KKK | Northeo\nKuidas ma oma tellimuse eest maksta saan?\nEnda tellimuse eest saad maksta pangaülekandega. Ülekande info leiad pärast ostu sooritamist tellimuse kinnituse lehel ning saadame detailid ka Sulle e-mailile. Välismaalt tellides saame pakkuda ka PayPali kaudu maksmise võimalust, selleks võta meiega palun ühendust.\nNortheo e-poest tellimust sooritades on Sul võimalik valida järgnevate transpordi variantide vahel:\nSmartPOST pakiautomaat (3€)\nTartu Lõunakeskuse CollectNet (ilma saatmiskuluta)\nKui Sinu ostukorvis on toode, mis on laos kohe olemas, paneme selle Sinu poole teele hiljemalt kahe tööpäeva jooksul pärast makse laekumist ning tellimus jõuab sinuni keskmiselt 2-5 päeva jooksul.\nKui Sinu ostukorvis on tellimuse alusel valmistatav toode, saab Sinu tellimus valmis hiljemalt 14 päeva jooksul pärast makse laekumist ning postitame selle hiljemalt järgmisel tööpäeval.\nPalun pane tähele, et kui Sinu ostukorvis on nii laos kohe olemas kui ka tellitavaid tooteid, saadame Sinu tellimuse välja ühe pakina alles siis, kui ka tellitav toode on valmis saanud. Kui soovid laos olevat toodet kiiremini kätte saada, palume sul teha kaks eraldi tellimust.\nMa ei leidnud tootevalikust endale sobivat dekoratsiooni, kas on võimalik tellida tooteid endale meelepärases värvikombinatsioonis või suuruses?\nMuidugi! Oleme igati avatud eritellimustele, olgu selleks siis erinev värvilahendus, motiiv või hoopis täiesti uue disainiga toode. Meie soov on, et saaksid täpselt sellise sisustuselemendi nagu soovid. Selleks palun võta meiega ühendust, et saaksime tellimuse detailides täpsemalt kokku leppida.\nSoovin sooritada ostu Northeo veebipoest, kuid ei ela Eestis. Kas saadate tellimusi ka mujale?\nJah, meie tooteid võib lisaks Eestile leida ka juba mõne teise Euroopa riigi kodust ning Ameerika Ühendriikidestki. Kui soovid tellimust teha väljaspool Eestit, võta meiega palun ühendust, et täpsustada tellimuse saatmiskulud ning makseviis.\nLisainfo leiad meie tellimisinfo lehelt. Küsimuste korral võta meiega palun ühendust info@northeo.ee.


Haigekassast raha kui summa aastas 300\nauto24.ee - Foorum » Kindlustus » Kindlustusmakse.\nSumma aastas haigekassast\nAdd: lovema35 - Date: 2021-04-25 04:29:32 - Views: 2707 - Clicks: 2615\nTegelik pilt on siiski märksa mitmekesisem. . Zen1–Zen3. Olen juba terve aasta pidanud enam-vähem täpset arvestust kõigi pere kulude kohta, kassid eraldi, auto eraldi, no üsna täpselt. Rõõmu valmistab laenusummade valik – alates 300 kuni 10 000 euroni – see võimaldab laenu võtta nii palju kui tõesti vajate. Sõltuvalt pangast laekub raha laenusaaja arvelduskontole samal päeval või järgmisel pangapäeval pärast laenusumma väljamaksmist. RAHA AJAVÄÄRTUS I – (2. KANTUD KULU (arvel oleva summa järgi,. Aastas kulub diiselmootoriga auto peale 0,5x + 12. . See on minu raha, teen, mis. • Paar korda aastas fondiinvestor keskmine tootlus 19. Kui aga nende tegevjuht vahistati järeletehtud jalgpallisärkide müümise eest ning firma kaotas aastaga miljard eurot, siis suure tõenäosusega aktsia hind langeb. Reeglina on tagatiseta kiirlaenu taotlemine kiirem, kui mõne muu laenu taotlemine. Kui Hansapank oma nime. Aastal sai rohkem kuiinimest tänu täiendavale ravimihüvitisele oma retseptiravimid kätte oluliselt soodsamalt. Kui suureks kasvab 15. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nAasta seisuga jäävad Eestis saadaval olevad väikelaenuna pakutavad laenusummad erinevate laenudandjate poolt vahemikkueurot. See summa kahvatub aga Norra riikliku postifirma uue nime ja brändi kampaania kõrval, mille hinnaks kujunes. . Kui säästad 30 aastat järjest igal aastal 1200 eurot ja hoiad seda summat arvelduskontol, saad sa summaks 36 000 eurot. Statistikaamet, 09. 3) kui summa ületab aastas 300 eurot, hüvitatakse 300 eurot ületavast osast 90% Näiteks kui inimene on kulutanud ravimitele 250 eurot, siis saab ta haigekassalt 75 eurot soodustust. Aastaga. Intress 2 - 17. Refinantseerimine, detailid, laen ja liising, eraklient, erial. Tähelepanu, tegemist on finantsteenusega! Sinul on raha täna II samba kontol. Aastal valmis ei saa ning toetusele ei kvalifitseeru, tagastab Sunmill investorite raha täies ulatuses. Kui oled juba väiksema summa säästmisega harjunud, siis suurenda säästmiseks mõeldud summat. See raha on täna sinu II samba fondis ja moodustab enamuse sellest 19 500€ suurusest summast. 300 aastas on jah odavaim pakkumine mul. Leping on tähtajatu ning krediidi kulukuse määr, tagasimaksete summa ja kogusumma võivad olla suuremad, kui tagastamine toimub pikema aja jooksul. Arvutame, kui palju kulub raha diislile 1 km läbimisel: Prognoosi kohaselt sõidab Roman aastas x km. Pikhofi kinnitusel tahetakse aga summat märkimisväärselt suurendada. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nMärtsil on aasta lõpuks intressi kogunenud. Lõpuks on summa 1000+80=1080 eurot, teisel aastal arvestatakse intressitulu juba selle summa. 20. Summa:eurot. Õppeinvesteeringu summa: kuni 100% õppemaksust, aga mitte vähem kui 300 €/semester; Tagasimakse periood: kuni 60. Olgu siis tegu uue või kasutatud autoga, enamasti vajatakse sõiduki soetamiseks autolaenu. Väikelaen Summa€ Tagasimakseperiood kuni 5 aastat Intress kuni 23% aastas Näidis laenupakkumisest Laenusumma 500€, periood 6 kuud, kuumakse 90,26€, fikseeritud aastane intress 23%, KKM 46,71%, lepingutasu 15€, tagasimaksete summa 541,56€ ning kogusumma 556,56. 50 eurot kuus, mis sisaldub kuumakses Laenusumma mida saame Sinule pakkuda, sõltub Sinu igakuisest sissetulekust ja kohustustest. Üle 300 euro ulatuvate kulutuste puhul hüvitab haigekassa 90% ravimist. Kui su pensionisambas on 30 000 eurot ja sa maksad 1% haldustasu, siis aastas läheb pangale 300 eurot. Väikelaenu saame Sulle pakkuda, kui:. Endale sobiva osamakse suuruse saad valida sõlmides lepingu perioodile kuni 60 kuud. Õppeinvesteeringu tingimused. Kui 1/7 selles moodustavad aknad, siis soojuskulu läbi piirete on ligikaudu järgmine: aknad 14 x 300 = 4200 kWh aastas seinad 86 x 100 = 8600 kWh aasta lagi 100 x 80 = 8000 kWh aastas Kokku 20 800 kWh aastas Elektrikütte korral kuluks sellise maja peremehel. Kasutatud summa maksad tagasi 3 kuu jooksul 3 võrdses osas või korraga – kuidas ise soovid. Sa saad oma raha kaitsta, kui määrad endale sobilikud kasutuslimiidid. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nNäiteks 5000€ laenu puhul 5 aastaks fikseeritud intressiga 15,9%, lepingutasuga 5% ja igakuise laenuhaldustasuga 2,9€ on krediidi kulukuse määr 20,98%, laenu kogusumma ja tagasimaksete summa. Nii Pealtnägija kui muu ajakirjandus on teinud palju lugusid, kuidas kergeusklikud saadavad petiste osava jutu peale raha seitsme mäe ja mere taha. Keskmiselt 40€ kuus, kui aasta lõikes võtta. Kui säästad 30 aastat järjest igal aastal 1200 eurot ja hoiad seda summat arvelduskontol, saad sa summaks 36 000 eurot. Kokkuvõttes siis suurt vahet pole. Arvutame, kui palju kulub raha diislile 1 km läbimisel: Prognoosi kohaselt sõidab Roman aastas x km. Säästmine on hea, aga investeerimine võib olla veel parem. Aasta jooksul 18. Sissemakset pole vaja, saab laenu ilma selleta. Alates. Ei pea, aga kui alles alustad ja tahad varbad märjaks saada ning vanemate raha meemiaktsiate optsioonide peale raisata ei ole, siis tasub alustada konservatiivselt. Kui arvestada praeguseid hindu, siis tegelikult maksad ühe nutitelefoni eest kokku 12 474 dollarit (ligi 11 000 eurot). Investeeritav summa ei pea olema 300 eurot, vaid see sõltub puhtalt igaühe võimalustest. Aastas kulub bensiinimootoriga auto peale 0,7935x + 12. Kuni 100 eurot kalendrikuus tasuta 5%, kui summa ületa 100 eurot 3. Tüüpilise laenu näide: Näiteks 2200-eurose väikelaenu summa puhul viieks aastaks fikseeritud intressiga 16,9%, lepingutasuga 45 eurot ja igakuise haldustasuga 1,5 eurot on krediidi kulukuse määr 21,16%, igakuine laenu tagasimakse 56,46 eurot, laenu tagasimaksete summa 3387,60 eurot ning Sinu poolt makstav kogusumma 3522,60 eurot. Prognoosi kohaselt sõidab Roman aastas x km. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nKui teil on tugev soov tähtajaga hoiuse avamiseks, nii et ärge “kiusatus” kasutada hoiule raha, see on targem panna kõrvale veidi raha enne – suurem summa tagatisraha paned, seda suurem on teenitud tulu. Kui tingimused sobivad, siis lepingu saab allkirjastada samuti veebis ID-kaardiga või Mobiil-ID-ga ilma kodust lahkumata. 0,5% haldustasuga aga poole vähem ehk 150 eurot. - MT101 alusel konto kasutamise tasu 25 eurot kuus või 300 eurot aastas. Seda on enam kui. Kui arvestust pidama hakkasin poleks iialgi uskunud kui palju ikkagi kokku kõigele kulub, ma ausalt öeldes imestasin, et üldse nii suure summa. Aastas. Üle 300 euro ulatuvate kulutuste puhul hüvitab haigekassa 90 protsenti ravimist. Kui eelnevat juttu rahas väljendada, siis tähendab see seda: Pangalaen 300. Bigbank väikelaenu taotluse esitamiseks peab olema puhta krediidiajalooga vähemalt 20-aastane ja minimaalse netosissetuleku (palk, pension, toetus vms. · Ja lõpliku summadollarit) puhul on juurde arvestatud keskmine tootlus, mida sa teeniks selle raha investeerimisel eluaastatel 18–78. Aastal Swedbankiks muutis, läks see vahetus maksma umbes 10 miljonit eurot ja ilmselt ei ole põhjust arvata, et pankurid sedalaadi asjades raha lugeda ei mõista. Igaljuhul negatiivne investeering, mis viib taskust raha välja. Summa Alates 3 000. Nädal) - LAHENDUSED Lihtintress 1. Laen€, periood 3-84 kuud, intress 9,9-27,9%, krediidi kulukuse määr 16,3-48,1%. Välja laenates investeeringult tootlust intressimääraga enam kui 15%. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nAasta jooksul 10 000 euro suurune300 aastas on jah odavaim pakkumine mul. Kui tagastate kasutatud krediidilimiidi iga kuu viimasel päeval, siis kasutatud summalt intressi ei arvestata. €. Kui sa teeksid OÜ, saaksid oma vabakutselise tasu sisse kasseeria arvete alusel ja endale palka maksma hakata, sa ei pea teenima miinimumsotsiaalmaksu kokku, sa võid igakuiselt maha aervestada nii suure summa, et sul haigekassa kehtiks. Allikas: Rahageenius. Summa võib ületada lausa viie tuhande euro piiri, olenevalt sellest, kui mitu korda sa kasutasid õppelaenu võtmise võimalust. Kui laenusaaja soovib laenusumma või selle osa tagastada HLÜ-le ennetähtaegselt, peab laenusaaja maksma HLÜ-le ennetähtaegse tagastamise tasu, mille suurus on võrdne tagastatavalt laenusummalt või selle osalt tagastamise päeval kehtiva laenulepingujärgse intressimäära alusel arvutatud. Aastalmiljonit krooni, mis on samas suurusjärgus. See on natukene rohkem kui 316 Eesti. Aastal ligi 300 miljonit Norra. 2) kui summa on aastas 100–300 eurot, hüvitatakse 100 eurot ületavast osast 50% 3) kui summa ületab aastas 300 eurot, hüvitatakse 300 eurot ületavast osast 90%. Kui palju see maksab? 2) Teeme arvutused diiselmootori kohta. Tegelik elu on siiski selline, et see raha jääb inimestele kätte ja tuleb ostudena uuesti ringlusse, seega 15% antud maksualanduse tulemusena inimestele kätte jäänud. 2. Õigeaegselt tagasimakstud summa pealt on intress 0% ehk maksad tagasi täpselt sama palju, kui taotlesid. 4962,58 krooni. Haigekassast raha kui summa aastas 300\n000 + intressid 117. «Kummaline on see, et perearstid teenivad seda enam, mida vähem tervishoiuteenust osutavad ehk selleks haigekassast eraldatud raha ära kasutavad,» osutas Tallinna tervishoiuameti. Kosmeetika (ripsmekas 3 x aastas, huulepulk, jumestuskreem, puuder 2x aastas, kulmupliiats 1x aastas, näokreem 4 x aastas, juuksehooldusvahendid 3x aastas), see teeb ca 15€ kuus Riided-jalatsid väga kaootiliselt, mõni kuu 200€, mõni kuu 0-30€, aastas ehk 300 või nii. See on väga suur erinevus krediidikonto ja tagatiseta laenu vahel. Laenu ennetähtaegne tagastamine. Aastal, kui hakkasin oma ravimi jaoks raha taotlema, maksis haigekassa ülikallite ravimite kompenseerimisel 120 000–2,3 miljonit krooni aastas ühe inimese kohta. Juba varem on teada, et paljud lapsevanemad ruttasid lastele kontosid looma, ent tuleb välja, et aasta viimase kolme kuuga maksti sisse ka palju pensioniraha. Laenuvõtjad, enamasti esmakordsed autoomanikud, ei arvesta, et autoga kaasneb ka muid kulusid. Nad müüvad seda. Ei olegi tulus omada. Makse- ja e-raha asutuste kontode haldamise kuutasueurot 5. Kanna säästmiseks mõeldud summa kohe peale sissetuleku laekumist spetsiaalselt kogumiseks mõeldud kontole. 0,5% haldustasuga aga poole vähem ehk 150 eurot. Hobilaen - Vabadus tegeleda ka kulukamate ja rohkem raha nõudvate hobidega, kui selleks on õige hetk. Tagatiseta laen on tavaliselt riskivabam, kui tagatisega laen. Kui varasem kogemus investeerimisega puudub, võib esmapilgul tunduda, et tegemist on keerulise ja heitliku maailmaga, kuid tegelikult ei pea seda pelgama. Eesmärgiga luuariigieelarvest lihtne pilt, mis võimaldab näha, kui palju riigil ühe aasta jooksul raha kasutada on, mis tuluallikatest eelarve koosneb ja milleks seda kulutatakse. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nLaen on aga vaid üks osa võrrandist. . Samas võib väike summa (eriti intressivaba laenu korral) tekitada ka ahvatlusi – summa on ju siiski üsna väike ning vahel võib olla ahvatlev kasutada. Docx from ECON 0001 at Tallinn Technical University. Internetikaubandus on tõusuteel ja miski ei suuda sellele vastu seista. Mis ma kokku sain? See tähendab, et Eestis on keegi, kelle ravimid lähevad aastas. Laen€, periood 3-84 kuud, intress 9,9-27,9%, krediidi kulukuse määr 16,3-48,1%. Igas kvartalis säästetakse 300 EUR 0 €€€€€€€€€Kasvukonto omaniku vanus Väärtus (pärast kulusid) Väärtus (ilma reinvest. Haigekassast raha kui summa aastas 300\nHooaja töö marjakorjajatele.\nAmazon eu sàrl location.\nRiigikogu juhtimine struktuur ja töö.\nBw pank blz.\nAprilli töö päevad.\nBest forex for beginners.\nAbitöötaja ehituses töö.\nemail: [email protected] - phone:(280) 495-4993 x 9959\nLasteaed vikerkaar keila töö - Online plywood\n-> Bmx müük\nHaigekassast raha kui summa aastas 300 - Canon powershot\nKondiiter- pagar töö pärnus - Mängija


.jazzino.: Kaera clafoutis' kirssidega\nKui tavaliselt tehakse clafoutis' nisujahuga, nagu tavalised pannkoogid, siis minu oma on täistera kaerajahust. Tehakse ju nn päris pannkooke ka kõiksugu eri jahudega, miks siis ahjupannkook kuidagi halvem peaks olema?\nKõige traditsioonilisem clafoutis' valmistatakse just kirssidega, kuigi retsepte leiab ka kõiksugu muude marjade-puuviljadega. Kirsside hapukus magusas pannkoogitaignas - ideaalne kooslus! Ja kuigi paljud retseptid näevad ette kirsikivide kirssidest eemaldamist, siis minu omas jäetakse kivid sisse. Nii palju kui ma ise Prantsusmaal eri vanaemade ja tädide köökides clafoutis'sid olen proovinud, olid pea kõigis kirsikivid sees - see näitab, et tegu on ikka värskete just oma aiast korjatud kirssidega. Talvel, kui omi võtta ei ole, tehakse clafoutis'd kompotikirssidest, kus marjad juba kondistet. Kividega hammaste murdmist ei tasu karta, need saab süües kenasti ülejäänud koogist välja võtta ning omamoodi hasart tekib siis, kui maiustajad saavad pärast oma taldrikuäärtel kõrguvaid kivihunnikuid mõõta.\nMuide, rääkides ühisest mõtlemisest või äkki saab seda lausa trendiks kutsuda? Tundub, et pea kõik toidublogijad üle maailma on viimastel nädalatel clafoutis' lainel olnud. Ja kuigi võib tunduda, et küll tuli ühel idee ning teised võtavad šnitti, siis ma arvan, et loodus teeb siin lihtsalt oma töö. Kui ma vanemate aias viltkirsi lookas oksi nägin, ei olnud isegi mingit muud mõtet, mida nendega (pärast mõne oksa kohe tühjaks söömist) teha tuleks.\nSulata 1 supilusikatäis võid ning vispelda juurde munad, piim, suhkur ja sool. Lisa vispeldamist jätkates ka jahu. Jäta tainas seniks, kuniks aiast kirsse korjad, paisuma. Määri vorm korralikult võiga, vala tainas vormi ning puista peale kirsid. Küpseta 200 kraadi juures pöördõhuga umbes 25 minutit, kuni clafoutis' on pealt helekuldne ning keskelt küps. Veidi võib ta ka võdiseda - kirsid annavad mahla välja ning tainas muutub selle võrra vedelamaks, kuid peaks selle ajaga olema läbi küpsenud. Serveeri soojalt näiteks vaniljejäätisega.\nOle tugev, Prantsusmaa. Jeff Buckley - "Hallelujah".


Valu liigestes ja alaseljadel.\nAlaseljas nimme 3nda - 4nda, 4nda-5nda ja 5nda nimme ja 1. Foto: Pixabay Kuidas säilitada liigeste liikuvus? Palju vedelikku ja oomega-3 rasvhappeid. Harjutuste kompleks sõltub haiguse olemusest ning seda selgitab füsioterapeut või taastusraviarst. Tänapäeval tuntakse ligi liigeste, liigeselähedaste struktuuride, luude ja sidekoe haigust, seega pole olemas ühte kindlat tõbe, mis liikumisel ebamugavustunnet põhjustaks.\nIseloomulik on hommikune jäikus, mis tähendab seda, et liikuma hakkamine on raske. Jäigastav lülisambapõletik on pikaajaline liigesepõletik lülisambas, sageli ka jäsemete liigestes. Lisaks põhjustab see haigus põletikku kõõluste kinnituskohtades ning vahel silma eesmises osas, harvemini südames või aordi seinas. Riskifaktorite vältimine ja taastusravi Alati pole haiguse vältimine võimalik, samas saab inimene hea elukvaliteedi säilitamise nimel ise päris palju ära teha.\nTähtis on traumadest hoidumine ja juba tekkinud vigastuste korralik ravi. Samuti peab tähelepanu pöörama lihaskonna arendamisele: vale rühiga tekivad skeletimuutused ning need pole enam taandarenevad.\nKehv füüsiline vorm noores eas paneb aluse hilisemate luu-liigessüsteemi haiguste väljakujunemisele. Liikumine on tähtis ka vanematele inimestele.\nKõige paremini sobivad spordialad, kus trauma saamise risk on väike, näiteks ujumine ja veevõimlemine, samuti jalgrattasõit. Paremaks lülisamba töö põhimõtetest ja haiguse põhjustest arusaamiseks tuleb keskenduda lülisamba segmendi mõistel Lülisamba segment koosneb: 1. Kahest lülist 3.\nKahest fassettliigesest 4. Kahest närvijuurest, mis väljuvad seljaajust Lüli on luuline lülisamba ehituse alus, mille funktsioon on toetada ja kaitsta seljaaju. Iga lüli koosneb lülikehast ja luulisest ühendusringist.\nArthroosi harja ravi kodus\nSelles olukorras on tegemist juba kõhre haigestumusega e. Koormuse suurenemisel, kui lülisammas on kokku surutud, paiknevad liigespinnad teineteise lähedal ja liigeskõhred kuluvad ning liigeses tekib põletik artriit. Fassettliigeste kokkusurumisel on mitmed põhjused: Lülivaheketaste õhenemine, mille tagajärjel lülid paiknevad teineteisele liiga lähedal. Lihaste tasakaalu häire,kui ühe poole lihased on tugevamad.\nPikaajaline istumine. Halb rüht, mille korral lülisamba erinevatele osadele langeb ebaühtlane koormus.\nRaskuste kandmine, mis ei ole kate vahel võrdselt jaotunud - koolikott ühel õlal. Fassettliigese valusündroom Mehhanism - osadel alaseljavaluga haigetel on tegemist põimunud seljavaluga, kus ühes või mitmes lülisamba fassettliiges tekib põletikuline protsess. Röntgenis on näha artriitilised muutused, kuid ei esine alaseljavalude tõsiduse ja röntgenoloogiliste muutuste vahel sõltuvusliku seost. Sagedamini esineb sündroom põletikulist seljahaigust põgejetel jäigastuv spondüliit, psoriaas,reumaroid artriidi haigetel Inimesed kes peavad kaua püstiasendis töötama, siis areneb liigese põletik ja fassettliigese erinev kulumine ühepoolselt.\nHaigusnähud - seljavalu suureneb peale pikka istumist või seismist.\nLiikumisel valud vähenevad tunduvalt. Keha kallutamisel taha seljavalud suurenevad. Võivad tekkida kanduvad valud. Ristluu valud. Konservatiivsel ravi pööratakse rõhku liigesliikuvuse arendamisele, puusaliigest ümbritsevate lihaste tugevdamisele, aktiivse eluviisi julgustamisele ning valuravile.\nKõõlustes võib tekkida põletikuline reaktsioon, mis Osteokondroosi folk-ravi võib sarnase reaktsiooni esile kutsuda sealses limapaunas.\nSamuti võivad sarnased sümptomid tekkida ka iliotibiaaltraktis ITB suure pöörla lähestikus, mis võib omakorda ärritada veel teisigi limapaunasid.\nLihtsamalt öeldes, suure pöörla valusündroomi põhjustab eelkõige abduktorite kõõluste ning iliotibiaaltrakti rebend või põletik. Mõnikord tekib see lisandina põlve osteoartoosile või ITB valule. Suure pöörla valusündroom esineb sagedamini pikamaajooksjatel, hüppespordialadel või naisterahvastel vanuses Sündroomist vabaneda aitavad liigutus- ja asendipiirangud, harjutused ning koormuse reguleerimine, kui eelnimetatud ei toimi, siis lühiajalist leevendust pakuvad ka kortikosteroidsüstid.\nValu leevendavatest plaastritest uusim on Nanoplast valuvaigistav plaaster, aga leevendust võid muidugi tuua ka vana hea pipraplaaster, mida samuti sel puhul kasutatakse.\nValu korral mõjuvad kindlasti hästi ka lõõgastavad protseduurid, piisav uni ja meeleolu üleval hoidmine, samuti võiks liigesemurega inimene varuda endale koju mitmeotstarbelise külma-kuumakoti või elektrilise soojenduskoti. Foto: Pixabay Igaks juhuks ei tohi ravimeid võtta Suukaudseid valuvaigisteid ei tohi kindlasti n-ö igaks juhuks tarvitada. Kuigi uue põlvkonna valuvaigistid tekitavad seedetrakti vaevusi harvemini, pole paraku ka need preparaadid seedetrakti kahjustavatest kõrvaltoimetest täielikult vabad.\nKüll aga võib paratsetamool kahjustada maksa.\nFoot ravi vaikesed liigesed


★★★ 4. detsember: Mary Celeste on täielikult hüljatud, kuid sisaldab endiselt kõiki oma veoseid, palju toitu ja vett ning veel purjetena. Meeskond ei olnud kunagi näinud ★★★\nSee päev ajaloos: 4. detsember 1872\nSellel päeval 1872. aastal märkis Briti veesõiduki Dei Gratia meeskond Mary Celeste (algselt nimega The Amazon enne ostetavat ja rehistamist), mis jäi purje alla, kuid veidi kibedas. Lähemal vaatlusel märkisid nad, et meeskonnaliikmeid ei olnud tekil. Pärast mõne tunni kaugist vaatamist otsustas ta lõpuks laeva pardal. Nad leidsid, et laeval puudus meeskond. Tema lasti- ja toiduvarud olid endiselt olemas. Meeskonna isiklikud esemed tundusid enam-vähem kõik laeva pardal. Puudusid vaid mõned esemed, sealhulgas elupaad, navigatsiooniseadmed, sealhulgas laeva sextant ja mere kronomeeter, kaks pilsipumba ja laeva paberid, sealhulgas kaartid, kuid välja arvatud veel laeva pardal olev logiraamat. Samuti oli laevas veetav köis. Ükski meeskond ei näinud ega kuulnud jälle.\nSee saladus koos laevade omapärase ajalooga (kolm tema eelmistest kaptenid surid laeva pardal, sealhulgas tema esimene kapten Robert McLellan oma esimese reisi ajal koos rea kummalike ebaõnnega, mis ümbritsevad laeva selle eluea jooksul) Mary Celeste legendis kasvab igasuguste ebatõenäoliste selgitustega meeskonnaga juhtunud juhtumite kohta: piraadid (ei võetud lasti ega isiklikke esemeid ning vägivalla märke polnud); Bermuda kolmnurk (laev ei läbinud Bermuda kolmnurka); Dei Gratia meeskonnaliiget mõrvasid (kahe laeva kaptenid olid teadaolevalt juba aastaid lähedased sõbrad); purjus meeskond (denatureeritud alkoholikogus oleks meeskonda tapnud, kui nad oleksid seda proovinud); et kapten tappis meeskonna ja kohtus Dei Gratiaga, siis jagunes kasum (kapten oli tegelikult Mary Celeste omanik ja tema varud laeva enda all, rääkimata sellest, et tasu lasti saatmisest plaanipäraselt, oli väärt rohkem, kui oleks olnud selle kava kärpimine); välismaalased (seal oli päästepaat ja navigatsiooniseadmed puudu, on ebatõenäoline, et välismaalased oleksid need vajaksid) ;-); jne.\nTõde on see, et eksisteerib väga lihtne ja väga usutav seletus, mis sobib tegelike faktidega, mitte aga enamasti valede lugudega, mis kasvasid üles, mis laeva avastamisel leiti. Lihtne seletus on see. Laev vedas denarteeritud alkoholist 1701 barrelit. Mary Celeste kapten Benjamin Briggs oli varem kommenteerinud, kuidas ta närvis sellist plahvatusohtlikku lasti vedamisel nii pikal teekonnal. Selle avastamise ajal leiti laeva pardal üheksa alkoholitrumlit. Lisaks oli laev võtnud korraliku koguse vett, kuigi midagi kapteni jaoks liiga mures.\nKõnealused tühjad pütid olid valmistatud punasest tammest, mis on üsna poorsed ja tõenäoliselt lubab alkohol aur põgeneda. Kõik muud tünnid olid valmistatud valgest tammist, mis ei oleks selle probleemi tõttu kannatanud. Kas see oli see, kuidas need olid tühjad või mitte, oli kapten, kes oli juba närvis sellisest esinemisest, kus aurud kogunesid kinni, tõenäoliselt tellis laev ajutiselt hüljatud, kui plahvatuses avastati aurud. Plahvatus ei olnud täiesti ebatõenäoline, kuna tünnide metallribad hõõrusid kokku ja võisid tekitada sädemeid. Võimalik, et seal oli ka tegelik plahvatus. Ajalooaja Eigel Wiese tehtud katse näitas, et plahvatus oleks võinud toimuda põletusjälgi jätmata isegi paberil. Mõlemal juhul oleks juhtinud laeva kaptenile ajutiselt loobuda ja on tõendeid selle kohta, et laevapere lahkus laevalt väga kiiresti (näiteks purjede lahkumine ja isiklike asjade kustutamine), kuid mitte nii kiiresti, et nad ei võtnud vajalikke esemeid jätkama elupaadi pardal, nagu näiteks navigatsiooniseadmed.\nSel juhul oleksid nad laeva külge kinnitatud ja plahvatuse tagajärjel plahvatuse vältel ohutult kaugel asuvad. Sealt võisid nad lihtsalt oodata ja vaadata ja lasta Mary Celeste välja välja. Nagu varem öeldud, leiti laevas olevat räpane köis, mis näib olevat vihjanud selle, mis aset leidis. Siin laevast eraldati laevast laevaga laevapere laev laevast lahutatud meeskonnale, kas tahtlikult või õnnetusjuhtumiga trossi purustamisel.\nTeatati juhuslikest tormidest, millest üks teatas selle piirkonna kohta samal päeval, mil meeskond olevat laevast loobunud. Nii et kui torm tekib või mis tahes sündmus, mis põhjustas laevale vee võtmise ajal, kui neid veeti laeva taha, võib meeskond vajalikuks trossi ise lõigata, et oma laevu vabastada, et laineid korralikult manööverdada . Või ehk köis oli juba lihtsalt purustatud ja joon purunes, kui tormi tuul äkitselt tuli, mistõttu elupaadil ei õnnestunud seda püüda, kuna see oli veel purje all.\nIgal juhul, kui meeskond loobus oma laevast, on Mary Celeste hinnanguliselt St. Mary saarele (700 miili kaugusele) suhteliselt lähedal.Selle saare nägemine oli 25. novembril Mary Celeste logiraamatu viimane kirje. Seega, kui Benajmin Briggs oli erakordselt kogenud kapten, kes oli enamus oma meresõidukist ja kes varem võtsid vastu viis muud laeva, oleks see tõenäoline, eriti nendega kaasas olnud navigatsiooniseadmetega, mida nad oleksid saarele suutnud teha, ei oleks midagi sellist nagu torm, mis oleks põhjustanud elu paadi esimesest kadumisest.\nIgal juhul polnud kümme meeskonna liiget, sealhulgas kapteni naise ja kaheaastast tütart, enam kunagi enam mitte. Lasti lõpuks müüdi ja laeva ise osteti ja müüdi palju kordi, enne kui ta lõplikult omanikku G.C. Parker, kindlustuspettuste skeem. Viimase reisi uurimisel avastas kindlustusfirma, et laev ei sisaldanud ühtegi lasti, nagu kapten ütles, ja et ta oli tahtmatult juhtima laeva mäestikus reefil ja püüdis seda põletada, kui see ei olnud täielikult veenev . Seejärel vahistati kapten ja suri vangistuses kohe pärast seda.


VSport | 2015 november 5\nPosts made in november 5th, 2015\nFC Helios Võru C2-klassi poisid panid maha teetähise tulevikuks\nFC Helios Võru C2-klassi (2002.-2003. a sünd) meeskond lõpetas omaealiste Eesti jalgpallimeistrivõistlused kaheksanda kohaga. Kunagi varem pole Võru jalgpallipoisid Eesti noorte meistrivõistlustel nii kõrgele küündinud. Hooaeg lõpetati eile 0:4 kaotusega Tartu Tammekale. „Oleks võinud viisakamalt lõpetada, aga püüdsime viimastel minutitel hambaid näidata ja lasime päris lõpus kaks lihtsat väravat lüüa, kuna ei suutnud piisavalt kiiresti\nLaupäeval selgub kolmas Rõuge Sügis Cupi võitja\nEeloleval laupäeval, 7. novembril peetakse Rõuges kolmas Rõuge Sügis Cup jalgpallis. Turniiril osaleb 12 meeskonda. Mängitakse Rõuge väiksel kunstmuruväljakul, meeskonnas on platsil korraga 5 + 1 mängijat. Alagrupimängud algavad kell 9.30. Rõuge Sügis Cupi senised võitjad on Kuperjanovi JP (2014) ja Valga Warrior (2015). Kuna kumbki neist tänavu ei osale, saab võidutrofee uus meeskond.\nParksepa SK/Võru võitis Puiga meeskonda\nVõru spordiseltsi Kalev korvpallimeistrivõistlustel võitis Parksepa SK/Võru eile koduplatsil Puiga meeskonna 104:55 (49:27). Võitjatest oli resulattiivseim Mirko Märdimäe 26 punktiga (4 kolmest) ja kaotajatest Elari Laine 24 punktiga (3 kolmest).


25. juuni 2020(*)\nTaimesordid – Liigi Lilium L. sordi Siberia ühenduse sordikaitse kehtivusaja muutmise taotlus – CPVO apellatsiooninõukogule esitatud hagi – Vastuvõetamatus – Põhjendamiskohustus – Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikkel 75 – Tõhus kohtulik kaitse – Määruse nr 2100/94 artikli 67 lõige 1 ja artikkel 87 – Ilmsete vigade parandamine – Määruse (EÜ) nr 874/2009 artikli 53 lõige 4\nSiberia Oriental BV, asukoht ’t Zand (Madalmaad), esindaja: advokaat T. Overdijk,\nÜhenduse Sordiamet (CPVO), esindajad: M. Ekvad, F. Mattina ja O. Lamberti,\nmille ese on hagi CPVO apellatsiooninõukogu 15. oktoobri 2018. aasta otsuse (asi A 009/2017) peale, mis käsitleb liigi Lilium L. sordi Siberia ühenduse sordikaitse kehtivusaja muutmise taotlust,\nkoosseisus: koja president A. Marcoulli, kohtunikud C. Iliopoulos (ettekandja) ja R. Norkus,\narvestades hagiavaldust, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 17. detsembril 2018,\narvestades vastust, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 1. aprillil 2019,\narvestades 23. jaanuari 2020 toimunud kohtuistungil esitatut,\n1 Siberia Oriental BV esitas 28. juulil 1995 Ühenduse Sordiametile (CPVO) nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (EÜT 1994, L 227, lk 1; ELT eriväljaanne 03/16, lk 390) alusel ühenduse sordikaitse taotluse. See taotlus registreeriti numbri 1995/0101 all.\n2 Taimesort, mille jaoks ühenduse kaitset taotleti, on sort Siberia, mis kuulub liiki Lilium L.\n3 Hageja märkis oma ühenduse sordikaitse taotluses, et seda sorti turustati esimest korda Euroopa Liidu territooriumil jaanuaris 1993. Esimene riiklik sordikaitse tunnistus väljastati 8. aprillil 1993 Madalmaades enne määruse nr 2100/94 jõustumist.\n4 CPVO andis 2. augusti 1996. aasta otsusega (edaspidi „kaitse alla võtmise otsus“) sordile „Siberia“ ühenduse sordikaitse, määrates selle kaitse kehtivusaja lõppemise kuupäevaks 1. veebruari 2018. See kehtivusaja lõppemise kuupäev kanti määruse nr 2100/94 artiklis 87 nimetatud ühenduse sordiregistrisse (edaspidi „register“).\n5 Hageja palus 24. oktoobri 2011. aasta e-kirjas CPVO‑l esitada selgitused meetodi kohta, mida ta kasutas 1996. aastal sordi Siberia ühenduse kaitse kehtivusaja arvutamiseks. CPVO edastas talle järgmisel päeval saadetud e-kirjas nõutud teabe.\n6 CPVO ja hageja jätkasid ajavahemikus 2015–2017 oma teabevahetust sordi Siberia kaitse kehtivusaja arvutamise meetodi teemal.\n7 Hageja kordas 24. augustis 2017 oma arvamust, et sordi Siberia kaitse kehtivusaeg oleks tulnud arvutada alguses määruse nr 2100/94 artikli 19 alusel. Seejärel oleks CPVO tema arvates lisaks pidanud kehtivusaega lühendama vastavalt selle määruse artikli 116 lõikele 4, lahutades sellest sordi Siberia esimese turustamise ja nimetatud määruse jõustumise vahelise ajavahemiku. Seetõttu palus hageja CPVO‑l muuta sordi Siberia jaoks antud ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva, asendades 1. veebruari 2018. aasta kuupäeva 30. aprilliga 2020.\n8 CPVO tunnistas oma 23. oktoobri 2017. aasta otsusega sordi Siberia registrisse kantud ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise muutmise taotluse vastuvõetamatuks. Ta leidis esiteks, et kaitse alla võtmise otsuse peale kaebuse esitamiseks määruse nr 2100/94 artiklis 69 ette nähtud kahekuuline tähtaeg on juba möödunud. Teiseks leidis ta, et komisjoni 17. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 874/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis (ELT 2009, L 251, lk 3), artikli 53 lõiked 4 ja 5 ei ole käesolevas asjas kohaldatavad, kuna CPVO otsuses ei ole keelevigu, ümberkirjutamise vigu ega ilmseid vigu. CPVO väitis kolmandaks, et puudub õiguslik alus muuta ühenduse sordikaitse registrisse kandmise kuupäeva.\n9 Hageja esitas CPVO apellatsiooninõukogule 23. novembril 2017 määruse nr 2100/94 artikli 67 alusel kaebuse 23. oktoobri 2017. aasta otsuse peale. Kaebus sisaldas ka määruse nr 2100/94 artikli 70 alusel esitatud puuduste parandamise taotlust.\n10 CPVO jättis 8. detsembri 2017. aasta otsusega määruse nr 2100/94 artikli 70 alusel esitatud puuduste parandamise taotluse rahuldamata.\n11 Suuline menetlus apellatsiooninõukogus toimus 24. septembril 2018. Hageja väitis istungil, et tema kaebus on vastuvõetav, kuna selle aluseks olid määruse nr 2100/94 artiklid 67 ja 87. Hageja viitas oma kaebuse õigusliku alusena ka määruse nr 874/2009 artikli 53 lõikele 4 ja CPVO kohustusele parandada omal algatusel võimalikud vead registris.\n12 CPVO apellatsiooninõukogu jättis 15. oktoobri 2018. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) kaebuse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.\n13 Apellatsiooninõukogu leidis esimesena, et määruse nr 2100/94 artikkel 67 koostoimes artikliga 87 ei saa olla kaebuse aluseks, kuna tema arvates käsitlevad need sätted antud ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise esmakordset registrisse kandmist, mitte sellise kande muutmist.\n14 Ta leidis teisena, et kaebuse aluseks ei saa olla ka määruse nr 874/2009 artikli 53 lõige 4. Apellatsiooninõukogu väitel ei saa CPVO 23. oktoobri 2017. aasta otsuse peale, millega see lükkas tagasi kehtivusaja muutmise taotluse, esitada kaebust määruse nr 2100/94 artikli 67 lõike 1 alusel. See ei ole nimelt selline otsus, mis käsitleb andmete registrisse kandmist või kustutamist määruse nr 2100/94 artikli 87 tähenduses. Apellatsiooninõukogu märkis, et sama kehtib ka osas, mis puudutab CPVO väidetavat keeldumist kasutada temale väidetavalt antud pädevust parandada omal algatusel registris esinevad võimalikud vead.\n15 Apellatsiooninõukogu märkis kolmandana 23. oktoobri 2017. aasta otsuse põhjendustega nõustudes, et väidetavat viga ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva arvutamisel ei saa lugeda ilmseks veaks määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 tähenduses. Ta lisas, et määruse nr 2100/94 artikli 116 lõike 4 neljandat taanet võib esmapilgul tõlgendada mitut moodi.\n16 Neljandana ja viimasena leidis apellatsiooninõukogu, et kaebus on vastuvõetamatu, kuna see on esitatud pärast määruse nr 2100/94 artiklis 69 ette nähtud kahekuulise tähtaja möödumist. Kuna kaebus tunnistati vastuvõetamatuks, ei võtnud apellatsiooninõukogu seisukohta määruse nr 2100/94 artikli 116 tõlgendamise kohta.\n– kohustada CPVOd kandma registrisse selles oleva kehtivusaja lõppemise kuupäeva asemel kuupäeva 30. aprill 2020.\n18 CPVO palub Üldkohtul:\n– jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.\nHageja teise nõude vastuvõetavus\n19 Hageja palub oma teise nõudega Üldkohtul kohustada CPVOd kandma registrisse selles oleva kehtivusaja lõppemise kuupäeva asemel kuupäeva 30. aprill 2020.\n20 CPVO väidab oma vastuses, et teine nõue on vastuvõetamatu.\n21 Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et CPVO peab liidu kohtule CPVO apellatsiooninõukogu otsuse peale esitatud hagi korral vastavalt määruse nr 2100/94 artikli 73 lõikele 6 võtma vajalikud meetmed liidu kohtu otsuse täitmiseks. Seega ei ole Üldkohtu pädevuses teha ettekirjutusi CPVO-le, kelle ülesanne on teha järeldusi liidu kohtu otsuse resolutsioonist ja põhjendustest (vt selle kohta 5. veebruari 2019. aasta kohtuotsus Mema vs. CPVO (Braeburn 78 (11078)), T‑177/16, EU:T:2019:57, punkt 29; vt analoogia alusel ka 11. juuli 2007. aasta kohtuotsus El Corte Inglés vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Bolaños Sabri (PiraÑAM diseño original Juan Bolaños), T‑443/05, EU:T:2007:219, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).\n22 Järelikult on teine nõue vastuvõetamatu, kuivõrd sellega palutakse Üldkohtul kohustada CPVO-d muutma registrisse kantud sordi Siberia ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva.\nCPVO talitustes esitatud argumentidele viidete vastuvõetavus\n23 CPVO väidab, et hageja üldised viited CPVO apellatsiooninõukogu menetluses esitatud väidetele ja seisukohtadele on vastuvõetamatud.\n24 Seoses sellega, mis puudutab hagiavalduse punktis 5.24 tehtud viidet hageja poolt CPVO haldusmenetluses esitatud märkuste konkreetsetele punktidele, mida ta ei ole pealegi hagiavalduse lisadena esitanud, siis tuleb selliselt viidatud argumendid vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.\n25 Nimelt tuleb vastavalt Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 21 esimesele lõigule, mida vastavalt nimetatud põhikirja artikli 53 esimesele lõigule ja Üldkohtu kodukorra artikli 177 lõike 1 punktile d kohaldatakse ka Üldkohtu menetluses, igas hagiavalduses märkida muu hulgas ülevaade fakti- ja õigusväidetest. See teave peab olema piisavalt selge ja täpne, et kostja saaks ette valmistada kaitse ja Üldkohus teha asjas otsuse. Sama kehtib ka kõigi nõuete kohta, mille puhul tuleb esitada õiguslikud alused ja argumendid selleks, et nii kostja kui ka kohus saaksid hinnata nende põhjendatust. Järelikult peavad põhilised faktilised ja õiguslikud asjaolud, millele hagi tugineb, tulenema kas või kokkuvõtlikult, ent siiski järjekindlalt ja arusaadavalt hagiavalduse tekstist endast. Hagiavaldust võib küll konkreetsetes punktides põhjendada ja täiendada, viidates sellele lisatud dokumentidele, ent üldise viitega muudele dokumentidele, isegi kui need on hagiavaldusele lisatud, ei saa kompenseerida olulise õigusliku argumentatsiooni puudumist – see peab hagiavalduses olemas olema. Analoogseid nõudeid tuleb järgida, kui väite toetuseks esitatakse etteheide või argument (vt 11. aprilli 2019. aasta kohtuotsus Fomanu vs. EUIPO – Fujifilm Imaging Germany (liblika kujutis), T‑323/18, ei avaldata, EU:T:2019:243, punkt 17 ja seal viidatud kohtupraktika). Lisaks sellele ei saa Üldkohus võtta poolte rolli ja otsida ise asjakohaseid lõike dokumentidest, millele nad viitavad (vt 9. märtsi 2018. aasta kohtuotsus Recordati Orphan Drugs vs. EUIPO – Laboratorios Normon (NORMOSANG), T‑103/17, ei avaldata, EU:T:2018:126, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).\n26 Käesolevas asjas piirdub hageja hagiavalduse punktis 5.24 viitega „oma kohtuasja sisu käsitlevate 23. novembri 2017. aasta seisukohtade punktile 4.4 ning 24. septembri 2018. aasta kohtuistungil esitatud suuliste seisukohtade toimiku punktidele 3 ja 4“ ning rõhutab, et CPVO apellatsiooninõukogu menetluses esitatud argumente tuleb samuti lugeda käesoleva hagi raames esitatud argumentide osaks. Lisaks asjaolule, et repliiki ja suuliste seisukohtade ärakuulamiseks mõeldud toimikut, millele hageja viitab, ei ole hagiavaldusele lisatud, ei saa viide korvata õigusliku argumentatsiooni selliste peamiste osade puudumist, mis peavad olema hagiavalduses märgitud.\n27 Eespool esitatud kaalutlustest tuleneb, et viide hagiavalduse punktis 5.24 hageja poolt CPVO haldusmenetluses esitatud dokumentides sisalduvatele argumentidele ei ole käesoleva hagi raames vastuvõetav.\n28 Hageja esitab oma hagi toetuseks kaks väidet, millest esimene on, et on rikutud olulisi menetlusnorme, tulenevalt sisuliste põhjenduste puudumisest, ja teine, et on rikutud määrust nr 2100/94 või mis tahes õigusnormi, mis on seotud selle rakendamisega, sealhulgas EL leping ja EL toimimise leping. Hageja väidab eelkõige, et tema apellatsiooninõukogule esitatud kaebus oli vastuvõetav.\n29 Kõigepealt tuleb analüüsida teist ja seejärel esimest väidet.\nTeine väide, et CPVO apellatsiooninõukogu rikkus talle esitatud kaebuse vastuvõetamatuks tunnistamisega õigusnormi\n30 Teine väide jaguneb kaheks osaks, millega hageja vaidlustab CPVO hinnangu, et kaebus on vastuvõetamatu.\n– Teise väite esimene osa, mis käsitleb sisuliselt määruse nr 2100/94 artikli 67 rikkumist koostoimes artikliga 87 ning ilmsete vigade vastu ühenduse kaitse alla võetud sordi omanikel olevate õiguskaitsevahendite piiramist\n31 Hageja väidab, et apellatsiooninõukogu tegi vea, kui ta leidis, et määruse nr 2100/94 artikkel 67 koostoimes artikliga 87 ei saa olla kaebuse alus, kuna apellatsiooninõukogu väitel käsitlevad need sätted antud ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva esmast registrisse kandmist, mitte sellise kande muutmist. Hageja väidab vastu, et apellatsiooninõukogu arutluskäigus tehakse kunstlikult vahet ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva esmakordsel registrisse kandmisel ja sellise kande muutmisel.\n32 Hageja väitel kuulub selline otsus, millega keeldutakse rahuldamast parandamistaotlust, mis käsitleb ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppemise kuupäeva, nagu see registris märgitud on, selgelt mõiste „registrisse teabe kandmine või registrist teabe kustutamine“ alla määruse nr 2100/94 artikli 87 tähenduses. Hageja arvates piiratakse vaidlustatud otsusega ebaõiglaselt õiguskaitsevahendeid, mis on ühenduse kaitse alla võetud sordi omanikel registrisse andmete kandmisel tehtud ilmsete vigade vastu.\n33 CPVO vaidleb hageja argumentidele vastu.\n34 Tuleb korrata, et õiguskindlus on üks ühenduse õiguses tunnustatud üldpõhimõtetest. Haldusotsuse lõplikkus, mille see otsus omandab mõistlike kaebetähtaegade möödumisel või õiguskaitsevahendite ammendumisega, aitab kaasa õiguskindlusele, mistõttu liidu õiguses ei ole nõutud, et haldusorgan oleks põhimõtteliselt kohustatud kehtetuks tunnistama haldusotsuse, mis on muutunud lõplikuks (13. jaanuari 2004. aasta kohtuotsus Kühne & Heitz, C‑453/00, EU:C:2004:17, punkt 24; 12. veebruari 2008. aasta kohtuotsus Kempter, C‑2/06, EU:C:2008:78, punkt 37, ning 4. oktoobri 2012. aasta kohtuotsus Byankov, C‑249/11, EU:C:2012:608, punkt 76). Lisaks on hagi esitamise tähtaegade eesmärk tagada õiguskindlus, vältides õiguslikke tagajärgi tekitavate liidu aktide lõputut vaidlustamist (9. märtsi 1994. aasta kohtuotsus TWD Textilwerke Deggendorf, C‑188/92, EU:C:1994:90, punkt 16).\n35 Käesoleval juhul tuleb tõdeda, et õiguskaitsevahendid ja tähtajad, mille jooksul võib kaebuse esitada, on sätestatud määruses nr 2100/94.\n36 Määruse nr 2100/94 artikli 67 lõikes 1 on nimelt sätestatud, et „[k]aebusi saab esitada [CPVO] otsuste peale, mis on tehtud artiklite 20, 21, 59, 61, 62, 63 ja 66 kohaselt, ning otsuste peale, mis on seotud […] registrisse teabe kandmise või registrist teabe kustutamisega artikli 87 kohaselt“.\n37 Määruse nr 2100/94 artikli 69 kohaselt tuleb kaebus esitada kirjalikult „kahe kuu jooksul pärast otsuse kättetoimetamist, kui see on adresseeritud kaebuse esitajale, või adressaadi puudumisel kahe kuu jooksul pärast otsuse avaldamist“.\n38 Lisaks peab CPVO määruse nr 2100/94 artikli 87 lõike 2 punkti e kohaselt ühenduse sordiregistrit, kuhu kantakse pärast sordi ühenduse kaitse alla võtmist muu hulgas ühenduse sordikaitse algus- ja lõppkuupäev.\n39 Esiteks tuleneb nendest asjaoludest, et määruse nr 2100/94 artikli 67 lõikes 1 koostoimes sama määruse artikli 87 lõike 2 punktiga e on kaebuse esitamine ette nähtud üksnes nende CPVO otsuste peale, millega määratakse sordi ühenduse kaitse alla võtmisel kindlaks selle kaitse algus- ja lõppkuupäev. Need sätted ei käsitle CPVO otsust, mis on apellatsiooninõukogus vaidlustatud ja millega jäeti hageja esitatud parandamistaotlus rahuldamata.\n40 Teiseks tuleb korrata, et CPVO võttis 2. augusti 1996. aasta otsusega ühenduse kaitse alla sordi Siberia, määrates kaitse kehtivusaja lõppkuupäevaks 1. veebruari 2018. Seejärel on kindel, et hageja oli teadlik kaitse alla võtmise otsusest, milles määrati kindlaks vaidlusalune kehtivusaja lõppemise kuupäev, ning et ta ei esitanud kaebust kahe kuu jooksul pärast selle otsuse kättetoimetamist. Hageja tunnistas nii oma hagiavalduse punktis 4.4 kui ka Üldkohtu istungil sõnaselgelt, et ta ei esitanud kaebust määruse nr 2100/94 artiklis 69 ette nähtud tähtaja jooksul. Kuigi ta oleks saanud seda otsust määruse nr 2100/94 artikli 67 lõike 1 alusel vaidlustada (vt analoogia alusel 9. märtsi 1994. aasta kohtuotsus TWD Textilwerke Deggendorf, C‑188/92, EU:C:1994:90, punkt 24), ei kasutanud ta kohaldatavate tähtaegade jooksul õiguskaitsevahendeid, mis määruse nr 2100/94 alusel tema kasutada olid. Kaitse alla võtmise otsus on seega pärast kehtestatud tähtaja möödumist muutunud lõplikuks (vt analoogia alusel 9. märtsi 1994. aasta kohtuotsus TWD Textilwerke Deggendorf, C‑188/92, EU:C:1994:90, punkt 13).\n41 Sellega seoses ei saa hagejal lubada kaebuse esitamise tähtaega uuesti alustada, väites, et tema 24. augusti 2017. aasta parandamistaotlus kuulub nende hulka, „mis on seotud […] registrisse teabe kandmise või registrist teabe kustutamisega [määruse nr 2100/94] artikli 87 kohaselt“. Kui hagejal lubataks esitada pärast seda, kui ta on esitanud ühenduse sordikaitse lõppkuupäeva parandamise taotluse ja CPVO on selle taotluse tagasi lükanud, kaebus määruse nr 2100/94 artikli 67 alusel koostoimes artikliga 87, kahjustaks see kaitse alla võtmise otsuse lõplikkust. Ühenduse kaitse alla võetud sordi omanik võib mööda minna määruse nr 2100/94 artiklis 69 ette nähtud kaebuse esitamise tähtajast, taotledes sarnaselt hagejaga pärast selle tähtaja möödumist registrikande muutmist ja esitades CPVO keelduva otsuse peale kaebuse. Sellise kaebuse esitamise tähtaja eiramine ei ole lubatud (vt analoogia alusel 21. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Yusef vs. komisjon, T‑306/10, EU:T:2014:141, punktid 54 ja 55).\n42 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib uute oluliste asjaolude esinemine õigustada taotluse esitamist sellise otsuse läbivaatamiseks, mida ei ole tähtajast kinni pidades vaidlustatud (vt 21. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Yusef vs. komisjon, T‑306/10, EU:T:2014:141, punkt 60 ja seal viidatud kohtupraktika). Hageja ei väida siiski, et esinesid uued olulised asjaolud, mis võiksid põhjendada tema ühenduse sordikaitse kehtivusaja muutmise taotlust.\n43 Sellega seoses ei saa hageja tulemuslikult väita, et mitu aastat pärast kaitse alla võtmise otsust ilmnes kahtlusi seoses kehtivusaja lõppkuupäeva täpsusega. CPVO poolt hageja taotlusel esitatud teave ühenduse sordikaitse kehtivusaja arvutamise meetodi kohta ei kujuta endast samuti uusi asjaolusid, mis õigustaksid seda, et hageja – kes ei kasutanud õigel ajal määrusega nr 2100/94 tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid – saaks esitada kaebuse CPVO keeldumise peale muuta vaidlusalust kuupäeva ning seega eirata kaitse alla võtmise otsuse peale kaebuse esitamise tähtaega (vt analoogia alusel 14. juuni 2018. aasta kohtuotsus Spagnolli jt vs. komisjon, T‑568/16 ja T‑599/16, EU:T:2018:347, punkt 131).\n44 Lisaks ei lükka eespool esitatud järeldusi ümber 20. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Incyte (C‑492/16, EU:C:2017:995), millele hageja oma seisukoha põhjendamiseks tugineb. Nimelt oli kohtuasjas, milles see kohtuotsus tehti, liikmesriigi asutuse poolt ravimile väljastatud täiendava kaitse tunnistuse kehtivusaja lõppemise kuupäev ebatäpne, arvestades Euroopa Kohtu hilisemat otsust eelotsusetaotluse kohta (20. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Incyte, C‑492/16, EU:C:2017:995, punktid 23, 48 ja 49). See tähendab, et selles kohtuasjas esines uus oluline asjaolu, see tähendab Euroopa Kohtu otsus, milles täpsustati kaitse kehtivusaja arvutamise korda. Käesoleval juhul see nii ei ole ja hageja viidatud kohtupraktika ei ole seega kohaldatav.\n45 Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes tuleb teise väite esimene osa põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.\n– Teise väite teine osa, et on rikutud määruse nr 874/2009 artikli 53 lõiget 4\n46 Hageja väitel leidis apellatsiooninõukogu vaidlustatud otsuse punktis II.A.3 vääralt, et kaebuse aluseks ei saa olla määruse nr 874/2009 artikli 53 lõige 4. Hageja esitab oma seisukoha põhjenduseks mitu argumenti.\n47 Esiteks väidab hageja, et viidatud säte kohustab CPVO parandama ilmsed vead. Lisaks võib CPVO selle nõude täitmisest keeldumise peale esitada määruse nr 2100/94 artikli 67 alusel kaebuse, kuna tegemist on otsusega andmete registrisse kandmise või registrist kustutamisega vastavalt nimetatud määruse artiklile 87. Hageja väitel, isegi kui kohaldada määruse nr 2100/94 artiklit 67 täht‑tähelt ja sellise otsuse peale ei saa seetõttu edasi kaevata, peab saama esitada kaebust liidu õiguse üldpõhimõtte alusel, mille kohaselt „[i]gaühel peab olema võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit otsuste vastu, mis võivad kahjustada aluslepingutega tunnustatud õigust“, kuna tuleb asuda seisukohale, et see sõnastus hõlmab sellist õigusakti nagu määrus nr 2100/94.\n48 Teiseks väidab hageja, et registrisse kantud ühenduse sordikaitse kehtivusaja lõppkuupäeva muutmine võib õiguskindluse põhimõtet kahjustada vähem kui otsuse uuesti läbivaatamisest tuleneda võivad olulised muudatused. Oma väite toetuseks tugineb hageja 20. detsembri 2017. aasta kohtuotsusele Incyte (C‑492/16, EU:C:2017:995). Lisaks on ühenduse registreeritud taimesortide kaitset käsitleva olulise teabe registreerimise eesmärk tema arvates luua usaldusväärne teabeallikas ja tagada seeläbi kolmandate isikute huvide kaitseks vajalik õiguskindlus. Seetõttu tuleb registrisse kantud viga parandada, olenemata teatud aja möödumisest. Kolmandaks väidab hageja, et ilmsete vigade parandamiseks määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 alusel ei ole ette nähtud mingit tähtaega. Nimelt ei sisalda määrus nr 874/2009 selle kohta ühtegi sätet. Hageja põhjendab oma argumente Raad van State (Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 18. veebruari 2015. aasta otsusega kohtuasjas Syngenta versus Madalmaade patendiamet. Ta märgib, et kohtuasjas, milles see kohtuotsus tehti, ei olnud asjasse puutuvas liidu õigusnormis ette nähtud mingit tähtaega vea parandamiseks, ning ta väidab, et sama kehtib ka määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 kohta.\n49 CPVO vaidleb hageja argumentidele vastu.\n50 Ilma et oleks vaja otsustada küsimuse üle, kas määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 alusel tehtud CPVO otsuse peale saab esitada kaebust määruse nr 2100/94 artikli 67 alusel, tuleb asuda seisukohale, et hageja väidetud viga ei kuulu nimetatud artikli 53 lõike 4 kohaldamisalasse.\n51 Määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 kohaselt tuleb CPVO otsustes parandada keelevead, ümberkirjutamise vead ja ilmsed vead. Sellisest sõnastusest tuleneb, et kõnealuse sätte alusel tehtud parandused saavad puudutada üksnes õigekirja- või grammatikavigu, ümberkirjutamise vigu – näiteks poolte nimesid või tähiste kirjapilti puudutavad vead – või selliste vigade parandamist, mis on nii ilmsed, et ei oleks olnud mõeldav ükski muu sõnastus kui see, mis tuleneb muudatusest (vt analoogia alusel 9. septembri 2011. aasta kohtuotsus dm-drogerie markt vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Distribuciones Mylar (dm), T‑36/09, EU:T:2011:449, punkt 73).\n52 Arvestades pädeva ametiasutuse lõpliku otsuse resolutsiooni siduva iseloomu tähtsust ja järgides õiguskindluse põhimõtet, tuleb kitsalt tõlgendada eeskirju, mis erandjuhul võimaldavad sellise otsuse hilisemat parandamist. Seega piirdub mõiste „ilmne viga“ selliste ilmsete vormivigadega nagu näpuviga, mille ekslikkus ilmneb selgelt otsuse enda tekstist ning mis ei mõjuta vastuvõetud otsuse ulatust ja sisu, nagu see tuleneb selle resolutsioonist ja põhjendustest. Mõiste „ilmne viga“ määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 tähenduses ei hõlma seevastu viga, mis kahjustab vaidlustatud otsuse sisu õiguspärasust (vt analoogia alusel 14. detsembri 2006. aasta kohtuotsus Gagliardi vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Norma Lebensmittelfilialbetrieb (MANŪ MANU), T‑392/04, ei avaldata, EU:T:2006:400, punkt 55, ja 18. oktoobri 2011. aasta kohtuotsus Reisenthel vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Dynamic Promotion (säilituskastid ja korvid), T‑53/10, EU:T:2011:601, punkt 35).\n53 Käesolevas asjas taotleb hageja sordi Siberia ühenduse kaitse kehtivusaja lõppkuupäeva muutmist. Selline muudatus mõjutaks aga kaitse alla võtmise otsuse, milles oli kindlaks määratud selle kaitse kestus, ulatust ja sisu. Sellise muudatuse tegemine eeldab nimelt, et enne määratakse kindlaks, kuidas tõlgendada määrust nr 2100/94 ja eelkõige selle sätteid, mis on kaitse kestuse arvutamisel asjakohased. Hagejal ja CPVO-l ei ole pealegi olnud võimalik selle tõlgenduse osas kokku leppida, vaatamata nende mitu aastat kestnud teabevahetusele. Sellest tuleneb, et hageja muutmistaotlust ei saa lugeda keelevea, ümberkirjutamise vea või ilmse vea parandamise taotluseks määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 tähenduses.\n54 Kuna määruse nr 874/2009 artikli 53 lõike 4 kohaldamise tingimused ei ole käesolevas asjas täidetud, tuleb tagasi lükata hageja argumendid, mille kohaselt tema hagi on selle sätte alusel vastuvõetav.\n55 Eeltoodut arvestades tuleb teise väite teine osa ja järelikult teine väide tervikuna põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.\nEsimene väide, et sisuliselt on rikutud põhjendamiskohustust, kuna CPVO apellatsiooninõukogu jättis talle esitatud argumendile vastamata\n56 Hageja väidab sisuliselt, et CPVO apellatsiooninõukogu rikkus oma põhjendamiskohustust, jättes analüüsimata tema argumendi CPVO kohustuse kohta parandada omal algatusel registris olevad vead.\n57 CPVO vaidleb hageja argumentidele vastu.\n58 Tuleb korrata, et määruse nr 2100/94 artikli 75 esimese lause kohaselt peavad CPVO otsused olema motiveeritud. Sellel kohustusel on sama ulatus kui kohustusel, mida käsitleb ELTL artikkel 296 (vt selle kohta 5. veebruari 2019. aasta kohtuotsus Braeburn 78 (11078), T‑177/16, EU:T:2019:57, punkt 43). Vastavalt ELTL artiklit 296 käsitlevale väljakujunenud kohtupraktikale vastab põhjendamiskohustus kahele eesmärgile, et võimaldada ühelt poolt huvitatud isikutel mõista võetud meetme põhjendusi, et nad saaksid oma õigusi kaitsta, ning et võimaldada liidu kohtul kontrollida otsuse õiguspärasust (vt selle kohta 10. mai 2012. aasta kohtuotsus Rubinstein ja L’Oréal vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, C‑100/11 P, EU:C:2012:285, punkt 111; 30. juuni 2010. aasta kohtuotsus Matratzen Concord vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Barranco Schnitzler (MATRATZEN CONCORD), T‑351/08, ei avaldata, EU:T:2010:263, punkt 17, ja 27. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Intesa Sanpaolo vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – equinet Bank (EQUITER), T‑47/12, EU:T:2014:159, punkt 24).\n59 Põhjendamiskohustus võib olla täidetud ilma, et oleks vaja sõnaselgelt ja ammendavalt vastata kõigile hageja esitatud argumentidele, tingimusel et CPVO esitab otsuse ülesehituse seisukohast olulise tähtsusega faktid ning õiguslikud kaalutlused (vt 23. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Schniga vs. CPVO (Gala Schnico), T‑445/16, EU:T:2018:95, punkt 28 (ei avaldata) ja seal viidatud kohtupraktika).\n60 Nagu ilmneb samuti väljakujunenud kohtupraktikast, tuleb põhjendamise nõuet hinnates arvestada juhtumi asjaolusid. Ei ole nõutud, et põhjendus täpsustaks kõiki asjasse puutuvaud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuivõrd küsimust, kas õigusakti põhjendus vastab ELTL artikli 296 nõuetele, ei tule hinnata mitte üksnes lähtuvalt selle akti sõnastusest, vaid ka selle kontekstist ning asjaomast valdkonda reguleerivate õigusaktide kogumist (29. septembri 2011. aasta kohtuotsus Elf Aquitaine vs. komisjon, C‑521/09 P, EU:C:2011:620, punkt 150, ja 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Club Hotel Loutraki jt vs. komisjon, C‑131/15 P, EU:C:2016:989, punkt 47).\n61 Käesolevas asjas nähtub vaidlustatud otsuse lugemisel, et apellatsiooninõukogu leidis, et eeldusel, et CPVO-l on pädevus parandada omal algatusel registris olevad vead, ei saa selle pädevuse kasutamata jätmise peale esitada kaebust määruse nr 2100/94 artikli 67 tähenduses. Apellatsiooninõukogu lisas, et selline keeldumine ei kujuta endast ka otsust andmete registrisse kandmise või registrist kustutamise kohta nimetatud määruse artikli 87 tähenduses. Ta järeldas ka, et määruse nr 874/2009 artikli 53 lõige 4 ei ole sellisel juhul kohaldatav.\n62 Sellest tuleneb, et apellatsiooninõukogu põhjendas oma otsust õiguslikult piisavalt.\n63 Seetõttu tuleb esimene väide põhjendamatuse tõttu tagasi lükata ja hagi tervikuna rahuldamata jätta.\n64 Kodukorra artikli 134 lõike 1 kohaselt on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\n65 Kuna hageja on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud temalt välja mõista, nagu CPVO on seda nõudnud.\n2. Jätta Siberia Oriental BV kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Ühenduse Sordiameti (CPVO) kohtukulud.\nKuulutatud avalikul kohtuistungil 25. juunil 2020 Luxembourgis.


Kummut Torino 60 / 2 sahtlit / 60x47x56 cm - Isku Baltics OÜ\nKummut Torino 60 / 2 sahtlit / 60x47x56 cm kogus\nKitsas kahe sahtliga kummut on mööbliese, mis sobib paljudesse erinevatesse tubadesse.\nÜleliigsed paberid, ajakirjad, dokumendid või nipsasjakesed – see kitsas kahe sahtliga kummut peidab kõik endasse. Nii muutub ruumi üldmulje korrastatumaks, ilusamaks ja puhtamaks. Kummut Torino on hea valik!\nTorino kahe sahtliga kummut sobib väga hästi näiteks magamistuppa, esikusse või väiksemasse kontorisse, sest on kompaktne ja ilusa välimusega. Kõik kummuti liikuvad osad avanevad ja sulguvad pehmelt ning hääletult.\nKahe sahtliga kummut Torino on mõõtudes 60x47x56 cm. Kummuti värvus on valge, jalad on 10 cm metalljalad ning sokkel on 4 cm kõrgune. Tegemist on Torino kõrgkvaliteedilises tootesajars oleva kummutiga. Saadaval on veel väga laias valikus ja erinevates mõõtudes kappe, kummuteid ja vitriine. Nii on sul võimalus luua koju või kontorisse täiuslik terviklahendus!


Kauplemine DAX30 indeksi CFD-dega: Juhend algajatele - Admirals\nKauplemine DAX30 indeksi CFD-dega: Juhend algajatele\nNovember 28, 2017 09:11\nDAX30 on aktsiaindeks, mis kajastab Saksamaa 30 suurima ettevõtte hindade liikumist, lähtudes tellimusraamatu mahust ja turukapitalisatsioonist. Ettevõtete aktsiatega kaubeldakse Frankfurti börsil, kasutades kauplemissüsteemi Xetra. DAX30 on vaste Dow Jones Industrial Average indeksile, millega kaubeldakse New Yorki börsil. Üldisest turumajandusest ja kõigist riigi tasemel börsinimekirja kuuluvatest ettevõtetest moodustavad indeksid väikese valiku.\nDAX30 hõlmab mitmekülgset ettevõtete rühma, kuhu kuuluvad tootmine, pangandus, kindlustus, rõivatööstus, meditsiinivahendite- ja ravimitööstus, keemiatööstus ja tarbekaubad.\nDAX30 stardikuupäev on 30. detsember 1987, kui see alustas väärtuselt 1000 punkti. Sellest ajast on indeksi väärtus tõusnud rohkem kui 13 korda, saavutades hiljuti oma kõrgeima taseme 13 525 punkti 7. novembril 2017.\nKuidas jälgida DAX-i kasumeid\nSaate kasutada kahte peamist veebisaiti, et jälgida DAX-i kasumeid ja saada täpsem ülevaade iga DAX ettevõtte turukapitalisatsioonist. Kõigi DAX ettevõtete turukapitalisatsiooni leiate siit ja iga DAX ettevõtte (saksa keeles 'KGV') hinna/kasumi suhtarvu leiate sellelt veebisaidilt. Hinna/kasumi suhtarv näitab põhimõtteliselt, kui mitme aasta kasum kulub hinna tagasi maksmiseks. Kui ettevõtte hinna/kasumi suhtarv on 14, siis see tähendab, et hinna tasa tegemiseks kulub 14 aasta kasum. Pidage meeles, et see on ettevõtte ühe aasta jooksul teenitava kasumi summa. Mida kõrgem PE, seda ülehinnatum on aktsia, kuid majanduslanguste ajal võib PE langeda alla 10.\nVastavalt CNN Money andmetele on DAX30 keskmine hinna/kasumi suhtarv (PE) 22,9, mis tähendab, et aktsiate esialgse ostuhinna katmiseks kulub 22,9 aastat, eeldusel, et ettevõtte kasumid jäävad samaks. Ajalooliselt näitab see turu väga kõrget hinnataset antud ajahetkel, sest enamik lääne turge kaupleb keskmise PE suhtarvu vahemikus, st 14-16 ringis. Tõenäoliselt on aktsiaturgude hiljutise ülemaailmse hinnatõusu põhjuseks odava krediidi voog ja kvantitatiivse lõdvendamise programmid. Suur küsimärk on aga see, kas need kõrged hinnad jäävad püsima, kui keskpangad püüavad rahapoliitikat normaliseerida ja tegelikult QE-programme kokku tõmmata, vähendades nende bilansimahte.\nKauplemine DAX30 indeksi CFD-dega\nKas olete kunagi imestanud selle üle, et kauplejad eelistavad terminit aktsiad indeksite asemel? Selle põhjuseks on asjaolu, et indeksi alusvaraks on börsil noteeritud ettevõtete aktsiate korvi hind – omakapital.\nLühidalt öeldes on aktsiad osakud või muud väärtpaberid, mis kinnitavad omandiõigust ettevõttes (olenemata sellest, kas ettevõte on aktsiaselts või osaühing).\nForex turg on aktsiatega tugevalt seotud; ja\naktsiad ja Forex võivad olla korrelatsioonis erinevatel viisidel.\nTugeva tööstus- ja ekspordisektoriga majandustele (nt Jaapan ja Saksamaa) võib valuuta tugevus ja/või nõrkus mõju avaldada.\nEsiteks, investeerimiseelistused on suuresti seotud pikaajalise positsioonikauplemisega, mida tavaliselt hoitakse vähemalt ühe aasta jooksul. Enamikus riikides tähendab see madalamaid kapitalitulu makse võrreldes istumise ja ootamise strateegiaga. Lühiajalisest kauplemisest, kas päeva- või nädalasisesest, rääkides võib öelda, et kõige kaubeldavamad indeksid on Hang Seng, Nikkei, FTSE, Dax, Dow Jones, Nasdaq ja SP500. Valdavalt on selle põhjuseks hea volatiilsus, suured mahud, madalad kursivahed ja laialdane kajastamine meedias, mis võimaldab teha informeeritud kauplemisotsuseid. DAX30 kuulub kindlasti populaarsemate hulka ning kauplejad eelistavad kasutada DAX-i skalpimise strateegiaid. Pange tähele, et kõik DAX-i maaklerid ei ole sarnased, seega peate alati tutvuma eelnevalt tingimustega.\nMiks kaubelda DAX30 indeksi CFD-dega\nKauplemisest ja investeerimisest rääkides võib öelda, et parim viis pikaajaliseks edukaks kauplemiseks on osta indeksifondi või -aktsiat. Meie, kauplejad, kutsume indekseid „aktsiateks", sest indeksi alusvaraks on aktsiad.\nIndeksifond on aktsiafond, mis omab peamise indeksi kõiki aktsiaid, näiteks USA S&P 500, Jaapani Nikkei 225 või Saksamaa DAX30. Toome ära kaks peamist põhjust, miks kauplemisindeksid on suurepärased. Esiteks ei pea te ostmisel muretsema, milliseid üksikuid aktsiaid valida. DAX-i näite puhul ei tule langetada otsust, kas Deutsche Bank või K+S AG, te saate lihtsalt mõlemad koos veel 28 aktsiaga, mis kuuluvad DAX 30 indeksisse.\nTeine eelis on indeksifondide veidi madalamad halduskulud. Alati, kui teete valiku aktsiafondi kasuks, tuleb teil maksta teenustasusid. Aktiivselt juhitavatel fondidel kipuvad olema fondijuhid, kes proovivad valida parimaid aktsiaid, mis on harilikult kõrgeimate tasudega. Kuid nii-öelda passiivse haldamisega fondid – nagu indeksifondid – ei vaja müstiliste tasudega börsianalüütikuid ja nii on võimalik hoida teenustasud madalamad.\nDAX-il skalpimist saab teostada mitmel viisil. Pidage meeles, et leidub väga palju DAX-il skalpimise strateegiaid ja süsteeme. Tutvustame tõhusat strateegiat, mida peaksite enne oma reaalsel kontol kauplemist esmalt demokontol katsetama.\nStrateegiaga kasutatakse platvormi MetaTrader 4 või MetaTrader 5 Supreme Edition lisamoodulit, seega tuleb see esmalt alla laadida.\nKasutage DAX30 indeksi CFD-dega kauplemise eeliseid – väikesed kursivahed Admiral Markets'i platvormiga\nKaupleja konto peaks olema paremas olukorras, et tulla toime suurema kapitali vähenemisega seotud positsioonidega enne, kui tagatis muutub probleemiks. Sel juhul on kauplejatel vähem piiranguid tehingute arvu osas. See on eriti kasulik siis, kui hinnaliikumine turul kogub kiirust ja äkitselt tekib palju kauplemisvõimalusi.\nKursivahe kõikumine võib oleneda ka sellisest turu faktorist nagu likviidsus. Likviidne turg tähendab seda, et iga päev toimub seal palju tehinguid, milles osaleb palju aktiivseid kauplejaid. Forex turg on äärmisest likviidne, sest sajad pangad ja miljonid eraisikud kauplevad iga päev valuutadega.\nKursivahe jagatakse siis valuutapaari päevase keskmise vahemiku alusel. See annab meile protsendi, mis ütleb kursivahe täpse maksumuse. Mida väiksem number, seda parem.\nÕnneks on DAX30 indeksil Admiral Markets'i platvormil väga madalad ja konkurentsivõimelised kursivahed – see on eelis, mida peaksite täies ulatuses kasutama. Ka on Admiral Markets'i DAX30 indeksil väga madal tagatisnõue, võrreldes mõne teise maakleriga, kellel on tõeliselt kõrged tagatisnõuded.\nKuidas kaubelda DAX30 indeksi CFD-dega\nHarilikult kasutatakse DAX-il indeksi CFD-dega kauplemisel skalpimise strateegiat. DAX30 skalpimine oleneb ka turutingimustest. Mõnikord on võimalik kasutada ka päevakauplemist, kuid suure volatiilsuse tõttu on see tõesti äärmiselt sobiv skalpijatele ja lühiajalistele kauplejatele, kes otsivad aktiivset turgu.\nSellest artiklist leiate DAX30 kauplemisstrateegia, mis on hea kompromiss skalpimise ja päevakauplemise vahel, sest selles kasutatakse algajatele väga hästi sobivat 30-minutilist ajavahemikku.\nAjavahemik: 30 min\n10 EMA paigutatud sulgemisele (sinine), 25 EMA paigutatud sulgemisele (punane)\nAdmiral Pivot (osa lisamoodulist MT4/MT5 Supreme Edition)\nKauplemiseks sobiv aeg: Londoni ja/või New Yorki sessioonide esimesed 3 tundi (võite kasutada ka rakendust Admiral Day Session, kui teil on nii kergem määratleda oma kauplemise sessioone).\nPikk positsioon: Sinine EMA (10) peab ristuma tõusvas suunas punasega EMA (25) Admiral Pivot Support'i või Pivot Point'i lähedal\nLühike positsioon: Sinine EMA (10) peab ristuma langevas suunas punasega EMA (25) Admiral Pivot Resistance'i või Pivot Point'i lähedal\nSee tähendab, et kui 10 tuleb ülespoole läbi 25, otsite võimalust avada pikk positsioon, ja kui 10 tuleb allapoole läbi 25, otsite võimalust lühikeseks minna.\nToome lühikese positsiooni näite. Sinine EMA on ületanud punase R1 (vastupanu) lähedal. Sihtmärgid on PP (Pivot Point-pöördepunkt) ja S1 (Support-toetus).\nAllikas: DAX30, M30, Admiral Markets, november 2017, MT4\nAllpool on pika positsiooni näide. Sinine EMA on ristunud punasega tõusvas suunas S1 (Support) lähedal. Seejärel jätkas hind liikumist PP (Pivot Point) ja järgmiste vastupanutasemete suunas. Mõnikord (nagu võime näitest näha) on hinnaimpulss nii tugev, et hind võib isegi puudutada R2 ja R3 (Resistance-vastupanu) tasemeid.\nAllikas: DAX30, M30, Admiral Markets, oktoober-november 2017, MT4\nDAX30 on volatiilne indeks, kuid sellega kauplemine võib olla tulus. Sageli võib parimaid DAX30 liikumisi näha New Yorki sessioonide ajal, mis on tingitud DAX30 olemusest ja turgudevahelisest sidemest. Tegemist on liidri järgimise teemaga, sest harilikult Dow järgib DAX-i, mis omakorda järgib FTSE-d, kuni Ameerika turud pärast lõunat korralikult avanevad.\nHea on see, et enne reaalse konto avamist saate harjutada DAX-iga kauplemist demo kontol.\nEdukat kauplejakarjääri algust!


Koolitaja info | Arvutialased koolitused - LT Koolitused\nLT Koolitused OÜ asutajaks olen mina, Liis Treiel. Olen proovinud elus paljusid erinevaid ameteid, kuid aastal 2016 jõudsin omadega andmete ja analüütika juurde.\n2009-2012 õppisin Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledžis rahvusvahelist majandust ja ärikorraldust. Õppekava kattis erinevaid teemasid ja oli üsna huvitav. Õpingute käigus tekkis mul suurem huvi numbrite vastu ning kuna analüütikast ma veel midagi ei teadnud, siis omandasin kooli kõrvalt raamatupidaja kutsetunnistuse. Samal ajal töötasin teenindajana, tegin osalise koormusega raamatupidamist ning pidasin enda e-poodi Liisi Butiik.\n2014-2016 omandasin Tallinna Ülikoolis kirjaliku tõlke magistrikraadi. Soovisin õppida midagi praktilisemat ning majandusest täiesti erinevat ning seda see tõesti oli. Kooli kõrvalt jätkasin teenindaja ja raamatupidajana ning tegin ka veidi tõlketööd, peamiselt subtiitreid. Õpingute ajal taipasin, et filoloogia pole ikka päris minu teema ning peaksin oma karjääri siiski numbritega siduma.\n2016-2017 töötasin müügianalüütikuna ettevõttes Goldberger OÜ, mis tegeleb erinevate brändide maaletoomise, müügi ja distributsiooniga. Minu tööks oli müügiraportite arendamine ja regulaarne esitamine ning kuluarvete konteerimine. Palju oli suhtlust erinevate kaubanduskettidega ning parimaks sõbraks oli kahtlemata Excel.\n2017-2018 töötasin müügi- ja andmebaasi analüütikuna Tele2 Eesti ASis. Kuigi esialgu otsiti müügiosakonda vaid hea Exceli oskusega inimest, siis üsna pea taipasin, et mul on mõttekam SQL päringukeel ära õppida. Minu tööks oli müügiraportite arendamine nii Exceli kui SQLi baasil, samuti telekomiteenuste arvete ja kasutuse analüüs. Lisaks soovitasin kasutusele võtta Tableau ärianalüüsi tarkvara ning olin selle peamine juurutaja. Samal ajal täiendasin end SQLi ja Tableau alal ning läbisin Tartu Ülikoolis ka kaks Pythoni programmeerimiskursust.\n2018-2020 töötasin Tallink Grupp ASis IT-süsteemide arenduse osakonnas süsteemianalüütikuna. Minu peamiseks tööks ERP tiimis oli erinevate finantsvaldkonna projektide juhtimine, tarkvaraarenduste tehniline kirjeldamine ning manuaalne testimine. Palju oli kaevamist andmebaasides (MSSQL, MySQL, Oracle) ning samuti arendasin ERP valdkonna Tableau aruandeid.\n2020. aastal astusin taas Tallinna Ülikooli magistriõppesse ning erialaks on infotehnoloogia juhtimine. Tol aastal vahetasin ka töökohta ning asusin ametisse IT analüütikuna enamasti riigihangetel osalevasse arendusettevõttesse. Paraku põlesin seal läbi ning võtsin veidikeseks aja maha.\n2021. aastal asusin IT analüütikuna tööle LHV panga IT-osakonnas, kus olen siiani. Tol aastal omandasin ka Scrum Product Owner sertifikaadi.\nInimesed pöörduvad tihti minu poole oma Exceli, SQLi või Tableau muredega, seega otsustasin rajada oma koolitusettevõtte. Kirjuta mulle aadressile info@ltkoolitused.ee või saada teade kontaktivormi kaudu siin.


Mida Peate Olema Treeneriks? | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Mida Peate Olema Treeneriks?\nSpordikogemus ja teadmised\nCoaching on suure sportlase või spordimeeskonna loomise oluline osa. Sportlased vajavad edukust ainult füüsilisest sobivusest ja oskustest rohkem; treenerid annavad sportlastele ja spordimeeskondadele juhiseid, et parandada nende tegevust ja aidata neil edu saavutada. Treenerid vajavad edukaks muutmiseks erinevaid oskusi ja atribuute.\nVõib-olla kõige olulisem nõue treeneriks saamisel on laialdased teadmised spordist, mida plaanite treenida. Treenerid täidavad sportlaste ja meeskondade koolitajate ja strateegidena palju rolle. Kui te ei tea kõiki spordi suhtes kohaldatavaid meetodeid ja reegleid, ei saa te sportlasi tõhusalt juhendada.\nPaljud treenerid saavad spordialast kogemust ja teadmisi spordis osalemise kaudu. Bussilt nõutavad teadmised võivad erineda sõltuvalt juhendamise tasemest. Näiteks võib treener vajada ainult põhilisi spordialaseid teadmisi, et õpetada klassiõpilaste meeskonda, samal ajal kui keskkool, kolledž ja professionaalsed spordikoolid vajavad rohkem teadmisi. Paljud kolledži ja professionaalse taseme treenerid on endised kolledžid või professionaalsed sportlased.\nInimestevahelised oskused on treenerite jaoks olulised. Treenerid peavad sportlastele nõu ja strateegiaid edastama viisil, mida on lihtne mõista ja rakendada. Treenerid võivad vajada ürituste või vaidluste lahendamise korraldamiseks ka kohtunike, meedia, vanemate ja teiste treeneritega suhtlemist. Treenerid peavad teadma, kuidas tulla toime erinevate isiksustega inimestega ja vajadusel distsiplineerida sportlasi. Treener võib langeda sportlaste vahel tekkinud vaidluste ja võitluste lahendamiseks.\nTreeneritel peavad olema tugevad organisatsioonilised ja planeerimisoskused. Treenerid peavad jälgima iga sportlase kohta käivat teavet, nagu vanus, pikkus, kaal, positsioonid, vigastused, tugevad ja nõrgad küljed. Bussidel võib olla ka sportlaste praktika; kui tavad ei ole hästi planeeritud, ei pruugi sportlased oskusi võimalikult tõhusalt arendada.\nKoolituseks vajalik haridus varieerub coachingist teise. Ameerika Ühendriikide tööstatistika büroo andmetel peab üldhariduskoolide ja spordiõpetajate peabussidel olema tavaliselt bakalaureusekraad, kuigi teatud spordis väga kogenud inimesed võivad olla võimelised koolitama vähem haridust.\nVideo Juhiseid: Stuudio dotE - Ma olen treener.


Ehitusmaterjalide hulgimüüja maksis veerand miljonit dividenditulu\nBest Sales • 23 märts 2019\nSanitaarseadmete ja muude ehitusmaterjalide hulgimüügiga tegeleva Wermstock ASi omanik Teet Kolts võttis taas veerand miljoni euro ringis omanikutulu, 10 töötaja palgakulu koos maksudega oli 272 483 eurot.\nEelmisel aastal töötas ettevõttes keskmiselt 10 töötajat, kelle palgakulu koos maksudega oli 272 483 eurot, sh juhatuse liikme tasu koos maksuga 22 304 eurot. Juhatuses on üks inimene - omanik Teet Kolts.\nLõppenud 2018. aastal oli ettevõtte müügitulu 5,1 miljonit eurot ja kasum 401 353 eurot. Aasta varem olid tulemused suhteliselt sarnased: müügitulu 5,5 miljonit ja kasum 486 035 eurot. Kaubast 1,37% müüdi mullu välisriikidesse.\nTule 16. aprillil müügiseminarile, kus fookuses ehitus- ja kodukaupade müük. Vaata "Müügi Edulood: ehitus- ja kodukaubad" Osalustasu 99 eurot+km.\nEttevõte kuulub Kolts Invest OÜ kaudu täielikult Teet Koltsile, kes võttis eelmisel aastal ettevõttest omanikutulu 240 000 eurot. Aasta varem maksis ta dividendiks 280 000 eurot, selgub Äripäeva Infopanka laekunud majandusaasta aruandest. Jaotamata kasumit on ettevõttesse kogunenud üle 1,67 miljoni euro.\nSellel aastal eesmärgiks turuosa kasv\nSelleks aastaks seadis ettevõte eesmärgiks suurendada ettevõtte turuosa kõigis põhilistes tegevusvaldkondades, samas tõdetakse, et ilmselt ei kasva Eesti ehitusturg sel aastal, sest elukondlike hoonete ehitus on stabiliseerunud. „Sellega seoses ootame ka Wermstocki käibe jäämist samale tasemele, mis eelneval aastal. Samal ajal on suurenenud ka konkurents, mis võib käibele ja kasumile mõju avaldada,“ kirjutatakse aruandes.\nAS Wermstock on asutatud 1993. aastal ja põhineb täielikult Eesti kapitalil. Ettevõte meenutab kodulehel, et oli üks esimesi ettevõtteid, kes alustas keraamilise plaadi ja sanitaarkeraamika impordi ja edasimüügiga Eesti turul.\nWermstocki põhitegevus on siseviimistlus-ja ehitusmaterjalide projekti-, hulgi- ja jaemüük. Suurema osa ettevõtte müügist eelmisel aastal moodustasid keraamilised seinaplaadid ja põrandaplaadid, täismassplaadid, klaasmosaiik ja keraamiline mosaiik, sanitaartehnika, vannitoamööbel, vannid, segistid, dušisüsteemid, massaaživannid ja massaažibasseinid, aurusaunad ja dušinurgad.


Goldenmark - Estonia - Goldenmark Eesti\nPulm, sünnipäev, sünd?\nMündid igaks sündmuseks Vaata veel\nhõbemündid Leiate need siit\nKollektsioon 2018 Vaata veel\nKullakangid on üks populaarsemaid investeerimistooteid maailmas. Tänu laiale tootevalikule on võimalik leida taskukohane ja mistahes tähtpäevaks sobiv kullakang....\nInvesteerimismündid on üks levinumaid kulla soetamise vorme. Kui otsustame osta kuldse kollektsioonimündi, siis ostame samuti puhast kulda, kuid kullakangist erinevas...\nHõbe on suurepärane täiendus kullale nende jaoks, kes soovivad paigutada oma raha väärismetallidesse. Tänu hõbeda madalamale hinnale on hõbedased investeerimismündid...\nKaunid kullast ja hõbedast tooted vajavad ka ilusat ümbrist. Wroclawi Mündikoda pakub kvaliteetseid pakendeid, mis on mõeldud kas kingituse jaoks või toodete seeria...


Hernesupp karulaugupestoga – Noad-Kahvlid | Toidublogi | Britt Paju\nMitte küll sedasorti supp, mida suure potiga tervele perele vaaritada ning peale ahnet lusikate klõbistamist aplause ja ovatsioone oodata. Vähemalt meie peres mitte, sest püreesuppide vaimustust siin eriti minuga ei jagata. Pigem on see tore roheline kausitäis, mida saab kiiruga endale valmis suristada ja uhkes üksinduses nautida, et siis edasi näiteks peenart kaevama või mõnda kirjatükki lõpetama minna. Ehk siis kiirsupp kõige paremas mõttes. Karulaugu ja külmutatud hernestega.\nVaja läheb põhiliselt kolme komponenti – karulaugupestot (kuigi ma usun, et karulauguhooaja väliselt sobib ka klassikaline basiilikust versioon), külmutatud herneid ja köögiviljapuljongit. Köögiviljapuljongit meeldib mulle ise teha, sest see annab hea võimaluse ära kasutada nii porgandikoored, puitunud sparglisabad, külmikusse ununenud pooliku sibula, närtsima kippuvad ürdid ja palju muud. Ainult kapsalisi ja kartulit ma sinna sisse ei pista. Külm vesi peale, nii pool tundi podisemist ja valmis ongi. Selle supi juures on aga oluline kiirus ning seega valmispuljong (kodumaistest FS Goods näiteks) ja naturaalsema moega puljongikuubik on samuti igati ok. Muide, ka tummisema ja eheda veisepuljongi ning näiteks krõbeda peekoniviiluga (kitsejuustu asemel) toimib see supp päris kenasti.\nKarulaugupesto on igal endast lugupidavat eestlasel nüüdseks kindlasti külmkapis olemas. Kuna mul on õnnestunud oma vana pestopostitus blogist kuidagimoodi ära kaotada, siis panen selle samuti kirja. Maitse aga lõpptulemus ise järgi ja lisa vajadusel soola, pipart, sidrunit kui vajalikuks pead. Mu soliidses eas blender, kelle nimi oli vahepeal Philip, aga nüüdseks on maha kulunud kõik tähed, keeldub pestot valmistamast ja kuigi väiksemate koguste puhul ajab asja ära ka saumikser, eelistan kasutada veidi üüratumat puhmast ja lõiketeraga köögikombaini. Samuti olen aru saanud, et pesto sees ei pea ilmtingimata käima ainult röstitud seedermänniseemned. Ise kasutan tihti lihtsalt seemneid-pähkleid, mida sahtlis parasjagu leidub ja alati neid ei rösti ka. Pidavat olema tervislikum. Lemmikud on mandlid ja kõrvitsaseemned, aga ka metspähkel, päevalilleseemned jms on igati head. Sellest kogusest tuleb ca 2,5 dl pestot, mis nädalajagu kindlasti külmikus kenasti säilib. Või siis sügavkülmuta jääkuubikutes, vala karpi ja pista jääkappi tagasi. Teinekord hea jupikaupa võtta.\nSelle supi valmistamine võtab tegelikult vähem aega, kui kogu selle eelneva jutu läbi lugemine. Kui sul on kapis veidi toorjuustu või pehmet kitsejuustu, siis lisa valmis supile ka seda. Kui aga mitte, siis törts pestot ja musta pipart peale ja on nii ka väga tore.\nBritt Mitte küll sedasorti supp, mida suure potiga tervele perele vaaritada ning peale ahnet lusikate klõbistamist aplause ja ovatsioone oodata. Vähemalt meie peres mitte, sest püreesuppide vaimustust siin eriti minuga ei… Prindi retsept\n1 sl karulaugupestot + veidi serveerimiseks\n1 sl pehmet kitsepiimajuustu või toorjuustu\n3 sl sidrunimahla ja veidi riivitud sidrunikoort\n1 dl esimese külmpressi oliiviõli (extra virgin)\nKuumuta puljong mulinaga keema ja lisa herned. Keeda kolm-neli minutit, seejärel vala blenderisse, lisa kuhjaga supilusikatäis pestot ja töötle kas täitsa ühtlaseks või tee nii nagu mina ja jäta veidi tükilisemaks. Maitsesta vajadusel soola-pipraga. Tegelikult on supp nüüd valmis. Kui soovid, võid aga ette võtta ka lisategevused nagu soojendada pliidil suppi uuesti veidi, et see oleks ikka kindlasti kuum (mida ma peaaegu kunagi ei tee) ja lisada juba kausis sisse seatud supile lusikajagu pehmet kitsejuustu, õige veidi pestot ja paar raksakat pipraveskist.\nPesto valmistamiseks loputa karulauk ja haki üpris lohakalt ja riivi parmesan jämeda riiviga. Viska köögikombaini koos teiste koostisainetega ja töötle ühtlaselt tükiliseks. Maitsesta vajadusel täiendavalt soola, pipra või sidrunimahlaga.


< Ootamatud töövaidlused: ülemus nõuab alluvalt 10 000 eurot | ERGO kindlustus\nERGO õigusabikulude kindlustuse ärijuht Maiko Kalvet meenutas eelmisest aastast juhtumit, kus nende juristide poole pöördus elektroonikaseadmete remondi ja hoolduse valdkonnas töötav inimene, kes sai ühel päeval rabavalt halva uudise. Nimelt nõudis tema pikaaegne tööandja temalt 10 000 eurot. Tööandja leidis, et võib ühe parandustöid tellinud tellija tasumata arve sisse kasseerida töötajalt, kes tellimuse vastu võttis ja selle täitmist korraldas. Ettevõtja sõnul oli alluv teinud tellimuse vormistamisel vigu.\nTöötaja vaidles sellele loomulikult vastu, olles veendunud, et tema pole oma töökohustuste täitmisel midagi valesti teinud, vastupidi, ta järgis tellimuse vormistamisel kõiki töökorralduse reegleid ning toimis vastavalt töölepingule ja ametijuhendile. Kuna tellija, kes arve tasumata jättis, oli majanduslikes raskustes ja sealt polnud raha loota, läks tööandja kliendi vastu töövaidluskomisjoni. Seal sai ta lüüa ja ühtki nõuet töötaja vastu ei rahuldatud. Nii pääses töötaja tänu ERGO juristidele kopsakast nõudest kui ka menetluskulude tasumisest enam kui 1500 euro ulatuses, mis jäi kindlustuse kanda.\nSee pole aga sugugi ainus taoline juhtum. Aastaid tagasi sai ERGO teate kliendilt, kelle tööandja nõudis väidetava töökohustuste rikkumise tõttu kahju hüvitamist tervelt 65 000 euro ulatuses. Tööandja väitis, et töötaja on süüdi kauba puudujäägi tekkimises. Asi läks kohtusse, kus pärast kolme ja poole aasta pikkust vaidlust sai klient võidu ega pidanud tööandjale midagi maksma. Kohtukulud ulatusid aga üle 7000 euro. „Ilmselgelt oleks ilma õigusabikulude kindlustuseta olnud töötajal sellist vaidlust väga raske kui mitte võimatu pidada,“ ütles Maiko Kalvet.\nTa tõi eraldi välja juhtumid, kus töötaja teeb ametiautoga avarii. „Nii esitati ühele meie kliendile ligi 7000 eurone nõue, sest libedate teeolude tõttu oli ta tööandja kaubikuga teelt välja sõitnud. Kaskokindlustust sõidukil ei olnud ja sel moel püüdis tööandja kogu remondikulu töötaja õlule panna. Meie sekkumise peale tööandja sellest siiski loobus. Selliseid juhtumeid on veel,“ rääkis Kalvet.\nHuupi süüdistamisest pole kasu\nLaialt levinud on ka olukorrad, kus tööandja ei taha maksta õiglast hüvitist töölepingu lõppemisel. Eelmisest aastast pärineb juhtum, kus inimene koondati ebaseaduslikult. Töötaja esitas koos ERGO juristidega töövaidluskomisjonile nõude, mille eesmärk oli tuvastada töölepingu ebaseaduslik lõpetamine ja saada selle eest rahalist hüvitist. Vaidlus läks kohtusse, kus õnnestus keeruliste läbirääkimiste tulemusel saavutada kompromiss – tööandja maksis inimesele 30 000 eurot.\n„Üldiselt on nii, et kui tööandja oma töötajat milleski süüdistab, olgu tegemist varguse, trahvi tasumata jätmise või millegi lõhkumisega, peab ta suutma seda ka tõestada. Eelpool välja toodud juhtumite puhul olid tööandjal küll suured nõudmised, aga nad ei suutnud neid vettpidavalt põhjendada ega tõestada, mistõttu õnnestus meil oma kliendid ebameeldivast olukorrast päästa,“ ütles ERGO õigusabikulude kindlustuse ärijuht Maiko Kalvet. Lisaks töövaidlustele on õigusabikulude kindlustuse statistikas levinud veel tarbijavaidlused, samuti üürilepingu lõpetamise ja kindlustusõigusega seotud vaidlused.\nERGO õigusabikulude kindlustuse ärijuhi sõnul hakkas vajadus õigusabi järele kiiremini kasvama 2020. aastal, mil lahvatas koroonakriis. Kõige enam, lausa 70 protsenti suurenes just töövaidluste hulk, levinumaks põhjuseks olid maksmata jäänud töötasud ja saamata koondamishüvitised.\nKui 2020. aastal registreeris ERGO klientide seas 400 õiguslikku vaidlust, siis möödunud aastal oli nende hulk väiksem. Küll aga andsid ERGO juristid mullu õiguslikke käitumisjuhiseid telefoni teel rohkem kui 4000 korral, mis on koroona-aastaga samal tasemel. See tähendab, et õigusabi teenust kasutab aasta jooksul iga teine ERGO õigusabikulude kindlustuse klient, mis teeb sellest kõige populaarsema kindlustustoote.\nERGO õigusabikulude kindlustus aitab olukordades, kus inimese või mõne tema pereliikmega on käitutud ebaõiglaselt ning sellega kaasnevad rahalised kulutused või saamata jäänud hüvitised. ERGO õigusabikulude kindlustus aitab katta õigluse jalule seadmiseks tehtavaid kulutusi, kaitsta inimese õigust kohtus ja anda juhiseid, kuidas käituda. Lisaks pakub õigusabikulude kindlustus võimaluse helistada kiirelt ja mugavalt ERGO juristile, kes erinevates küsimustes nõustab ja aitab. Vaata lähemalt siin


"Ise enda autoriteediks" Tervis Pluss 12.2008 - Inspire Keskus\nIse enda autoriteediks\nKüsis Krista Dudarenko (Stiil)\nFotod Priit Grepp (Kodukiri)\n“Kõike juhivad mõtted, seega kui soovid muuta oma elu, muuda mõtteid,” usub arst ja vabastava hingamise terapeut Eva Gundberg, kes hilissügisel viis Eestis läbi enesearenguseminari muutuste ajastust ja inimeste muutumise vajalikkusest ühes ajaga.\nIgaühes meist peitub igatsus teha oma eluga midagi head, mis mõjutab ka teisi ja jätab jälje. Olles universumi kaasloojad peab enamik end ometigi elu ohvriteks. Isegi ateistlike eestlaste alateadvuses on juurdunud uskumus, et väärime “jumala viha”, kuna oleme teinud vigu ja käitunud halvasti. Me arvame, et eksisime millalgi oma elus, seega meil peabki halvasti minema. Sedalaadi veendumused varjutavad tõde, et tegelikult on meil piiramatud võimalused loomaks kõike, mida me tõeliselt vajame. Alles siis, kui suudame nõnda ka tunda – lisaks uskumisele ja teadmisele – muutub reaalsus. Uus aeg nõuab uut paradigmat, mis aitaks muutuvas maailmas toimida, toetaks uute vaatenurkade vastuvõtmist enda kohta ja laseks neil juurutada laiemat mõttemaailma, mis seni on olnud väga piiratud. Niisugused olid mõned märksõnad, mida oma kolmandal Eesti-seminaril* käsitles rootslannast arst ja hingamisterapeut Eva Gundberg.\nPalun rääkige pisut oma töö- ja elukäigust.\nSündisin ja kasvasin tüüpilises rootsi peres. Šveitsis õppisin seitse aastat meditsiini ja spetsialiseerusin günekoloogiks. Kuna mu abikaasa – temagi õppis Genfis – on Venetsueelast pärit, kolisimegi pärast õpingute lõppu Venetsueelasse, kus olen elanud praktiliselt kogu elu. Töötasin suurhaiglas günekoloogina, praegu olen ametis oma kliinikus. Reisin päris palju: peagi annan Argentiinas kursuse vertikaalsest sünnitusest ning San Franciscos ja Montrealis workshop’id beebide eostumiseelsest elust. Sünnieelne psühholoogia ongi hetkel mu suurim kirg.\nKuidas Te loomuliku sünni temaatika juurde jõudsite? Loomuliku sünni vastu hakkasin huvi tundma, kui mul sündisid lapsed. Tutvusin teemadega nagu psühhoprofülaktiline sünd, vägivallatu sünd, vettesünd ja vertikaalne sünd. Algul mõtlesin küll, et “Lõpetage ära, ma ju olen tõsine arst!”, kuid juba oma esimest sünnitajat püstiasendis sünnitades toetades oli kogemus niivõrd vaimustav, et soovisin valdkonnast rohkem õppida. Vertikaalsele sünnitusele pühendudes süvenesin enam pre- ja perinataalsesse psühholoogiasse, mis käsitleb lapse ja emaga toimuvat alates viljastumisest. Mõne aja pärast jõudsin vabastava hingamiseni ning leidsin, et see sobib väga hästi vertikaalse sünnitusega. Seejärel tegin tutvust EMF (elektromagnetvälja tasakaalustamise) tehnikaga.\nMis on energiastruktuur ja kuidas see töötab?\nEMF’is peetakse energiastruktuuriks elektromagnetvälja keha ümber. Kui mõte tuleb kehasse, liigub see kõikidesse rakkudesse ning ilmneb emotsioonina, mida talletatakse ja mäletatakse elektromagnetvälja sees. Seega hoiab inimene kõiki kogemusi, mida ta elus on saanud. Emotsioonid muutuvad nagu kõvakettaks, mis sisaldab kogu infot energia, jõu, tunnete, vibratsioonide ja nende sageduste kohta. Kui universumist tulev järgmine mõte ei ole samal sagedusel, põrkab see tagasi; sama sagedusega mõte aga läheb kehasse ning tekitab emotsiooni, mis tugevneb, nii et sa saad öelda: jah, ma mäletan. Idee on kogeda kõike, sest siis võid sa öelda: ma olen kõik, ma olen üks. Oma uskumuste, alateadvuse, ebateadlikkuse, kire ja kogemuste struktuuriga elad sa siin ja praegu. Ja just siin ja praegu mõeldes ning uskudes kujundad oma tulevikku.\nKas oma mõtetega on võimalik luua soovitud tulevikku?\nKui vabastada mineviku liigsed energeetilised laengud ja tugevdada oma keskset energiat, saab minema uhutud “tõrv”, mis aeglustab edasiarenemist. Mida enam oled kohal praeguses, seda suurem on sinu poolt kantav elektriline laeng. Teatud võnkesagedusega mõtted tõmbavad ligi sarnast energiat ehk omadusi, olukordi ja inimesi. Universum ei ole kohtumõistja – meil on siin vaba tahe. Kui keskenduda positiivse mõtlemisega oma lootustele ja soovidele, töötame hirmu ja mure elimineerimise suunas. Teisisõnu, teemadel, mille üle sa stressata ei taha, pole vaja rääkida. Räägi headest sündmustest ja nähtustest, mida sa oma ellu tõesti soovid. Mõtted materialiseeruvad. Näiteks: “Ma tean” või “Ma suudan,” mitte “Mulle meeldiks…” või “Mul on unistus, et…” Ära ütle: “Ühel päeval tuleb mu ellu suur armastus,” vaid “Ma tean, et minu elus on armastust!” Kui sina oled armastus, tõmbad sa armastust enda poole.\nKas kindlaks kujunenud uskumused ja raudsed tõekspidamised eraldavad meid sellest, mida me tahame?\nUskumustest, mõtetest ja hoiakutest sõltub kõik. Kui inimesel on usk, saab sellest reegel, mis paraku eraldab. Kui sul on teatud uskumus, kasvad sa otsekui kinni. Et omada täiuslikku elu, on vaja olla avatud, sest kõik on liikumises ja juhtub praegu. Uskumused ei ole kuigi kasulikud, kuna enamik neist on väga negatiivsed ja eraldavad sind ühtsusest. Näiteks on laialt levinud uskumus, et me ei ole piisavalt head või et me oleme süüdi. Eestis näikse kõik süüdi olevat! See võib tuleneda ajaloost, rangest haridussüsteemist või kiriku rollist. Meie autoriteet on olnud karistav, vägivaldne või näpuga näitav jumal. Ometigi tahab sinu looja, et sa oleksid õnnelik ja vaba. Ära usu millessegi peale iseenda! Siin ma olen – ja see on ainus tõde.\nTe ei usu, et me oleme oma ühiskonna, pere ja koolisüsteemi ohvrid?\nMa arvan, et inimesed on jumalikud – me oleme oma elu jumalad. Mina olen jumalanna, sina oled jumalanna. Pole kahtlust, et me loome oma elu ise, ainult meie oleme ainuvastutavad oma elu eest. Enam ei saa süüdistada kooli, abikaasat, lapsi, bossi ja olukordi, millesse sa oled sattunud. Ei ettekäänetele! Tänapäeval, mil DNA-d on uurima hakatud, teame, et isegi rakkude ainevahetust saab muuta, kui ainult ise tahta – isegi hirmsa haigusega ei pea elama. Meil tuleb kogu aeg luua uusi paradigmasid, avaneda vähehaaval uuele.\nOmeti väidab sünnieelne psühholoogia, et lapsed saavad emotsionaalse trauma juba eostamise hetkel?\nVabastavas hingamises võimalik on inimest tagasi viia hetke, mil ta eostati – ta kogeb täpselt samu tundeid nagu siis. Näiteks võid sa muutuda väga vihaseks nagu su ema, sest isa oli purjus, alkoholist tuimaks muutunud. Need kaks – viha ja tundetus – saavad olema esimesed emotsioonid. Lisanduvad veel ema passiivsus ja isa ägedus. Nimetatud neli emotsiooni kinnistuvad: sa aina kordad ja kordad neid ning nõnda kujunevad uskumused ja automaatmõtted. Sina aga nendid: näete, mul oli õigus – nii minuga kogu aeg juhtubki! See ei ole tõsi, sel moel lood sa kõike ise. Et sellest vabaneda, tasuks endalt küsida: vahest on ka teine võimalus? Äkki kõik mehed ei olegi vägivaldsed ja tundetud? Võib-olla ma ei peagi olema vihane? Ehk võin mõista, et vanematega juhtus midagi – vahest oli isa õnnetu või kartis? Ei ole vaja arvata, et kõik mehed on ühesugused ja meie, naised, oleme ohvrid. Kui hakkad nägema midagi muud, asjaolud muutuvad. Sealjuures ei liigu sa ühe uskumuse juurest teise manu, vaid uskumuse juurest teadmise juurde. Näiteks kui olid harjunud mõtlema, et keegi ei armasta sind, sest isegi ema ei tahtnud sind näha, võid sa seevastu öelda: tean nüüd, et olen väärtuslik ja armastatud; saan aru, et ema oli väga väsinud ning ma andestan talle kaastunde ja armastusega.\nMillised teraapiad või tehnikad on sünnitraumade tervendamisel efektiivsed?\nVabastav hingamine on väga tõhus, kuid sünnitraumade tervendamisel on vaja terapeuti, kes oleks kursis pre- ja perinataalse psühholoogiaga. Head on ka grupiteraapiad, geštaltteraapia, EMF, meditatsioonid. Mulle endale ongi meditatsioon üks mõjusamaid enesejõustamismooduseid. Kõige olulisem on süüvida enda sisse ja leida sealt oma sügavaimad mõtted, kõige hullemad arvamused iseenda kohta. See on nagu diagnostika: ahaa, siin seisab see, milles ma olen elanud. Edasi on vaja otsustada, on see minu tõde? Tahan ma siia jääda ja samamoodi jätkata? Ei, seega kavatsen midagi muuta. Kui sul on plaan, tee strateegia ning asu tegudele. Seejärel vaata üle, oled sa teinud kõike, mis vaja ja alusta uuesti. Antud protsess on nagu materialiseerumise ja muutumise rooliratas: diagnostika, tegevusplaan, strateegia, tegevus ja ülevaade. Ma ei usu, et inimesed muutuvad üleöö – enamik meist kujuneb ümber tasahaaval.\nTeil endal on kuus last – on neil väikesed vanusevahed?\nMa ei räägi mitte kunagi vanusest! Aega ei eksisteeri. Oma vanusest – nii nagu ka ajapuudusest – rääkimine võtab käesolevast hetkest energia ära. Rootsis heietatakse ühtelugu oma vanusest, sellega seonduvast pensionieast ja ilma tööta jäämisest – ja ma ei ole kuskil mujal näinud nii palju vanu inimesi! Sealjuures ei ole nad vanad ea poolest. Kui opereerida niisuguste terminitega, hakkab see välja paistma – sa samastud oma mõtete, emotsioonide ja hoiakutega. Seevastu peaksime me mõtlema heast elukvaliteedist, jõust, energiast, ideedest rõõmust, seiklustest ja õppimisest. Sel juhul näeme enda ümber elusaid inimesi. Me ju tahame ometi elus olla ja oma vanusest mitte hoolida!\nMis on meie suurim vale enda kohta?\nSuurima vale kontseptsioon, kõige lähtekoht, on läbi hariduse, usu või kogemuse tulenev mõte, mille me oleme endis väga sügavale peitnud. Näiteks ütleb see sügavaim mõte: “Ma ei ole armastust/õnne/edu väärt,” või “Minus on midagi väga halba” või “Ma ei suuda sellega iial hakkama saada.” See ongi iseenda kohta käiv baasvale, mis algab lapsepõlves, naaseb su juurde pidevalt ning “ruulib” kõiki su otsuseid ja tegevusi seni, kuni sa selle endast välja juurid. Meist kõigil on mingi vale. Võib-olla rääkisid ema või isa, et kõik teised on sinust paremad? Niisiis teed sa kõike ja püüad iga hinna varjata saladust, mida keegi sinu kohta ei teada ei tohi – ja elust saab põrgu. Sa ei ole täiuslik ega piisavalt hea, keegi ei armasta sind – järelikult on sinuga midagi väga viltu. Seda nimetavad vabastava hingamise terapeudid “minu suurimaks valeks,” mida me pidevalt toidame, oma väljamõeldise üle juureldes ja sellele kinnitust leides. “Ma tegin seda jälle!” või “Ma ei pääse sellest iial!” korrutame me üha. Kivinenud uskumus tekitab hoiaku, et sa ei ole piisavalt hea. Kuidas saabki niisugusest olukorrast midagi head välja tulla?\nKuidas murda uskumuste mustrit?\nKui sa korrutad järjekindlalt: “Ma ei ole hea ema, ma ei ole hea ema…” käitub su laps vastavalt, sa näägutad aina rohkem, sest sa ju tahad, et laps oleks hästi kasvatatud – ning lõpuks ongi tulemus selline, et sa järeldad: “Ma olen halb ema.” Need valed arenevad ketina emalt-isalt sinuni, sina kordad neid omakorda ja õpetad edasi. Muster saab alguse juba enne su sünnihetke: me loome ettekujutusi, et ma ei ole see, mis ma peaksin olema. Me omame alati ettekujutust, mis me peaksime olema ja saavutama. Tegelik tõde on see, et me kõik oleme imelised! Sa oled täiuslik sellisena nagu sa oled, seega armasta ennast! Kes ütleb, et me peaksime olema edukad? Sa oled edukas, kui teed seda, mis sulle tõeliselt meeldib. Ja sa võid valida ja teha ükskõik, mida. Ei pea aktsepteerima konventsionaalseid tõdesid, mida dikteerib ühiskond, vaid olema ise oma elu ainus võimuorgan. Kui öelda: “Oo, kui tore, ma suudan seda!”, siis sa ka suudad. Kes julgeks väita vastupidist?!\nMis on siin tõde ja mis on illusioon?\nKui sa ütled: “Mul on plaan, et ma tahan suurt armastust/imelist rännakut/väikest maja/oma hobust ja MA TEEN SELLE ÄRA,” on see tõde. Aga kui sa ütled: “Oh, kord oli mul unistus…”, on see illusioon. Tõe lood sa oma mõtetega. Kui mõtted on madalad või hõivatud alateadvuse poolt, lood sa elu, mis ei ole kuigi hea. Energia, kavatsus ja fookus muutuvad mootoriks. Kui plaanid ei ole kontsentreeritud ning napib jõudu, ärksust ja kirge, ei vali head sündmused sind välja. Võid ehk väita, et elu on tõsine. Jama! Elu on see, mida iganes sa soovid! Sina valid. Võid saada kõik, mida tahad, kuid pead selle järele sirutuma. Ja sa pead teadma, et suudad seda. Ära iial kahtle!\nKuidas muuta harjumuspärast ja turvalist elu?\nSäti endale hea fookus ja korralik eesmärk. On nii lihtne öelda: ah, ma ei viitsi elus midagi muuta. See on virelemine! Ootad sa sinnani, kuni oled liiga haige? Halvast elust, muide, me haigeks jäämegi. Kas on vaja nii kaua oodata või saaks väikesi muudatusi enne ette võtta? Me ei sünni maailma mitte selleks, et elus juhtuvat ära kannatada, vaid selleks, et õitseda ja luua. Tõsi, et muutusi ellu viia, on vaja millestki loobuda ning igaühel on siin oma rütm. Oluline on endalt küsida: kas ma tahan muutuda; on mul vaja muutuda; mis juhtub kui ma ei muutu ja ehk võiks muutumine olla koguni tore? Mõistagi võid sa vabalt otsustada mitte muutuda ja omada mugavat, õnnetut elu. Kuid kui midagi ei muutu, mida sa sellest õpid ja kus on sinu võnkesagedus? Liigub see üles või alla? Kui me tahame luua uut ühiskonda, mille energeetiline tase tõuseb, peab esmalt mõtlema enda elu kvaliteedile.\nMillised on raskused ja kuidas ikkagi oma plaanid teostada?\nÜks esimestest raskustest on see, et me ei usu endasse ega räägi vastavalt. On vaja olla ettevaatlik oma mõtete ja sõnadega ning see on suur töö. Samuti tuleb olla tähelepanelik uskumustega, mille osas sa teadlik ei ole. Hoia endast eemal sotsiaalseid tõekspidamisi ja traditsioonilisi käitumisnorme! Konventsionaalne jumal on väärkäsitlus, seda ei eksisteeri. Meie oleme oma elude jumalad, universumi kaasloojad. Kui sa suundud eesmärgi suunas, tee selgeks, mida sa tahad ja pühendu sellele täielikult! Aga esmalt on vaja nö maja puhtaks teha, selgitades endale, kes ma olen ja kuhu tahan minna. Sel juhul raskusi lihtsalt ei eksisteeri.\nMida saaks meist igaüks teha oma elu parandamiseks juba täna?\nPuhasta end uskumustest ja mõtetest, mis ei tööta sinu kasuks! Kui tunned emotsiooni, näe seda kui parimat võimalikku teejuhti. Kui oled tulvil madala võnkesagedusega emotsioonidest nagu sallimatus, ohvri mängimine, kurbus ja armukadedus, ütle neile: aitäh mulle näitamast, kus ma omadega parajasti olen – ja puhasta nad ära. Sa võid igal hetkel valida, mida mõelda ja tunda. Alati saab valida nägemise teises valguses, tõusta seeläbi vähehaaval kõrgemale – soovitule lähemale – ning saada teisi mõtteid ja emotsioone. Algul see ülesanne kergena ei tundu, sest on tohutu töö olla teadlik, mida sa mõtled ja tunned, kus on uskumus ja alateadvus. Kuid kui oled kord üritama hakanud end vähem või rohkem puhtaks saada, võib tõesti näha, et vähehaaval toimuvad elus muutused. Niisiis, ära jätka aina sama vanaga, vaid tee iga päev midagi uut, olgu need kasvõi pisiasjad. Üks olulisemaid missioone on hakata iseennast armastama, teades, et sa annad endast kõiges parima. Sellise suhtumisega kõik meie elus ja ümber areneb. Universum muutub avaramaks, me loome aina rohkem, õpime pidevalt midagi uut ning muutume üha paremaks. Ära unusta, et nimelt sina oled autoriteet omaenda elus!\nFakte Eva Gundbergi kohta:\n* Eva Gundberg lõpetas Rootsis Karolinska Ülikoolis arsti eriala ning õppis Šveitsis edasi günekoloogiat ja kirurgiat. Venetsueelasse kolides keskendus Eva peamiselt günekoloogiale ja sünnitusabile.\n* Eva on tegelenud humanistliku psühholoogia, psühhoanalüüsi, geštaltteraapia, bioenergeetika, bioenergeetilise tantsu, rolfingu ja EMF (elektromagnetvälja tasakaalustamise) tehnikaga. Viimatinimetatus on ta rahvusvaheline meister.\n* Hetkel on Eva peamisteks huvialadeks hingamispraktikad, energiatöö ja kvantfüüsika. Ta juhendab Caracases oma vabastava hingamise gruppe ning viib eri maades läbi seminare.\n* Eval on 6 last ja 15 lapselast. Kogemus ema ja arstina on teinud Evast Venetsueelas alates 1981. aastast pioneeri loomuliku sünnituse alal, millest ta on kirjutanud ka raamatu “The Pleasure of Birth”.\n* Tänu oma vankumatule usule sünnieelse psühholoogia tähtsusest, mis tema arvates on vägivallatu ühiskonna alus, on Eva alates 1998. aastast ANEP’i (Rahvuslik Prenataalse Hariduse Organisatsioon) president Venetsueelas ja APPAH’i (Prenataalse ja Perinataalse Psühholoogia ning Tervise Ühing) konsultant alates 1985. aastast.\n* Lähem info Eestis korraldavatest enesearengu- ja hingamiskursustest www.inspirekeskus.ee