martin2 ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/martin2\nvaadatud: 4429 feim: 66727.78 aktiivsus: 12\nviimati külastas:\t 21.10.2017 - 21:45\nregistreerus saidil\t 23.10.2005 - 09:55\npärisnimi martin saarepuu\nasukoht lähemalt Laheda vald\nkeeled inglise*** , eesti*** , läti* , soome* , vene*\nEsmaspäev, 14. detsember 2009 Kell 14:37\nkülm om vällan -15 kükükkülm\nReede, 05. detsember 2008 Kell 22:09\njee jõulud käes..\nlumi ja lumesõda on supper..\nmis tee ise arvate.\tloe veel »\nPrison Break (Põgenemine) 77\n*olen*selline*nagu*olen*ja*mind*ei*muuda*keegi* 1328\t, autoralli 28\t, eminem 184\t, filmid 852\t, jalgpall 1516\t, jalgrattaga sõitmine 845\t, kiired autod 502\t, kiirus 596\t, kõik^mis^ma^teen^teen^valesti!? 22\t, korvpall 945\t, loodus 1768\t, loomad 883\t, msn 1444\t, raha 561\t, rock 330\t, söbrad 26\t, sport 2048\t, suvi 3956\t, talv 390\t, ütle.näkku.mitte.ära.räägi.seljataga 975\nKui minuga nõustutakse, on mul tunne, et ma eksin. Oscar Wilde\nSilmad on pimedad. Tuleb vaadata südamega. Rahvatarkus\nEemal seistes on lihtne olla julge. Aisopos\nInimene, keda paljud kardavad, peab kartma paljusid. Sir Francis Bacon\nÄra karda surma vaid elu. Bertolt Brecht\nOskus meeldida on tegelikult oskus petta. Vauvenargues\nÕnn sõltub meist endist. Aristoteles\nIlu on igavik, mis kestab hetke. Albert Camus\nParim kaitse on rünnak. Ovidius\nMR-Hell 22.01.2012 - 17:49\nhea vend..pole lihtsalt muud öelda\nMR-Hell 11.06.2008 - 22:09\nkes on martin2?\ntagasiside kasutajaga martin2


Mälestusmärk eluajal. Allar Levandi tasub auvõlga Soome ees - Eesti Päevaleht\nLP 22. detsember 2017\nMälestusmärk eluajal. Allar Levandi tasub auvõlga Soome ees\n„Soometa ei oleks Eesti nii edukas. Võlgneme soomlastele väga palju,” ütleb Allar Levandi. Ta kutsub üles tänama põhjanaabreid väärika ausambaga.\nLoodav kuju peab äratama lood igaühes, kes seal pilti teeb, istub või seisatab, ütleb hasartmängu- firma Paf tegevjuht Allar Levandi oma kontoris. Priit Simson\nSee mõte – tänada soomlasi millegi suure ja sümboolsega – on keerelnud Allar Levandi (51) peas vähemasti seitse aastat. Seltskondades, kus ta on seda aastate jooksul rääkinud, lähevad inimestel silmad põlema ja lugusid hakkab tulema nagu küllusesarvest. Igaühel on pajatada vähemalt kaks-kolm Soome-lugu. Kui idee ei lähe sinu juurest ära, on kõige kindlam see ellu viia, teab Allar nüüd.\n„Tänu võib olla märk, mis meid, kaht rahvust, ühendab. Siin läheb aga juba keeruliseks. Sest see ei saa olla kaubanduskeskus, vaid midagi sümboolset. Aga mis?” meenutab Allar Levandi idee küpsemist. Kevadest alates sai ideest ettevõtjatest kaaspartnerite Urmas Sõõrumaa, Jüri Rossi ja Aku Soraineni abiga konkreetne kuju – soomlaste auks tuleb mälestusmärk Rotermanni keskväljakule. Juba on sihtasutuse asutajaliikmete loodud internetilehel statue.ee igaühe hinnata kuue skulptori kavandid. „Kutsusime kujureid skulptorite liidu kaudu ja otse ka,” ütleb Allar. Ta soovib, et mälestusmärk valitaks rahumeelsel teel. Kõige rohkem pelgab ta kanakitkumist kuju välimuse ümber, nagu juhtus Vabaduse väljakule püstitatud ristikujulise vabadussambaga. „Et on tõesti sõpruse märk, mõnuga tehtud. Kui mõtlen Rotermanni keskusele ja sellele väljakule, siis kõik esitatud tööd sobivad sinna hästi. Kuju peab äratama lood igaühes, kes seal pilti teeb, istub või seisatab,” jutustab Levandi.\nÜritasin kallata, aga kohvi ei tulnud. Minu taga seisid inimesed sabas ja et piinlikust olukorrast pääseda, lõin demonstratiivselt käega ja ütlesin: ah, ma ei tahagi kohvi\nTema enda lemmikud on alati olnud inimesi kujutavad skulptuurid, ka sümbolitena inimeste mällu jäänud tuntud tegelaste figuurid.\nKui pakun, et Eesti ja Soome sõprust võiks kujutada kaelakuti seisvate olümpiasangarite Allar Levandi ja Matti Nykäneni skulptuur, hakkab Allar naerma. „Ei-ei-ei, see peaks olema ikka veel suuremates sümbolites,” raputab ta pead.\nSpordilaagri peod: soomlased panid viina sisse mett ja sooja vett, tehes sellest pisut pehmema joogi.\nAusammas on kavas valmis saada Eesti Vabariik 100 sündmuste raames järgmiseks sügiseks ja selle planeeritud eelarve on umbes 200 000 eurot. Suure summa soovivad algatusgrupi liikmed koguda eri koostööpartnerite, aga ka rahva toetusel. See kuju võiks olla kingitus kogu eesti rahva poolt, rõhutab Allar. „Inimestel, kes ei ole veel Eesti ja Soome sõprusele kingitust teinud, on nüüd hea võimalus oma õlg alla panna,” ütleb ta. Põhjust selleks on ju peaaegu igal eestlasel.\nAvar maailmapilk ja uued oskused\nAllar Levandile on Soome andnud eelkõige laia maailmavaate. Tallinnas kasvanud inimesena vaatas nende pere pidevalt Soome televisiooni, Allarit köitsid eelkõige sealsed reklaamid – mitte ainult neis lokkav kaubaküllus, vaid uhke teostus ja eriefektid, mida neis kasutati. Siiamaani vaatab ta hea meelega telerist just reklaame. Kui Allar 1981. aastal 16-aastasena esimest korda Soome sõitis, oli tal soome keel tänu televisioonile suus. Eesti sportlased, kes olid NSV Liidu meistrivõistlustel hästi esinenud, viidi Soome preemiareisile ja võistlema ning kuna Levandi oli sel ajal kahekordne liidu meister kahevõistluses, lasti tal kaasa sõita. Suusarajal võeti toona mõõtu lausa Soome suusakuninga Juha Mieto endaga. Soome sõideti rongiga Viiburi kaudu, sest laevaliiklust ei olnud. „Mäletan, kuidas värisesin Viiburi tollis. Olin alaealine, aga mul oli kotis kaks viinapudelit,” naerab Allar. „Müüsin need Soomes maha ja sain 80 marka. Mäletan täpselt, mida selle eest ostsin: ühe allahinnatud T-särgi, kus oli peal Miki Hiire pilt, kinkisin selle vennale. Ja ühe plaadi. Bändi nimi oli Bad Manners ja see oli selline ska-muusika. Kinkisin selle emale ja ütlesin: see on meile kõigile. Ema oli pikalt vait ja mainis lõpuks mokaotsast: oleksid võinud siis kohvigi tuua…” meenutab Allar naeruga pooleks. Kummalised ostud olid mõistetavad, sest kui noor sportlane esimest korda Helsingi peatänaval asuvasse kaubamajja astus – see võis olla Stockmann –, hakkas tal kauba rohkusest pea ringi käima. „Kogu see üleküllus tekitas tunde, nagu oleksin purjus,” mainib Allar.\n„Kogu see üleküllus tekitas tunde, nagu oleksin purjus,” meenutab Allar Levandi esimest käiku Helsingi kaubamajja.\nEnne Soome sõitu soovitati kaasa võtta Georg Otsa plaate, sest neid pidi saama vahetada muu välismaa nänni vastu. Täpselt nii Allar tegigi. „Mul oli neid plaate kaasas terve pinutäis, aga ei olnud õrna aimugi, kus neid vahetada saab. Läksin suurde supermarketisse, näitasin plaate müüjale ja palusin: andke mulle midagi muud, annan teile Georg Otsa vastu. Müüjad muigasid päris uhkelt,” jutustab ta.\nLapi juust ja musta leiva lõhn\nTänaseni on Allaril meeles ka seik hommikusöögil sportlaste ööbimiskohas Põhja-Soomes. Allar ei suutnud läbi näksata, kuidas töötab kohvikann. „Mäletan, et üritasin ja üritasin kallata, aga kohvi ei tulnud. Minu taga seisid inimesed sabas ja et piinlikust olukorrast pääseda, lõin demonstratiivselt käega ja ütlesin: ah, ma ei tahagi kohvi!” See oli nupuga kohvikann, kust jooki sai nuppu alla vajutades.\nAllar toonitab soomlaste delikaatsust nõukogude inimese suunamisel, olgu see siis kasvõi kohvimasina või mikrolaineahju kasutama õpetamisel. Ta meenutab sooja tundega, kuidas soomlaste olümpiamedalistist kahevõistleja Jouko Karjalainen kinkis talle ühel võistlusel Soome meeskonna suusahüppekindad, mis olid Soome lipuga ja väga uhked. Kui Eesti koondis Albertville’i olümpiamängudeks valmistus (kus parim tulemus oli Allar Levandi 6. koht kahevõistluses), riietasid soomlased kogu meie võistkonna firma Terinit spordivarustusse ja Telekom andis suusaliidu kasutada mobiiltelefonid, mis toona nägid välja nagu suured kohvrid. „Saime koju helistada. Mäletan, et paar kuud olid need meie kasutuses, siis paluti, et äkki annate tagasi. Arved läksid liiga suureks,” naerab Allar, meenutades eestlaste kasvuraskusi välismaailmaga kohanedes. „Soomlased olid ülitolerantsed. Nad aitasid meid kõiges. Aitasidki järje peale. Sest nii kiiresti, kui Eesti on arenenud – see on puhtalt tänu Soomele. Mulle meeldib Urmas Sõõrumaa ütlus, et võime siin Eestis valitsuse tasandil igasuguseid rumalusi teha, aga Soome hoiab meid ikka nulli peal,” sõnab Allar.\nPraegugi on Allar Levandi elu tihedalt Soomega seotud, sest hasartmänguettevõte Paf, kus ta tegevjuhi ametit peab, on registreeritud Ahvenamaal ja sinna satub Allar tööasjus pea igal kuul. Igapäevaseks on saanud Soome maitsedki, ilma milleta nüüd enam elu ette ei kujuta. Olgu need siis põdralihahautis poronkäristys, mida Levandite pere ka ise aeg-ajalt valmistab, Karjala pirukad, murakamoosiga Lapi juust või ruisleipä – must leib, mille lõhna ei ole võimalik unustada. „Mäletan, et kui soomlased käisid meil külas, tõid nad kingiks Juhla Mokka kohvi. Aga ega neid tühje kohvipakke pärast ära visatud! Käisime laagris, kohvipakk oli seest puhtaks pestud ja selles võileivad. Sa olid laagris ikka hästi kõva mees, kui sul olid Juhla Mokka pakis võileivad. Kõik asjad kasutati lõpuni ära. Alati pidin selle tühja paki koju tagasi tooma, ära ei tohtinud midagi visata,” nostalgitseb Allar. Kohvipakkidest veel ägedamad olid aga soomlaste kilekotid. „Võisid röövi ohvriks sattuda, kui käisid mööda linna näiteks K-Rauta kilekotiga,” muheleb Allar.\nKui oled neljakordne olümpiavõitja ja kuuekordne maailmameister, siis oled sa ikoon ja sinust ei tehta naljafilme!\nErinevus soomlaste ja eestlaste-venelaste vahel avaldus spordilaagris viinavõtmisel. Allar meenutab: „Läksime pärast võistlusi soomlastele külla. Venelased tulid muidugi oma viinaga. Saime soomlaste toas kokku, istusime nagu ikka, ja plaanisime pärast diskole minna, aga venelane võtab ju enne seda pitsi viina. Mäletan, et soomlased panid viina sisse mett ja sooja vett, tehes sellest pisut pehmema joogi. Siis vaatasime poistega küll, et mis asja nad nüüd teevad. See taluvuse asi oli soomlastel teine, nad kannatasid vähem. Võib-olla tegidki õigesti. Ega meil ka muidugi hommikul halb olnud, sest joodud kogus oli ju väike.”\nKangelasi peab austama\nSoome suured nimed, mis Allar Levandile esimesena meenuvad, on helilooja Jean Sibelius, president Carl Mannerheim, lemmikkirjanik Mika Waltari ja spordikuulsus Matti Nykänen. Nykänenist tehtud mängufilmi sai hiljuti taas Eesti telekanalist vaadata. „Mulle ei meeldi see film! Kui oled neljakordne olümpiavõitja ja kuuekordne maailmameister, siis oled sa ikoon ja sinust ei tehta naljafilme,” põrutab Allar. „Sellise asja peale isegi ei tulda. Kuidas on võimalik tema üle ilkuda? Inimest ei tohi mõnitada ega tema üle irvitada. Ükski rahvas ei tohiks oma kangelasega nii teha. Kui mina olnuksin Nykäneni asemel, ei oleks ma sellise filmiga nõus olnud. Oleksin öelnud kindla ei,” sõnab Allar.\nKorra on Allar Levandi ja Matti Nykänen Tallinnas ka kohtunud ja kätt surunud. Soome olümpiasangar käis siin 1991. aastal oma kampaania raames „Matti enam ei joo”. Allar mäletab, et tegi koos temaga trenni ja Toomas Uba filmis seda.\nSiia saagu ausammas! Allar Rotermanni kvartalis teede lõikumiskohas, kuhu on kavas püstitada mälestusmärk soomlaste auks.\nEnne kui komisjon hakkab mälestusmärgi kavandite hulgast võitjat välja valima, tuleb istuda jõululauas ja aeg maha võtta. Levandite peres mööduvad jõulud traditsioonilisi jõuluroogi nautides ja selleks tuleb kokku kogu suguvõsa. Aastavahetus on samuti kodukeskne. „Olen väsinud. Tahaksin olla vähemalt nädala täiesti asotsiaalne ja võimalusel koopas, nagu Urmaski,” naerab Allar. Teda aitab tegutsemislainele tagasi hoopis kodulähedane mets – paar tundi metsaõhus toob tagasi kiire detsembrikuuga kaotatud rahu. ￼\nMälestussamba rajamiseks loodud lehel statue.ee saab igaüks kirjutada oma Soome-loo – tuhmumata mälestuse, mida oleks teistelgi huvitav või naljakas lugeda. Allar Levandi ei välista, et saabunud lugudest võib tulevikus sündida ka raamat. Mälestusmärgi loomist saab toetada igaüks, kellele Soomega sõprus kallis: SA Ausammas, Luminor Bank AS, EE071700017004431781. Et saada annetuselt tagasi tulumaks, lisage ülekande selgitusse oma isikukood ja sõna „Ausammas”.


Harteron OÜ uus koduleht on valmimas... — Harteron\nHelista meile: +372 51 50 555\nAvaleht Uudised Harteron OÜ uus koduleht on valmimas…\nHarteron OÜ uus koduleht on valmimas…\non 14. jaan. 2022\nOi, juba ammu oli aeg. Väga-väga ammu. See eelmine (ja ainus) koduleht on vastu pidanud 2009-2022. Nojah, nutiseadme sõbralik ta olla ei osanud ja ruum ka nagu sai otsa. Oleks tahtnud kõik tooted ja teenused hinnakirja lisada, aga ei saanud – lihtsalt ruum sai otsa, rohkem ridu polnud võimalik tekitada. Ma oli kannatlik ja punnisin, üks päev suure punnimisega saingi hinnakirja lõppu uut infot lisada. Hiljem selgus, et tasuta ei saa siin maailmas midagi – hinnakirja keskelt kadus suur jupp ära. Olgu, mis sa ikka vanuriga võitled. Vähem torkida ja ehk püsib hinges kuni uus leht valmis saab…\n…Nii ma mõtlesin juba vähemalt viis aastat tagasi. Leidsin kamba, kes soodsalt oli valmis tegema uue kodulehe. (Nemad leidsid tegelikult minu ja ise pakkusid soodsa hinna.) Tulin siis oma soovidega lagedale, saime paar korda kokku, tegime kodulehe struktuuri, saatsin stardiks vajaliku info. Ja nii see asi jäi. Mingi hetk oli neil huvi raugenud. Õnneks ka raha ei maksnud/küsinud\nKatse 2. Taas ilmusid tegelased kes ise soovisid mulle tasuta kodulehe teha. Neil tekib portfolio ja mina saan tasuta lehe. Väga hea diil. Taas kohtumine, telefonikõned ja saigi lähtepunkt ja eesmärgid paika. Natukese aja möödudes uurisin, et kas kõik vajalik olemas ja millal tulemust võiks olla. Selgus, et tasuta lõunaid taaskord pole. Küsiti natuke raha ja ma oli nõus tasuma, kui näen tulemust. Läks veel kuuke ja sama seis – ikka vaikus. Uurisi ja selgus, et raha oleks veel rohkem vaja. No ma ei tea. OK, tehke ja saate. Kolmas kord selgus, et tegelikult peaks hoopis sellise lihtsa kodulehe eest olema püsimakse 50.- kuus ja nii aegade lõpuni. Seal meie koostöö katkes. Õigemini polnud alanudki, sest kolme kuuga ei jõutud mitte kriipsugi teha.\nKatse 3. Noor ja teotahteline mees. Veidi nagu tuttav ka (tööalaselt). Kuna mul kaks korda eelnevalt oli juba materjalid ja nägemus koostada, siis kolmas kord käis kõik juba kähku. Ja ka töö kodulehega algas kiiresti. Struktuur, lehed, nupud, disain… Asi juba kerkis. Test oli üleval… aga noormees tegi oma firma ja ilmselt tasuvamat tööd jooksis niipalju peale, et viimane osa jäi ripakile. Oli vaja vaid koolitus mulle teha, et kuidas sisu ja tooteid lisada/muuta. Kuude kaupa helistasin ja kirjutasin, kui ei miskit. Kadunud… aga taas oli õnne, et vähemalt maksma ei pidanud…\nKolm on kohtuseadus. Neljas kord ikka pekki ei lähe. Ja kuidas ta saabki minna kui kodulehe teeb naabrimees. Eks see projekt kestis meil 1.5 aastat, kuid täiesti arusaadav. Covid19, kodukontorid, lapsed distantsõppel, lasteaiad kinni. Siis puhkused, ehitused jne. Aga meil oli alati ülevaade, et kaugel oleme. Samas polnud ka kiiret, et juuksekarv lõhki ajada. Mõnusalt omas tempost ja mina olen väga rahul.\nAitäh sulle Marmo, Veebiagentuur OÜ\nOled juba selle postituse meeldinuks märkinud\nEi meeldi\tMeeldib\nJaga0 Jaga0 Jaga0\nHarteron OÜ uus koduleht on valmimas… 14. jaan. 2022\nAddress: Päikese 15, Kopli küla, Rae vald,\nHarjumaa, 75321, Eesti\nPhone: 5150 555\nEsmaspäev-Reede 9.00 - 17.00\nCopyright © 2022 By Veebiagentuur


Oluline erinevus: FAT32 ja NTFS on failisüsteemid ja kettastandardid, mida kasutatakse kõvakettade partitsioonimiseks ja vormindamiseks. Võrreldes on FAT32 NTFS-i vanem ja lihtsam versioon, mis on uus ja failisüsteemi hästi varustatud versioon.\nFAT32 on failide jaotamise tabeli versioon, mis on saadaval operatsioonisüsteemides Windows 95 OSR 2 ja Windows 98. See on tavaline failisüsteem, mida kasutatakse enamikus arvutites. Failisüsteem sai oma nime sellest, et ta kasutab 32-bitise salvestuse tabelit. Selle põhifunktsioon on salvestada iga faili ketta aadressid partitsiooni ajal. Failisüsteemis võib olla kuni 24 partitsiooni, mis võivad ulatuda 32MB kuni 137GB. Need vaheseinad töötavad operatsioonisüsteemi Windows 9x all ja vastutavad ruumi kättesaadavuse eest kõvakettal. Windows 9x operatsioonisüsteemil on piirangud, mida tuleb arvesse võtta, kui partitsioonid on saadaval. Kõik ülejäänud operatsioonisüsteemid kasutavad FAT32 failisüsteemi vastavalt nende vastavusele ja võimele. FAT32-failisüsteemi kasutatakse tavaliselt failisalvestuse vahendina Windows 9x arvutis, mis ei ületa 126GB.\nFAT32 pakub vanemaid FAT versioone võrreldes järgmised parandused:\nFAT32 toetab kuni 2 terabaiti suurust draivi.\nFAT32 kasutab ruumi tõhusamalt.\nFAT32 kasutab väiksemaid klastreid (st 4-kB klastreid kuni 8 GB suuruste draivide jaoks), mille tulemuseks on 10-15% tõhusam kettaruumi kasutamine suurte FAT või FAT16 draivide suhtes.\nFAT32 on vanemate FAT-versioonidega võrreldes tugevam.\nFAT32 on paindlikum; selle juurkataloog juhib tavalist klastriahelat, mis võimaldab failisüsteemis olla ükskõik millises draivi nurgas.\nNTFS on täiustatud ja sisustatud rikkalik failisüsteem. Akronüüm NTFS tähistab uut tehnoloogiat. See failisüsteem on kõige arenenum ja uusim failisüsteem; sellel on kõrgelt arenenud kirjutamismeetodid, parem turvalisus ja ruumikasutuse kõrge võimekus. Formaatimisel olev kõvaketas on jagatud vaheseinteks või suuremateks osadeks. Igas sektsioonis jälgib operatsioonisüsteem kõiki faile, mida see konkreetne operatsioonisüsteem (operatsioonisüsteem) salvestab. Seega salvestatakse iga fail kõvakettale ühe või mitme klastri- või grupivormingus, mis ulatuvad 512 baitist 64 baitini. Failid salvestatakse NTFS-failis spetsiaalsesse failivormingusse. Neid failivorminguid tuntakse kui Master File Table (MFT). Neid kirjeid kasutatakse ka failide leidmiseks klastrite vahel. NTFS püüab leida ka külgnevat salvestusruumi, mis hoiab kogu faili koos oma klastritega.\nMõned NFTSi kõige olulisemad omadused on:\nNTFS kasutab faili klastrite jälgimiseks b-puu kataloogiskeemi.\nNTFS salvestab teavet mis tahes failiklastri ja muude andmete kohta.\nNTFS toetab suuri faile (kuni 2 kuni 64. võimsus või umbes 16 miljardit baiti).\nNTFS koosneb Access Control Listist (ACL), mis võimaldab serveri administraatoril kontrollida kasutajat, kes kasutab konkreetseid faile.\nNTFS-il on integreeritud failide pakkimise süsteem.\nNTFS toetab Unicode'i, mis põhineb nimesüsteemidel.\nNTFS koos pikemate failinimedega toetab ka "8 3" nimesid.\nSee tagab andmete turvalisuse nii eemaldataval kui ka fikseeritud kettal.\nFAT32 ja NTFS võrdlus:\nFailide eraldamise tabel 32\nUus tehnoloogia failisüsteem.\nSee võeti kasutusele 1977. aastal.\nSee võeti kasutusele 1993. aastal.\nFAT32 on standardne süsteem, kuna see toetab rohkem Windowsi versioone.\nNTFS-i toetab Windowsi uuem versioon, näiteks Windows XP, Windows 2000 ja uuem.\nFAT32 on vanem Microsofti failisüsteem.\nNTFS on Windowsi praegune failisüsteem.\nMaksimaalne faili suurus 4 GB.\nFaili suurus on piiratud ruumala suurusega.\nOperatsioonisüsteemi toetamine ja nõue\nSee ei toeta Windows 2000 või Windows 2003 Active Directory.\nSee nõuab Windows 2000 või Windows 2003 Active Directory või jagatud klastrite kasutamist.\nEi luba MS-DOS-iga juurdepääsu kõvakettal olevatele failidele.\nSee ei ole võimeline automaatselt taastuma mõnest kettaga seotud veast.\nSee on võimeline automaatselt taastuma mõnest kettaga seotud veast.\nFailide töötlemise kiirus\nSee on failiedastuse protsessis aeglane.\nSee on failiedastusprotsessis kiirem.\nFailide tihendamise meetod\nFAT32 ei toeta failide pakkimist.\nNTFS toetab failide pakkimist.\nFAT32 saab teisendada NTFS-i.\nNTFSi on raske muuta FAT32-ks.


LHV alustas investeerimiskooliga - Äripäev\nLHV alustas investeerimiskooliga\nTriin Rebane 12. oktoober 2007, 00:00\nLHV müügijuhi Kristel Treieri sõnul on Investeerimiskool mõeldud neile, kes soovivad end kiirelt kurssi viia väärtpaberimaailma, selle riskide, ohtude ning võimalustega. "Paistab, et investeerimine on sel aastal trend," lisas ta.\nInvesteerimishuvi tõusust annab märku seminaril osalejate kiire kasv. "Juba esimesel seminaril olime hädas klassiruumide mahutavusega," selgitas Treier ning tõdes, et kaalumisel on lisaseminaride korraldamine.\nEdukalt läheb ka Tark Investor OÜ korraldatavatel seminaridel, millega sügisel jõudsalt alustati.\nInfot ja nõu jagatakse nii algajatele kui ka edasijõudnutele oktoobris, novembris ja detsembris toimuvatel arvukatel üritustel.\nLHV Investeerimiskool koosneb kuuest Tallinnas peetavast seminarist, mille raames jagatakse huvilistele baasteadmisi investeerimisest - mis see on ning miks ja kuhu tasub investeerida.\nSeminarideblokk jätkub kevadel, mil keskendutakse omandatud investeerimisalaste teadmiste arendamisele ja uuendamisele. Seminaride lõpus jagatakse osalejatele teadliku investori diplom.\nTarkinvestor.ee kodulehel olev investeerimiskool jagab huvilistele veebipõhiselt sarnast infot. Tarkuseteri leiab portaalist investeerimis- ja kauplemisideede, aktsiaportfellide ja palju muu kohta.


Kuidas optimeerida Amazoni toodete nimekirju pikkade saba märksõnadega?\nOlgem silmitsi selle - powered A9 toote otsing algoritmi, Amazon pika saba märksõnad on nüüd väga suur potentsiaal, eriti võrreldes Google AdWords. See tähendab, et iga müüja, kes on valmis ja valmis kulutama mõnda aega, et saada võimsat konkurentsieelist, on kindlasti suurem kogus potentsiaalselt võitnud, kuid ikka veel tõmmata pika sabaga märksõnu ja konkreetsed otsinguterminid, mida Amazon võib leida. Sellepärast võib Amazonase turgude küllastumatus, mille pika saba märksõnad ja nendega seotud otsingufraasid on, sõna otseses mõttes teie jaoks kuldmündiks.\nEi ole kahtlust, kas Amazoni pika saba märksõnad ja otsingusõnad võivad saada igale müüjale väga kasulikuks, kuna need on esimesed asjad, mis moodustavad peaaegu kõik otsingu päringud, mida praegused ostjad seal eksisteerivad ja sageli kasutavad. Veelgi enam - see tähendab, et Amazoni pika sabaga märksõnad võivad moodustada suure hulga tõeliselt väärtuslikku, kuid endiselt odava otsinguliiklust, mida saaksite kasutada oma huvides.\nAsi on selles, et lisaks üldisele poodialase tegevuse üldisele kontseptsioonile ja Amazoni enda jaoks on peaaegu iga pika sabaotsingu tingimuseks tavaliselt madalam otsing liiklus. Seetõttu võib enamik meist samuti arvata, et neil on müügipotentsiaal vähem, eriti võrreldes nende tavapäraselt tuntud lühikeste märksõnadega. Pange tähele, et kui seade keskendub peamiselt Amazoni pika sabaga märksõnadele, siis võib teie kliendiliiklust mõistlikult oodata kindlasti sihipärasemaks. Lihtsalt seetõttu, et tõenäoliselt kuvatakse teie konversioonivõrgustikus veelgi rohkem kuvarit. See tähendab, et teil on peamiselt suurem konversioonimäär, seda peamiselt klientide lõviosa tulemusena, mis tõenäoliselt täidavad tegelikku ostmist mitme konkreetse märksõna kasutamisel. Mitte ainult üks.\nKuid siin jõuame lõpuks - Amazoni peamised väljakutsed ja pika sabaga märksõnad on see, et neid on tegelikult palju raskem leida, mitte muid lihtsaid märksõnu ja otsingufraase..Ma mõtlen, et määratluse järgi ei ole lühikeste sabasüsteemide märksõnad midagi muud kui geneerilised ja lühendatud väljendid, mida tuleb hõlpsasti kompileerida, ilma et oleks vaja ulatuslikke märksõnaotsinguid. Teiselt poolt aga mõne pika saba otsimisfraase kujundatakse kindlasti täpsemateks ja ebasobivateks otsingusõnadeks, mida ükskõik keda müüja, sealhulgas Amazon'is müüdavad, ei suuda seda avalikustada. Ja siin on kaks peamist meetodit esialgse kontrollnimekirja koostamiseks ja Amazoni pika sabaga märksõnade müügi parandamiseks. Siin on nad.\nEsimesel võimalusel soovitan käivitada käimasolevat PPC-kampaaniat. Seda tehes saate oma otsinguterminite aruande, mis hõlmab teie asjakohaseid otsingutermineid, sõita - ja olete valmis. Pange tähele, et see põhimeetod osutub tavaliselt ebapiisavaks, seda peamiselt seetõttu, et see pakub sageli märksõnade liiga pikki loetelusid, mida on lihtsalt raske ükshaaval läbi viia.\nTeine võimalus luua üldine loetelu, mis hõlmab kõiki asjakohaseid Amazoni pika sabaga märksõnu, teeb seda spetsiaalselt kohandatud märksõnauuringute vahendi abil. Minu jaoks soovitaksin kasutada Sonarit selle tohutu andmebaasiga, et koondada kõik pika sabaga märksõnad ja otsingusõnad iga müügil oleva toote kohta. Asi on selles, et see tööriist mitte ainult ei genereerib teid top = täidab märksõna soovitusi (põhineb tegeliku otsingumahu hinnangul), kuid võimaldab neid sorteerida liikluse mahu järgi (kõrgeimast madalast). Ja see tähendab, et selle spetsiaalselt kohandatud tööriista abil saate kiiresti ja hõlpsalt luua peamise tähtsusega Amazoni pika saba märksõnade peamise nimekirja Source .


Enn Kunila kunstikollektsioon - Meediakajastused - KesKus: KLASSIKA VÕIB VÄLJA ILMUDA KA SECOND-HAND POEST KesKus: KLASSIKA VÕIB VÄLJA ILMUDA KA SECOND-HAND POEST | Enn Kunila kunstikollektsioon\nKairi Ustav, KesKus\nKUNILA RÄÄGIB OMA KOGUST: Enn Kunila kunstikollektsioon on üks suuremaid erakunstikogusid Põhjamaades. Selle fookuses on Eesti maalikunst 20. sajandi alguses, eriti viimasel ajal ka Lääne-Euroopas laialdast tähelepanu äratanud Konrad Mägi looming. Kairi Ustav intervjueerib Enn Kunilat, sest ERM-is saab vaadata näitust Kunila kogust – „Värvide ilu“.\nNäituse „Värvide ilu. Eesti kuldaja kunst Enn Kunila kollektsioonist“ fookus on värvi erinevad kasutusviisid Eesti vanemas maalikunstis. Eksponeeritud on 20. sajandi esimese poole olulisimate maalikunstnike teosed, kelle seast tõuseb suure kimbu maalidega esile Eesti kunsti suurkuju Konrad Mägi. Teiste autorite seas on esindatud Nikolai Triik, Johannes Võerahansu, Ants Laikmaa, Endel Kõks, Villem Ormisson, Paul Burman, Richard Uutmaa, Eerik Haamer, Ado Vabbe ja paljud teised.\nNäitusel tutvustatakse nii toonast kunstiajalugu kui ka eraldi kunstnikke, lisaks kaasneb ulatuslik haridusprogramm ja linastub uus dokumentaalfilm 20. sajandi esimese poole maalikunstist. Näituse kuraator on kunstiajaloolane Eero Epner, kujundaja kunstnik Tõnis Saadoja.\nRichard Uutmaa. Rukkilõikus. 1938\n1.Kas saite kunstihuvi kodust kaasa? Kas lapsepõlvekodus oli kunsti?\nMinu kunstihuvi on tõepoolest pärit lapsepõlvest. Olulist rolli mängis siinjuures perekonna kultuurilembus. Emaga koos käisin juba varakult palju kunstinäitustel, kontsertidel, teatris, ooperis, laulu- ja tantsupidudel. Ka koduseintel oli meil mõningaid maale. Kõige enam on meeles töö, mis rippus terve lapsepõlve minu voodi kohal. Sellel on kujutatud lapitud purjedega purjekas, mille keskosas hõõgub tulekuma, mis annab sellele tööle eriliselt romantilise nüansi. Aastaid hiljem sain teada, et tegemist on purjekaga, millelt süüdati laevaliikluse ohutuse tagamiseks meremärke. Selle maali motiiv ärgitas unistusi ja ergutas mõtteid kaugetest maadest. Maali autoriks on tundmatu baltisaksa kunstnik. Tänaseks on maal põhjalikult restaureeritud ja on mul siiani alles.\n2. Kas on elus olnud mõni teos, mis on Teil eriliselt meeles või Teid mõjutanud?\n3. Mis oli esimene ostetud maal? Miks?\n4. Millised maalid Teie kodus seinal on?\nMinu kunstikollektsioon on fokusseeritud 20. sajandi esimese poole ehk Eesti kunsti kuldajale. Selle perioodi kõige tuntumad kunstnikud on Konrad Mägi, Nikolai Triik, Ants Laikmaa, Paul Burman, Villem Ormisson, Aleksander Vardi, Johannes Võerahansu, Richard Uutmaa ja mitmed teised. Ka meie koduseintel rippuvad maalid on põhiosas samast perioodist ja samadelt autoritelt. Tulenevalt toimuvatest näitustest aga koduseintel olevad maalid vahetuvad pidevalt.\n5. Kuidas sai alguse tutvus Olev Subbiga?\nTõsisem side Olev Subbiga sai alguse 1990. aastate alguses kui külastasin meie ühise tuttava vahendusel tema ateljeed. Selle käigu tulemusena tekkis minu kollektsiooni esimene Olev Subbi maal „Umbes 50 meetrit üle merepinna“. Sealt algas ka meie tõsisem läbikäimine ja sõprus, mis kestis kuni Olev Subbi lahkumiseni 2013. aasta augustis. Tema mõju minule ja samuti minu kollektsiooni loomisele ja arengule on võimatu ülehinnata. Aastate jooksul viis ta mind kurssi paljude kunstitõdedega ja aitas välja töötada kollektsiooni loomise ja arendamise põhimõtted, millest lähtun ka praegu. Olev Subbi pidas tähtsaks meeldivuse printsiipi – kollektsiooni kuuluv töö peab endale väga meeldima, sellega peab tekkima tugev side ning vältida tuleb juhuslikkust. Autor peab kuuluma Eesti kunstnike paremiku hulka ning teos peab esindama autorit parimal moel.\n6. Mitu teost Teie kogus on?\nOma maalikollektsiooni suurust ei hinda ma mitte tööde arvu, vaid võime järgi tutvustada Eesti klassikalist maalikunsti nii Eestis kui ka võõrsil toimuvatel näitustel selle kõige kõrgemal tasemel. Taseme aga tagab range kinnipidamine eelpool nimetatud kollektsiooni arendamise põhimõtetest, et autor peab kuuluma Eesti kunstnike paremikku ning teos peab esindama hästi autorit. Kollektsioonis on esindatud üle 60 kunstniku.\n7. Kelle töid on kõige rohkem?\n8. Kas lasete end tihti „ära rääkida“? (Ennast pilti ostma panna, mida algul pole tahtnud) või on see küsimus majandusinimesele võõras?\nKunsti ostmine on minu jaoks eelkõige emotsionaalne tegevus ja kõige olulisemaks pean seejuures asjaolu, et teos vastaks kollektsiooni koostamise põhimõtetele. Mingist ärarääkimisest ei saa juttugi olla.\n9. Milline on kõige ekstravagantsem pildimüüja olnud?\nKõige erandlikumad ja meeldejäävamad pakkumised on reeglina tulnud Eestist väljastpoolt. Näiteks 2021. aasta alguses sain Amsterdamist e-kirja, millega pakuti müüa Paul Burmani väikesemõõdulist maali. Teos pakkus mulle kohe huvi ja uurisin müüja käest, et kuidas see temani jõudis. Selgus, et teos oli talle silma hakanud ühes Amsterdami second hand kaupluses ning kunstihuvilisena hakkas ta kohe uurima, mis maa kunstniku teosega on tegemist. Õnneks oli teos signeeritud ja nii jõudis Burmani teos minu kollektsiooni.\nTeisalt on olnud huvitavaid lugusid maalide leidmisest ka Eestist. Mitmel juhul on teos rippunud aastaid kellegi koduseinal või ka asunud pööningul. Ühel hetkel on omanik hakanud teose vastu rohkem huvi tundma ning on selgunud, et tegemist on Eesti kunstiajaloo jaoks väga väärtusliku teosega, mis on olnud aastakümneid kadunud või mille olemasolu on seni üldse teadmata olnud. Näiteks Konrad Mägi teose „Õites oksad“ väljailmumine oli tõeline üllatus.\n10. Kas teile on üritatud võltsingut müüa?\nArvan, et võltsingute teema Eesti kunstis ei ole väga aktuaalne kuna meil puudub mastaapne kunstiturg, pigem on maalide võltsimise probleem suurte kunstiriikide teema.\n11. Kui tihti oma maale teiste kogujatega vahetate?\n12. Keda teist eesti kunstikoguomanikku Te kadestate?\nKadestamine ei ole mulle omane nähtus. Tuleb ajada pühendunult oma asja, siis tulevad ka tulemused.\n13. Kuidas välismaa oksjonitelt oma info hangite, kas teil on kindlad inimesed, kes sellega tegelevad?\n14. Suurim kunstielamus näitusel?\nEsimesest kunstielamusest, millest on jäänud püsivad mälestused seoses Konrad Mägi maalidega, oli eespool juba juttu. Hilisemalt olen saanud palju erilisi emotsioone seoses Konrad Mägi isikunäitustega Roomas, Torinos kui ka Espoos ja Kopenhaagenis. Nendel näitustel vaimustusin jätkuvalt Mägi kunstnikufenomenist ja ka sellest, kuidas mõjuvad tema maalid kohalikele kunstihuvilistele. Olen näinud väga vaimustatud ja erilisi reageeringuid ning palju positiivseid sissekirjutusi näituste külalisraamatutesse.\n15. Mille poolest on ERMis praegu toimuv näitus eriline?\nNäitusel on eksponeeritud umbes paarkümmend maali, mis on Eesti kunstipubliku ees esmakordselt – need on õnnelike juhuste läbi kollektsiooni jõudnud muuhulgas nii erakogude pööningult, Amsterdami second hand kauplusest kui ka välisoksjonite kaudu.\n16. Kui saaksite valida ühe maailmakunsti teose, ainult ühe. Millise valite?\n17. Millist maali kindlasti veel tahate, ilma milleta kogu pole täiuslik?\n18. Kas lapsed jagavad kunstihuvi? Kas teete selle ergutamiseks mingeid samme?\n19. Mis saab Teie kunstikogust tulevikus?\nIlmunud ajalehes KesKus, aprill 2022


Isa blogi: “Kas sa ise ei pea imelikuks, et sa isegi ei palunud mu ehteid näha, millele ma täna sada eurot kulutasin?!” | a mida henry teeb?\nIsa blogi: “Kas sa ise ei pea imelikuks, et sa isegi ei palunud mu ehteid näha, millele ma täna sada eurot kulutasin?!”\nNoh, mitte päris. Pakun, et need olid tema elu kõige pingelisemad ja ärevamad kaheksa minutit (või kui pikalt iganes see pesu kestab). Selle asemel, et vaadata, kui lahedalt need veejoad ja harjad autot kasivad, vaatas tema hirmunud pilgul, kuidas vesi autole kahises ja tapjaharjad temast paarikümne sentimeetri kaugusel oma tööd tegid. Suurte ehmunud silmadega vaatas ta aknast välja ja muudkui korrutas mulle, et “issi, lähme nüüd välja” ja mu süda tahtis lõhkeda kaastundest, kuid me ei saanud ju keset pesu ära minna. Nii ma siis silitasin ta pead ja korrutasin, et ma olen siin samas.\nMul on alati kombeks, kui Noorsand midagi kardab, öelda, et ära karda. Kuid Esileedi on mul selle ära keelanud ning ma ei tohi enam selliseid hirmsaid sõnu kasutada. Nüüd ma pean hirmu puhul ütlema, et ma saan aru, et ta kardab ja on täiesti ok karta, kuid isa on siin samas ja kaitseb teda. Mina oma talupojamõistusega ise neil eriti suurt vahet ei teeks, kuid Esileedi, kes on meie pere ainuke magister, on end sel teemal eriti kurssi viinud. Kui öelda lapsele, et ära karda, siis see tekitab temas tunde, et ta teeb midagi valesti ja hakkab enda hirme varjama ja sissepoole elama. Nojah, tundub loogiline, kuid ma taban end siiski ütlemas, et “ära karda” või “ära nuta”. Püüan end parandada.


Keskkonnaagentuuri ilmateenistus võttis kasutusele automaatsondeerimisjaama |Keskkonnaagentuur | ILM\nKeskkonnaagentuuri ilmateenistus võttis kasutusele automaatsondeerimisjaama\nKeskkonnaagentuur on uuendanud Tallinn-Harku aeroloogiajaamas senist raadiosondide väljasaatmise protsessi, nüüdsest on see täielikult automatiseeritud, mis võimaldab varasemast mitmeid kordi tihedamat andmesidet, analüüsi ja seeläbi ka täpsemat ilmaprognoosi koostada.\n„Automaatsed sondeerimisjaamad on levinud üle maailma, sarnaseid kasutavad näiteks meie naabritest nii Soome, Rootsi kui Norra. Aga nii uus on see ainult meil. Kui siiani kulus vaatlejal raadiosondi ettevalmistamiseks, kalibreerimiseks, vesinikuga täitmiseks ja õhku laskmiseks kuni kaks tundi, siis nüüd teeb kogu selle protsessi ära kaasaegne automaatika, kulutades vaid pool tundi.“ rõõmustas nii inimtööjõu kui aja kokkuhoiu üle Keskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala.\nSondeerimine ise kestab umbes poolteist tundi, mille jooksul saadab õhupalliga taevalaotusesse saadetud raadiosond pidevalt maale andmeid. Kui varem lõppes sondeerimisprotsess hetkel, kui õhupall taevas rõhu tõttu purunes ja hakkas alla kukkuma, siis uued sondid edastavad sünoptikutele andmeid ka maale langemise ajal.\n„Vana sond saatis meile andmeid iga 30 sekundi tagant, uus aga iga 2 sekundi tagant. Raadiosond edastab meile andmeid õhutemperatuuri muutuste kohta erinevates õhukihtides; kuidas muutub õhuniiskus, milline on tuule suund ja kiirus.“ selgitas Keskkonnaagentuuri Ilmavaatluste osakonna juhataja Miina Krabbi.\nSoodsatel tingimustel võib selline raadiosond tõusta kuni 30 km kõrgusele. Horisontaalselt võib sond sõltuvalt tuule tugevusest lennata kuni mitusada kilomeetrit. Nii on meie rannikualadelt leitud näiteks Soome raadiosonde ning Eesti omasid Soome poolelt. Sondeerimise andmed saadetakse nii Keskkonnaagentuuri ilmateenistuse prognoosmudelite osakonda kui ka rahvusvahelisse andmebaasi.\nSondi andmeid kasutab Keskkonnaagentuuri ilmateenistus nii maapealse kui lennundusilma prognoosimiseks. Kuna nüüd on sondi andmeside muutunud oluliselt tihedamaks, aitab tihedam andmerida muuta täpsemaks ka välja antavaid prognoose.\nEestis on raadiosondeerimist tehtud alates 1953. aastast. Seda tehakse üks kord ööpäevas, öösel kell 23.30 UTC aja järgi.\nKeskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala paneb inimestele südamele, et kui keegi looduses ringi liikudes mõne Keskkonnaagentuuri kleebisega varustatud sondi leiab, võib leidja reliikvia üle uhke olla: „Oleks hea, kui leidja sellise sondi loodusest endaga kaasa võtaks ja sellest patareid eemaldaks. Kesta võib leidja kas omale mälestuseks jätta või siis elektroonikajäätmete kogumiskohta viia.“\nLeitud raadiosondist võiks inimene ka meile teada anda aadressil klienditugi@envir.ee.\nUus automaatsondeerimisjaam soetati KIK keskkonnaprogrammi ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest projekti „Meteoroloogiliste ja hüdroloogiliste näitajate seire arendamine kliimamuutuste hindamiseks või prognoosimiseks“ raames.\nKeskkonnaagentuuri ilmavaatuste osakonna juhataja\nTel: 522 1818, e-post: miina.krabbi@envir.ee


Kaugel hävingust: mida tähendab al-Baghdadi surm ISISe tulevikule? - Maailm - Postimees.ee\nKaugel hävingust: mida tähendab al-Baghdadi surm ISISe tulevikule?\n28. oktoober 2019, 14:22\nISISe võitleja Raqqas 2014. aasta suvel, kui terrorirühmitus kontrollis suuri alasid Süürias ja Iraagis.\nKuigi ISISe juhi Abu Bakr al-Baghdadi surm annab mõneks ajaks terrorirühmitusele hoobi, on analüütikud üsna ühel meelel, et kindlasti ei tähenda see organisatsiooni ega selle levitatava ideoloogia lõppu.\nUSA vägede orkestreeritud al-Baghdadi tapmine jätab ISISe küll selge liidrita, kuid organisatsioon ongi üles ehitatud lähtuvalt eeldusest, et ühel hetkel nende juht kõrvaldatakse.\nAl-Baghdadi surmamine just praegu on valus eelkõige seetõttu, et tänavu märtsis sundisid Ühendriikide ja kurdide väed kunagi suurt osa Süüriast ja Iraagis kontrollinud terrorirühmitust loobuma oma nn kalifaadi viimasest tugipunktist ning lisaks al-Baghdadile tapeti nädalavahetusel ka tema võimalikuks järeltulijaks peetud ISISe kõneisik Abu Hassan al-Muhajir.\n«Põhiline on: see lööb vaenlase kõikuma, aga ideoloogia – ja see kõlab nüüd klišeena – pole surnud,» lausus AP-le Chris Costa, USA presidendi Donald Trumpi riikliku julgeoleku nõukogu terrorismivastase võitluse endine juhtivdirektor.\nVene õigeusu kirik pole Inglismaa Kirikuga Jeesuse jume osas nõus (2) Loe artiklit\nHongkongi demokraatiameelsed parteid peavad julgeolekuseaduse kiuste eelvalimisi Loe artiklit


Inno ja Irja kohvik: Kreeka väljaviskamine eurotsoonist- nagu laenuvõlglase väljaviskamine oma kodust\nKreeka väljaviskamine eurotsoonist- nagu laenuvõlglase väljaviskamine oma kodust\nKreeka väljaviskamine eurotsoonist sarnaneb laenuvõlglase väljaviskamisega oma kodust- mõlemal juhul käitutakse laenuandja diktaadi järgi eeldusel, et laenuandja ei võta mingit riski. Kogu risk on laenuvõtjal, nagu see kehtib Eestis, ja Euroopa Liidus üldisemalt.\nLoomulikult, võib öelda, et Kreeka ise võttis laenu, nii nagu ka võttis kodulaenu võtja laenu- et omale kodu soetada, Kreeka puhul siis paremini elada. Kes ei tahaks paremini elada?! Kõik pole nagu eestlased, kes on valmis enne teistel kõhu täis söötma ja kõik laiali jagama, kuni endale jäävad vaid näpud. Eestlane on nõus elama paadi all, kreeklane mitte. Kas inimväärse elu taotlemises saab kreeklasi süüdistada?!\nSamamoodi kui praegu süüdistatakse kreeklasi võib süüdistada kõiki kodulaenu võtjaid, kes töötuks jäämise puhul on jäänud laenumaksetega jänni. Sest olgem ausad, sellist kriisi, mis algas 7 aastat tagasi Lehman Brothersi pankrotiga, poleks osanud keegi ette näha. Tegemist on viimase 100 aasta kõige suurema kriisiga. Kas selles on süüdi kreeklased?!\nKreeka "abistamise" puhul räägitakse solidaarsusest. Aga kas see on solidaarsus, kui niigi hädas olev inimene kodust välja tõstetakse?! Pigem on see puhas nahaalsus, millega ELi juhid Kreekas tegelevad. Häbi peaks olema!\nkirjutas Inno at 16:50\nKa mina olen Kreeka valitsuse poolt.Ei Kreeka ega ta valitsus pole süüdi kapitalismi vastuolulisuses ja Euroopa rahaliidu absurdsuses(millele on ka nobelist Krugman osundanud)\nMa jagan Kreeka rahandusministri Varoufakise jt vasakpoolsete arusaama Euroopa Liidust kui fundamentaalselt antidemokraatlikust ebaratsionaalsest kartellist, mis on tõuganud Euroopa rahvad misantroopia, konflikti ja pideva majanduslanguse teele.\nMa jagan üleüldse marksistide dialektilist perspektiivi ja vaatenurka, mille kohaselt kõik kannab endas oma vastandit.\nDialektiline materialism mida meile omal ajal TPI-s n.ö punase ainena loeti õpetas muutuse võimalikkust pealtnäha kõige püsivamates ja muutumatumates ühiskondlikes struktuurides, See ei olnud jamajutt , see aitas mul juba nõukaajal aduda kapitalistliku ajastu suuri vastuolusid. See seletas lahti paradoksi ajajärgust, mis toodab ühtaegu kõige muljetavaldavamaid rikkusi ja kõige silmnähtavamat vaesust.Nüüd saab seda omal nahal n.ö kogeda ja ju Marxil oliikka õigus ka.\nKui tulla nüüd tänasesse Euroopa kriisi, USA ületootmiskriisi ning Jaapani kapitalismi pikaajalise stagnatsiooni juurde, siis enamik kommentaatoreid ei suuda näha dialektilist protsessi omaenda nina all. Nad tunnevad ära tohutud võlakoormad ja pankade kahjumi, kuid jätavad tähelepanuta mündi teise külje, antiteesi: kasutult seisvate säästude tohutu hulga, mille hirm on “külmutanud” ja mis seega ei teisendu tootlikeks investeeringuteks. Marksistlik valvsus binaarsete vastanduste suhtes oleks võinud nende silmad avada.\nÜks oluline põhjus, miks valitsev arvamus ei suuda kuidagi tulla toime kaasaegse tegelikkusega, seisneb asjaolus, et ta pole kunagi saanud aru sellest dialektiliselt pinevast “koostootmisest”, mille tulemuseks on võlad ja ülejääk, kasv ja töötus, rikkus ja vaesus, vaimsus ja rikutus, koguni headus ja kurjus, uued naudingud ja uued orjuse vormid, vabadus ja orjastamine – kogu sellest binaarsete suhete virvarrist, mida Marxi "Kapital" näitas meile ajaloo riuklikkuse allikana.\nNagu Tsipras ja Varofakis nii ka mna ei mõista neid meetmeid mida tahetakse võtta Euroopa praeguse õigustamatu sotsiaalmajandusliku süsteemi päästmiseks. Kõnealune süsteem esindab kõike, mida üks haritud ja avangardistlik inimene peaks taunima ja vastustama: see antidemokraatlik, pöördumatult neoliberaalne ja ülimalt ebaratsionaalne riikidevaheline ühendus nimega Euroopa Liit ei ole praktiliselt võimelinegi arenema tõeliselt humanistlikuks kogukonnaks, milles Euroopa riigid saaksid hingata, elada ja areneda.\n30. juuni 2015 23:54\nMarx rääkis sellest, kuidas töövahendite puudumine inimesi orjastab. Nüüd on kõigil töövahendid olemas, aga ikka on jama.\nNLiit näitas, et marksism ei suuda heaoluühiskonda pikalt ülal pidada, selleks on võimetu ka kapitalism. Midagi pole teha, kaasaja ühiskond on üles ehitatud lähtuvalt elanikkonna kiirest kasvust ja kui see kukkuma hakkab, siis on kõik käpuli.\nMina ei pea Kreeka olukorda traagiliseks. Kreeka on laenuvõtja, kes elab oma majas sees ja keeldub välja kolimast, erinevalt Eestist, kes on truualamlikult kulpi löönud ja kolinud paadi alla. Laias laastus pole kreeklastel häda midagi, nad elavad jätkuvalt mitu korda paremini kui eestlased ja kui suudavad kärbetele vastu seista, siis elavad hästi veel pikalt. Ülejäänud Euroopal pole muud teha, kui kreeklaste hea põli kinni maksta, sest vastasel korral kukub püramiidskeem kokku. Eestlased on sattunud aga kärbete tõttu allakäiguspiraali, kust ilma välise abita väljuda pole kahjuks enam võimalik.\n1. juuli 2015 07:01\nKle Innotshka -enne kui võtta sõna heaoluühiskonna teemal, võiks mõtestada lahti, mis asi see heaoluühiskond õige on kah.\nMina leian, et heaolu on see kui ma saan ISE hakkama sellega mis on mu võimete piires.\nSeda sai iga reaalselt soovitud eesmärgi välja teeninud mees lubada ka nõuka ajal.\nSeda ei saa endale lubada suvaline tont ka täna.\n16. juuli 2015 23:54


KOLUMN. Samost: Inimvõimete tipus - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » KOLUMN. Samost: Inimvõimete tipus\nJuba septembri keskel oli mu auto Tallinna lähedal hommikuse jääga kaetud. Loomulikult tühiasi, võrreldes sellega, mis järgmise kuue kuu jooksul juhtuma hakkab. Auto saab pori, lund, jääd, tänavatele pandud soola, keemiat ja liiva, naastudega teedelt üles kistud pigi. Alt ja ülevalt, suurel kiirusel.


Tänavu augustis tegi Londoni rahvusvaheline kohus LCIA otsuse Arricano kasuks, et 2010. aastal tehtud tehing oli õiglane. Arricano teataski 5.septembri pressikonverentsil, et Tederi Ukraina äripartner Andrei Adamovsky oli oma osaluse SkyMallis kirjutanud pangale Pivdenny, et vältida Londoni kohtuotsuse jõustumist.\nÄripäev on kirjutanud ka varasemalt Tederi ja Adamovsky konfliktist, mis ulatub 2010. aastasse, kui Kiievi ühe suurema, 67 000 ruutmeetri suuruse kaubanduskeskuse Sky Malli omanikeks olid kaudselt Hillar Tederile kuuluvad kinnisvarafirmad Arricano Grupp ja Panorama Grupp. 2010. aasta aprillis teatas Panorama Grupp, et müüb 51% osaluse Sky Mallis, kuna Teder soovis kaasata keskuse arenduseks lisaraha.\nKontrollpaketi ostis suurärimees Andrei Adamovskyle kuuluv firma Beta Grupp. Adamovsky ja Teder sõlmisid tehingu klausliga, et Tederi firma Retail Real Estate omab õigust samad aktsiad märtsis 2011 tagasi osta. Kui aeg saabus, keeldus Adamovsky aktsiaid müümast ning vaidlustas tehingu kohtus.\nAdamovsky on väitnud, et Arricano on rikkunud lepingujärgseid kohustusi ning on andnud konfidentsiaalset infot kolmandale osapoolele. Adamovsky muutis 2012. aastal SkyMalli juhtkonda.\nMullu kirjutas Äripäev, et see konflikt jõudis ka peaministri Andrus Ansipini ja president Toomas Hendrik Ilveseni, kuna Tederi partnerid saatsid neile murekirja. Lühidalt öeldes rääkis kiri Tederi ebaausast äriajamisest Ukrainas.\nTänavu juulis kirjutas Delovõje Vedomosti, et Ukraina ametnikud süüdistavad Tederit, et ta üritab SkyMalli kontrolli ebaseaduslikult endale saada. Samas väitis Teder toona pressikonverentsil koos Euroopa Suurettevõtete Assotsiooni presidendiga Ukrainas, et Adamovsky kutsus ostma SkyMalli aktsiaid alla turuväärtuse. Teder märkis toona, et Adamovsky on pakkunud ka välja variandi, et tõugata Tederit omanikeringist.


Bikiinid 60, kuid jätkuvalt kuumad - Välismaa - Pärnu Postimees\nBikiinid 60, kuid jätkuvalt kuumad\n5. juuli 2006 0:01\nTartlanna Anneken Eli oli eile Pärnu rannas ainus, keda fotograaf pidas bikiini-loole paslikuks modelliks ja kes nõustuski poseerima. | FOTO: Ants Liigus\n5. juulil 1946 esitleti esimest korda avalikkusele kaheosalist naiste ujumiskostüümi - bikiine. Samanimelise atolli olemasolust kaugel Vaikses ookeanis ei teatud veel suurt midagi.\nPole vähimatki kahtlust, et bikiinid on vanemad kui kuuskümmend aastat.\nSitsiilias Villa Romana del Casalest leitud 2300 aasta vanuselt mosaiigilt on selgelt näha antiikaja sportlikke daame treeningul kaheosalisi bikiine kandmas. Tõenäoliselt võib tegemist olla Antiik-Rooma naiste kantud vanima ujumisriietusega.\nEnt 2300 aastat ei pruugi olla veel bikiinide lõplik pärinemisdaatum. Teada on seinamaalingud 1600. aastast enne Kristuse sündi, kus naisi on kujutatud kandmas nähtavasti tolle aja kohta populaarset kaheosalist kehakatet.\nKaasaegsete bikiinide ajalugu loetakse siiski suvest 1946, mil neid avalikkusele tutvustati.\nMoekunstnik ja rannakaupade kaupluse omanik Jacques Heim tutvustas 1946. aasta varasuvel Prantsusmaal Cannes’is ujumiskostüümi Atome (minimaalset ujumiskostüümi võrreldi väikseima osakese, aatomiga).\nHeimi plaan oli ujumiskostüümi müüa oma rannatarvete poes. Ärile hoo andmiseks saatis ta lendu taevassekirjutajad, kes vedasid sinilaotusse lause: “Atome – maailma väikseim ujumiskostüüm.“\nEnt Heimile oli määratud äparduda. Kaks kuud hiljem tõi teine prantslane, ametilt insener Louis Reard Rivieras avalikkuse ette veelgi napimad bikiinid.\nTema taevaloosung oli lihtne, kuid mõjus: ”Bikiinid – väiksemad maailma kõige väiksemast ujumiskostüümist.“ Selleks ajaks oli toimunud kaks USA tuumakatsetust Bikini atollil ning Bikini nime kasutamine pidi tähendama, et uue ujumiskostüümi põhjustatud elevus on kui aatompommi plahvatus.\nReardi leiutatud bikiinid ilmusid avalikkuse ette Pariisi moesõul 5. juulil 1946. Reard oli püstihädas modelli leidmisega, kes nii napis ihukattes publiku ette ilmuks.\nOli see nüüd Reardi müügimehenutikus või juhus, kuid tema antud nimi ”bikiinid“ kujuneski uudse supelkostüümi ametlikuks nimeks.\nKaasaegsete bikiinide ametliku ajaloo algus on ilus, kuid ajaloolise tõe huvides peab märkima, et Pariisi naised kandsid bikiine juba aasta enne nende ”leiutamist“. See fakt on piltidega dokumenteeritud 16. juuli 1945. aasta ajakirjas Life.\nArtikkel ei räägi mõistagi bikiinidest, sest avalikkus ei teadnud veel midagi aatompommi projektist ega Bikini atollist. Jutt käib ”prantsuse ujumiskostüümist“.\nNii stiililt kui katteulatuselt on piltidel tegemist bikiinidega.\nEriline iroonia peitub aga selles, et ajakiri ilmus täpselt samal päeval, kui New Mexicos Alamogordo salajasest linnakust kaugemal asuvas kõrbes toimus esimene tuumakatsetus.\nBikiinid kaasaegses kultuuris\nKulus 15 aastat, enne kui Ameerika Ühendriigid bikiinid omaks võtsid. 1951. aastal keelati bikiinide kandmine Miss Maailma valimistel. 1957. aastal filmiga ”Ja Jumal lõi naise“ pani bikiine kandnud Brigitte Bardot aluse USA bikiiniturule. 1960. aastal inspireeris Brian Hylandi poplugu ”Itsy Bitsy Teenie Weenie Yellow Polka Dot Bikini“ bikiinibuumi.\nBikiinidel on olnud mitu triumfi filmitööstuses. Näiteks Ursula Andress Bondi-tüdruku Honey Ryderina filmis ”Dr. No“ (1962), Raquel Welch eelajaloolise koopatüdrukuna 1966. aasta filmis ”One Million Years B.C.“ ning Phoebe Cates 1982. aastal teismeliste filmis ”Fast Times at Ridgemont High“. Need filmid said vastavalt esimese, 86. ja 84. koha Briti Channel 4 küsitluses ”100 Greatest Sexy Moments (in film)“.\n1946. aastal loodud bikiinide arengust võib saada rohkem aimu, kui teha endale selgeks, mis on monokini, tankini, string bikini ja thong bikini.\nBikini atolli tragöödia\nBikini atoll on üks 29 atollist ja viiest saarest, mis moodustavad Marshalli saared. Saarestik asub Mikroneesias Vaikses ookeanis.\n1944. aasta veebruaris vallutasid USA väed need saared verises lahingus jaapanlastega. Detsembris 1945 määras USA president Harry Truman Bikini tema kauguse tõttu õhu- ja mereteedest aatomipommi katsepolügooniks.\n167 bikinilasele tehti ettepanek ajutiselt ümber asuda, et USA saaks katsetada pomme inimkonna hüvanguks ja kõigi maailmasõdade lõpetamiseks. Bikinilased saadeti ligi 250 kilomeetrit ida poole Rongeriki atollile, kus nad pidid peaaegu nälga surema, sest jäetud varudest ei piisanud kauaks ja atoll ise oli vaid kuuendik Bikini suurusest.\nAlles märtsis 1948 koliti bikinilased Kwajaleini atollile. Novembris 1948 koliti sealt Kili saarele. 1. märtsil 1954 katsetati Bikini atolli edelanurgas asunud rifil USA vesinikupommi.\nJuunis 1968 lubas USA president Lyndon Johnson, et 540 bikinilast, kes elasid Kilil ja teistel saartel, võivad koju tagasi pöörduda. Augustis 1969 valmistati ette Bikini atolli taasasustamise kaheksa aasta plaan.\n1981. aastast saadik on bikinilased käinud vahelduva eduga kohut USAga atolli lagastamise pärast. 2001. aastal mõisteti bikinilaste kasuks välja üle 563 miljoni dollari. 12. aprillil 2006 pöördusid bikinilased uuesti kohtusse, kuna see raha, mis koos protsentidega ulatub juba pea 725 miljoni dollarini, on siiani saamata.\nRahvusvahelise aatomienergiaagentuuri 1996. aastal koostatud raportis on öeldud, et õhk, maapind, laguuni vesi ja joogivesi ei kujuta Bikini atollil tervisele ohtu.


Eesti keel eesti koolis. Kas saaks ka paremini? — Sirp\nEesti keel eesti koolis. Kas saaks ka paremini?\nBirute Klaas-Lang, Eesti keelenõukogu esimees, professor\nEesti keelenõukogu on sel aastal korraldanud kolm teemaseminari, et arutleda spetsialiste ja huvigruppe kaasates keelevaldkonna sõlmküsimuste üle. Märtsis oli tähelepanu keskmes teaduse keelsus ja mai lõpus väljasõiduseminaril Narvas eesti keel vene koolis. Viimasel, sügisesel seminaril oli vaatluse all eesti keel eesti üldhariduskoolis. Miks selline teemavalik? Õpilaste emakeelepädevus, õigemini rahulolematus selle tasemega, on viimastel aastatel pakkunud jätkuvalt kõneainet. Õpilaste eesti kirjakeele oskus on nigel ja sõnavara kitsuke, muret teeb eriti poiste mahajäämus funktsionaalses keelepädevuses. Uuringute järgi on ka kõrgharitud noored (kaasa arvatud eesti filoloogia erialade lõpetanud) madalama eesti keele oskuse tasemega kui paarkümmend aastat tagusi. Põhjusi tuleb otsida Eesti keelekeskkonna muutustest viimasel kümnel aastal, üleilmastumise ja tehnoloogia arengu tõttu on see hoopis teistsugune kui varem. Keelekasutajad on pidevalt mitme keele (eesti, inglise, vene) mõjusfääris, suurenenud on keeleline ja kultuuriline mitmekesisus ka eestikeelse kooli õpilaste seas, kirjutatud teksti lugemise osakaal on kahanenud audiovisuaalse infovahetuse kasvu tõttu, palju rohkem puututakse kokku toimetamata kirjalike tekstidega. Selleks. et analüüsida olukorda ja määratleda, milliseid samme on eesmärgi saavutamiseks vaja astuda õpetuse sisus ja korralduses, õpetajakoolituses ja õppematerjalide väljaandmises, korraldas keelenõukogu 8. novembril Põltsamaa ühisgümnaasiumis seminari, kuhu olid kaasatud haridus- ja teadusministeeriumi esindajad, ülikoolide õpetajakoolituse eest vastutajad, aineseltse esindavad õpetajad jt huvigrupid.\nSeminari arutelust ja sellele järgnenud keelenõukogu koosolekul räägitust lähtudes formuleeris nõukogu soovitused nii õpetuse sisu, korralduse, õpetajakoolituse kui ka õppekirjanduse osas. Et soovitused ei jääks lihtsalt „siseringi mõttevahetuseks”, olid adressaadid vägagi konkreetsed: riigikogu kultuurikomisjon, HTM, ülikoolid, Eesti Õpetajate Liit, Emakeele Selts ja Eesti Emakeeleõpetajate Selts. Mõttevahetuse käivitamiseks emakeeleõpetuse teemadel saadeti soovitused ka suurematele päevalehtedele; Eesti Päevaleht pühendaski seejärel õpetajakoolitusele päris palju leheruumi.\nEmakeeleõpetuse sisu osas peab keelenõukogu oluliseks pöörata senisest suuremat tähelepanu sõnavara, stiilitunde ja suulise eneseväljenduse arendamisele. Ainekavade niigi suure mahu tõttu ei ole mõistlik arvata, et selleks peaks suurendama ainetundide arvu. Pigem on vaja õpetamisel rakendada uudseid meetodeid ja ainetevahelist lõimingut. Keelenõukogu rõhutab ka vajadust pöörata senisest rohkem avalikku tähelepanu eneseväljenduse, funktsionaalse keeleoskuse ja sõnavara arendamisele eelkoolieas, nii alushariduses kui ka perekonnas. Just esmajoones perekond on see koht, kus mitmekesise keelelise tegevusega kujundatakse välja väikelapse eneseväljendusoskus. Perekonna keeleõpe ja selle toetamine (näiteks väikelastele mõeldud eestikeelse veebikeskkonna arendamine) vajaks kindlasti rohkem teadvustamist ja ettevõtmisi.\nÕpetuse korralduse osas soovitab keelenõukogu tihendada emakeeleõpetajate ja teiste ainete õpetajate koostööd ainete lõimingu kaudu. Tõhusate lõimingumeetodite leidmine ja väljatöötamine on aja- ja ressursimahukas loominguline ettevõtmine, mille käigus on oluline leida ja esile tuua uudsed lahendused ja võtted. Selleks tuleb toetada metoodikavõrgustiku kujunemist, kavandada konkursse parimate lõimingumeetodite väljatöötamiseks, luua aineõpetajaid ja ainedidaktikuid ühendav võrgustik, leida viise õppe individualiseerimiseks rühmaõppe ja/või abiõpetajate senisest suuremaks rakendamiseks. Õpetajate enesetäiendamiseks ja töörutiinist tingitud kulumise vähendamiseks peab keelenõukogu vajalikuks töötada välja õpetajate õppetöövaba poolaasta süsteem.\nÕpetajakoolituse osas peab keelenõukogu vajalikuks võtta õpetajate ainealases ettevalmistuses arvesse eesti keele õpetuse muutunud rõhuasetusi (funktsionaalse keelepädevuse arendamine põhiülesandena, suurem rõhk õigekeelsusele). Eesti keele õpetajaid ette valmistavad ülikoolid peaksid analüüsima eesti keele ja kirjanduse bakalaureuseja magistriõppe kavade sisu, et need vastaksid õpetajaks valmistuvate üliõpilaste vajadustele. Samuti tuleks ainealases õppes järjest rohkem arvesse võtta eestikeelses koolis õppivaid kakskeelseid noori, mistõttu on senisest rohkem vaja emakeeleõpetajate koolituses käsitleda teise keele omandamisega seotut.\nSeoses õpetajakoolituse arengusuundade aruteluga ülikoolides ja riigikogu kultuurikomisjonis on muu hulgas tõstatunud taas vastutuse hajususe küsimused tulevaste õpetajate ettevalmistuses. Keelenõukogu rõhutab siin suurema koostöö vajadust, kuid peab väga oluliseks just erialateaduskonna vastutust, sest see kindlustab gümnaasiumi aineõpetajate tugeva ainealase pädevuse, mida on vältimatult vaja gümnaasiumihariduse senisel tasemel hoidmiseks. Gümnaasiumi aineõpetajate magistrikavade viimine hariduse valdkonna teaduskondade vastutusalasse võib kaasa tuua tulevaste õpetajate ainealase pädevuse languse ja identiteediprobleemid.\nÕppekirjanduse väljaandmise osas on keelenõukogu mures nõrga kontrolli pärast kooliõpikute taseme üle, seda nii keele kui ka sisu poolest. Kirjastuste enesekontrolli mehhanismid ja praegune retsenseerimissüsteem pole taganud õpikute taseme paranemist. Seetõttu teeb keelenõukogu HTMile ettepaneku töötada välja tõhus süsteem õpikute käsikirjade erapooletuks retsenseerimiseks ja sellega õpikute keelelise ja sisulise taseme tõstmiseks.\nKuigi seminari fookus oli emakeeleõpetusel, on paljud keelenõukogu soovitused kindlasti rakendatavad ka teiste ainete õpetamisel ehk siis õpetuses ja õpetajakoolituses laiemalt.\nKeelenõukogu jätkab seminaride korraldamist ka 2013. aastal. Järgmine seminar on 21. veebruaril Tartu ülikoolis ning Eesti Vabariigi aastapäeva künnisel tõuseb siis tähelepanu keskmesse eesti keel kõrghariduses.


PARE Akadeemia koolitus: "Finantsjuhtimine personalijuhile"\nToimumise aeg: 29. November 2012 at 09.00\nToimumise koht: Koolitus\nPersonalijuhtimise konverentsil 2012 "Nutikas organisatsioon" osalejate seas läbiviidud küsitlus näitas, et personalitöö valdkonna töötajad tunnevad enim vajadust finantsteemalise koolituse järgi, mis on koostatud just personalijuhi vajadusest lähtuvalt. Tagasisidest tulenevalt oleme loonud spetsiaalse finantskoolituse "Finantsjuhtimine personalijuhile"\nOma praegused finantsteadmised saad proovile panna SIIN.\nOotame koolitusele aktiivseid personalitöö valdkonna spetsialiste ja -juhte, kes soovivad:\narendada oma ärilist mõtlemist ning seeläbi veelgi enam panustada oma ettevõtte arengusse\nsaada paremini aru, millest kõnelevad ettevõtte finantsjuht, ärikontroller ja pearaamatupidaja\nosata lugeda finantsaruandeid mõistmaks ettevõtte äritegevuse tugevaid ja nõrkasid külgesid\nteha majanduslikult põhjendatud investeerimisettepanekuid\npanustada toimivasse ettevõtte riskide juhtimisse\nN 29.11.2012 kell 9.00-14.30 (6 ak tundi)\nLaome vundamendi: Finantsarvestuse ja -analüüsi päev\nSissejuhatus: finantsilise mõtteviisi nurgakivid. Millised on erinevused ettevõtte ja eraisiku finantsmõtlemisel?\nKuidas lugeda põhilisi finantsaruandeid: bilanssi, kasumiaruannet ja rahakäibe aruannet? Millised on nende aruannete omavahelised seosed ja kokkupuutepunkt personalijuhtimisega?\nMis on finantssuhtarvud?\nKuidas analüüsida ettevõtte arengut, maksevõimet, kasumlikkust ja tööviljakust?\nKuidas analüüsida palgakulusid?\nMida on oluline teada maksunduse aluspõhimõtetest?\nPäeva lõpus annab koolitaja kätte individuaalse iseseisva töö, mis tuleb lahendada 9. detsembriks.\nR 30.11.2012 kell 9.00-14.30 (6 ak tundi)\nEhitame seinad: Juhtimisarvestuse ja investeeringute analüüsi päev\nMillised on finants- ja juhtimisarvestuse erinevused?\nKoostame ühe juhtimisarvestusliku kasumiaruande\nMillised on raha ajaväärtuse põhimõtted?\nMilline on raha hind ja kuidas selle alusel langetatakse ettevõttes finantseerimisotsuseid?\nKuidas arvutada investeeringute tasuvust? Teeme läbi mitmeid näiteid (uue ametikoha loomise mõttekus, personaliprogrammi juurutamise tasuvus jms)\nLisaks saad koolituspäeva jooksul palju häid nippe, kuidas Excelis oma aega kokku hoida.\n*Koolitusteemade paremaks omandamiseks palun võta võimalusel kaasa sülearvuti.\n11.12.2012 kell 9.00-14.30 (6 ak tundi)\nPaigaldame katuse: Eelarvestamise ja riskide juhtimise päev\nMissugused on eelarvestamise põhietapid? Tööjõukulude-eelarve koht ettevõtte kogueelarves\nToimiva eelarve tunnusjooned\nEelarve koostamise näidisülesanne Excelis\nMilleks on vajalik riskide juhtimine? Riskide juhtimise põhietapid\nPersonaliriskide mõju ettevõtte finantsnäitajatele\nFinants- ja personalijuhi tulemuslik koostöö\nKoolitaja teemakohased lühiloengud ja praktilised näited, ühised arutelud ning ülesannete lahendamised arvutis ja paberil, kodutöö.\nFinantsjuhtimine personalijuhile koolitust viib läbi Paavo Siimann.\nPaavo on viimased kümme aastat õpetanud TTÜ majandusteaduskonnas finantsaruannete analüüsi nii eesti kui inglise keeles. Igapäevaselt töötab kütuse ja mugavuspoodide jaemüüja Statoil Fuel & Retail Eesti AS finantsdirektorina.\nSeoses eelnevate rahvusvaheliste ettevõtete töökogemustega on Paavol lisaks Eestile olnud kogemusi Lätis ja Leedus, aga ka kaks aastat Ukraina, Kasahstani, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani turgude ülesehitamisel.\nPaavol on ärikorralduse magistrikraad Tallinna Tehnikaülikoolist ja ta jätkab praegu samas oma doktoriõpinguid. Paavo on Eesti Ettevõtlike Noorte Koja (Junior Chamber International) liige alates 2004. aastast.\nTervikprogrammi hind on PARE liikmele 390€ + km 20% ja mitteliikmele 430€ + km 20%.\nTelefon: 611 6411


Avastage juhtmeta vabadus – nüüd tootjatest sõltumatu!\nCordless Alliance System (CAS) on tootjatest sõltumatu\njuhtivate elektriliste tööriistade kaubamärkide akusüsteem.\nKõik akuga CAS-i tooted\nKõik CAS-i kaubamärgid\n100% ühilduvus enam kui 300 18 V tööriistaga!\nSiin sobib kõik kõigiga: Nüüd saad olenemata tootjast kombineerida tööriistu, akusid ja laadijaid probleemideta.\nLaadi brošüürid alla kohe!\n100% juhtiv akutehnoloogia!\nCAS kasutab maailma võimsaimat akusüsteemi selles valdkonnas – firmalt Metabo. Üle 30-aastase akukogemusega on Metabo akutehnoloogia ja „juhtmevaba ehitusplatsi“ valdkonna teerajaja.\nAlates 2009. aastast ühilduvad iga generatsiooni akud 100% Teie pingeklassi kõikide tööriistade ja laadijatega. See on nii täna ja jääb nii ka homme.\nFookuses on 18 V kasutusala, mis on olulisim professionaalse kasutaja jaoks. Ka Metabo LiHD – maailma võimsaim akutehnoloogia ühildub CAS-iga 100%. Tehnoloogia hõlmab 400–3200-vatist võimsusvahemikku, pakkudes nii piisavalt võimsust isegi väga suure energiavajadusega tööde tegemiseks.\n30 aastat Metabo akukompetentsi\n100% kasutaja eelised!\nCAS tähistab täiustatud akusüsteemi, millele saad nüüd toetuda ka erinevate standardi- ja eriotstarbelise kasutuse puhul.\nMis sa sellest saad? Olemasolevate akude korduv kasutamine annab Sulle selged kulueelised.\nLisaks pakub CAS garanteeritud tulevikukindla akusüsteemi kõrgeimat töökindlust ja kõrget investeerimiskindlust.\n1 aku paljudele brändidele\nSuurim brändiülene akusüsteem\nAku Sinu ehitusplatsile\nKõik CAS-i kaubamärgid – 100% ühilduvad\nCAS-i partnerid on rühm üldspetsialiste ja spetsialiste, kes on selgelt fokusseeritud professionaalseks kasutamiseks mõeldud elektritööriistadele. Selles on ühendatud uuendusmeelsus, toote kõrge jõudlus ja ühine eesmärk teha professionaalid pistikupesast sõltumatuks.\nLisateavet seadmete, akude ja laadijate, samuti vastavate tootjate teenuste kohta saate vastaval kodulehel klõpsates.\nElektritööriistade tootja professionaalsetele kasutajatele ehitustöös ja renoveerimises ning metallitöös ja -tööstuses. LiHD-tehnoloogiaga on Metabo juhtiv tarnija akusegmendis.\nElektritööriistade spetsialist puuseppadele, tisleritele ja nendega seotud erialaspetsialistidele, nagu kipsplaatkonstruktsiooni ehitajad ning krohvijad. Tootearendusest, tootmisest kuni paigalduseni – MAFELL on: Made in Germany.\nJuhtiv torutööriistade ja seadmete tootja torulukkseppadele, kütteinseneridele, külmutus- ja kliimaseadmete tehnikutele ning hooldustehnikutele.\nMikserite ekspert kõiges, mis puudutab ehitust ja fassaadi – suure hulga saumikserite ja spetsiaalsete segistitega.\nUuenduslike ja ülikvaliteetsete elektritööriistade tootja – tööriistad sobivad kasutamiseks ehitusplatsil ning tööstuses. Üle 90% toodetakse ettevõttesiseselt, millel on kvaliteedimärk „Made in Germany“.\nLõikamise ja lihvimise tarvikute ning tööriistade spetsialist, nt metallkonstruktsioonide, teras- ja tehaseehituse, samuti laevatehases jaoks. Eisenblätter on eriti tuntud oma nurk-, piki- ja lintlihvimismasinate arendamise poolest.\nKäsipühkimismasinate spetsialist ja pöörleva ketasharja leiutaja.\nTööstuses, kaubanduses ja hotellides kasutatavate puhastustolmuimejate, samuti sanitaarsektori föönide ning kätekuivatite tootja.\nKaubanduses ja tööstuses kasutatavate soojapuhurite ja liimipüstolite tootja.\nSpetsiaalsed lahendused ehitusse. Uuenduslik seadmetehnoloogia täieliku soojusisolatsiooni, kipsplaatkonstruktsiooni, renoveerimise, krohvi- ja betoonitöötlemise jaoks.\nAias ja tööstuses kasutatavate pihustus-, vahustus- ja doseerimisseadmete juhtiv tootja. Funktsionaalne, kauakestev kvaliteet nõudlikule kasutajale. Smart und Swiss seit 1876.\nAinulaadsete suhtlusvõimalustega „Made in Germany“-kvaliteedimärgiga tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud uuendusliku kompaktsete printerite seeria tootja Välja töötatud koos Saksa tehnoloogiapartneriga Elried.\nTuruliider kinnitusvahendite tehnoloogias, välja töötatud ja toodetud Saksamaal. Keemilised kinnitussüsteemid, terasankrud, plasttüüblid ja palju muud.\nSuruõhunaelutajate, kompressorite ja magasiniga kinnitusvahendite tootja käsitööndusesse ja tööstusesse. „Made in Germany“-kvaliteedimärgiga aku baasil PKT-HYBRID-tehnoloogiaga käivitab PREBENA oma uue juhtmevaba programmi.\nCembre on juhtiv elektripistikute, pressimis- ja lõiketööriistade, raudteetoodete ning identifitseerimis- ja märgistussüsteemide tootja. 1969. aastal Brescias asutatud Cembre Group tegutseb täna täieõigusliku rahvusvahelise jõuna.\nPressfit on Cembre SpA kaubamärk vee-,gaasi-, auru-, jäätme- ja HVAC-torusüsteemide pressühendustööriistade tootmises.\nEttevõte Jöst on keskmise suurusega pereettevõte, mis asub Wald-Michelbachis. Spetsialiseerub lihvimis- ja puhastusvahendite ning süsteemide arendamisele, tootmisele ja turustamisele.\nLehtmetalli spetsialistina toodab TRUMPF uuenduslikke aku- ja elektritööriistu servade eraldamiseks, ühendamiseks ja vormimiseks. Tootevalik hõlmab seadmeid metallikäsitööndusesse ja -tööstusesse.\nGESIPA arendab ja valmistab pimeneete ning neetmutreid, samuti töötlemistööriistu. Liidete, töötlemisseadmete ja montaažitehnoloogia süsteem pakub terviklikke lahendusi tööstusesse ja kaubandusse.\nAinulaadsete tööriistade tootja professionaalseks pinna ettevalmistamiseks terase puhastamiseks ja karendamiseks käsitsi, poolautomaatselt või robotiga, et tagada korrosioonikaitse- ja liimuvate materjalide parim võimalik nakkuvus.\nSCANGRIP on Euroopa juhtiv töötulede tootja professionaalidele, olles kõige arvukama ja ulatuslikuma uusima LED-valgustustehnoloogiaga töötulede pakkuja turul.\nÜlikvaliteetsete elektritööriistade ja lisatarvikute tootja sanitaar-, elektri- ning renoveerimisvaldkonnas.\nITH on maailma juhtiv tööstusliku kruvikeeramistehnoloogia süsteemi tarnija alates M16-st, pakkudes kruvimistööriistu (eelpingutustehnika ja pöördemomenditööriistad), tehnikat, kinnituselemente ja teenindust.\nCEMO grupp on professionaalseks kasutamiseks mõeldud mahuti- ja konteinersüsteemide valdkonna üleeuroopaline juhtiv ettevõte. CEMO tooteid kasutatakse tööstusettevõtetes, kogukondades, ehitus- ja põllumajandusettevõtetes. CEMO pakub lahendusi ohtlike ainete turvaliseks hoiustamiseks, et kaitsta inimest ja keskkonda. Made in Germany\nJuhtiv Šveitsi ettevõte ehitustööstuses kasutatava isoleermaterjali lõikeseadmete ja spetsiaalsete tööriistade valdkonnas.\nLamello on juhtiv puidutöötlemise ühendussüsteemide tootja. Lamello tööriistade ja toodetega saab erinevate nurkade all omavahel ühendada puitu ja puidust toorikuid.\nPromotech on uuenduslik ISO 9001:2015 järgi sertifitseeritud professionaalsete elektritööriistade ja automaatsete keevituslahenduste tootja ning teraskonstruktsioonide töötlemiseks, suurte masinate tootmiseks, laevaremonditehastele ja metallitöötlusettevõtetele tööstuslahenduste pakkuja.\nVIRAX on enam kui 100 aastat säilitanud oma mainet torulukkseppadele ja paigaldajatele prantuse esmaklassiliste profitööriistade tootjana.\nRICO – Ülevaatustehnika asjatundja. Kanalite, joogi- ja heitveetorude uurimiseks kasutatava videoskoopiatehnika eksperdina kuulub RICO juhtivate tootjate hulka, tootes kõike videoskoopiasüsteemidest kuni täisvarustuses videoskoopiasõidukiteni.\nEuroopa juhtiv tööriiete ja töökaitsevahendite tootja. Lisaks pealaest jalatallani varustusele on ettevõtte tähelepanu keskmes professionaalsete tööriistade arendamine.\nHellermann Tyton on juhtiv andmevõrkude kaablite, juhtmete ja ühenduslahenduste komplekteerimiseks, kinnitamiseks, töötlemiseks, ühendamiseks, isoleerimiseks, kaitsmiseks ja tuvastamiseks mõeldud toodete tootja ning tarnija.\nDry Cutter tehnoloogia leiutaja – uuenduslikud kvaliteetsed masinad ja saelehed metallide ning komposiitmaterjalide töötlemiseks. „Leading Through Innovation“ – alates aastast 1984\n... ja järgneb veel.


EKL - Eesti kardisõitjad näitasid head kiirust IAME International Openil\nEesti kardisõitjad näitasid head kiirust IAME International Openil\nUudis lisatud: 03.04.2018\nTraditsiooniline, lihavõtte pühade paiku toimuv IAME International Open peeti seekord Belgias, oluliselt värskendatud Mariembourgi rajal. Eestist oli kohal koguni seitse noort kardisõitjat. Võistlus peeti keerulistes oludes, kus ei puudunud ei vihm, tuul ega ka veidi päikest.\nKlassis Mini näitas taas head kiirust Ruben Volt. Esimeses, vihmas peetud finaalsõidus pani ta oma paremuse maksma, võttes kindla võidu. Teises, kuivaga sõidetud finaalis tuli veidi kohti loovutada. Kahe sõidu kokkuvõttes siiski tubli 2. koht!\nKlassis Junior oli rajal kolm Eesti poissi, Rimmo Kadapik, Ken Oskar Algre ja Ronan Patrick Hakala. Kõik kolm näitasid head kiirust ja potentsiaali kõrgete kohtade eest võidelda. Muutuvates oludes õnnestusid finaalsõidud kõige paremini Ken Oskar Algrel kes sai kokkuvõttes 4. koha. Rimmo Kadapik oli kokkuvõttes 8. ja Ronan Patrick Hakala 9.\nKlassis Senior oli eestlastest rajal Siim Leedmaa. Ta näitas juba trennides väga head kiirust. Tänu keerulistele oludele ajasõit küll kõige paremini ei õnnestunud, saagiks 30. koht. Eelsõitudes oli Siim väga tubli ja tõusis 8. Finaalsõidud paraku ei õnnestunud päris nii nagu loodetud tehniliste probleemide tõttu. Teise starti viimasena startinud Leedmaa lõpetas sõidu 20.kohal. Kahe sõidu kokkuvõttes Siimule 33.koht.\nKõige võimsamas, Super Shifter klassis olid rajal Kaspar Korjus ja Sten Dorian Piirimägi. Kergelt ei tulnud neilgi midagi. Kaspar tegi samas väga korralikud finaalsõidud lõpetades mõlemal korral 5. positsioonil. Sten Dorian ei olnud esimes finaalsõidus rahul kardi seadetega ja lõpetas sõidu 3. kohal. Teises sõidus tegi Sten tugeva alguse, tõusis sõidu algusfaasis liidriks ja oma kohta enam ei loovutanud. Tasuks ka kogu võistluse võit!\nPressiteate autor: Martin Korjus\nRuben Volt ja Sten Dorian Piirimägi


DJ vinüülplaadimängija Denon CL12 Prime, VL12PRIME\nProfessionaalne otseülekandega vinüülplaadimängija koos ajami kvarts lukustusega.\n• Isoleerivad alumised tugijalad välistavad liige vibratsiooni ja müra\n• Innovaatiline lihtsasti peatatav tekstuurne plaadialuse serv\n• Eriti täpne S-kujuline helikäpp\n• Vastupidavad metallist osad ning kvaliteetsed harjatud metallviimistlusega juhtnupud\n• 2-kiiruse võimalust: 33 1/3 ja 45 p/min (45 p/min adapter kaasas)\n• Reguleeritav kõrgusvahemik: ±8%, 16%, 50%\n• Sisseehitatud RGB valgustus plaadialuse perimeetril\nDisainitud tänapäevaks, ehitatud ka tulevikukindlana\nDenon DJ VL12 Prime seab uue standardi DJ vinüülplaadimänijate jaoks, kasutades selles seadmes siiani parimaid tehnoloogiaid. Sellel on suurepärased akustilise isolatsiooni võimalused, suutes muretult töötada ka mürarohketes, valjude bassihelidega keskkondades. Tõelise kvartslukustiga otseülekandega professionaalne DJ vinüülplaadimängija tagab kõige mitmekülgsema võimaluse kasutamiskogemuse.\nVõimekas, kaunis, loov\nVisuaalselt ülimalt atraktiivset valgusriba ümber plaadialuse saad sa alati kohandada just enda soovide järgi, muutes lisaks värvitoonile ka selle heledust või lülitades üldse välja. Plaadialus ise on täiustatud tekstuurse ümbrisega, mille nõgusustega muster muudab aluse haaramise või peatamise oluliselt loomulikumaks. VL12 Prime'i puhul saad sa kindlalt loota kvaliteedile ja vastupidavusele.\nSinu esitusi hakatakse defineerima sulle omase helikvaliteedi ning muusika valiku poolest ja VL12 Prime on valmis igas olukorras sind aitama - selle innovaatiline isoleeritud töömootori kujundus tagab tulemusena optimaalse signaali-müra suhte. S-kujuline helikäpp on täpne ja seda on lihtne kasutada.


Eelmine 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 57 107 245 template Järgmine\nVäga loodan, et on sest vaadake Agassit!! Mehel aastaid turjal juba küllaga aga mängib oma parimat tennist(oma sõnade järgi)!Kuid kes se teab, äkki on Steffi talle niimoodi mõjunud\nVõibolla peaks siis Sampras näiteks kurnikovaga abielluma?:P\nSampras juba on abielus n2itlejanna Bridgette Wilsoniga (peale seda ta m2nguvorm otsustavalt langeski )\nIse loodan ka tõsiselt, et veel sellist venda tenniseväljakutel suurvõistluste tiitlite eest võitlemas näha saab. Väga sümpaatne tüüp.\nSimon Barnes teemal Roger Federer\nSimon Barnes teemal õed Williamsid.\nAlati on kahju, kui Wimbledon saab läbi. Üks ja vist see kõige ilusam osa suvest on sellega minu jaoks lõppenud. Aga mis teha. Tuleb lihtsalt järgmist aastat oodata.\nIse sattusin ka finaalmängu jälgima nii otse, kui ka korduses. Roger Federer on minujaoks suhteliselt tundmatu nimi, Sellegipoolest on mees väga sümpaatne ning eriti meeldis mulle ta lõpukõne. Finaalis oli mees vastasest kindlalt üle. Ehk nüüd suureneb mul huvi ka tennise vaatamise vastu.\nIseenesest oli seda juba ammu oodata, sest Pete pole peale eelmise aasta US Open´i võitu enam palliplatsile astunud. Oleks ta kohe peale viimast mängu selle avalduse teinud, võinuks öelda, et mees lahkus siis kui oli tipus, praegu seda päriselt teha ei saa. Aga noh, thanks anyway, Pete Pakkusid palju meeldivaid emotsioone.\nJa Ferrero on jõudnud poolfinaali\nEDIT: ja finaali ning edetabeli 1.kohale\nKaastunne õdedele Williamsitele


Suhtelise eelise teooria – Vikipeedia\nSuhtelise eelise teooria\nSuhtelise eelise teooria ehk suhtelise eelise printsiip on majandusteooria, mis väidab, et heaolu kasv on võimalik ka juhul, kui riigil ei ole absoluutset eelist. Sel juhul tuleks riigil spetsialiseeruda tootmisharule, kus mahajäämus on väikseim.\nDavid Ricardo 1821. aastal\nSelleks peab absoluutses halvemuses olev riik spetsialiseeruma sellise kauba tootmisele, milles riigi mahajäämus on väiksem (olemas on suhteline eelis) ja importima kaupa, mille osas absoluutne mahajäämus on suurem. Absoluutses eelises olev riik (mõlema kauba tootmine efektiivsem) spetsialiseerumine aga selle kauba tootmisele, kus selle eelisseisund on suurem (olemas on suhteline eelis). Näiteks kui ühes riigis suudab töötaja valmistada kuus särki ja kuus botast tunnis, aga teises riigis sama ajaga kas kaks botast või neli särki, siis absoluutne eelis mõlema toote osas on küll esimesel riigil, kuid teisel riigil on särkide osas suhteline eelis. Seetõttu on teooria kohaselt mõistlikum teisel riigil spetsialiseeruda särkide tootmisele ja esimesel riigil botastele, kuna selles osas on sel suhteline eelis. Kui spetsialiseeruda suhtelist eelist omava kauba tootmisele, siis müük ekspordist annab mastaabisäästust tuleneva eelise ja sellega teenitud raha eest saab sisse osta teisi vajalikke kaupu ja teenuseid.\n2 Hilisemad teooria arengud\n2.1 Alternatiivkulu teooria\n2.2 Heckscheri-Ohlini teoreem\n2.3 Linderi kattuvate turusegmentide mudel\n2.4 Toote innovatsiooni teooria\nEsimest korda mainis suhtelist eelist Adam Smith oma teoses "Rahvaste rikkusest", 1776 (originaalpealkiri "An Inquiry into the Nature and the Causes of the Wealth of Nations"). Selles teoses käis ta välja varasematest (merkantilismist ja füsiokoraatiast) täiesti erineva lähenemise rahvusvahelise kaubanduse kohta: kõik tuleneb pidevale kasulikule vahetusväärtuste tootmisele suunatud tööst. Ta pidas arengu ja rikkuse eelduseks võrdselt tähtsaks nii piirkonna(riigi)sisest kui rahvusvahelist tööjaotust  A. Smith pani aluse rahvusvahelisele kaubandusteooriale, mida tuntakse absoluutse eelise põhimõttena. Selle teooria järgi saavad omavahelisest kaubandusest kasu mõlemad partnerid, kui nad spetsialiseeruvad nendele kaupadele, mille tootmiseks neil on absoluutne eelis.\nAbsoluutne eelis võib kujuneda lähtuvalt kahelt aluselt:\nloomulik ehk looduslik eelis, mille põhjuseks on soodsad loodusolud (erilised klimaatilised tingimused, maavarad jms) ja\nomandatud eelis, mille põhjuseks on tehnoloogia, tööoskuste ja kogemuste kõrge tase (näiteks on Šveits tuntud oma käekellade poolest).\nA. Smithi põhiväiteks oli see, et kui kaubavahetus on vaba, siis spetsialiseeruvad riigid vastavalt tootmiseeldustele, nii et iga riik hakkab tootma eelkõige just seda, mida suudetakse kõige efektiivsemalt. See tähendab, et tootmisressursid paigutatakse neisse tootmisharudesse, millel on võrreldes teiste riikide samade tootmisharudega eelis (absoluutne eelis). See tooks kaasa lõpuks terves maailmas efektiivsema tootmisprotsessi, kaubandus kasvab, kasu saavad kõik osapooled. Näiteks Saksamaal on looduslikud tingimused nisukasvatuseks, kuid Puerto Ricos seevastu banaanikasvatuseks. Niisiis on Saksamaa efektiivne nisukasvataja ja ebaefektiivne banaanikasvataja, kuid Puerto Ricol on vastupidi. Seetõttu spetsialiseeruvad riigid, suunates tootmisressursid vastavalt selle kauba tootmiseks, kus neil on absoluutne eelis võrreldes teistega: Saksamaa nisukasvatamisele ja Puerto Rico banaanikasvatamisele. Nii toodab Saksamaa nisu ja Puerto Rico banaane rohkem kui ise tarbib ning seetõttu saavad nad ülejäägi vastastikku vahetada (müüa). Kokkuvõttes kasvab mõlema toote tootmine ja tarbimine, nii et kasu saavad mõlemad.\nKui vaadata tänapäeva maailma, siis selline teooria selgitab tegelikku kaubandust vähe, ehk selle üldistusjõud on väike. Tuleb välja, et see on erijuht üldisemas suhtelise eelise teoorias, mille arendas välja David Ricardo teoses "Poliitilise ökonoomia ja maksustamise printsiibid", 1817 (originaalpealkiri "On the Principles of Political Economy and Taxation"). Suhtelise eelise teooria annab vastuse, mis juhtub siis, kui mingi riik või piirkond omab absoluutset eelist kõikide kaupade ja teenuste osas teiste riikide ja piirkondadega võrreldes: siis peab absoluutses halvemuses olev riik spetsialiseeruma sellele, kus mahajäämus on väiksem. Sel juhul võivad kasu saada kõik osalised.\nHilisemad teooria arengudRedigeeri\nKuna Ricardo algne suhtelise eelise teooria oli rajatud mitmele piiravale eeldusele (vt kriitika alt), siis sattus teooria kriisi. 1936. aastal viis selle teooria Gottfried Haberler alternatiivkulu teooria alusele (teoses "Theory of International Trade"). Viimase järgi on teatud kauba tootmisel suhteline eelis riigil või piirkonnal, kus alternatiivkulu konkreetse kauba tootmiseks on väiksem. Sellisel juhul osundatakse suhtelise eelise teooriale vahel ka kui suhtelise kulu seadusele.\nAlternatiivkulu on võimalik illustreerida tootmisvõimaluste rajaga e. transformatsioonikõveraga. Tootmisvõimaluste rada on kõver, mis näitab alternatiivseid kombinatsioone kahest kaubast, mida riik võib toota, kasutades täielikult oma ressursse parima kasutatava tehnoloogia puhul. Toome mõttelise näite Saksamaa õlletootmise (tähistame Õ) ja Šveitsi käekellatootmise (tähistame K) kohta. Näiteks võib Saksamaa toota oma ressurssidega aastas miljard liitrit õlut ja mitte ühtegi käekella või 50 miljonit käekella ja üldse mitte õlut või mõlemaid vahepealsetes kombinatsioonides. Alternatiivkulu oleks siis 200Õ=10K, nii et mõlema tootmiseks kulub samapalju ressursse. Selles näites on õlleühiku alternatiivkulu Saksamaal 1Õ=0,05K, kusjuures see on muutumatu kogu tootmisvõimaluste raja ulatuses – tegemist on konstantsete alternatiivkuludega. Šveits saab omakorda toota kas miljard käekella või 50 miljonit liitrit õlut, kusjuures alternatiivkulu on 200K = 10Õ kogu tootmisvõimaluste raja ulatuses. Õlle püsiv alternatiivkulu Šveitsis on seega 1Õ = 20K.\nKaubanduse puudumisel saab riik tarbida ainult neid kaupu, mida ta ise toodab. Sellisel juhul on riigi tootmisvõimaluste rada ka tema tarbimise rajaks. See, millises kombinatsioonis kaupu toodetakse ja tarbitakse, sõltub nõudlusest. Näiteks võib kaubanduse puudumisel Saksamaa valida mingi vahepealse kombinatsiooni ja Šveits samuti vahepealse kombinatsiooni äärmuspunktidest. Kui nüüd kaubavahetuse tekkimisel Saksamaa spetsialiseeruks õlle tootmisele ja Šveits kellade tootmisele, siis suureneks maailma (kus on kaks riiki) kaubatoodang mõlema toote osas. Kui nad kaupleksid üks ühele ehk liiter õlut ühe käekella vastu, siis spetsialiseerumise ja sellega kaasas käiva kaubavahetuse korral saavad mõlemad riigid tarbida rohkem, kui neil oleks olnud võimalik omaenese ressurssidel kahte kaupa tootes. Täielik spetsialiseerumine poleks võimalik ilma kaubavahetuseta, sest Saksamaa tahab õlle kõrval tarbida ka teatud koguse käekelli ning Šveits käekellade kõrval teatud koguse õlut. On oluline märkida, et kasu kaubavahetusest tekib kummagi riigi suhtelise eelise ärakasutamisest. Kaubavahetuse kasu ei tulene sellest, kas partner on "õiglane". Isegi kui Saksamaa rakendaks Šveitsi kelladele tollimaksu, saaks Šveits sellest kaubavahetusest kasu, kui tollid on väiksemad vahedest kaupade suhtelistes hindades.\nEelnev näide toetus asjaolule, et alternatiivkulud on püsivad, kuid tegelikus maailmas on tõenäolisem, et need kasvavad. Kasvavad alternatiivkulud tähendavad, et riik peab loovutama kasvavas koguses üht kaupa, selleks et vabastada piisavalt ressursse täiendava ühiku teise kauba tootmiseks. Kasvavate alternatiivkulude põhjus on selles, et ressursid või tootmistegurid pole homogeensed ehk et ühe tootmisteguri kõik ühikud pole sama kvaliteediga ja neid ei kasutata samasuguses proportsioonis või samasuguse intensiivsusega kõikide kaupade tootmisel. Näiteks võib mõnes riigis olla nii tasandikulist kui mägismaad. Tasandikuline ala sobib viljakasvatuseks, mägine ala aga näiteks karjakasvatuseks. Algul ollakse küll spetsialiseerunud viljakasvatusele, aga siis hakatakse mägismaal karja kasvatama. Sel juhul peaaegu ei loobuta saadavast viljakogusest, kuid saadakse karjakasvatusest palju loomseid saadusi. Nii on viimase alternatiivkulus viljas väga väike, kuid kui karjakasvatust laiendatakse tasandikele, siis viimase alternatiivkulu suureneb tunduvalt.\nUmbes samal ajal (1933. a) Bertil Ohlini teoses "Interregional and International Trade") sai alguse ja hiljem arendati Ricardo teooria põhjal välja Heckscheri-Ohlini teoreem. Selle töötasid välja Eli Heckscher ja Bertil Ohlin Stockholmi Majanduskoolist.\nHeckscheri-Ohlini teoreemi järgi ekspordib riik kaupu, mille tootmisel suhteliselt intensiivselt kasutatakse antud riigis külluslikke tootmistegureid ja impordib kaupu, mille tootmisel suhteliselt intensiivselt kasutatakse antud riigis nappe tootmistegureid. See tähendab, et kapitalirikas riik hakkab eksportima kapitalimahukaid kaupu ja töökülluslik riik hakkab eksportima tööjõumahukaid kaupu. Kui kaks riiki alustavad kaubavahetust, siis algab kohe ka hindade kohandumise protsess. Riik hakkab tootma rohkem kaupa, mille tootmisel tal on suhteline eelis. Teise kauba tootmine väheneb ja selle import kasvab. Spetsialiseerumine kestab, kuni suhteline hind on mõlemas riigis võrdne ja kaubanduskolmnurgad tasakaalus. Seda tasakaaluseisundit iseloomustab mittetäielik spetsialiseerumine, s.t ka pärast kaubavahetuse alustamist jätkab riik teatud ulatuses imporditava kauba tootmist. Selle põhjuseks on kasvavad alternatiivkulud.\nHeckscheri-Ohlini mudelile on omane mittetäielik spetsialiseerumine, kuid põhimõtteliselt on võimalik ka olukord, kus ekspordisektori hinnatõus on nii suur, et impordiga konkureeriva toote valmistamise mõte kaob. Mittetäielik spetsialiseerumine on Heckscheri-Ohlini mudeli suur erinevus võrreldes klassikalise mudeliga.\nTeine erinevus kahe mudeli vahel ilmneb pöördnõudluse rollis tasakaaluhinna kujundamisel. Klassikalise mudeli korral on pärast kaubavahetuse algust tootmispunkt kohe fikseeritud ja see on täieliku spetsialiseerumise punkt. Seega saavutatakse ekspordi ja impordi tasakaalumahud ainult kahe riigi nõudluse muutumise kaudu. Pakkumisel pole siin mingit osa. Heckscheri-Ohlini mudelis aga viib pöördnõudlus tasakaaluhinnani muutes nii nõudlust kui ka pakkumist.\nLinderi kattuvate turusegmentide mudelRedigeeri\n1961. aastal leidis majandusteadlane Staffan Burenstam Linder, et tooraine (sh põllumajandustoodang) ja tööstuskaupade kaubavahetuse põhjused on erinevad. Tavaliste kaupade puhul kehtib Heckscheri-Ohlini teooria. Tööstustoodete puhul on nõudlus peamiseks kaubavahetuse põhjuseks. Linder arvas, et ettevõtjad arvestavad eelkõige kodumaist nõudlust, kuna:\nei osata prognoosida välisturu nõudlust;\nei osata arvata, milline toode välisturu nõudlust rahuldab;\nisegi kui leitakse toode, ei osata seda kohandada välisriigi turule.\nKui kodumaist vastavat nõudlust ei ole, siis on raske minna välisturule. Mida sarnasem on tööstuskaupade nõudlus kahes riigis, seda intensiivsem on kaubavahetus nende riikide vahel. Seejuures oli Linder veendunud, et nõudluse kõige tähtsam komponent on rahvatulu ühe inimese kohta. Erinevus rahvatulus on oluliseks kaubavahetuse tõkkeks.\nToote innovatsiooni teooriaRedigeeri\nVastavalt toote innovatsiooni teooriale (eesti keeles on seda nimetatud ka "tehnoloogilise lünga mudeliks"), mille koostas M. V. Posner 1961. aastal, tugineb suur osa tööstusriikidevahelisest kaubandusest uute toodete ja uue tootmistehnoloogia juurutamisele. Tehnoloogiline uuendus on tähtis tegur rahvusvahelises kaubavahetuses eelisseisundi omandamisel. Uued tooted ei pruugi rahvusvahelise kaubanduse mahtu suurendada, kui nad asendavad vanu ekspordiartikleid. Kui aga uus toode asendab importi, võib uuendus alandada rahvusvahelise kaubanduse mahtu.\nMudeli suurimaks puuduseks on asjaolu, et see ei seleta tehnoloogilise lünga ulatust ega põhjenda, millest tuleneb tehnoloogiline lünk või kuidas saab seda aja jooksul kõrvaldada.\nEestis on uuritud suhtelise eelise põhiselt konkurentsivõimet näiteks puidusektori näitel.\nTöös hinnati Eesti puitehitiste rahvusvahelist konkurentsivõimet ilmutatud suhtelise eelise meetodil aastatel 2004–2010 ja uuriti Eesti puitehitiste ekspordi konkurentsivõimet võrreldes peamiste ekspordi partnerriikide – Soome, Rootsi,Saksamaa, Suurbritannia ja Prantsusmaa puitehitiste ekspordiga ning Eesti edukust sealsetel turgudel ja analüüsiti erinevate puidusektori allharude kaubanduse edukust omavahel ja Euroopa Liidu siseselt.\nTöö tulemusena selgus, et Eesti nii puitehitiste kui puidutööstus on konkurentsivõimeline võrreldes Euroopa Liidu riikide (EU 27) puitehitiste ja puidutööstuse ekspordiga üldiselt. Sarnaselt Eestiga on konkurentsivõimelised kauplemisel puitehitistega Soome ja Rootsi, pakkudes Eestile konkurentsi. Suhteline eelis puudub Saksamaal, Suurbritannial ja Prantsusmaal. Puidusektorist on kõigi valdkondade näitajad konkurentsivõime osas tõusnud, välja arvatud paberitööstus, kus on suhteline eelis koguekspordis saavutatud alles 2007. aastal ning puidusektori siseselt puudub suhteline eelis täielikult. Eesti puitehitiste kaubandus Rootsi, Norra, Saksamaa, Suurbritannia ja Prantsusmaa turul on olnud samuti väga edukas. Sama ei saa aga öelda Soome turu kohta, kus sektori siseselt saavutati suhteline eelis alles 2009. aastal.\nEesti puidusektori probleemiks on aga liialt kiire kulude kasv ning seega väike tootlikkus. Üheks põhjuseks tuuakse ettevõtete väiksus, mis ei ole võimelised tootmismahte kasvatama. Teiseks põhjuseks tuuakse toorme kättesaadavus, sest siinne metsaomanik ei ole huvitatud kõrgetest maksudest tulenevalt raiet teostama. Suurimaks probleemiks on tööjõu puudus, mis tähendab seda, et ettevõtted ei leia endiselt sobivat tööjõudu ja sobivaid spetsialiste. Jätkuvalt on probleemiks kutsehariduse tase ja vajalike erialade spetsialistide koolitamise hulk, mis võib tulevikus saada väga oluliseks konkurentsivõimet vähendavaks teguriks.\nD. Ricardo esitatud teooria on seotud mitmete eeldustega:\nmudelis on ainult kaks riiki ja kaks kaupa;\nkaubavahetuse aluseks on vabakaubandus;\ntööjõud on absoluutselt mobiilne oma riigis ning täiesti immobiilne rahvusvaheliselt;\ntranspordikulusid ei arvestata;\ntootmiskulud on konstantsed iga võimaliku tootmismahu juures;\nainukeseks arvesse võetavaks tootmisteguriks on töö.\nTeoorias saab piirangutena rakendada tingimusi 1–5. Probleem tekib kuuenda eeldusega (tööväärtusteooria), sest see on põhimõtteliselt vale. Tööväärtusteooria järgi sõltub kauba hind otseselt selle tootmiseks kulutatud töö hulgast, s.t töö on ainus tootmistegur ja olemuselt homogeenne. Tegelikult pole töö ainus tootmistegur ega ka homogeenne ja seda ei kasutata samas proportsioonis kõikide kaupade tootmisel. Näiteks on terasetootmisel ühe töölise kohta tarvis rakendada tunduvalt rohkem kapitali kui kangatootmisel. Samuti pole töö homogeenne, vaid erineb oluliselt kvalifikatsiooni, viljakuse ja tasustamise poolest. Tööväärtusteooriat hüljates kaob ka alus suhtelise eelise teooria tõestamiseks sellises vormis nagu seda esitas D. Ricardo. Ometi on Ricardo mudel, vaatamata lihtsustamisele, ilmselt parim lähtepunkt rahvusvahelise kaubanduse tundmaõppimise alustamiseks. Seda algmudelit on hiljem märkimisväärselt laiendatud ja täiendatud, kuid see on aluseks, millele kaasaegsed teooriad on üles ehitatud.\nKriitikat on esitatud ka suhtelise eelise teooria rakendamise aadressil. Näiteks on majandusteadlased (H.-H. Chang) väitnud, et see on aidanud arenenud riikides säilitada suhteliselt arenenud tehnoloogia ja tööstuse võrreldes arengumaadega. Kõikides suurtes arenenud riikides, sealhulgas USAs ja Suurbritannias, kasutatakse protektsionistlikku majanduspoliitikat rikastumise eesmärgil, kuid üritades keelata teistel riikidel tegemast sama. Näiteks vastavalt suhtelise eelise mudelile on arengumaadel suhteline eelis põllumajandusess, mistõttu nad peaksid jätkama spetsialiseerumist põllumajandusses ja importima kõrgtehnoloogilisi seadmeid arenenud riikidest, kus on suhteline eelis kõrgtehnoloogias. Pikemas perspektiivis tähendaks see seda, et arengumaad jäävad veel enam maha arenenud riikidest ja polarisatsioon rikkuse osas suureneks. Kinnitatakse, et enneaegne vabakaubandus on üks põhilisi takistusi vaesuse leevendamisel arenguriikides. Hiljuti on mõned Aasia riigid, nagu Lõuna-Korea, Jaapan ja Hiina, kasutanud protektsionistlikke majanduspoliitikat nende majanduse arendamisel.\n↑ Majanduse ABS sõnastik |Vaadatud 2013-05-23\n↑ 2,0 2,1 M. Laosson. Adam Smith. Eesti Kirjanduse Selts. Tartu 1938, lk 88\n↑ 'Baumol, William J. ja Alan S. Binder, 'Economics: Principles and Policy, [lk 49–50 http://books.google.com/books?id=6Kedl8ZTTe0C&lpg=PA49&dq=%22law%20of%20comparative%20advantage%22&pg=PA50#v=onepage&q=%22law%20of%20comparative%20advantage%22&f=false]. 2009.\n↑ D. Ricardo raamatu "On the Principles of Political Economy and Taxation" online-versioon \n↑ 7 A. Arrak jt. Rahvamajandus (Makrotasand II). Tartu 1996, lk 248\n↑ D. Ricardo raamatu "On the Principles of Political Economy and Taxation" online-versioon .\n↑ G. Haberler raamatu "Theory of International Trade" pdf\n↑ Bertil Ohlin raamatu "Interregional and International Trade" Google books \n↑ Blaug, Mark (1992). The methodology of economics, or, How economists explain. Cambridge University Press. lk 190. ISBN 0-521-43678-8.\n↑ 10,0 10,1 Rahvusvahelise turunduse veebikonspekt\n↑ An Essay on Trade and Transformation, Staffan Burenstam Linder, Stockholm: Almqvist & Wicksell, 1961.\n↑ Gandolfo, Giancarlo (1998). International Trade Theory and Policy: With 12 Tables. Springer. lk 234. ISBN 3-540-64316-8.\n↑ 13,0 13,1 'Terje Riieli' bakalaureusetöö Eesti puitehitiste konkurentsivõime hindamine ilmutatud suhtelise eelise meetodil \n↑ D. Salvatore. Rahvusvaheline majandus I. Tallinn 1991, lk 39\n↑ Chang, Ha-Joon. Kicking Away the Ladder: Development Strategy in Historical Perspective. London: Anthem Press, 2002.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Suhtelise_eelise_teooria&oldid=5547941"\nLehekülje viimane muutmine: 31. jaanuar 2020, 13:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:12, 31. jaanuar 2020.


Tõestas, et halle juukseid - märk hea tervis\nHispaania teadlased läbi katse, kuidas juuste värv mõjutab üldist tervist inimene. Selgub, et hallid juuksed - see ei ole nii halb. Lisaks juuksevärv võimaldab teil eelmääratleda umbes millises haiguste inimene on valmis teatud juuste värv, mis omakorda võimaldab tal ennustada tulevikku tervise ja järelikult seda toetada.\nKuna teadlased leidsid, halle juukseid võib tegelikult olla märk sellest, et mees on hea võimalus elada kaua ja valutu. Kuigi vastav toodang ei ole väga hea omanikele punased juuksed.\nAjal Käesoleva uuringu läbi vaadanud kahte tüüpi melaniini - pigment, mis on võimeline määrida nahka ja juukseid. Esiteks, pruun või must pigment nimega eumelanin ja pheomelanin teine, mis annab juustele punane või pruun toon.\nTeist tüüpi pigment pheomelanin näiteks erinevalt esimesest - eumelinina vajalik nagu glutatioon aine (teise nimega GSH), mis oli soovitud värvi. Glutatioon - on antioksüdant. Ja nagu me teame, antioksüdandid suudavad lõpetada oksüdatsiooni reaktsioon.\nTuletame meelde, et keemilised reaktsioonid nagu oksüdatsiooni ja edendada vabade radikaalide teket, mis hävitavad rakke. See tähendab, et teatud juuste värv võib mõjutada inimese tervist. Arvestades pheomelanin, vastutab kastan juuste värvimine muudab inimkeha tundlikumad oksüdatsiooni protsessi. Selles hallid juuksed tingitud asjaolust, et neil puuduvad melaniini, näitavad hea tervise.\nVaata ka: Juuksurid keelata tõmmake hallid juuksed\nSeetõttu autorid vastav eksperiment pärast kohtumist tuli kindlale järeldusele, et esinemine hallid juuksed inimestel - märk hea tervis ja väga madal oksüdatiivse kahjustuse.


Miks Tomatid Kahjustavad Liigeseid | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Miks Tomatid Kahjustavad Liigeseid +\nMiks Tomatid Kahjustavad Liigeseid\nPõlvede ja puusaliigese jalgade valu. Ma loen artiklit jooga kohta ja proovin seda kasutada. Lisaks valu võib pikenemise vältimise ajal tekkida paistetus ja jäikus. Primaarse gonartroosi põhjused on teadmata ja sekundaarsed tekivad pärast traumat või liigeste arengu katkemist. Kaasaegsete ühekordselt kasutatavate plastist süstalde analoogid on Ameerika Ühendriikides 1956. aastal patenteeritud. Sümptomid, kui sõrme liigest on muljutud. Lastel on väga sageli rektaalse oklusiooni tõttu lihased ja tagurpidi liigsed lihased, mis põhjustavad peavalu. Käte osteoartriit. Reumatoidartriidi aktiivsuse ravitase.\nPuusa düsplaasia kaltsium. Massaažid pärast põlveliigese artroplastikat. Miks põlveliigesevalu ravib väikeste liigeste artriiti. Puusade düsplaasia füüsiline stress täiskasvanutel. Vanuse ja hormonaalsed muutused kehas.\nPreparaadid süstimiseks artroosiga. Põlveliigese kondroosi ravi kodus. Mida võib põhjustada liigeste põletik. Põlveliigese kokkupressimine on artriidi sümptomite haigus. Saksa homöopaatiline preparaat liigestele.\nPeamist peetakse inimese immuunsüsteemi töö rikkumiseks. Puusaliigendi treenimine. Arsti popova tehnik põhiartikaga osteokondroosi raviks põlveliigese meniski kahjustusel. Salv küünarliigese vigastuste salv. Kuidas ravida inimeste ravimeid põlveliigese.\nSõrmuste reumaatiline artriit on ravimite esimesed sümptomid raviks. Pöidla sümptomite artriit ja randmekoordi ühekordne töötlemine väljastpoolt. Kuidas haigus ilmneb ennast sõltub sellest, kui kaugele on degeneratiivne protsess progresseerunud. Kuidas ravida luude pärast kurguvalu.\nMis salvid leevendab valu artroosiga. Soodsa tulemuse sõltub suuresti patsiendi teadlikkus ja enesekontroll. — . Kõik on seotud põlveliigese põhjuste, tüüpide ja ravi gonartroosiga. Osteoporoos 3-kraadine põlveliigese ravi valuvaigistite salvi jalgade liigeste jaoks.\nOleme juba kirjutanud, et puusaliigese endoproteesil on selline indeks, nagu ka südame-diafisiaalne nurk. Eemaldage valu puusaliiges. Ravi kulg kestab umbes 5-6 kuud ja liikuvuse ja valu leevendamise paranemine on märgatav 2-3 nädala jooksul. Ükskõik milline hambaravi ja küünarliigese liigutamine. ; närvid eemalduvad suprascapular ja aksillaarist. Jalal tiiva valu liigestes õlgadele ja kätele.\nRaske Valu Polveliigestel\nMiks Kõik Liigesed Ja Luud Kahjustavad Naise Miks Ilm Mõjutab Liigeseid Käte Ja Jalgade Liigesed Kahjustavad Inimeste Asju Miks Klõpsake Liigeseid Ja Selgroogi Miks Kitsed Krabasid Liigeseid Põlveliigese Artroosi Tomatid Kas Tomatid Mõjuvad Liigestele Millised Tooted Kahjustavad Liigesid Kuidas Tomatid Mõjuvad Liigestele Käte Liigesed Kahjustavad Inimeste Käitumist Miks Õlaosa Klõpsab Sõrme Liigesed Kahjustavad Inimeste Abinõusid Telli Salv Põhineb Mee Liigeseid Miks Külm On Kasulik Liigestele Ingver Kompresseerib Liigeseid Mere Soola Hooldab Liigeseid Korraldage Liigeseid Kuurortides Miks Käed On Reumatoidartriidiga Haigeks Saanud Kombineerib Liigeseid Kodus Miks Põlveliigese Menisk Kahjustab Lõika Ja Klõpsake Liigeseid Võimaldan Öelda, Et Liigeseid On Võimalik Parandada Kui Liigeseid Töödeldakse Milliseid Liigeseid Saab Asendada Vähendab Lihaseid Ja Liigeseid Salvi Anesteesia Salv Ja Liigeseid Miks On Pahkluu Kinni Miks Põlveliiged On Valusad Miks Liiguvad Sõrmed Liigesed Miks Kummardus Õlaliiges Miks Käte Valu Liigselt Miks Klõpsate Sõrmede Liigestel Kiirutab Liigeseid Ilmale, Mida Teha Miks Käte Ja Jalgade Liigesed Haiget Tekitavad Miks Tarsus Haiget Matemaatiline Liiges\n« Sümptomite Ja Raviga Seotud Õlavarreostuse Artroos | Artroos 2 3 Hüppeliigese Puude Raskusastet »\nOne thought on “Miks Tomatid Kahjustavad Liigeseid”\nKoor Sureb Liigesvalu


Jaan Männik: pensioniea tõus või 100 000 immigranti Pakistanist? - Majandus\nJaan Männik: pensioniea tõus või 100 000 immigranti Pakistanist?\n16. detsember 2008, 14:38\nÜhest uuringust selgus, et 81 protsenti Eesti inimestest ei poolda pensioniea tõstmist 67 eluaastani, aga alternatiiviks on ju väheneva töötajate hulga asendamine immigrantidega, ütles Jaan Männik rõhutades, et rahvalt nõusolekut küsides tuleb rääkida kõigi võimalike vastuste tulemustest.\nRasketel aegadel on tarvis enam ühte hoida, rääkis Eesti Panga nõukogu esimees Jaan Männik tänasel Eesti Koostöö Kogu ja Euroopa Komisjoni Eesti Esinduse ümarlaual.\nKui majandus kasvas, toimis Männiku sõnul hästi otsustamise mudel, kus tugevale valitsusele vastandus tugev opositsioon. Nüüd, majanduskriisi ajal on vaja teha mitmeid raskeid otsuseid. Samas on tulemas mitmed valimised ja poliitikutel on loomulikult kiusatus raskete, ent vajalike otsuste tegemisest kõrvale hiilida või teiselt poolt nende tegijaid oma huvides maha teha. Jaan Männiku arvates on just nüüd tarvis laiemapõhjalist otsustamist ja eelkõige on tarvilike raskete otsustega vaja nõusse saada Eesti rahvas.\nTa tõi näiteks pensioniea tõstmise öeldes, et loomulikult ei ole keegi vaimustuses sellest, et pensionile saab hiljem. Samas rahavastik vananeb ja see tähendab, et iga töötaja kohta tuleb rohkem ülalpeetavaid. Seda saab tasakaalustada kas pensioniea tõstmisega või immigratsiooniga.\n81 protsenti Eesti elanikest on Emori küsitluse järgi peanioniea tõstmisele vastu. Männik ütles, et küllap oleks vastus teine kui küsitaks, kas tõsta pensioniiga või tuua 100 000 immigranti Pakistanist, 50 000 Ukrainast ja 25 000 Vietnamist.\nEesti rahvas tuleb Männiku sõnul raskete otsustega nõusse saada selgitades keeruliste ja ebameeldivate otsuste võimalikke tagajärgi.\nMaksuamet pigistab ühemehefirmasid, et nad rohkem palka maksaksid 7 Loe artiklit