Prantsuse pärjaga Napoleon III 20-frangine kuldmünt | Tavid Kuld ja Valuuta\nTavidKuldKuldmündidRiikPrantsusmaaPrantsuse pärjaga Napoleon III 20-frangine kuldmünt Prantsuse pärjaga Napoleon III 20-frangine kuldmünt\nTavidil on heameel pakkuda investeerimiseks Euroopa klassikaliste kuldmüntide perre kuuluvat silmapaistvat Napoleon II 20-frangist kuldmünti. Enam kui 600 aasta pikkuse ajalooga 20-frangine kuldmünt meenutab Prantsusmaa kui 19. ja 20. sajandi suurriigi endist hiilgust. 20-frangine on üks Prantsuse väärtuslikumaid ja ihaldatumaid münte, mündi standardi lõi ning loa selle vermimiseks andis Napoleon Bonaparte ise. Münt püsis ühes kaalus kauem kui sajandi. Prantsuse 20-frangised hõlbustasid maailmakaubandust ning need panid aluse ka Euroopa esimesele rahaliidule. Alates 19. sajandist on 20-frangiseid münte vermitud üle 500 miljoni, mistõttu on need likviidsed ja väärismetallide turul tuntud kogu Euroopas. Napoleon III 20-frangised kuldmündid pärinevad ajast, mil Prantsusmaal toimus suur tööstuslik, kultuuriline ja ühiskondlik edasiminek. Tänu mündi mõõdukale kaalule on see taskukohane ning sobib nii kollektsioneerimiseks, kingituseks kui ka investeerimiseks. See toode on käibemaksuvaba Eestis Kogus:\nMüüme 1-20228.46 €Müüme 21-50226.94 €Müüme 51+224.77 €Ostame 1+217.99 €\nÜhiku hind228.46 €\nPrantsuse pärjaga Napoleon III 20-frangine kuldmünt\nTavidil on heameel pakkuda investeerimiseks Euroopa klassikaliste kuldmüntide perre kuuluvat silmapaistvat Napoleon II 20-frangist kuldmünti. Enam kui 600 aasta pikkuse ajalooga 20-frangine kuldmünt meenutab Prantsusmaa kui 19. ja 20. sajandi suurriigi endist hiilgust. 20-frangine on üks Prantsuse väärtuslikumaid ja ihaldatumaid münte, mündi standardi lõi ning loa selle vermimiseks andis Napoleon Bonaparte ise. Münt püsis ühes kaalus kauem kui sajandi. Prantsuse 20-frangised hõlbustasid maailmakaubandust ning need panid aluse ka Euroopa esimesele rahaliidule. Alates 19. sajandist on 20-frangiseid münte vermitud üle 500 miljoni, mistõttu on need likviidsed ja väärismetallide turul tuntud kogu Euroopas. Napoleon III 20-frangised kuldmündid pärinevad ajast, mil Prantsusmaal toimus suur tööstuslik, kultuuriline ja ühiskondlik edasiminek. Tänu mündi mõõdukale kaalule on see taskukohane ning sobib nii kollektsioneerimiseks, kingituseks kui ka investeerimiseks. Miks osta?AjaluguTooteinfoTransport Miks osta?AjaluguTooteinfoTransport Napoleon III 20-frangine kuldmünt on silmapaistev Prantsuse münt. Prantsuse 20-frangine on kõige kuulsam Prantsuse kuldmünt, mistõttu see on tuntud kogu Euroopas. Napoleon III 20-frangine kuldmünt on raha. Investeerimiskullast mündid on käibemaksuvabad ning nii kaubeldakse nendega kogu Euroopa kullaturul. Napoleon III 20-frangised kuldmündid on likviidsed. Alates 19. sajandist on 20frangiseid kuldmünte vermitud üle 500 miljoni, need on äärmiselt likviidsed ning garanteeritud turuga. Napoleon III 20-frangised kuldmündid panid aluse Euroopa esimesele rahaliidule. Kullast Prantsuse frangid olid aluseks Euroopa esimesele ühisrahaleppele – Ladina rahaliidule. Napoleon III 20-frangised kuldmündid on suurepärane võimalus mitmekesistada investeerimisportfelli. Kuna kullal on võrdlemisi nõrk seos muude finantsvaradega, kaitsevad Napoleon III 20-frangised kuldmündid investeerimisportfelli tururiskide eest. Napoleon III 20-frangised kuldmündid pakuvad võimalust paigutada oma sääste. Prantsuse 20frangine kuldmünt on suurepärane valik kõigile, kes soovivad säästa pikema aja vältel ning kes hindavad stabiilsust ja turvatunnet, mida pakub füüsilise kulla omamine. Prantsuse 20-frangine kuldmünt – Euroopa kullastandard Iroonilisel kombel suutsid kullast frangid saavutada seda, mida Napoleonil ei õnnestunud läbi suruda jõuga – liita Euroopa ning edendada sealset kaubavahetust ja suurendada jõukust. Ehkki territooriumid, mille Napoleon oli suutnud vallutada, kaotati peagi, ei juhtunud sama kuldfrankidega. Vastupidi, need said hoopis valitsevaks rahaks ning panid aluse Euroopa esimesele suuremale rahaleppele, Ladina rahaliidule. Rahaliidu moodustasid 1865. aastal Prantsusmaa, Belgia, Itaalia ja Šveits eesmärgiga kehtestada neis riikides ühisraha ja viia kuldmündid ühtsesse süsteemi. Kullast Prantsuse frankide senine stabiilne suurus ja suure Prantsuse turu atraktiivsus olid põhjuseks, miks frangist sai uus „euroraha“. Liidu asutajaliikmed leppisid kokku, et ühtseks arveldusühikuks saab frank ning et kõik riigid vahetavad üksteise kuld- ja hõbemünte üks-ühele, olenemata sellest, millise kujunduse või kelle portreega need on. Ka hõbeda ja kulla vaheline suhe pandi paika – 4,5 grammile hõbedale vastas 0,290322 grammi kulda ehk suhe oli 15,5 : 1. Ühtne standard hõlbustas kaubavahetust liikmesriikide vahel, mistõttu see ahvatles ka uusi riike liiduga ühinema. Ehkki Ladina rahaliidul oli mitmeid vigu – mõned valitsused otsustasid trükkida rohkem paberraha kui eelnevalt kokku lepitud väärismetallmüntide ja paberraha suhe ette nägi –, tulenesid need kõik pigem inimeste valedest otsustest, mitte ühtsest rahasüsteemist kui sellisest. Liit laienes kuni I maailmasõja puhkemiseni, ametlikult sai selle aeg otsa kümmekond aastat hiljem, 1927. aastal. Prantsuse 20-frangise populaarsus kestab edasi Napoleoni kuldmündid levisid 19. ja 20. sajandil laialdaselt kogu Euroopas ja ka maailmas. 19. sajandi alguses oli suur osa Euroopast Prantsuse võimu all, riigi koloniaalvõimu tippaeg oli 20. sajandi algus. Oma stabiilse suuruse ja usaldusväärsusega muutusid mündid eelistatuimaks nii kaubandustehingutes kui ka investeerimisel. Suurem osa 20-frangiseid kuldmünte on vermitud pärast 1850ndaid ehk siis Ladina rahaliidu laienemise ning Prantsuse koloniaalvõimu tippajal. Vermimine lõpetati 20. sajandi alguses I maailmasõja puhkemisel ning viimane Napoleoni seeria münt oligi Marianne ja Kukk. Ehkki münte tänapäeval enam ei toodeta, elab nende populaarsus edasi. 20-frangised mündid on senini ühed enim kaubeldud mündid mitmetes Euroopa riikides, sealhulgas Prantsusmaal.Kullast Prantsuse frangi ajalugu Kullast frangi suursugune ajalugu sai alguse 14. sajandil, mil Saja-aastase sõja käigus leidis aset mitmeid tõsiseid kokkupõrkeid Prantsusmaa ja Inglismaa vahel. Poitiers’ lahingus Prantsusmaal võtsid inglased 1356. aastal vangi Prantsuse kuninga Jean II ja nõudsid tema eest seejärel lunaraha, täpsemalt kolm miljonit kuldraha. Sellekohase lepingu sõlmimise ning kuningas Jeani vabastamise võtsid prantslased vastu joovastusega ning andsid vabastamise auks välja kuldraha. Sümboliseerimaks kuninga vabadusse ratsutamist sai münt nimeks franc à cheval ehk eesti keeles „vaba hobusel“. Uut kullast franki kasutati kaubavahetuses kogu Prantsusmaal, ent selle suurust muudeti sageli. Asi muutus 19. sajandi alul, mil võimule tuli Napoleon Bonaparte.Kullast frankide ühtse süsteemi lõi Napoleon Napoleon Bonaparte, keda on peetud üheks edukamaks väejuhiks maailmas, oli ka osav poliitik. Prantsuse revolutsiooni lõpul sai temast uue Prantsuse valitsuse esimene konsul. Kulla tulihingelise pooldajana andis Napoleon 1803. aastal korralduse ühtsete mõõtudega kuldmüntide – Napoleoni müntide – vermimiseks. Uus kuldraha kandis tema portreed ning seda vermiti algselt kahes suuruses – 20 ja 40 franki. Hiljem hakati vermima ka 5-, 10-, 50- ja 100-frangise nimiväärtusega münte. Üheks populaarsemaks ning seetõttu ka üheks enim vermituks sai 20-frangine kuldmünt. Esimene 20-frangine kuldmünt anti välja 1803. aastal (XI aasta Prantsuse Vabariigi kalendris), see kaalus 3,225 grammi ning sisaldas 2,902 grammi puhast kulda, mündi kullaproov oli 900. Kullast 20-frangiseid münte vermiti 1914. aastani ning ehkki mündi kujundus aastate jooksul muutus, olid selle suurus ja nimiväärtus alati samad – see suurendas mündi usaldusväärsust ning populaarsust. Nii hakati kõiki 19. ja 20. sajandil vermitud kullast 10- ja 20-frangiseid kutsuma napoleonideks. Napoleon III Charles Louis-Napoleon Bonaparte, tulevane keiser Napoleon III, sündis 1808. aastal Pariisis. Ta oli keiser Napoleon I vennapoeg ning kasvas üles eksiilis, kuna tema onu Napoleon I oli pärast kaotust Waterloo lahingus 1815. aastal võimult kõrvaldatud ning kogu perekond Prantsusmaalt pagendatud. Täiskasvanuna tegi Charles Louis-Napoleon eksiilis lakkamatult plaane, kuidas taastada oma võim endise Napoleonide dünastia pärijana. Võimalus selleks saabus 1848. aastal, mil Prantsuse kuningas Louis Philippe Veebruarirevolutsiooni tulemusel kukutati. Prantsusmaale naasnud Charles Louis-Napoleonil õnnestus sellele järgnenud üldvalimistel kindlustada endale enamuse poolehoid ning ta vannutati uue Prantsuse Vabariigi presidendiks. Ehkki oma ametiaja alguses juhtis ta riiki presidendina, tundis Charles Louis-Napoleon peagi, et Prantsuse konstitutsioon piirab ta võimu, ning viis läbi riigipöörde, mille tulemusena kuulutas ta end Prantsuse keiser Napoleon III-ks, kelle valitsemisstiil kujunes võrdlemisi diktaatorlikuks. Keisrina oli Napoleon III autoritaarne valitseja, kuid samas tõhus juht, kes tõi Prantsuse ühiskonnas kaasa suuri positiivseid muutusi. Napoleon III esimesel kahekümnel valitsemisaastal edenes Prantsusmaa nii majanduslikult kui ka ühiskondlikus plaanis. Märkimisväärsemad sotsiaalreformid olid tööliste õigus streikida ja organisatsioone luua ning riikliku hariduse kättesaadavamaks tegemine naistele. Majanduspoliitilistest otsustest oli oluline Prantsusmaa majanduse avatumaks muutmine tollimaksude alandamise abil, mis eelkõige edendas kaubandust. Ta investeeris suuri summasid infrastruktuuride rajamisse, ehitades Prantsusmaale maanteid, raudteid, kanaleid ja sadamaid. Napoleon III valitsemisajal kasvas Prantsuse merevägi suuruselt teiseks Inglismaa järel. Prantsusmaa tööstus- ja põllumajandustoodang suurenes märkimisväärselt ning esimest korda sajandite jooksul ei seistud enam silmitsi näljahädaga. Ehkki Napoleon III-l oli Prantsuse elektoraadi seas suur toetajaskond, kasvas ühtlasi tema sisepoliitiliste vastaste ring. 1870. aastal kaotas Napoleon III juhitud armee otsustava lahingu Preisi vägedele ning tema ise võeti vangi. Kaotanud lahingu, andis Prantsusmaa alla ning kaotas sellega ka Saksa-Prantsuse sõja. Kasutades ära Prantsusmaa nõrgenenud positsiooni ning keisri äraolekut, võtsid Napoleon III poliitilised vastased temalt ära Prantsusmaa valitseja volitused. Pärast rahulepingu sõlmimist Prantsusmaa ja Saksamaa vahel Napoleon III vabastati, ent kuna ta oli oma poliitilisest positsioonist ilma jäänud ning rahvas süüdistas teda endiselt sõja kaotamises, ei saanud ta koju tagasi pöörduda. Charles Louis-Napoleon otsustas koos naisega suunduda Inglismaale, kus ta elas oma surmani 1873. aastal. Prantsuse kuldmüntide vermimine\nPrantsuse impeeriumi laienemisel kasvas nõudlus kuld- ja hõbemüntide järele. Rahuldamaks hiigelsuurt nõudlust, vermiti franke mitmetes rahapajades. Nende aastate jooksul, mil Napoleoni kuldmünte vermiti, valmistasid neid nõutud kuldrahasid enam kui 20 Prantsuse vermimiskoda, lisaks rahapajad erinevates Prantsuse võimu all olevates riikides. Kõik rahapajad, kes kullast franke valmistasid, vermisid igale mündile oma tunnuse – tähe, sümboli või monogrammi –, et oleks selge, kelle toodetud see on. Nii näiteks tähistas „A“ Pariisi vermimiskoda ning „R“ või krooni kujutis Rooma vermimiskoda. Põhiosa müntidest vermis siiski Pariisi rahapaja Monnaie de Paris. Monnaie de Paris on Prantsusmaa suurim ja vanim vermimiskoda ning ühtlasi Prantsusmaa vanim asutus – selle rajas 864. aastal kuningas Charles II. Ehkki rahapaja oli valitsusasutus ning vastutas Prantsuse käibemüntide vermimise eest, jagas ta oma ülesandeid ligi tuhande aasta jooksul teiste Prantsuse vermimiskodadega. 1878. aastal sai Monnaie de Paris ainuõiguse vermida Prantsuse käibemünte. Tänapäeval on see riigi põhiline rahapaja ning omab ametlikult ainuõigust vermida Prantsuse euromünte. NimiväärtusDiameeterProovKulla kaal grammidesToote kaal grammidesKulla kaal troiuntsidesTootjariik 20 franki219005.806446.45160.18668Prantsusmaa Esikülg: 1861–1870 vermitud Napoleon III 20-frangistel kuldmüntidel kujutatakse Charles Louis Napoleon Bonaparte’i kandmas loorberipärga. Portree ümber on kiri „NAPOLEON III EMPEREUR“. Portree all on vermimismeistri Jean Jacques Barre nimemärk „BARRE“.Tagakülg: 1861–1870 vermitud mündi keskel on kotka pildiga kaunistatud kilp, mida ehib drapeering ja keisrikroon. Kilbi kohal poolkaares on kiri „EMPIRE FRANÇAIS“ ehk „Prantsuse keisririik“ ja allpool nimiväärtus 20 FR. Mündi allservas on vermimiskoja tähis koos vermimisaastaga. Mündi serval on tekst „DIEU PROTÉGE LA FRANCE“, mis tähendab „Jumal, kaitse Prantsusmaad“. Teie tellimus on täielikult kindlustatud ja tarnitud ELS Expressi poolt. Pärast makse laekumise kinnitust, lähetatakse toode Teieni 1 või 2 tööpäeva jooksul. ELS kuller võtab Teiega ühendust telefoni teel. Soovi korral võite ka ise tootele järgi tulla meie kontorisse Tallinnas või Tartus, samal päeval kui makse on sooritatud. Juhul, kui meil ei ole võimalik tellimust kohe teele panna, teavitatakse sellest koheselt ka tellijat.


Mäng "Püüa suvi pildile!" • Leht 3 • Konkursid • www.pisi.ee\nPostitas DBS » 13. mai 2011, 22:27\nNiiet mingeid suvalisi pilte võib lihtsalt saata?\nPostitas Kissu (Teema autor) » 14. mai 2011, 08:43\nPõhimõtteliselt küll. See on juba inimese enda asi, kas ta soovib konkursi käigus areneda, midagi juurde õppida ning toredaid pilte juurde saada.\nPostitas maazikas » 15. mai 2011, 10:39\nMeie oleme võistkonnas, ehk siis nessuuolen, maazikas ja Lind1100\nPostitas Kissu (Teema autor) » 15. mai 2011, 10:43\nOsalejad on väga tublid olnud ja minu töö väga lihtsaks teinud - kõik tiimid juba moodustatud.\nPostitas Kerly91 » 15. mai 2011, 17:23\nSaime oma tiimi nime ja logoga valmis.\nLUTITU ehk Lucky, Tipsu ja Tupsu.\nPostitas nessuuolen » 20. mai 2011, 20:03\nMeie kasutaja nimi on NeMaLi EHK Nessuuolen , Maazikas , Lind1100\nPostitas MuffinxX » 24. mai 2011, 07:34\nJejeee. Kaheksa võistkonda juba koos. Läheb vist kõvaks rebimiseks\nPostitas Pinto » 25. mai 2011, 12:18\nKõik puha tähe kombinatsioonid omale nimeks pannud . Jube raske saab see meekondade eristamine olema, eriti kui logo pole.\nVihje: veel saab oma meeskonna nime muuta, et teistest erineda ja silma paista\nPostitas Kissu (Teema autor) » 02. juuni 2011, 21:44\nKasutaja Junsukas on mängust eemaldatud varastatud pildi postitamise eest.\nSeega on meeskonnas JMT üks liige puudu ja erandkorras luban ma neil uue liikme valida. Kui kellelgi on soovi mängus osaleda, siis andke sellest kiiremas korras teada!\nPostitas DBS » 03. juuni 2011, 07:23\nMissuguse pildi ta üles pani ja kust kohast ta võttis selle?\nPostitas Kissu (Teema autor) » 03. juuni 2011, 08:25\nPilt oli võetud fotograafi Jaak Põder blogist - http://blog.photopoint.ee/looduse-standardkaadrid/\nPostitas Kissu (Teema autor) » 04. juuli 2011, 11:13\nSegadust kui palju. Kuna kasutaja maazikas oli mängu mõttest veidi valesti aru saanud, siis üritame teda õidata õigele teele tagasi aidata. Seoses sellega asendab Mercar NeMaLi meeskonnas hoopis nessuuolenit, kes on nüüd mängust eemaldatud.


Jookseme Kevini kõndima: Lastefond ja Peetri Jooks kutsuvad heategevusjooksule, et 11aastane Kevin iseseisvalt liikuma saaks - DELFI Naistekas\nJookseme Kevini kõndima: Lastefond ja Peetri Jooks kutsuvad heategevusjooksule, et 11aastane Kevin iseseisvalt liikuma saaks\nSA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond ja Peetri Jooks kutsuvad heategijaid kaasa lööma kampaanias "Kevin kõndima!", mille eesmärk on aidata liikumispuudega poiss iseseisvalt ilma tugedeta kõndima.\nLastefondi tegevjuht Kadri Org avaldab suurt rõõmu, et fond võtab juba neljandat aastat järjest ette projekti koostöös spetsialistide, pere, koostööpartnerite ja heategijatega, et aidata üks laps iseseisvalt kõndima. “Tihtipeale inimesed ei tule selle pealegi, et mõelda, kui suur privileeg on iseseisev liikumisvõime. Loodame südamest, et saame heategijate abiga ka Kevinile seda privileegi võimaldada,” räägib ta.\nTerve elu haiglas veetnud Johann-Roger tahab koju: tule appi, et pisipoisi ja tema pere unistus saaks teoks (11) 21.05.2019\nHarvaesinevat haigust põdev 11aastane Sara Sofia saab heade annetajate toel uue juukseproteesi (5) 16.05.2019\nPeetri Jooksu patroon Roald Johannson ütleb, et Kevin on üks ütlemata tubli ja talendikas poiss, kes oli alles hiljuti, esimesse klassi minnes, sunnitud liiklema ratastooliga. “Täna, kolm aastat hiljem, on ta oma sihikindlusega jõudnud nii kaugele, et kõnnib ortooside ja tugikeppide toel võrdlemisi pikki vahemaid. Kui siit veel edasi unistada, siis regulaarse füsioteraapia toel oleks Kevin täisealiseks saades võimeline ilmselt täiesti iseseisvalt kõndima ning hakkama saama. Ja täpselt see ongi meie eesmärk — panna üheskoos seljad kokku ja aidata Kevin kõndima!“\nPeetri Jooksu peakorraldaja Mihkel Reile räägib, et tal on ääretult hea meel näha, et kolm aastat väldanud heategevusjooks on toonud varasemalt toetatud lastele ka reaalset kasu ning nende taastumine on tänu heade annetajate ja Peetri Jooksu osalejate panusele hoo sisse saanud. “Olen kindel, et ka tänavu saab just Kevin sellest projektist vajaliku impulsi, et oma eesmärgini — iseseisvalt liikuma hakkamiseni — jõuda. Tänan omalt poolt juba ette kõiki Peetri Jooksu osalejaid, et te seda Kevinile võimaldate!”\nApollo Kino heategevusjooksule antakse start laupäeval, 10. augustil kell 17.00. Jooksule on võimalik registreerida juba täna: www.peetrijooks.ee\nhelistades 900 5025, annetad 5€;\nhelistades 900 5100, annetad 10€;\nhelistades 900 5500, annetad 50€.\nLastefondi eestvedamisel on viimased kolm aastat toimunud sarnased projektid. Möödunud aastal alustas fond 12-aastase Kelly, ülemöödunud aastal 11-aastase Hanna-Liisa ning kolm aastat tagasi 11-aastase Jani kõndima aitamise kampaaniaga. Nii Kelly kui ka Hanna-Liisa suudavad juba iseseisvalt lühemaid vahemaid läbida. Lastefond toetab jätkuvalt kõikide laste intensiivset ja järjepidevat taastusravi, et nende unistus täituks ning iseseisev liikumisvõime jääks püsima.\nLastefond palub abi: 5aastasele Marie-Heleenile on tarvis elutähtsat aparaati!\nLastefond sai tänu annetajatele toetada Polandi sündroomiga tüdruku rinnaoperatsiooni\nNeerupuudulikkusega 16-aastane Katerina alustas kallihinnalist ravi ja vajab toetust, et...\nHaruldase geneetilise haigusega pisitüdruk sõitis Lastefondi annetajate toel uuringutele...\nKarm otsus! Haigekassa keeldus taas haruldase verehaigusega 17aastase tüdruku ravi...