutseva DLH müügikäive ulatub 2007. aastal 245 miljoni euroni. Alates Skandinaavia juhtiva küttesüsteemide müüja DAHLi ning Norras ja Rootsis tegutseva Optimera grupi ülevõtmisest kaks-kolm aastat tagasi jätkab Saint-Gobain oma haarde laiendamist Põhjamaades. Kavas on laieneda Taani ning Balti riikidesse.\nPärast kavandatud ülevõtmisi tõuseks Saint-Gobaini aastakäive tõenäoliselt 3,3 miljardi euroni.


Jaemüük USAs kukkus viis kuud järjest - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 12. detsember 2008\nNovembri jaemüük USAs kukkus pühadehooaja osturalli algusele vaatamata 1,8% aastataguse ajaga võrreldes. Jaemüük on kukkunud juba viis järjestikust kuud.\n1,8% kukkumine on veidi parem, kui oodati. Majandusanalüütikud ootasid 2,2%-list kukkumist jaemüügis. Oktoobri ning septembri ümbertöötatud jaemüüginäitajad kukkusid aastaga vastavalt 2,9% ning 1,6%, teatas USA Kaubanduskoda.\nKui maha arvata bensiini müügi vähenemine tanklates 14,7%, kahanes jaemüük novembris vaid 0,2%.\nAutomüük kukkus 2,8%. Kui automüük välja arvata, vähenes jaemüük novembris 1,6%. Kui eemaldada jaemüügi kogunumbritest automüük ning bensiinimüük, vähenes jaemüük aastaga 0,3%.\nÜldkaupade poodide müük kasvas 1,3%, sisaldades 2,1%-list tõusu kaubamajade müügis, mis on viimase kolme aasta suurim tõus.\nRõivapoed müüsid aastataguse ajaga võrreldes 0,8% rohkem. Vabaajapoodide müük, mis müüvad kaupa raamatutest relvadeni, suurenes 2,8%. Tehnikapoodide müük kasvas 2,8%, mis on samuti suurim kasv viimase kolme aastaga. Mööblipoodide müük kasvas 0,2%, toidupoodide müük tõusis 0,3%. Restoranide ning baaride müük kasvas 0,2%.


Täiendatud kl 17.20\n11. august 2012, 15:57\nVähenda Täna päeval kella 13.30 paiku helistas pealtnägija häirekeskusele ja teatas jetiga toimunud plahvatusest Aegna lähistel. Kannatada sai sellega sõitnud 22aastane noormees. Päästeameti korrapidaja saatis kohapeale reservpäästerühma, kes konsulteeris telefoni teel meditsiinitöötajaga, mille järel hinnati kannatanu seisund mitteeluohtlikuks. Piirivalvekaater toimetas kohale arsti ning kannatanu toodi mandrile, kus ta viidi Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Aegna saarel käinud Päästeameti demineerijad välistasid jeti plahvatuse põhjusena lõhkeseadeldise. Plahvatuse põhjustas veesõiduki tehniline rike. Loe kõiki kommentaare (13)\n(4) 18. mai 2013 08:36\n(31) 17. mai 2013 20:16\n(74) 17. mai 2013 12:16\nKasiinos mängivad naine ja mees ruletti. "Pane oma vanuse peale," ütleb abikaasa vaikselt. Naine teeb panuse, ruleti nool peatub numbril 32. "Hurraa!" karjub mees, "me võitsime!" "Kahjuks ei, ma panin numbrile 26!"


ELFi infolehtTagasikaja ajakirjanduses\tAvaleht » UUDISED\nEesti märgalad 2012 - kus oleme ja kuhu läheme?\n2. veebruaril tähistab maailm rahvusvahelist märgalade päeva. Kaua alahinnatud ja isegi põlatud maastikud on saamas meie kiiresti muutuvas maailmas üha väärtuslikemaks. Kui arvestada ühiskonnale pakutavaid keskkonnateenuseid nagu süsinikuringe, kliima reguleerimine jne., siis võib märgalasid pidada kõige väärtuslikumateks maastikutüüpideks. Eestiski on hakatud tasapisi mõistma, et soodel võib olla teisigi kasutuseesmärke peale kuivendamise ja turbakaevandamise, näiteks puhkealade ja marjamaana.Eestimaa Looduse Fond (ELF) korraldab koos partneritega seminari "Eesti märgalad 2012 - kus oleme ja kuhu läheme?" Seminari ettekanded räägivad sellest, milline on asjade seis ja mis on plaanis riigiasutustel, eraettevõtjatel ja ka vabaühendustel. Teemavaldkondadest on kaetud nii soode hoidmine, kaitsmine kui taastamine, veepoliitika, turbakaevandamine ja põlevkivi kaevandamine, sooturism, loodusharidus ja ka sooarheoloogia. Samuti leiavad tutvustamist hetkel käimas olevad või äsja alanud märgalasid puudutavad projektid.Seminari päevakava http://www.elfond.ee/images/Margalade_paeva_seminar_p2evakava.doc Ühe konkreetsema tegevusena märgalade kasulikkuse uurimisel ja teavitamisel teeb ELF koostööd Eesti ja Soome teadlastega projektis "Aktiivsete märgalameetmete abil toitaine koormuse vähendamine Läänemeres", kus uuritakse, kuidas tehismärgalade rajamine võiks aidata vähendada põllumajandusreostust. Eesti puhul on pearõhk meile soomlaste kogemuse koju kätte toomisel. http://www.elfond.ee/et/teemad/raba/aktiivmaergaladÜhtlasi tähistab ELF selle seminariga ka oma sünnipäeva, ülevaadet möödunud juubeliaastast võib lugeda siit:http://www.elfond.ee/et/elfi-lugu/elf-20-programmLisamaterjale:http://www.elfond.ee/et/teemad/raba/teised-maergaladega-seotud-looduskaitselised-tegevused/maergalade-paeev(lühilingina: http://goo.gl/LVa7d )Info:Jüri-Ott SalmELFi juhatuse esimeesTel. 5295933\nKinnitati ELFi 2010. a majandusaruanne ja muudatused ELFi juhatuse koosseisus\n8. juunil toimunud ELFi nõukogu koosolekul kinnitati 2010. a tegevusaruanne. Kokku oli ELFil 2010. aastal lõpuks töös 31 erinevat projekti. Valdkonniti jaotusid aktiivsed projektid järgmiselt: mets 1, meri 8, märgalad 3, teised looduskaitselised tegevused 10, loodusharidus 4 ja säästev areng 4 ning muu 4 projekti. Viimaste hulgas koostööprojektid SA Keskkonnaõiguse Keskusega ja EKO Sihtkapitali raames ellu viidud tegevused. Valdkondlik tegevuste jaotus põhineb ELFi nõukogu 2005. aasta otsustele, millega ELFi tegevuste põhirõhk suunati looduskaitselistele tegevustele: metsa, mere, märgalade ja liigikaitsega seonduvale. Täiendavalt panustatakse loodushariduse edendamisse Palupõhja looduskooli tegevusega ja säästva arengu temaatikas (sh elektrienergia tootmise keskkonnamõjude vähendamisele suunatud tegevused).\n2010. aastal oli ELFil 275 eraisikust toetajat, sh konkreetsete projektide või tegevuste toetajad (näiteks lendorava- ja merekampaaniad, Alex ja Kaja Lotmani sünnipäevakinkidena kogutud annetused, Swedpanga annetuskeskkonnas tehtud annetused). Erinevates tegevustes osales vabatahtlikena ligikaudu poolteist tuhat inimest, kes kõik aitasid kaasa ELFi eesmärkide täitmisele. 2010. aasta käive oli 9,99 miljonit krooni, millest 7,1 miljonit krooni saadi välismaistest allikatest.\nNäitlikustav kaart "2010. aasta tegemised" ( PDF)\nAastaaruanne 2010 ( PDF)\nJuhatuse liikme volitused lõppesid Ivar Tammel, kes jätkab ELFi teabejuhina. ELFi juhatuse jätkab 3-liikmelisena: Jüri-Ott Salm (juhatuse esimees), Tarmo Tüür (juhatuse aseesimees) ja Kadri Kalmus (finantsjuht).\n52 95 933\nNädalavahetus toob looduse heaks tööle tuhanded vabatahtlikud 05. oktoober 2012\nSaabuval nädalavahetusel aset leidev Big Green Weekend ühendab looduskaitse vabatahtlikud kümnes Euroopa riigis. Eestimaa Looduse Fondi (ELFi) eestvõttel peetakse talguid Soomaa luhtade, Nigula raba ja Palupõhja looduskooli hüvanguks. Palupõhja talgutel on peamiseks suhtluskeeleks viipekeel.\nELFi talgute projektijuht Tarmo Tüür ütles saabuvat nädalavahetust iseloomustades: „Ühe nädalavahetuse ja pelgalt vabatahtlike jõuga saab looduse heaks väga palju tehtud. Lisaks sünnib veel palju sellist, mida käega ei saa katsuda.“ Eestis osaleb talgutel sadakond vabatahtlikku. „Looduses ühise eesmärgi nimel tegutsemine liidab inimesi. Sügisvärvides looduse, kopsutäie rabaõhku ja porised kummikud saame ette lubada, ülejäänu tuleb igaühel ise avastada,“ lisas Tüür.\nEesootavate talgutööde ja kaasa löövate vabatahtlike hulk on kirev. Nigula rabas ehitavad vabatahtlikud vanadele kuivenduskraavidele turbapätsidest tamme, Soomaal võetakse võsa taastatavalt luhaniidult ning Alam-Pedjal Palupõhjas aitavad talgulised korrastada looduskooli ümbrust.\nLoodi Karula rahvuspargi koostöökogu\nSellel nädalal lõppesid arutelud, mille tulemusena Karula Rahvuspargis tegutsevad riigiasutused ja kohalikud inimesed kutsusid kokku koostöökogu. Loodud koostöökogu eesmärk on tagada rahvuspargi ühtlane areng ja muuta paremaks riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja kogukondade koostöö. Vaade Karulale ja talgulistele\nLäänemere halva tervise taga on poliitiline suutmatus\nMaailma Looduse Fond (WWF) koos Eestimaa Looduse Fondi (ELF) ja teiste partnerorganisatsioonidega kutsuvad täna Euroopa Liidu valitsusi reformima EL-i põllumajanduspoliitikat, et efektiivselt pidurdada Läänemere jätkuvat eutrofeerumist, mis põhjustab igal aastal vetikate vohamist. Läänemere keskkonnaorganisatsioonide juhid kirjutasid alla ka avalikule kirjale, et tõmmata riigijuhtide tähelepanu jätkuvatele keskkonnaprobleemidele Läänemeres ja selle seosele põllumajanduspoliitikaga.\nWWF usub, et toetusi tuleb maksta nendele talunikele, kes kasutavad eutrofeerumist vähendavaid meetodeid, mitte jagada otsetoetusi eelnevate toetussummade põhjal ilma igasuguste keskkonnakaitseliste nõudmisteta.\n„Lisaks sellele, et tegemist on avaliku raha raiskamisega kriisi ajal, soodustavad otsetoetused intensiivseid põllumajandamise viise, pannes keskkonnasõbralikumad põllundusmeetodid ebasoodsasse olukorda ja niimoodi panustades jätkuvalt maa- ja veekvaliteedi langusesse,“ märgib ELFi ekspert Aleksei Lotman. „Me teame, et paljud talunikud saavad ja tahavad kasutada jätkusuutlikke põllumajandamise viise, kuid praegu jäävad nad turul tootjatena sageli alla madalate keskkonnastandarditega intensiivpõllupidajatele – see on praeguse EL põllumajanduspoliitika kurb tulemus.“\nWWF toob välja, et endiselt makstakse EL-is 75% toetusi maaomanikele nn baastoetusteks, mis ei nõua tagasi mingeid avalikke hüvesid. Ajaloolise pärandi tõttu saavad sellisest skeemist kasu rikkamate riikide suurimad maaomanikud.\nPõllumajandustoetused on olnud osaks EL-i poliitikast alates viimasest maailmasõjast ja sageli süüdistatakse seda turu moonutamises, keskkonnaprobleemides ja arengumaade probleemide suurendamises.\n„Paljude nende probleemidega on viimaste aastakümnete jooksul tegeldud, kuid 75% toetustest kasutatakse endiselt viisil, millest ei tõuse avalikkusele kasu, kuid ümbritsev keskkond kannatab kahju,“ lisab Aleksei Lotman. „Me kutsume üles valitsusi tundma vastutust meie Läänemere ja raha ees ning tagama selle, et võimalikult suur hulk raha läheks raiskavate otsetoetuste asemel selliste tegevuste toetamiseks, mis toovad kasu avalikkusele ja keskkonnale.“\nToetused põllumajandusele määratakse EL-i ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP-ga). See moodustab ligi 40% tervest EL-i eelarvest. Praegune ÜPP kehtib aastani 2013 ja järgmise perioodi läbirääkimised käivad praegu. Paralleelselt ÜPP läbirääkimistega on arutusel ka terve EL-i eelarve. Paljud olulised otsused tehakse lähikuude jooksul ning viimased eelarveotsused tehakse 2013. a alguses.\nLäänemeremaade keskkonnaorganisatsioonide juhtide kirja saab lugeda eesti keeles\nTäpsemalt Läänemere eutrofeerumisest saab lugeda siit\nELFi mereteemaline leht: http://www.elfond.ee/et/teemad/meri\nELFi maaelu leht: http://www.elfond.ee/et/teemad/teised-teemad/saeaestev-areng/maaelu-programm\nAleksei Lotman, ELFi keskkonnasõbraliku põllumajanduse ja merekeskkonna ekspert\nTel (+372) 506 0879\nWWF hindas Euroopa Liidu liikmesriikide panust illegaalse puidu vastu võitlemises\n"Eesti märgalad 2012 - kus oleme ja kuhu läheme?"\n«AlgusEelmine12345678910JärgmineLõpp»\tJPAGE_CURRENT_OF_TOTAL\t© Copyright 1993-2012 Eestimaa Looduse Fond (ELF). Kõik õigused kaitstud. Kodulehe valmistamist on toetanud EL.


Agape Eesti - panustame inimeste positiivsetesse muutustesse\nOleme aktiivne kogukond,\nTahame anda igale inimesele võimaluse mõista, mis on kristluse sõnum.\nLoome ehedaid ja avatud keskkondi, kus inimesed saavad panustada ja avastada endas uusi andeid, suhelda inspireerivate inimestega, jagada ideid ja luua püsivat väärtust ühiskonnas.\nKontakt Lähemalt tegemistest\nAgape Kohvik on üritustesari tudengitele, kus pakutakse tummist kohvi,\nsaab nautida head seltskonda ja võib arutleda väga erinevatel teemadel. .\nValik meil toimuvatest üritustest:\nBaeri stuudio, Tudengialfa / Alfa+, Fotoklubi Sinine Pildimasin, Lauamänguõhtud,\nProduktiivsusklubi, Vabatahtlike aktiivi kogunemised, Tudengipäevad, Kokandusklubi,\nMatkaklubi A4, Pannkoogihommik, PudruBaer, Filmiklubi, Raamatuklubi jne\nÜlevaate ürituste kohta leiad Agape Kohviku veebilehelt.\nlaunchAgape kohviku koduleht: Üritustesari Agape Kohvik\nAgape Kohviku parim osa on vabatahtlikud! Vabatahtlikele toimub meil mitmeid sisekoolitusi, väljasõite, laagreid ja muid lahedaid ettevõtmisi.\nAgape Kohviku meeskond koos vabatahtlikega osaleb igaaastaselt kaaskorraldajatena Tartu Tudengipäevadel vähemalt kolme üritusega: Rabamatk, avalike loeng mõnel huvitaval teemal ja lauamänguöö. Tudengipäevade raames oleme korraldanud ka lühifilmifestivali ja pakkunud raekoja platsil tudengitele putru :)\nTartu 20 000 noort\nTartus on umbes 20 000 õppurit. Seoses sellega saame regulaarselt kokku erinevate noortetöö tegijatega, et jagada kogemusi ja leida koos paremaid võimalusi noortele suunatud tegevuste rikastamiseks.\nKoostöös Eesti jooksja Tiidrek Nurmega korraldame erinevaid spordialaseid üritusi.\nErakordse naise kursus annab meil võimaluse avastada, kuidas elada senisest efektiivsemalt tähendusrikast elu, et me saaksime olla need, kelleks Jumal on meid loonud ja teha seda, milleks ta meid on kutsunud.\nInimesed räägivad, kuidas nende elu on võtnud teistsuguse pöörde ja ka sellest, et vahel antakse täiesti uus algus.\nUUED SÕBRAD, SUHTED, LAHEDAD ETTEVÕTMISED JA TÄHENDUSRIKKALT VEEDETUD AEG\nTule meile külla! Ajame veits juttu ja pakume head kohvi :) Me asume Tartus Baeri ja Jakobi tänava nurgal, kus maja külje peal on näha suurt kella pilti ja just selle kella pildi alt pääseb meie juurde sisse.\nK. E. von Baeri 1, Tartu 51005\nKui sul pole võimalik meile külla tulla, siis kirjuta meile ja Herman vastab sulle hea meelega :)


Regio - kaardid ja geoinfosüsteemid - Uudised - Eestis anti esmakordselt välja rahvusatlas\nTeed ja navigatsioon\nAadressid ja teekond\nEestis anti esmakordselt välja rahvusatlas\nKaardid on koondatud 36 teemapeatükiks, mis tutvustavad muu hulgas Eesti piiri kujunemist, kliimat, eestlaste päritolu, haridust, rahvaluulet ja religiooni. Atlase juhatab sisse Eesti riigi sünniaegu meenutav kindral Johan Laidoneri allkirjadega Eesti kaart, millega 1920. aastal näidati maailmale noore vabariigi paiknemist ja piire. Tõsisemate teemakaartide kõrval leiab atlasest kaardid ka kama ja verivorsti levikust Eestis, 1938. aastal koostatud kaardi Eesti eliidi sünnikohtadega ja ühissaunade paiknemise kaardi 1967. aastast.\n„Valmiv Eesti rahvusatlas on kahtlemata riigi esindusteos,“ kommenteeris atlase koostaja Taavi Pae. „Oma, nüüd juba ajalooliste kaartidega on rahvusatlase valmimisele kaasa aidanud paljud tänaste geograafide eelkäijad. Uute kaartidega näitame aga meie tänast oskust teha kaarte,“ lisas Pae.\nEesti rahvusatlases on 424 lehekülge ja kõik atlase tekstid on nii eesti kui ka inglise keeles.\nVaata lähemalt Regio veebipoest >


Kommentaarid - Tööstusliku miljööga, ent vanaema kodu meenutavasse arvutimängude muuseumisse võib end tundideks unustada - Eesti Päevaleht\nTööstusliku miljööga, ent vanaema kodu meenutavasse arvutimängude muuseumisse võib end tundideks unustada - kommentaare 1-1\nArvutimängude ajalugu siinmail algab laiemale ringile koperatiiviajastuga, kus vähemalt Tartus sai 1988-89 aastast mängida arvutimänge 1 rubla 10 minutit. Teenindusmajas olid ZX Spectrumid, millele laeti mänge Radiotehnika kassettdeckist (soov mängu vahetuseks läks eelmainitud hinna sisse ja ca. 40 kilobaiti jõudis makist arvutisse 4-5 minutiga) ning Atari 2600, mille sisseehitatud lihtsaid mänge sai ise hetkega vahetada (enamasti mängiti "River Raid"-i). Erinevates kohtades võisid olla samad lemmikud, kuid teenindusmajast on meelde jäänud "Saboteur", "Wec Le Mans", "Auf Widersen Monty". Gildi tänaval asuvasse nõukaaegsesse "mängude tuppa" olid leidnud tee samuti ZX Spectrumid ja enamuse lemmikuid nimetades "Target Renegade", "Airwolf" ja "Bomb Jack". Küütri tänval avati nii 1991? Atari (500?) arvutitega mängudetuba.\nNii 1989 aastal oli olukord umbes selline - keskmine inimene teenis 180-200 rubla kuus ja eelmainitud ZX Spectrumi kloon(e. koopia) maksis 1200. Et talle mänge sööta, oli minimaalselt vaja 120+ rubla maksvat kassettmakki.


VIDEO | Kaja Kallas: vaktsineerimisplaan on pidevas muutumises | Õhtuleht\nVIDEO | Kaja Kallas: vaktsineerimisplaan on pidevas muutumises (34)\nRiigikogu liige Indrek Saar uuris infotunnis peaminister Kaja Kallaselt, millal ja millisel kujul valmib plaan koroonaviiruse nakatumiskõvera murdmiseks.\nPeaminister ütles vastuses, et valitsusel on nii lühike plaan kui ka pikem plaan. Valitsus järgib tema sõnul lühikest perspektiivi ehk seda, mis puudutab järgmist nädalat, kuid iga kahe nädala tagant vaadatakse üle ka suurem plaan. „Praegu me sihime seda, et saada nakatumise numbrit 500 peale. Aga me ei liigu selles suunas, et seda 500 peale saada,“ ütles Kallas.\nPeaminister rääkis küsimustele vastates ka sellest, et nakatumise numbrid on minemas hullemaks ja olukord pole sugugi hea. Ta ütles, et halb on see, et inimeste ohutaju on alla läinud ja nad ei taju, et oht oleks nii suur.\nKaja Kallas lisas, et valitsus arutab tervisekriisi küsimust igal nädalal kaks korda ja märkis, et maailma praktika näitab, et piirangud mõjuvad ainult siis, kui kõik täielikult kinni panna. Kallase sõnul on piirangutel aga ka teine pool ja selleks on nähtamatud ohvrid – näiteks need, kes kaotavad töö või kellel on vaimse tervise häired. Kui piiranguid lõdvendada, lähevad nakatumise numbrid peaministri sõnul taas üles ja just sellepärast, et inimesed ei käitu vastutustundlikult.\nPeaminister Kaja Kallas vastas ka Martin Helme küsimusele eelarve, Urmas Reinsalu ja Raivo Tamme küsimustele Eesti välispoliitika, Helle-Moonika Helme küsimusele sidusa ühiskonna ja praeguse valitsuse mainekujunduse, Kert Kingo küsimusele õigusriigi ning Kalvi Kõva küsimusele haridustöötajate vaktsineerimise kohta.\nMajandus- ja taristuminister Taavi Aas vastas Priit Sibula küsimusele erasektori ja riigi koostöö kohta.\nMaaeluminister Urmas Kruuse vastas Ivari Padari küsimusele 12 miljoni eurose erakorralise toetuse kasutamisest ja Jevgeni Ossinovski küsimusele karusloomafarmide keelustamise ajakavast.


VIDEO | Tuntud bussifirma buss põrutas kahe järjestikkuse punase tule alt läbi - Delfi\nVIDEO | Tuntud bussifirma buss põrutas kahe järjestikkuse punase tule alt läbi\nBussifirma juht: väga kahetsusväärne tegu, mida ei saa aktsepteerida\nDelfi lugeja püüdis kaamerasse liiklushuligaanist bussijuhi, kes eirab Tallinnas tiheda liiklussõlme lähistel mitte üht, vaid kaht järjestikkust punast foorituld. Bussifirma MK Autobuss vabandab, kuid bussijuhti vallandama ega asjaolusid täpsustama ei kiirusta.\nIntsident jäädvustati 5. augustil Tallinnas, tipptunni-aegsel Pärnu maanteel. Videost nähtub, kuidas bussifirma MK Autobuss kirjadega väikebuss eirab täielikult kahte järjestikkust keelavat foorituld, esimese puhul jääb napilt puudu kokkupõrkest Järvevana tee poole pöörava sõidukiga. "Videost näha millise bussifirmaga ei soovita sõita. Lihtsalt jõhkralt eiratakse punast tuld ja seda kaks korda järjest!" kirjutab video saatnud hämmeldunud lugeja.\n"Väga kahetsusväärne tegu juhi poolt mida ei saa kuidagi aktsepteerida," sõnas video peale Aktsiaselts MK Autobuss omanik ja juhatuse liige Margus Korka.\nKa MK Autobussi veokorraldaja Tair Tederi sõnul ei ole selline liikluskäitumine ühele ühistranspordifirmale kohane. "Väga kahetsusväärne, et selline juhtum on toimunud ja vabandame."\nTeder kommenteerib, et liiklusreegleid eiranud bussijuht saab võimaluse videosalvestisega tutvuda ning tal lastakse kirjutada seletuskiri. Seletuskirja põhjal otsustatakse, milliseid distsiplineerivaid sanktsioone tema suhtes rakendatakse. Meenutuseks: kui MK Autobussi sõsarfirma, samuti Margus Korka juhitud M. K. Reis-X OÜ bussijuht paistis mõne aasta eest silma pooltki mitte nii ohtliku, kuid väga küsitava käitumisega, vallandati ta koheselt.\nKas ohtlikke manöövreid sooritanud buss vedas reisijaid?\nBussifirma veokorraldaja Tair Teder ütleb, et videos nähtud buss oli oma sõidu lõpetanud. Küll aga ei välista ta, et bussi pardal võisid viibida kliendid, keda bussijuht veel lõpp-peatuse järgselt transportis. Konkreetset vastust, kas bussi pardal viibis peale bussijuhi veel kedagi, Teder ei anna - see selguvat pärast bussijuhilt seletuste pärimist.\nKuna tegu oli tellimussõiduga, keeldub bussifirma konfidentsiaalsusele rõhudes mainimast, kust kuhu ja mis graafiku alusel väikebuss teel oli. Seetõttu on raske kontrollida, kas bussijuht sooritas ohtlikke manöövreid oma "vabast ajast" või seadis käitumisega ohtu ka bussifirma teenuseid kasutanud kliente.\nMK Autobuss AS on 1992. aastal asutatud reisijateveoga tegelev ettevõte, mis teenindab lisaks tellimusvedudega ka mitut kommertsliini. Firma marsruutide hulka kuuluvad muuseas mitu Tallinn-Narva ja Tallinn-Võru liini ning enam kui tosin liini Pärnu maakonnas.


Plektrum mõtiskleb elu üle - Sekretar\nPlektrum mõtiskleb elu üle\nÜheksandat aastat toimuv Tallinna-keskne elektroonilise kultuuri festival Plektrum täidab kümne päeva jooksul terve linna, olles tänavu suurem kui varasematel aastatel. Festivali alapealkiri on “Elu?”, mis on järg viimaste aastate programmide pealkirjadele “Kas sa elad reaalsuses?” ja “Kas sa armastaksid robotit?”\n“Teemad on välja töötatud just praeguse kultuuriruumi valukohtadest lähtuvalt. Festivali missioon on mitte heietada, mis on halvasti, vaid hoiatada selle eest, mis toimub tegelikult meie elukeskkonnas. Samuti püüame tunnetada, mis saab 50 aasta pärast. Just seetõttu on meil tugev seminariprogramm “Mõttemasin”, kus tänavu astuvad lavale Joe Davis ja Alan N. Shapiro USAst, kes esitavad väljakutseid tulevikubioloogia arengule ja tulevikutehnoloogiatele,” valgustas festivali peakuraator Marge Paas.\nPõhjust festivali mahtu suurendada ja mitmekesistada on kasvatanud Tallinna kultuuripealinnaks olemise staatus – tekkis vajadus ürituse järele, mis ühendaks endas uusi meediume.\n“Tänavu on Plektrumil palju muusikat, mille võib peamiselt liigitada elektroonilise muusika valdkonda. Seda toetab juba kolmandat aastat järjest nüüdisklassika- ja multimeediaetenduste programm. Toimub ka suur klubiöö, et kogu ürituste maratonile korralik finiš tagada,” kirjeldas Paas toimuvat.\n“Meil toimub alati avalikke üritusi, kuhu võivad tulla kõik huvilised. Kel soovi, need saavad kindlasti kaasatud. Oleme teinud jalgrataste aktsiooni, et linna jalgrattateede loomist kaardistada ja rattaliiklust propageerida. Eelmisel aastal korraldasime tehnojäätmete kogumise, et inimesed saaksid ära anda oma seisma jäänud tehnikajuppe, seadmeid, kaableid jms. Sel aastal kaardistab festival Eesti mälu,” rääkis Paas.\n08.–18.09 Tallinna erinevais paigus\nLisainfo ja programm: www.plektrumfestival.ee\n09.09 kl 14 Reinhard Flenderi (GER) meistriklass Georg Otsa nim Tallinna Muusikakoolis. Sissepääs tasuta.\n10.09 kl 19 kontsert “Egress” Kanuti gildi saalis. Pilet: 7–10 €.\n11.09 kl 15 õpikoda “Kuidas luua elu” Kanuti gildi saalis; kl 19 seminariprogramm “Mõttemasin”, räägib geeniteadlane Joe Davis. Sissepääs tasuta.\n13.09 kl 21 dokumentaalfilm “Tiksudes nullini” Kanuti gildi saalis. Sissepääs tasuta.\n15.09 kl 19 seminariprogramm “Mõttemasin” ja ööülikool Kanuti gildi saalis. Sissepääs tasuta.


⓵ Koerte koolitus\nLiisi @ 12: Kas kutsikatele suurtele tõugudele, (3 elukuust 6 elukuuni) on ka veel koolitusi tulemas või kui lennuväljad keegi on koha ära ütleb oleks võimalik asmele registreerida? Kursusel tutvume sõnakuulelikkuse kui koeraspordi alaga ja õpime esimesi kuulekuse käsklusi. Kodulehte puudutavate küsimuste ja ettepanekutega palume pörduda webmasterite poole. Sooviksime tulla oma 4 kuuse jack russell terjeriga koertekooli. Ava täisvaade, fCI ja välismaa kennelliidud, suuremad katuseorganisatsioonid: Lähiriikide kennelorganisatsioonid. Shall I just keep my eyes open for any changes? Koertekoolitus, koerte koolitus, anneli ja koertesõbrad\nBox: 65526, võru vald, võrumaa. Eniola akinkuotu, abuja The acting Chairman of the Economic and Financial Crimes Commission,. Ilu sõnum 2017 sügis i, ilu sõnum 2018 kevad. Mügikuulutused - eesti kennelliit Fci ja välismaa kennelliidud - eesti kennelliit\nmuutuvad vahel eriskummaliselt. Detsembril kell 19 Rahvusraamatukogus Alkeemia akadeemias koos.\nDoktor jaani n uanded ja kommentaarid n uanded\nSelle asemel kasutatalse üleliigne proteiin energia tootmiseks või see ladestub rasvana. Võrutuse järel iga kutsika toitumise vajadus sõltub selle vanusest, tõust ja üksikutest tegijatest. Jane peegel @ puhastamine 02: Tere sooviks tulla teie juurde koolitusele om berniga ta saab kohe aastaseks. Soovime tulla kutsikakooli 3-6 kuuste gruppi. Tiina @ 16: Kas.08 segagrupp on täis või ei saa lihtsalt sinna veel registreerida? Tere tulemast Eesti saksa lambakoerte Ühingu kodulehele! Kasvava koera toitumisest eesti retriiverite tõuühing\nArstide sõnul on sellel haigusel «meditsiiniliselt seletamatud sümptomid ».\nEttevõte tooted Uudised Tasub teada šokolaadipoed Retseptid maiasmoka kohvik retseptid Kontakt.\nChi kung e qi gong on hiina energiavõimlemine koos hingamisharjutuste ja meditatsiooniga.\nDrivelan ultra hind kommentaare koosseis\nForselius Bowling - eeden. Autor: Uido Truija kui palju laevu v ljus merele, kui palju h vastij tu ja j llen gemise pisaraid.\nEve @ 16: Helen, koerus klubi on uutes ruumides alates oktoobrist. Antud gruppi ootame kutsikakooli läbinud koeri. Eleri @ 14: Kss frisbee trenne on ka lähiajal plaanis? Sellepärast ei ole mõistlik söta neid koeri selles kasvueas üle. Ilma selleta ju teie muudesse trennidesse ei võeta :-( kati @ 23: Kas oktoobris on ka suurte koerte kutsikakooli algamas Terje @ 22: Olen võhik, kas hiina harjaskoera (ilma tõutunnistuseta) kutsikas kvalifitseerub väikeste või keskmiste koerte gruppi? Kas teil on lähitulevikus algamas algajatele mõeldud sk koolitusi?\nHind 127.00 eur vaata vellend lisaks. Keha puhastamine : eest ja vastu\nFunBowlingu 10-rajaline bowlingusaal firma amf seadmetega on suurim omasugune lõuna-eestis. Kas teised näevad mind samasugusena nagu näen mina ise?\nEi, ma veel ei ole sünnitama läinud. Kuidas teha eesnärme massaaž\nFunBowling is one of the biggest bowling alleys in south Estonia with 10 lanes and amf equipment. Aku pinge 36 v max lögienergia 3,2 j puuri ø betoonis lökpuuridega 4-28. Ilu sõnumi messil, mis toimub 12-14.05. Eesti tarbijakaitseamet, eesti ja soome euroopa liidu (EL) tarbija nõustamiskeskused (European Consumer Centres soome. Gastroenteroloogia on valdkond, mis tegeleb seedetrakti probleemidega. Eratund sobib eelkõige neile, kes muutliku graafiku tõttu ei saa grupitundidest alati osa võtta, kes soovivad intensiivset.\nInglite aeg - inglite aja laulud: Mina ise - tv3 Play parim viis\nHagopa , Fri, February, 09, 2018\nChi kung e qi gong on hiina energiavõimlemine koos hingamisharjutuste ja meditatsiooniga. See on üks kaheksast hiina tervisekunstist - traditsiooniline asendite.\nOrusex , Fri, February, 09, 2018\nToitumisel on väga oluline tähendus noorte koerte normaalse kasvu ja arengu jaoks. Hoolikas toiduvaliku tegemine jub päris varases eas annab kutsikale valmisoleku. Aastalõpuseminar pereõdedele (valuravi koolitus õdedele) Maht 8 tundi.oktoobril 2018 Sillamäel (vene keeles).\nTejyc , Fri, February, 09, 2018\nOktoobril 2018 Narvas (vene keeles). Customize language setup and settings for.\nKojob , Fri, February, 09, 2018\nIlumess Ilu sõnum algab juba homme — vaata, millega aasta suurim ilusündmus seekord üllatab! Eesnärme massaaži või massaaži eesnäre, aitab haiguste, eesnärme aktiveerib füsioloogilisi protsesse, suurendab organismi immuunsust.\nUlaryd , Fri, February, 09, 2018\nAastalõpuseminar pereõdedele (valuravi koolitus õdedele) Maht 8 tundi.oktoobril 2018 Sillamäel (vene keeles). Aasta läbi külmunud pinnasekiht.


Millised on Sinu eelised kinnisvara müügis, kui võtad appi hea maakleri? - Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nTihti tekib inimestel küsimus, et miks ma peaksin oma kinnisvara müügis maakleri abi kasutama. Toon välja põhilised aspektid, mida kinnisvaramaakler objekti müümisel või üüri vahendamisel teeb, et protsess kiiresti ja sujuvalt kulgeks.\nKui oled usaldanud oma kinnisvara müügi maaklerile, esindab maakler just Sinu huve! Üks neist huvidest on müüa Sinu kui omaniku kinnisvara just Sulle parimatel tingimustel.\nMaakler nõustab omanikku müügihinna kujundamisel ning selgitab müüjale turusituatsiooni. Maakler suhtleb hindajatega, vaatab hetkepakkumisi samas piirkonnas sarnastest objektidest ning peab nõu kolleegidega, kes on sealses piirkonnas kinnisvara müünud. Kuna meie hindajad on väga hästi turuolukorraga kursis, siis oskavad nad väärtuslikku nõu anda maaklerile objekti turuanalüüsi osas. Tänu kogu sellele infole suudame kujundada parima võimaliku müügihinna.\nKinnisvaramaakler teeb esmakohtumisel vara ülevaatuse ning kontrollib dokumentatsiooni. Oma kinnisvara ise müües ei pruugi omanik selle peale tulla, et niisugust kontrolli teha, kuid tegelikkuses on eriti oluline, sest tehingusse jõudmisel dokumentatsioon korras oleks, vastasel juhul tehingu aeg viibib.\nKoostöös maakleriga on objekti turundamise võimalus suurem. Kui tavaisik lisab kuulutuse üldjuhul vaid mõne kinnisvaraportaali kodulehele, siis kinnisvarabürooga koostööd tehes, on Sinu võimalused jõuda rohkemate inimesteni suuremad. Kuulutusi lisame mitmesse erinevasse kinnisvaraportaali ja ka sotsiaalmeediasse, näiteks meie büroo Facebooki seinale (kus on üle 10 000 jälgija), Facebooki gruppidesse ning vastavalt vajadusele pakume ka Facebookis/Instagramis võimendatud reklaami. Muidugi läheb objekt üles ka meie Domuse kodulehele, mida külastab iga kuu ca 30 000 – 50 000 inimest. Turundades objekti kinnisvaraportaalides, lisame kuulutusele erinevaid tasemeteenuseid ja reklaame, et Sinu objekt teiste ees esile tõsta.\nEt Sinu kinnisvara atraktiivne oleks ja potentsiaalsele ostjale huvi tekitaks, teeme objektist parimad fotod. Maakleritel on mitmeid professionaalseid kinnisvarafotograafe, kellega koostööd tehes saavutame kvaliteetsed ja pilkupüüdvad pildid. Just see on müügi alustalaks, sest head fotod püüavad rohkelt tähelepanu. Hea pilt müüb!\nKuna on aeg kallis, siis maakleri tööks on see koorem omanikult maha võtta. Kinnisvaramaakleri igapäevaülesanneteks on objekti näitamine ja tutvustamine potentsiaalsetele ostjatele igal ajahetkel, nii hommikul kui ka õhtul, aga vajadusel ka nädalavahetusel. Kiire elutempoga inimesele oleks see üks suur lisakohustus ja aja röövija ning mis saaks olla parem, kui keegi, kes teeb selle töö Sinu eest ära.\nMeie kinnisvarabürool on lai kontaktide võrgustik ja teeme tihedat koostööd ka kolleegidega. Nimelt oleme kursis töökaaslaste portfellis olevate objektidega ning kui kellelgi tekib ostuhuvilisest klient, saame teda suunata objektiga tegeleva maakleri poole. Pidev ristimüük on hea selleks, et leiaksime Sinu objektile kiiresti ostuhuvilisest kliendi. Jällegi asi, mis kiirendab müügiprotsessi ja on suureks eeliseks maaklerteenuse kasutamise puhul.\nMaakler on Sulle toeks nii tehingu ajal kui ka objekti üleandmisel. Notarisse mineku päev on paljude klientide jaoks väga ärev ja pingeline. “Kas kõik ikka sujub, kas kõik dokumendid on korras, kas vastaspool tuleb ikka kohale, aga mis siis, kui… jne,” need on põhilised küsimused, mida maaklerid pidevalt kuulevad. Meie ülesandeks ongi need pinged müüjalt ja ostjalt maha võtta ning muuta see päev toredaks mõlema osapoole jaoks. Maakler koostab notarimemo enne tehingut ning pärast tehingut toimuvaks üleandmiseks üleandmis-vastuvõtmisakti. Kõike seda selleks, et kogu protsess oleks meeldiv ja pingevaba mõlemale osapoolele.\nMeeldivaid koostöid! #koosonlihtsam