Hea pakkumine Linde PathFinder Developer Mode Tööriist ~ Parim < lepland.ee Autentne fashion sleimming coffee\nValgustuse probleemi saab lahendada seinale paigaldatud antiiklambid. Reeglina ehitati teemajad väikesele maatükile ja nende vahel olid üsna kitsad rajad, ja XVI sajandi lõpule lähemale omandas tee aiad kasutuselevõtu kuju, aeda hakkas eraldama väike tara a Gate, eraldades aia kaheks osaks välimine Kingi ja sisemine Kingi erinevate maastikud. Kuiv maastik - idee Zen Vaimu. Sagedamini aedades on paigaldatud ainult üks lamp, võib erandit nimetada teeaiaks, kus võib olla mitu neist. Isese maastiku sisestamine või friesite mängivad "rosinate" rolli. Pinnal olevad liinidel on erinev sümboolne väärtus.\nTe saate valida muid looduslikke tooni. Aga nad peaksid olema veidi tuhmunud. Kaunistamise abil omandab provintsi disain "hing". See suund on lihtsalt loodud armas väikeste asjade armastajatele, kergemeelsetele ehtedele. See ei ole vaja osta kallis kaunistus üldse. Vastupidi, maamees lihtsus on sobivam. Ruumid võetakse selle detailide kaunistamiseks: lihtsad elegantsed vaasid; fotod ja pildid keerulises raamistikus; live lilledega sooned; vintage küünlajalad.\nSuurepärane lahendus on originaaltooted käsitsi valmistatud.\nLinde PathFinder Developer Mode Tööriist\nVõite maalida valge värvi vana küünlajalg, käsitsi värvida kahvli vaasis, pudelis või plaadil. Kardinad provintsi majas peaks olema kerge ja lihtne disain. Värvimise osas on parem valida õrnalt õrnalt muster, meeldiv rakk või riba. Kardinad tuleb tellida ainult kerge looduslikest kangastest lina, puuvill, kumbki.\nProvence "armastab" ryushi, pickup, lühike lambrequins. Hea uudis Needlewomen: käsitsi tikandid on asjakohane tekstiilil.\nJa diivanide toolide ja Cape'i leibkonna põlled annavad ruumi spetsiaalse autentne fashion sleimming coffee.\nOluline on, et kanga joonistus ei ole "üksi", kuid tingimata kajastatud teise olukorra elemendiga. Autentne fashion sleimming coffee te arvate mis tahes disainerprojekti, näete, et kogu maja väljastatakse ühes voodi.\nIgas toas on osa harmoonilisest pildist. Sellise tulemuse saavutamiseks on kõige lihtsam viis - kasutage kõigis tubades ühte paleti. Võta aluseks pastelse toonide ja julgelt korraldada stiilis provence sisemuses riigi maja. Iga remont algab kaunistamisega. See kuvatakse paremaks valge töötlemata lagi elutoas, polsterdatud puidust logidega talad.\nPrantsuse põllumajandustootjate majade seinte ees traditsiooniliselt pakutud tavalise värvitud krohvina. Kui kasutate elutoas kaasaegset dekoratiivseinakatet, saate saavutada soovitud mõju palju parema kvaliteediga. See on hea vaadata krohvitud ja telliskiviseinte kombinatsiooni. Taustapildid õrna õie muster sobivad romantilistele looduslikele. Sellisel saalis on peakomplekt hubase diivaniga, mitmed elegantsed toolid või toolid ja miniatuurne tabel täiuslikult paigaldatud.\nLisage interjööri retrozerveservan, armas kodu matt, paar pehmet padjat ja pilt taaselustab koheselt.\nBenefits of Lingzhi Black Coffee - DXN Black/ Sugar Free coffee - Slimming Coffee\nÄra unusta kaunistada elutuba iidse kella ja palju lihtsaid dekoratiivseid tritsi. Voodi on magamistoa alus.\nJaapani stiilis aiakujundus. Aed Jaapani stiilis oma kätega. Video: Miniatuurne Jaapan krundi kohta\nPöörake tähelepanu mudeleid mustriline sepistamine. Raam võib valmistada valget piimast või mustast metallist. Teine võimalus on puidust seljaosad nikerdatud ornamentiga. Voodipead ei pea olema nõelatud, kuid peaks sellise toote sarnanema.\nSaate valida ühe fotoni kanga hubase loodusliku aine, kangast lille või voodipead flapist. Prantsuse magamistoas ei saa ilma väikeste padjadeta teha. See tundub väga stiilne ja harmooniliselt toode, kui see on valmistatud samast kangast kardinatena.\nSeinad, see on parem eelistavad tapeet, mis annab soojusruumi. Seda oaasi saab luua ühe seina esiletõstmisega foto taustapilte näiteks lavendeli pildiga. Kui me räägime tüdrukust, siis kõik on lihtne.\nKindlasti, mis tahes printsess unistused elavad oma mini-Prantsusmaal. Lillede, rindade ja muude dekoratiivsete detailide arvukus aitab vältida seda unistust reaalsuseks. Lavender, roosa toonid ja küllastunud decal sobib neiu ruumi. Pöörake lapse tuba tõelise vapustava maja juurde! Decoris, kasutage kindlasti võimalikult palju kallimaid vähe asju.\nPoisi puhul on liigne romantika sobimatu. On hea võimalus liikuda eemale fristing interjööri - sisemine kate pardal või meenutav nende vooder. Nii et ruumi leiab rangem, meessoost iseloomu. Toetus Üldine stiil aitab karv ja riigi kardinad. Rakk või vaigistatud toonide riba on hästi sarnane liiv, oliiviõli, sinine jne. Soovitav on, et riigi köök on avar.\nSee tuba eraldab traditsioonilist maaelu külalislahkust, see peab lihtsalt olema suur söögituba. Selleks on köök sageli koos elutoaga. See võimaldab tervitades omanikele valmistada ja samal ajal suhelda külalistega. Kohe peaksite multifunktsionaalsest köögi peakomplekti keelduma. Mööbli ruumi objektid žanri "Babushkin House". Puidust RetroMeebi valgustoonide kummi fassaadiga saab oma köögi visiitkaart. Kõik selles toas peaks olema lihtne, hubane, omatehtud. Fissere laudlina koos muster meenutab õie niidud ja sama kardinad muutuvad suurepäraseks tandemiks.\nOliiviköögi puhul ei peidavad roogasid. Vastupidi, see toimib ruumi peamiseks kaunistamiseks, interjööri identiteedi peegeldus. Luua plaadi riiulitel ja potti, köögiriistade ja käterätikide riiulitel. Antiik-buffet, riiulid ja paljud avatud riiulid - Prantsuse riigi kohustuslikud atribuudid. Samuti on vaja täiendavat dekoraati kuivade taimede ja värvidega, et anda maaelu võlu köögile. Esimese autentne fashion sleimming coffee loomiseks ei ole kunagi teist võimalust.\nJuhendage seda motot, mõtlesin sissepääsusaali remondile. Seinad saab teie äranägemisel koostada: pardal või selle imitatsioon; oboya pastelsepalett. Koridori võtmeroll mängib mööblit. Suured modulaarsed süsteemid on siin sobivad. Olgu see üks elegantne vaigistatud värvimise kapp, mis on täiendatud mugava diivaniga.\nAvage ka avatud riidepuud, millel on võltsitud autentne fashion sleimming coffee. Jalatsite hoidlana saate paigaldada riiulid vitstest korvidega niššides. Valgustuse probleemi saab lahendada seinale paigaldatud antiiklambid. Suurepärane mulje luuakse suur peegel pundunud sepistamisega. See tuba maapiirkondade märkide ei ole nii raske luua. Reeglid on järgmised: miinimum läige ja maksimaalselt lihtne, hubane üksikasjad. Dekoratiivne krohv, vooder või plaat sobib seinakattele.\nPlastist abiga puidu all autentne fashion sleimming coffee kujutada vanni sarnasust ja see on hea mõte. Kuid keraamiline plaat jääb vannitoa kõige ratsionaalsemaks võimaluseks.\nVõtke plaat matt tekstuuri pastelse toonid. Isese maastiku sisestamine või friesite mängivad "rosinate" rolli. Kui te eelistate krohvile, tuleb vanni ala pannakse plaatidega praktilisuse jaoks.\nTänapäeval kauplustes leiate palju otsinguid, sealhulgas vannituppa. See on sellistel teemadel pöörata tähelepanu pöörata.\nNeed on antiiksed kraanad ja valamud metalli mustriga jalgadega. Paigaldage suur rack vannituba avatud niššrättide ja voodipesu. Hangi aken kardin lihtsa värvusega pickup või istekohtadega. See ei tee haiget, et lisada paar toodet macrame, lillede lillede, linase kootud tumblasse.\nJa sa saad tüüpilise oliivitunnitoa.\nProvence'i nimetatakse õigesti üheks autentne fashion sleimming coffee võluvamaks disaini juhistest. Eriline võlu selle interjööri on see, et looja iga väike detail paneb hinge see, teeb oma nägemuse atmosfääri täieliku racifikatsiooni.\nViidates interjöörile, on Provence omamoodi kehastus unistuse pärast muretu mõõdetud elust vaikses hubases külas azure mere kallil.\nVana maamaja lihtne seadistus ja riigi olemuse erksad värvid muutusid selle stilistilise suuna loomiseks ruumide kujundamisel.


Verandadest - OBICON VERANDAS\nNüüdisaegsed materjalid ja innovatiivsed konstruktsioonilahendused on tekitanud huvi klaasitud verandade suhtes. Uue põlvkonna verandad on, võrreldes varasematel aastatel ehitatud tavapäraste eramuverandadega, tunduvalt funktsionaalsemad. Need sobituvad hästi ümbritsevasse keskkonda, eriti nüüdisaegsete uusehitistega. Erisugused mudelid muudavad isegi tavapärase maja ülimalt ainulaadseks.\nVisuaalselt pealetükkimatud, seejuures väga vastupidavad kandvad konstruktsioonid ei varja ümbrusele avanevat vaadet. Hõlpsasti transformeeritavad klaasitud seinad võimaldavad nautida puhkehetki\nigasuguste ilmadega: päikeseliste ilmadega võib verandat kasutada avatud terrassina, vihma või tuulehoogude korral võib veranda lükandustega suletuks muuta. Polükarbonaadist katus võimaldab kasutada maksimaalselt päevavalgust.\nKerge ja mugava OBICON VERANDA ehitamiseks pole vaja hulgaliselt kooskõlastusi. Masssiivse vundamendi asemel kasutatakse kruvivaiasid, seepärast võib antud verandatüüpi pidada teisaldatavaks rajatiseks.


graafika Archives - Laiformaat.ee\nPiksel- ja vektorgraafikale esitatavad nõudmised trükkimisel\nArvutigraafikas ja trükiste digitaalses ettevalmistuses puutume kokku kahe erineva graafikatüübi: vektor- ja pikselgraafikaga. Pikselgraafikat on teinekord ekslikult nimetatud ka rastergraafikaks, kuid see ei ole päris täpne, sest digitaalse kujutise rastreerimine toimub alles trükiettevalmistuse kõige viimases etapis värvilahutuse käigus RIP’is (Raster Image Processor). Kuigi arvutimonitoril me näeme mõlemat graafikatüüpi pikselgraafika kujul, siis digitaalse kujutise ülesehitus ja genereerimise viis erineb teineteisest oluliselt ja on mõeldud kandma erinevat infot.\nDigitaalne kujutis pikelgraafikas luuakse digitaalselt kõige väiksema ehituskivi, piksli põhjalt lähtudes. Pikslikogumid, millest kujutis koosneb, omavad kindlat mõõtu, tihedust ja bitisügavust. Juuresoleval joonisel (vt joonis 1) on kujutatud pikselgraafikat kandva foto ülesehitus suurendatud- ja originaalsuuruses. Pikselgraafika olulisemad kvaliteedinäitajad on pikslitihedus ehk resolutsioon pinnaühiku suhtes (DPI või PPI – dot per inch, pixel per inch, kasutatakse ka meetermõõdustikku per cm) ja bitisügavus (värvuste hulk).\nResolutsioon ja rastritihedus\nResolutsioon on pikslitihedus pinnaühiku suhtes, ning üldjuhul väljendatakse seda punkti tolli kohta (DPI). Trükkimiseks kõlbliku foto ettevalmistamiseks ning optimaalse resolutsiooni määramiseks peab meil olema teada materjali/paberi võimekus värvi vastu võtta ehk millise rastritihedusega on võimalik trükkida. Paberi võimekust mõõdetakse joont tolli kohta (LPI – line per inch). Sellest sõltub otseselt, millise pikslitihedusega fotot on meil vaja. Optimaalse resolutsiooni väljaarvutamiseks on meil kasutada lihtne valem: rastritihedus x 2 = resolutsioon. Seega, kui ajalehepaberi võimekus on 95-115 joont tolli kohta, siis lihtne arvutus annab pildi resolutsiooniks 190-230 DPI’d. Alljärgnevalt tabel, kus vastavalt paberile ära toodud üldjoontes sobilikud fotomaterjali resolutsioonid.\nAjalehepaber – 95-115 LPI = 190-230 DPI\nAjakirjapaber – 130 LPI = 260 DPI\nKatmata poognaofsetpaber – 135-150 LPI = 270-300 DPI\nKaetud poognaofsetpaber – 150-175 LPI = 300-350 DPI\nMitmekordselt kaetud paber (valupaber) – 200 LPI = 400 DPI\nVärviruumide erinevuse arvestamise kõrval on oluline ka foto resolutsiooni hindamine ja vajadusel parandamine. Pikselgraafika on resolutsioonist sõltuv graafikatüüp ehk kui me tõstame või langetame pildi resolutsiooni, annab see tulemuseks kvaliteedikao. Teoreetiliselt on võimalik jätta piisava (vajalikust suurema) resolutsiooniga pilt ettevalmistuse käigus muutmata, kuid siis viiakse kujutise resolutsioon alla (downsample) kas PDF’i genereerimise käigus või hiljem RIP’is ning tehakse paberile vastavaks. Selline lähenemine võib tekitada detailide kadu, sest piksleid võetakse ära korraga suurel hulgal. Sobilik oleks fotode resolutsiooni ise fototöötlusprogrammis vähendada. Photoshopi pikslite ümberarvutamisel algoritmist lähtuvalt loetakse õigeks vähendamise sammuks 5-7%. Sama nõue kehtib ka piltide resolutsiooni tõstmise kohta. Kuigi piksliinformatsiooni ei ole kuskilt juurde tulemas, on võimalik astmelise resolutsiooni suurendamisega pilti ca 30% muuta nii, et kvaliteedikadu silma ei hakka.\nVektorgraafika, nagu nimigi ütleb, koosneb vektoritest ehk joontest, millest omakorda tekitatakse pinnad. Vektorgraafika leiab kasutust objektidel kus on tegemist lihtsate selgepiiriliste pindadega, näiteks logod, illustratsioonid, tüpograafilised elemendid, joonised jne. Suurim erinevus pikselgraafikast seisneb objektide konstrueerimises: kui pikselgraafika vajab sujuva ringjoone formeerimiseks suurt hulka piksleid, siis vektorgraafikas on tarvis määrata vaid keskpunkt ja ringjoone kujutamiseks piisab vaid neljast ankrupunktist. Ankrupunktide vahele tekkinud kõverjooni nimetatakse ka Bezieri kõverateks (vektorite arvutamise meetod). Samuti kui rastergraafikas on tarvis tekitada sirgjoon, luuakse see joon täpselt joone pikkuseks vajalikest pikslitest, vektorgraafikas aga piisab sellest, kui me teame joone algus- ja lõppkoordinaate–joon tekitatakse nende vahele.\nSellest tulenevalt on tavaliselt vektorgraafikat kandev fail mahult väiksem kui sama kujutist kandev fail pikselgraafikas. Teine oluline erinevus pikselgraafikast on selle resolutsioonist sõltumatus. Vektorgraafilist objekti võime lõpmatuseni suurendada või vähendada, ilma et meil tekiksid kvaliteedikaod – vektorite koordinaadid arvutatakse kogu aeg ümber. Teoreetiliselt on võimalik fotorealistlikku kujutist saavutada ka vektorgraafikas, kuid mida detailsemaks kujutised muutuvad, seda rohkem ankrupunkte ja vektoreid selle kirjeldamiseks vaja läheb. Ühel hetkel, peale selle et failimaht kasvab oluliselt suuremaks, tekib suuri probleeme mahuka kujutise trükkimisel. Kuna digitaalsed kujutised väljundseadmesse saatmisel rastreeritakse, siis keeruka vektorgraafika rastreerimisel on vead hõlpsad tekkima. Soovitus on selle vältimiseks trükiettevalmistuse käigus keerulised objektid pildiks muuta (rasterize). Eriti puudutab see Adobe Illustratoris ja Corelis võimaldatud rasterefekte (3D, läbipaistvus vms). Erinevalt pikselgraafikast on digitaalset kujutist vektorgraafikas lihtne muuta ja see on resolutsioonist sõltumatu, mis annab teatud eelise, kuid miinuseks on reaalne võimetus fotorealistlikku muljet luua.


Fusion 360 baaskursus - Usesoft\nKursuse eesmärgiks on anda terviklik nägemus toote disainimisest arvuti abil. Koolitusel õpitakse, kuidas kasutada Autodesk Fusion 360 tarkvara detailidest ja koostudest parameetriliste mudelite projekteerimiseks ning jooniste vormistamiseks. Vaadeldakse Fusion 360 pilvelahenduse eeliseid koostöö seisukohalt lähtuvalt nii projekteerimismeeskonna siseselt kui ka klientidega suhtlemisel. Samuti antakse ülevaade tugevusarvutuste ja CAM moodulitest. Tulemusena omandatakse põhioskused Fusion 360 tarkvara edukaks kasutamiseks.\n– oskab kasutada Autodesk Fusion 360 kasutajaliidest ja pilvelahendust;\n– oskab luua koostusid;\n– oskab teha tootest „renderdatud” pilte;\n– oskab mudelitest genereerida joonisele vaated ja need mõõtmestada;\n– Ooskab teha tugevusarvutusi.\nKoolitus on mõeldud tootmisettevõtetes ning inseneribüroodes projekteerimisega seotud töötajatele. Samuti muu inseneritööga või disainiga kokkupuutuvatele ja sellest huvituvatele inimestele. Osalemise eeltingimuseks on Microsoft Windows keskkonna baasteadmised ja praktiline arvuti kasutamise kogemus.\n– Autodesk Fusion 360 kasutajaliides\n– Projektidega töötamine pilvekeskkonnas\n– Ostutoodete lisamine\n– Tugevusarvutuste ja CAM moodulid\n648€ + km Vali\n504€ + km Lisa korvi


Juristid ei taha olla eeskäijad — Sirp\nJuristid ei taha olla eeskäijad\nIndrek Teder: „Üks vaikuse tsooni pandud teema on Eestis venekeelse elanikkonna positsioon. Ma olen seda teemat korduvalt torkinud, aga kahjuks eriliste tulemusteta.” Õiguskantsler Indrek Teder, mõne nädala eest kohtunike foorumil peetud ettekandes sidusite juriidilised küsimused laiema filosoofilise kontekstiga (Foucault) ja osutasite, et juura pole täppisteadus ning et juura valdkonnas vastu võetud otsused on „toodetud” või konstrueeritud ja sisaldavad inimlikku, ilmavaatelist ja subjektiivset osist. Soovitasite riigikohtul püüda neid momente selgemalt lahti kirjutada. Mis viis teid just nüüd selliste mõteteni ja pani juura valdkonna läbipaistvuse suurendamise initsiatiiviga välja tulema, ajal kui mitmed juhid meditsiini- ja majandusasutustes (PERH, Eesti Pank) teotsevad just suurema suletuse lipu all? Õiguskantsleriks saades mõtlesin, millised on Eestis ühiskonnas niisugused turvalised vaikusetsoonid või kes on meil sellised monarhid, keda avalik kriitika kuigivõrd ei puuduta. Üks niisugune institutsioon on kindlasti riigikohus. Ebastabiilsuse perioodil, nagu üleminekuaeg, oli vajalik, et vaidlused said ühese ja selge lahendi. Avatud ühiskonnas ei saa aga olla sfääre, mille üle ei diskuteerita. Mõtlesin nende teemadega väljatulemise peale juba aastaid tagasi, ent siis algas majanduskriis, mille ajal selline teemapüstitus ei tundunud vastutustundlik. Kuid majanduskriis näitas, et Eesti ühiskond on jõudnud sinnamaani, et me saame hakkama, kuigi teinekord ränka hinda makstes. Eesti ühiskond on tugev ja jätkusuutlik. Selline ühiskond võib viisakalt ja konstruktiivselt kõike analüüsida ja kritiseerida, sealhulgas ka riigikohtu lahendeid. Kus on kaks juristi, on tihti kolm arvamust. Muidugi, otsused tuleb ära teha. Arutamine ei tähenda riigikohtu otsuste täitmata jätmist, täita tuleb ikka. Kuid otsusteni jõutakse sageli erinevate variantide hulgast valides. Mitte alati ei paista see valikupõhimõte aga riigikohtu otsusest välja. Valik tähendab alati kaalumist erinevate väärtuste vahel. Miks mitte aga kirjutada ka otsusele eelnenud arutluskäik otsusesse sisse? Lühidalt ja arusaadavalt kirjutamine on suur kunst, kuid kui Riigikohtu otsuste põhjendused on nii kirja pandud, siis on võimalik nende üle ka debateerida.\nNii et ka erialaspetsialistid ei saa riigikohtu otsustest alati lõpuni aru, küsimus ei ole ainult laiemas avalikus mõistetavuses?\nLoomulikult, sest juristidel on erinevad arvamused ja tõekspidamised. See ei ole ka sugugi ainult Eesti probleem. Olenevalt kultuuriruumist erinevad ka kohtuotsused. Briti otsused on pikad ja täis kohtunike subjektiivseid arvamusi à la „ma seda kohtualust tegelikult ei aktsepteeri, ta on vana õigusrikkuja, aga tõendid on sellised ja kohtualune tuleb õigeks mõista”. See on sügavalt subjektiivne, kuid minu arusaamist mööda meeldiv stiil. Prantsusmaal on jällegi välja kujunenud lakooniline stiil, mida juristid ise mõistavad. Saksa konstitutsioonikohtu otsused on meie omadega sarnased, kuid siiski väga hästi põhjendatud. Me võiksime sinnapoole liikuda. Juristid ja teised spetsiifilised institutsioonid, millele te ka viitasite, peaksid inimestega rohkem suhtlema.\nMa loen praegu näiteks raamatut elektrisüsteemi jaotusvõrkudest. Hea professor avab ka selle teema inimlikult ja üldmõistetavalt. Kuid elekter on suuresti, kuigi mitte täiesti ikkagi ühiskonnaväline nähtus ja baseerub loodusseadustel. Juura on aga inimühiskonna, meie enda tehtud kokkulepete süsteem, mis baseerub väga lihtsatel asjadel, mida tuleb pidevalt seletada. See on selline missioonitöö.\nTeie olete nüüd diskussioonivajadusele osutanud, aga kuidas see mõte reaalselt edasi areneda saaks?\nKohe ei muutu mitte midagi. Muutused võiksid ilmneda viie kuni kümne aasta jooksul. Olen veendunud, et noorte kohtunike pealetulekuga areng sinnapoole liigub. Osa lahendeid on ju väga ilusad. Ei saa öelda, et lahendite puhul valitseb vaid üks stiil. Võtan kõrgema kohtuastme teemaks just seetõttu, et neil pole midagi kaotada. Nende otsus kehtib nii või naa. Võiks ju ka lihtsalt nii olla, et tullakse kohtusse ja kohus ilma põhjenduseta ütleb, et nii on. Kuid alati on mitu võimalikku teed, mis eelnevad otsusele. Huvitav oleks ju lugeda, miks valiti just see tee.\nMinu tajumuse kohaselt meie juristid valdavalt soosivad oma eriala kohal valitsevat keerulisuse oreooli ning tegutsevad erialaekspertide, mitte avalike intellektuaalidena. Avalikkuse esindajana sõna võtnud juristidest tulevad kohe meelde vaid Ülle Madise, Allar Jõks ja Hent Kalmo?\nJuristid ei kipu tõesti väga agaralt sõna võtma. 1988. aastal, kui eesti ühiskond hakkas kiirelt muutuma, oli üleval sama teema. Jurist tahab olla spetsialist, kes võtab kindla positsiooni. Ta ei taha olla eeskäija, sest eeskäija võib peksa saada. Kui ollakse tagalast nõustav spetsialist, siis ollakse sellevõrra ka vastutusest vabam. Sellisele positsioonile jäämine on juristidele igiomane. Need, kel on rohkem sotsiaalset närvi, lähevad poliitikasse või tegutsevad muul moel ühiskondlikult. Ma ei näe head retsepti, kuidas seda muuta. Advokaadibürood on ärilised ettevõtted. Ühelt poolt pole neil aega laiemate ühiskondlike teemadega tegeleda ja teiselt poolt on neile omane ka ettevaatlikkus, kartus, et avalik sõnavõtmine ahendab tegutsemisvõimalusi edasistes kaasustes. Tahtmata olla ajakirjanduse suhtes kriitiline, tuleb nentida, et oma osa on siin ka sellel, et ajakirjandus kipub kalduma meelelahutuslikkuse poole. Teatud mõttes on see paratamatu, sest ajakirjanduski on äriline ettevõtmine. On arusaadav, et tegeletakse sellega, mis sisse toob. See võib-olla peletab inimesi, kes oskaksid spetsialistidena diskussioonides häid mõtteid lisada. Samas võib see muutuda ja saabuda aeg, kui spetsialistid jälle võtavad sõna mingites küsimustes, kuigi mitte ehk iga päev, sest ka arvamusliidri mõiste devalveerub, kui kedagi pidevalt arvutiekraanil kohata võib. Muidugi on olemas ka Vikerkaar ja Akadeemia, mille veergudel küll tahaks näha, et ka juristid rohkem sõna võtaksid.\nMis lugupidamist saab niisuguste inimeste vastu olla, kes mitte tagasihoidlikult tõdedes, et igal kohtualusel peab olema ka kaitsja, vaid hääleka veendumusega võtavad sõna maadevahetusi jm küsitavaid tehinguid teinud ehitusettevõtjate kaitseks. Kui need samad ettevõtjad aga kümne aasta eest mõnitasid inimesi ümbrikupalgaga, palkasid inimesi teadlikult igasuguste sotsiaalsete tagatisteta vaid katseajaks jne, ei näinud need juristid midagi. Miks me kuuleme mingi advokaadi tugevat häält vaid siis, kui räägib kaasa raha või populaarsus, nagu Veerpalu puhul, kuid kelle hääl avalikus ruumis avalikes huvides iial ei kõla? Arhitektide seas on inimesi, kes võtavad sõna avaliku ruumi kaitseks. Teame aga juriste, kes on lausa ise merre ehitamise osas jõhkra nahaalsusega esirinnas?\nTsiviilühiskonnas on olemas selline asi nagu raha ja selle mõjul paljud asjad toimivad. Demokraatlik ühiskond toimib muu hulgas tänu juristidele, kes inimesi teatud kriisisituatsioonides aitavad. Jah, see on tasuline. Paremat lahendust ei ole tsiviilühiskonnas välja mõeldud. Nõukogude ühiskonnas üritati, aga ebaõnnestunult. Juristide puhul on oluline ka see, et sõna võttes peab ta situatsiooni väga täpselt tundma ja see ei võimalda alati avalikult ja üldiselt sõna võtta. Juristidele on iseloomulik kaasusepõhine lähenemine. Kuid avalikku sõnavõtmist võiks muidugi enam olla. Juura on siiski sotsiaalteadus, ta on ühiskonnaga seotud. Juristid sageli teevad elu teadlikult lihtsaks, püüdes oma vastutusala kitsalt ära määratleda.\nMulle tundub see täpsuse nõude taha pugemine üldisematest ühiskondlikest aruteludest eemalehoidmisel mugav kaitsevall. Juristidel pole ju meie poliitikute ees mingit intellektuaalset aukartust. Olete ise öelnud, et meie poliitikat tehakse katse ja eksituse meetodil.\nOluline on ka see, et ei saa rääkida juristidest kui sellistest. On juriste, kes ei saa maailma asjadest üldse aru, ja on neid, kelle puhul võib tähele panna tugevat filosoofilist võimekust. Ega katse ja eksituse meetodil tehtud otsused pole olnud tingimata halvad otsused. Me elasime kriisi üle ega kukkunud külili nagu lõunanaabrid. Juriste koolitatakse palju, konkurents on tihe, aga ega neid tippe liiga palju ole. Läbi lööb see, kel on peale juura veel mingeid teadmisi, olgu sotsiaalküsimuste, majanduse või elektrituru vallas.\nTeie kohtunike foorumil peetud ettekandes ilmneb juura interdistsiplinaarsena, aga üldiselt näib teie eriala siiski üsna suletud ja instrumentaalne. Anneli Albi osundab ühes oma suurepärases artiklis, mida teiegi tsiteerite, et seaduste vastuvõtmisele ei eelne Eestis nende ühiskondlikku mõju hindavad arutelud. Töölepingu seaduse puhul ei räägita selle mõjust eluolule, vaid rehkendatakse pelgalt majanduslikku efektiivsust. Perekonnaseaduski tehakse kohtute töö efektiivsust silmas pidades ja protestima peavad feministid. Kui inimene on meeleheites kohtuteele sattunud, siis osutatakse õigusabi, kuid ennetavat tööd, kas või SMSlaenude hiigelintresside või ka vastutustundetute eluasemelaenude lepingute kriitilist analüüsi ei ole. Kas õiguskantsleri institutsioon ei võiks ka seaduste ettevalmistusfaasis kaasa rääkida?\nMingites valdkondades kindlasti võiks ja me olemegi olnud seaduseelnõude ettevalmistamisse kaasatud. Alati me seda aga ei aktsepteeri. Nii ei saa ka olla, et õiguskantsler on seaduseloomesse kaasatud ja seadustel patulunastuskiri kohe käes. Siiski panustame teatud valdkondades, mis on omariikluse igikestvuse seisukohalt olulised. Riigikogus vastu võetud jälituspaketi vastuvõtmisele eelnenud ettevalmistusse olime kaasatud ja siiski on selle osas jäänud palju kriitilisi märkusi. Aga ette oma õnnistuse andmine teeb vastuvõtjatele asja liiga lihtsaks ja ei ole kõige parem alati.\nMeil on olemas õiguskantsleri seadus ja institutsiooni pädevus on üksjagu reglementeeritud. Siiski, milline on olnud ja milline võiks olla õiguskantsleri roll ühiskonnas? Kui palju on siin vaieldamatut kindlaksmääratust ja kui palju on igal selle rolli täitjal ruumi loominguliselt vabaks lähenemiseks? Kas õiguskantslerite imagoloogiline erinevus on vaid avalikkusele silma torkav jäämäe veepealne osa ja institutsiooni igapäevategevus on tegelikult paljuski sarnane või sõltub üksikisiku rollist selles ametis siiski palju?\nEuroopas Eesti õiguskantsleriga analoogset mudelit ei ole. Meie õiguskantsleri staatus on Euroopa riikide ombudsman’i omast, kes on isikute põhiõiguste ja vabaduste kaitsja, tunduvalt kõrgem, ka õigused on suuremad. Eesti õiguskantslerid on läbi aegade ka laiemaid teemasid tõstatanud, mida õigusvahemehed Euroopas ei tee. Palju on muidugi seadustega paika pandud. Ombudsman’ina on õiguskantsleril otsene kohustus seista kõige nõrgemate eest ja kontrollida suletud asutusi. Võib tekkida tunne, et miks õiguskantsler rabeleb seinast seina, tegeldes ühel päeval põhiseaduse ja teisel hooldekodudega. See on aga väikeriigi stiil panna ühte institutsiooni kokku erinevad funktsioonid, mis maailmas üldiselt on eraldi. Seega ei ole üksikisiku roll väga suur. Seadus, õigusruum ja inimeste õiguslikud arusaamad on üldiselt samad. Siiski Eerik-Juhan Truuväli rajas institutsiooni tühja koha peale ja tegi palju ära, et Eesti õiguskorraldus on niisugune, nagu ta täna on. Kuid eks omad isikupärased nüansid ikka ole igal kantsleril. Mulle on oluline edendada selliseid teemasid nagu kohtusüsteemi areng, mille raames sai peetud ka kohtunike foorumi ettekanne, aga samuti laste õiguste areng ja jälitustegevus. Prioriteete on veel.\nMillised on need kohad ja teemad, mille puhul on õiguskantsleril oht poliitikaga kokku puutuda ja konflikti sattuda kõige tuntavam?\nÜks vaikuse tsooni pandud teema on Eestis venekeelse elanikkonna positsioon. Ma olen seda teemat korduvalt torkinud, aga kahjuks eriliste tulemusteta. On üks asi, kuidas me vaatame ajalugu, ja teine asi, kuidas mõtleme tulevikule. Loomulikult me ei eita ajaloolist reaalsust, anneksiooni ja massiivset vägivalda Eesti elanikkonna vastu. Kuid minu arvates pole õige, kui me kanname selle minevikukogemuse üle automaatselt tulevikku, kuigi Euroopa riigid kipuvad sageli nii käituma. Eesti tulevik sõltub sellest, kuidas me venekeelset elanikkonda siin sisuliselt aktsepteerime. Ma ei pea silmas formaalseid õigusi, vaid seda, kas oleme valmis aktsepteerima riigiametites sisuliselt inimesi, kelle emakeel ei ole eesti keel. Teine suure sotsiaalse tähendusega küsimus on see, mis saab kohtusüsteemist tulevikus. Tahtmata öelda, et siin oleksid mingid kohutavad probleemid, tuleb siiski mõelda, kas oleme rahul oma võimalusega kohtusse pöörduda ja sellega, et menetlused venivad. Eks need mured on ka Euroopas, kuid kas me peame üle võtma malle Euroopast, kus süsteem on juba kinnistunud ja vana. Peaksime püüdlema selle poole, et inimesed oleksid kindlad, et nad saavad kohtus oma põhiõigustele väga selge ja kiire kaitse ja et vaidluste lahendamine ei tekitaks inimestele lisamuresid. See taandub väga paljudele konkreetsetele asjadele, alates riigilõivude suurusest kuni menetluse pikkuseni.\nJuriidilise nõustamise hinnad on teadagi rängad. Kuivõrd juristi tunnitasu võrdub minu mitmete päevade töötasuga, olen vajadusel neid päevi ohverdanud ja Riigi Teataja toel ise õigusnõu saada püüdnud. Meil žurnaalides ilmub küll põgusaid õigusalaselt nõustavaid referaate, kuid järjekindlat tööd selle nimel, et juura ümbert müstilisuse loori maha võtta, ei ole tunda. Ettevõtjad justkui võiksid ja lausa peaksid meil kõik inimesed olema ja vastavat koolitust jagatakse töötuile ja nõutakse kooliprogrammi. Kuivõrd peaksid ja saaksid kõik inimesed olla juristid?\nSee küsimus on ikka üleval olnud. Mäletan ka neid aegu, kui riigi õigusabi oli olemas ju ainult kriminaalasjade puhul. On küsitav, kas menetlused ja menetlusseadustikud, mida pealegi veel kogu aeg muudetakse, peavad nii keerulised olema. See on ka kohtule koorem, kuna kohtunikudki peavad sageli oma asjade korraldamist ümber õppima. Liikuda tuleks kohtusüsteemi menetlusreeglite lihtsamaks ja loogilisemaks tegemise suunas. Mis puutub iseseisvalt juriidiliste küsimustega tegelemisse, siis tsiviilkohtu menetlused on kogu aeg keerulisemaks läinud. Kuna mina olen aastaid advokaaditööst kõrval olnud, siis kohe küll ei julgeks kohtusse minna. Vaja oleks enese täiendamist ja taas järje peale aitamist. Osa inimesi on tõesti väga nutikad ja algtõed saab inimene endale selgeks teha, aga probleem on nüanssides. Meie ajal on maailm siiski spetsialiseerunud. Et inimesed juriidilistes küsimustes end päris ise aidata võiksid, ei ole jah kahjuks reaalne. Siis tekib kohtunikul niisugune tunne, et tema peaks hakkama aitama, aga tema peab ju otsustama. Eesti õigusruum on mõnekümne aastaga läinud sama keerukaks kui vanas Euroopas. Võib küsida, kas see on kõige mõistlikum, kuid ega siin midagi ka teha eriti ei saa.\nOsutasite kohtunike foorumil peetud ettekandes, et juriidilised otsused sõltuvad ka nende tegijate maailmavaatest. Kuulusin nende hulka, kellele oli väga südamelähedane Allar Jõksi tegevus õiguskantslerina, ja olin väga häiritud, et Jõks ei saanud jätkata. Alles hiljem, kui tulite välja venekeelse elanikkonna saatuse teemaga, olen hakanud harjuma, et seda rolli on võimalik ka teisiti täita. Jõksi käekiri jättis mulje, et sotsiaalliberaalina oli ta poliitilise elitarismi, korruptiivsuse ja sotsiaalse empaatiavõimetusega pidevas opositsioonis. Teie konservatiivina näite teotsevat pigem printsiibil, et tugevam hooldab ka väeteid. See, et oleks vähem väeteid ja enam võrdsust, ei paista teile nii oluline.\nMa sellega päris ei nõustuks. Kõigepealt, parteilist maailmavaadet mul ei ole. Kui aga rääkida Indrek Tederi maailmavaatest, siis, nagu ma varemgi öelnud olen, on mulle väga oluline lause põhiseaduse preambulast, kus on öeldud, et Eesti on vabaduse, õigluse ja õiguse maa, minu rõhuasetusega vabadusel. Ühiskond oma ülereguleerituses on täis kõiksugu keelde. Omades aga ka nõukogude aja kogemust, mõtlen alati, et mis oleks, kui ajaks läbi ilma selle või teise regulatsiooni või piiranguta, võimaldades ühiskonnal ka ise areneda. Loomulikult teatud juhtudel järele aidates, teatud juhtudel tagant tõugates. Kõigepealt peaks inimene olema vaba. Aga inimesed ei taha olla vabad. Vähesed võib-olla soovivad seda. Kui ühiskonnal on elujõudu, siis vajab ta vahest tasakaalustamist. Kui aga elujõudu ei ole, siis ei jõua ka administratiivse sundimisega kuhugi. Õnneks eesti ühiskond on elujõuline.\nOn muidugi ääretult tänuväärne, et jõuate läbi käia niivõrd paljud hoolekandeasutused ja et keegi üldse niisuguste asjade pärast järjekindlalt muret tunneb. Kuivõrd aga on võimalik nt riigikogule kodutute varjupaikade olukorrast ettekandeid tehes midagi muuta? Arstiabi reaalsusega kokku puutunule kõlavad soovitused kodutute psühhiaatria kohta kui idealistlik muinasjutt. ELi üks kesisemaid tervishoiu rahastusi seab omad piirid. Kas niimoodi juriidiliselt seadustele, põhiseadusele, ELi normidele, ÜRO hartadele ja üldistele inimõigustele jms viidates on võimalik seadusandja ja täitevvõimu tähelepanu kuidagi jõulisemalt pälvida kui Küllike Rooväli või Kadri Ibruse suure kaasaelamisega kirjutatud ajakirjanduslikes artiklites? Kas seadusloome abil läbi viidud näidispoomine suurte trahvide näol näiteks soo alusel tekitatud palgaerinevuse puhul ei annaks paremat tulemust kui hiljem kusagil naiste varjupaigas supiportsjoni normile vastavuse mõõtmas käimine?\nTähelepanu juhtimisest on muidugi kasu olnud ja selle tõttu on ikka palju asju muutunud. Õiguskantsler tegutseb vastavalt seadustele, mis näevad ette seismist nende eest, kes ise enda eest seista ei saa. Ja hooldekodudega ei tegele me mitte üksikjuhtumite-põhiselt, vaid kontrollime neid asutusi, kus on võimalik, et piiratakse inimeste põhiõigusi ja vabadusi ja kus inimesed ise enda eest seista ei saa. Me ei saa jätta kedagi absoluutselt abita. Alati on neid, kes vankrit maha kukkuvad. Muidugi on iga inimese kohustus enda eest hoolt kanda, aga kõik ei tee seda kunagi. Üksikjuhtumid on teinekord ehk arusaadavamad. Me oleme käsitlenud üksikjuhtumeid, aga teinud ka küllaldaselt üldistavaid märgukirju selle kohta, et õigusruumi tuleks muuta. Need märgukirjad ei ole küll alati olnud avalikkusele väga atraktiivsed. Üksikute kaasustega tegelemine annab samas selge ja kohese tagasiside ühiskonnast, seega on olulised mõlemad pooled.\nKüsinud Valle-Sten Maiste


Ettevaatusabinõud õhukompressor Air õlieraldusfiltri - Airpull (Shanghai) Filter Co, Ltd\n1. Võtke suruõhukvaliteet arvesse tavatingimustel suruõhku tekkinud õhukompressor sisaldab teatud koguses vett ja õli, mis mõlemad ei ole lubatud teatud puhkudel. Sellises olukorras mitte ainult sa pead valima õige õhukompressor, vaid ka teil lisada mõned järeltöötlemises seadmed.\n2. Valige mitte määrida kompressor, mis võivad toota suruõhku ainult õlist. Kui lisatakse esmane või teisene puhastusvahendi või kuivati, õhukompressor teha suruõhu ole õli või vee sisu.\n3. kuivusastmele ja proliferatsiooni varieerub vastavalt kliendi nõuet. Üldiselt konfiguratsiooni selleks on: õhukompressor + õhu paak + FC tsentrifugaaljõu naftat veeeraldaja + külmas Õhukuivati + FT filter + FA mikro õliudu filter + (Imendumine kuivemaks + FT + FH aktiivsöefilter.)\n4. õhu paak kuulub surveanum. Tuleb varustatud kaitseklapiga, manomeeter ja muu ohutuse tarvikud. Kui õhu väljavool koguseks on 2m³ / min 4m³ / min, kasutage 1,000L õhu mahutisse. Selles koguses vahemikus 6m³ / min to10m³ / min, valige paagi mahuga 1,500L kuni 2,000L.


Kuressaare kordon saab emanda, koera ja helikopteri - Saarte Hääl\nEuroopa Liidu Välispiirifondidest toetatava kordoni ja lennuangaari ehitus tähendab seda, et seni Roomassaare sadamas paiknenud Kuressaare kordon saab uued töö- ja elamisruumid. Sama fondi rahast soetatakse ka helikopter Agusta AW139. Kuna lisaks piirivalvuritele hakkab majas asuma lennusalk, on tõenäoline, et kordoni juurde luuakse ka emanda ametikoht ja ametiruumid. Uhke ametinimetus tähendab tegelikult kordoni perenaist, kelle ülesandeks on kordoni isikkoosseisu toitlustamine.\n“Emanda ehk perenaise ametikoht on kordonites täiesti tavapärane,” ütles siseministeeriumi pressiesindaja Kristel Tuul. Praeguses Roomassaares paiknevas kordonis seda ametikohta ei ole, kuna isikkoosseis on väike ja ka ruumi pole ülearu palju.\nUude kordonisse peaks tulema ka päris oma piirivalvekoer. Praegu saarlastel oma piirivalvekoera ei ole, politseikoera piirivalvetöös kasutada ei saa, kuna nende tööülesanded ja sellest lähtuvalt ka väljaõpe on erinev.\nLisaks elu-, puhke-, töö-, relva- ja olmeruumidele peaks siseministeeriumi arvates hoones paiknema ka kinnipidamisruum, kuhu saaks ajutiselt paigutada ebaseaduslikul piiriületusel kinnipeetud isikuid.\nLennujaama kõrvale peaks kerkima kaks hoonet. Ühes neist paikneks siis helikopter ning teises nii piirivalvurite kui ka lennusalga töö- ja olmeruumid. Lennusalga liikmed hakkavad Kuressaares viibima vahetuste kaupa, tulles mandrilt. Saaremaal vastavat kvalifikatsiooni omavaid teenistujaid ei ole ning vähemalt 2012. aasta lõpuks neid suure tõenäosusega välja koolitada ka ei jõua.\nSiseministeeriumi välisvahendite osakonna juhataja Tairi Haabu sõnul täpsustatakse hetkel ruumiplaane, ruumide funktsioone ja mahtu. Nendest aspektidest sõltub ka hoone maksumus. Haabu sõnul püütakse praeguste diskussioonide käigus jõuda optimaalsete ruumilahendusteni, kuna hoonet tuleb hakata hiljem ka üleval pidama.\nLisatud: 10.04.2010 / 09:26\nKuhu need toredad kutsad kõik kadunud on,millega piirvalvurid ikka aeg-ajalt ringi käinud meil on…?\nLisatud: 10.04.2010 / 11:24\nKutsad peaks minu teada alles olema.\nLisatud: 10.04.2010 / 12:29\nminu teada on ka piirivalvel 3 koera ja politseil 1 koer Saaremaal. Ja kuna kool nende koerte koolitamiseks on üks ja sama ja ka treener või koolitaja on üks ja sama, siis saavad nad ka ühesuguse koolituse, sellest rääkis ju üks AK uudistes. Ja mis vahe on piirivalve narkokoeral ja politseinarkokoeral, kas nad ei tee siis ühesugust tööd? Ja kui nad teevad ühte ja sama tööd, siis miks peaks neid teistmoodi koolitama? Kas see inimene ikka teadis, millest ta räägib? Tundub, et mitte….


Jeff Bezos lahkub Amazoni juhi kohalt | Õhtuleht\nJeff Bezos lahkub Amazoni juhi kohalt\nToimetas Aare Kartau, 3. veebruar 2021 09:04\nJeff Bezos sõnas, et vajab aega ja energiat teistele projektidele keskendumiseks.Foto: AFP/Scanpix\nAmazoni asutaja Jeff Bezos lahkub internetikaubanduse suurettevõtte tegevjuhi kohalt, kirjutab BBC. Maailma rikkaimaks meheks nimetatud Bezos alustas firmat ligi 30 aastat tagasi oma garaažis.\nBezose sõnul annab Amazoni juhi kohalt taandumine talle aega ja energiat teistele ettevõtmistele keskendumiseks. Teda asendab suurettevõttes Andy Jassy, kes juhib praegu Amazoni pilveandmetöötluse äri. Üllatav muudatus toimub käesoleva aasta teisel poolel.\n„Amazoni tegevjuhiks olemine on põhjalik vastutus ja see kurnab. Kui sul on selline vastutus, on raske millelegi muule tähelepanu pöörata,“ teatas Bezos teisipäeval ettevõtte töötajatele saadetud kirjas. Tegevjuhi positsioonilt lahkumisele vaatamata jääb ta ettevõttes olulisele kohale.\n57aastane Bezos on juhtinud algselt veebiraamatupoena tegutsenud Amazoni alates 1994. aastast. Ettevõttesse kuulub üle maailma 1,3 miljonit töötajat. Möödunud aasta oli internetikaubandusega tegelevale Amazonile koroonapandeemia tõttu äärmiselt edukas.\nElon Musk kukutas Gatesi ja tõusis rikkuselt teiseks inimeseks maailmas\nLIIGA VÕIMSAD? USA tehnoloogiahiiud pidid kongressile aru andma


Siin.. » Tere…\nFiled under: Kõike — 31. Jan 2010 @ 16:10\nBlogi loomine polegi nii lihtne kui arvasin. Mässasin ühega mitukümmend minutit ja siis läks juba midagi valesti, mingi error tuli ette. Niiga palju jamasin vist. Niisiis tegin uue, teist korda. Proovisin neid vidinaid kasutajaplaneedis puutuda nii vähe kui sai. See selleks. Kirjutada otsustasin siiski vaba aja sisustuseks, igavuse peletamiseks ja peamiselt siiski endale. Et kõik mis siin blogis leidub on peamiselt elu minu silmade läbi ning mõtted mis peas aina keerlevad. Niisiis, kõik mis ette satub.\nHomme taas õppima. Haridus ennekõike. Numbrid ja sõnad, kõik muutub varsti parajaks segaduseks. Ning pingutama peab, eksamid tulekul ja muudki veel. Tuleb lihtsalt loota parimat, lootus võib ju lollide lohutus olla, kuid mind on see tavaliselt aidanud. Võibolla pöörangi liiga palju tulevikule, eks elame siis edaspidi olevikus.\nFebruary 2nd, 2010 @ 17:11


Õige valmistusviis võlub rohelisest teest välja parima maitse\n„Roheline tee? See mulle küll ei meeldi, liiga kibe!“ Olete kuulnud või isegi öelnud? Ent kuidas rohelist teed valmistati? Enamasti keedetakse vesi, pannakse teekotike tassi ja valatakse peale äsja keenud vesi. Siitpeale aga lähebki kõik juba pisut viltu.\nVesi keeb saja kraadi juures ning äsja keenud vesi on rohelise tee jaoks liiga kuum. Parim vee temperatuur rohelise tee jaoks on 80 kraadi ringis ehk mitukümmend kraadi vähem kui tavaliselt teed valmistades. Vee temperatuur on rohelise tee maitse seisukohast väga oluline. Jahedam vesi kindlustab, et rohelise tee naturaalset magusat ja mahedat maitset ei valluta kibedus.\nKuidas aga veenduda selles, et vee temperatuur on just 80 kraadi? Kõige lihtsam on kasutada termomeetrit, ent saab ka lihtsamalt. Vala keev vesi tassi või kaussi ning lase enne tee valmistamist 2-3 minutit jahtuda. Vee jahutamine aitab kindlasti saada palju maitsvama rohelise tee.\nRoheline tee ei vaja nii palju tõmbamisaega kui teised teesordid. Veelgi enam – ka liiga pikk tõmbamisaeg muudab rohelise tee kibedaks. Samuti vähenevad pika tõmbamisaja jooksul kõik need suurepärased maitsed, mis tees algselt olemas olid. Lase rohelisel teel tõmmata 1-3 minutit. Katseta ja leia enda jaoks sobivaim tõmbamisaeg, mis annab sulle just sinu jaoks parima maitsega joogi.\nRoheline tee on vitamiinide- ja mineraaliderikas ning sellele omistatakse mitmeid tervislikke omadusi: see viib kehast välja mürgid, tugevdab immuunsüsteemi, mõjub hästi südame-veresoonkonnale ja aitab põletada rasvu. Samuti on antioksüdantide rohkel rohelisel teel vähi-, põletiku-, viiruste- ja kantserogeensete ainete vastased omadused.\nRoheline tee värskendab ja kustutab janu, ergutab vaimu ja parandab seedimist. Erinevalt kohvist ei häiri roheline tee maksa ja sapiteede talitlust ning ka selle ergutav toime kestab pikemat aega. Samal ajal soodustab tee joomine ka lõdvestumist ja parandab perifeerset verevarustust.\nSeega kui oled rohelist teed proovinud, kuid selle kibedas maitses pettunud, valmista järgmisel korral teed veidi jahedama veega ning ära lase sellel liiga kaua tõmmata. Nii võlud teelehtedest välja parima maitse.\nVeebruaris pakume Simon Levelti jaapanipärast tugevama maitsenoodiga Sencha teed 25% soodsamalt - 75-grammine pakk teed maksab 3 eurot (tavahind 4 eurot).\nSencha on populaarne Jaapani roheline tee, millele kevadel korjatud noorted mahlakad teelehed annavad kerge ja puhta maitse ja aroomi. Kõrge antioksüdantide sisalduse tõttu aitab Sencha tee neutraliseerida vabade radikaalide kahjulikku mõju, mis on mitmete haiguste põhjustajaks.\nFotod: Simon Levelt ja Lebensbaum


märts 31, 2016 0 Lapsesuu Permalink 4\nPoeg: “Moona, kas tead, kus me eile käisime?”\nM∞na: “Keila-Joal jalutamas.”\nPoeg: “Jah! Ja tead, mis seal oli?! Seal oli täielik tühjus, kedagi teist ei olnud. Nagu oleks hiiglane harjaga kõik minema pühkinud.”\nM∞na: “Vaata oma käsi ja küüsi! Mehed peavad ka oma käte eest hoolitsema!”\nPoeg (6a): “Jah, samamoodi nagu oma kõhu eest!” Ja patsutab rahuolevalt oma kõhtu, olles just söögilauast tulnud.\nveebruar 9, 2016 0 Lapsesuu Permalink 7\nVanem tütar (9a): “Ema, kas sa usud ka, kui palju üks väike puu tükk saab rõõmu teha?!\nMul tuli kohe nii palju rõõmu, kui selle sain. Käisin mitu korda issil järel ja ütlesin: “Aitäh, et sa mulle selle tõid!”.”\nPoeg (6a): “See pole ju lihtsalt väike puu tükk.”\nTütar: “No on ju väike puust tükike.”\nPoeg: “Jah, puutükk on väike, aga ümbert on ju suur!”\nveebruar 9, 2016 0 Lapsesuu Permalink 1\nVanem tütar: “Emme, ma näringi nüüd toitu palju hoolikamalt. Ma kasvatasin seda ja nüüd näringi kauem. Ma üldse ei pidanud söögi ajal sellele mõtlema, see lihtsalt ise juhtus juba nii.”\nM∞na: “Mida sa kasvatasid?”\nVanem tütar: “Sa ju mõned päevad tagasi rääkisid, et söögi ajal on oluline kaua ja hoolikalt toit läbi närida, siis ma pärast jäin selle peale kauaks mõtlema ja nii ma kasvatasin seda mõtet, et peab hoolikalt närima. Pärast kasvatamist hakkaski keha kohe selle järgi ise tegema.”\noktoober 27, 2015 0 Lapsesuu Permalink 2\nPoeg (5a): “Ma näen, et mul on selline valge sein siin ees. (osutab otsmikule) Ja seal taga on kastid, kus sees on head mõtted. Halvad mõtted on seal taga. (näitab pea tagumist külge) Seal kastide sees on kõik halvad mõtted. Halvad mõtted ei saa heade juurde, sest seal vahel on selline hästi tugev sein, mida ei saa üldse lõhkuda. Ma ise valin, mis mõtted kastidesse saavad minna.”\nPoeg: “Aa, emme! Ma tean, miks mu pea valutab. Mu head mõtted on sassis ja need kastid lendavad seal ringi. Ja see panebki pea valutama.”


Euroopa Liit võib Ungari rahastamise lõpetada: Putini-meelne peaminister tallab demokraatia peal – TV3\nEuroopa Liit võib Ungari rahastamise lõpetada: Putini-meelne peaminister tallab demokraatia peal\n05. aprill 2022 | 18:21\nFoto: Attila Volgyi/Xinhua via ZUMA Press\nEuroopa Liidu täidesaatev organ alustas teisipäeval mitte kunagi varem kasutatud meetme rakendamise protseduuri Ungari vastu, mis võib tähendada sealse valitsuse ilmajätmist EL-i rahadest seoses Budapesti vastuseisuga demokraatlikele väärtushinnangutele.\nEuroopa Komisjon “saadab praegu välja ametliku teavitamise kirja, et algatada tingimuste mehhanism”, ütles komisjoni president Ursula von der Leyen Euroopa Parlamendi plenaaristungil Prantsusmaal Strasbourgis, kus tema öeldut võeti vastu suure aplausiga.\nEL-i vastav mehhanism võetakse kasutusele seoses pühapäeval peetud Ungari valimistega, millel võidutses parempoolne peaminister Viktor Orbán, keda Brüssel sageli süüdistab demokraatia aluspõhimõtete jalge alla tallamises.\nEuroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) saatis pühapäeval peetud valimisi vaatlema oma täiemõõtmelise vaatlusmissiooni seoses murega valimiste läbipaistvuse pärast, samm, mida on varem vaid ühel korral rakendatud Euroopa Liidu liikmesriigi puhul.\nMissioonist võttis osa 312 vaatlejat 45 riigist.\nVaatlejad leidsid, et ehkki hääletus oli hästi korraldatud ja professionaalselt läbi viidud, varjutas valimisi võrdsete võimaluste puudumine kampaaniategevuses.\nEsialgse raporti kohaselt pakkusid valitsuse laiaulatuslik reklaamikampaania ning kallutatud uudiste kajastus nii era- kui riiklikus meedias võimuerakonnale “kõikjale tungiva kampaaniaplatvormi”.\nOpositsiooni hääl oli sisuliselt kuuldamatu riigimeedias, mille võimupartei Fidesz on viimase 12 võimul oldud aasta jooksul muutnud oma suuvoodriks.\n“Peamiste kandidaatide vaheliste debattide puudumine piiras täiendavalt valijate võimekust langetada teadlikku valikut”, samas kui valitsuse Fideszi toetavad sõnumid “hägustasid piiri riigi ja partei vahel”, märkisid vaatlejad.\nRaport tõi veel välja läbipaistmatuse ning puuduliku ülevaate kampaania rahastamisest.


Mängult, see on päriselt : Õpetajate Leht\nMängult, see on päriselt\n5. mai 2017 Karl Kello toimetaja - Kommenteeri artiklit\nVirtuaalreaalsuses kipub piir tegelikkuse ja mängumaailma vahel kaduma. Peagi jõuab virtuaalreaalsuses üles kasvanud põlvkond ühiskonna juhtpositsioonidele. Küllap tuleb neil siis mõnigi kord üllatusega sedastada, et reset-/restart-nupp on otsekui kinni kiilunud – iga klikk ei too tulemust; et põhimõte, mis kehvasti, see uuesti, ei toimi.\nDigiühiskonna võimalused tunduvad ammendamatud vaid seniks, kuni mängu sekkub reaalsus omal jõhkral moel. Ehk tasuks võtta seda digivaimustust veidi tagasihoidlikumalt. Iga uue sammuga uute vidinate arengus võiks ju ette näha, kuidas lapsed hakkama saavad, kui süsteem peaks juhtumisi keelduma töötamast.\nKuigi – reaalsus on reaalsus, nimetatagu seda siis virtuaalreaalsuseks või liitreaalsuseks, pseudoreaalsuseks, quasi-reaalsuseks või milleks tahes. Pseudoreaalsus (‘pettus, eba-’) ja quasi-reaalsus (‘justnagu-, peaaegu-, eba-’) meenutab teatud viisil demokraatiat, mis suudab näiteks ühekorraga olla mängleva kergusega nii enamuse kui ka vähemuse võim. Liitreaalsuse eesmärk on väidetavalt mitte käia seal korraks ära, vaid olla seal kogu aeg.\nVirtuaalmaailm – see on suuresti mängumaailm. Viimasel ajal aktuaalseks muutunud mängustamine/mängustumine (gamification) on üks aktiivõppe meetodeid, mille eesmärk on tekitada aktiivset osalemist ja tõsta õpimotivatsiooni. Selle kontekstis on tähtis just kulgemine: mängur haaratakse protsessist sedavõrd kaasa, et ta kaotab (väidetavalt heas mõttes) aja- ja keskkonnataju ning minateadvuse, tulemuseks tegevuse ja teadvuse sulandumine. (TLÜ digitehnoloogiate instituudi tõsimängude lektor Martin Sillaots kaitses doktoritöö „Creating the Flow: the Gamification of Higher Education Courses” detsembris 2016.)\nMängustamine tungib kõige tavapärasematesse eluvaldkondadesse: õppetegevus, äritegevus, sõjategevus. Mängustatud protsess, mängustatud juhtimine, mängustatud töötegu … Tõsimängud saidki väidetavalt alguse sõjatööstusest, kui tõsielus läks sõjamängimine kalliks. Iga rutiinse tegevuse saavat muuta mänguks. Mänguplats avardub piiramatult, eriti kui hoogu satuvad masinad. Mängustamine ähvardab võimalik et samuti kui teaduslik-tehniline areng viia äkiliselt ettearvamatute muutusteni. Mängustatud keskkonnast pole pikka teed keskkonna mängustumiseni. Nagu öeldud – kuigi reaalsus on reaalsus, võib karm tegelikkus teha selles oma korrektiive. See on meie vastutus, et kui digipõlvkond asub ühiskonna etteotsa, oleksid nad ühtlasi ette valmistatud eluks virtuaalreaalsusetus tegelikkuses.


Kaubamaja kontserni struktuur lihtsustub - Kaubandus\nKaubamaja kontserni struktuur lihtsustub\nKaubamaja kontsern viib läbi juriidilisi protsesse, et koondada omandatud ettevõtteid kontserni otsealluvusse.\nTallinna Kaubamaja kontserni struktuurimuudatused on jätkuks 2012. aastal toimunud tegevustele. Tookord eraldas kontsern Tallinna Kaubamaja ASist eraldi tütarfirmadesse kogu kaubamajadega seonduva äritegevuse ning Selverist eraldati tootmisettevõte Kulinaaria OÜ.\nPõhjalikumad tütarettevõtete ühinemised võeti ette 2013. aasta märtsis. Kaubamaja juhatuse esimees Raul Puusepa sõnul on kontserni struktuurimuudatuste elluviimine tingitud vajadusest viia struktuur vastavusse tegeliku juhtimisega.\n„Olulisi muudatusi tööprotsessides ei planeerita ja töötajate koondamisi ei toimu,“ kinnitas Puusepp.\nPuusepa sõnul on tegemist juriidilise toiminguna. „Ettevõtted, mis kontsern erinevatel aegadel omandas (auto- ja kingaärid) või arendas perspektiivsetes tegevusvaldkondades (ilu- ja turvaärid), koonduvad nüüd kontserni otsealluvusse“, ütles Puusepp.


Via Crucis 💗 Uudised - 2019\nEt.MothersForWomensLib.com > Uudised > Via Crucis: kui palju ja mis on Risti ja Via Dolorosa palved ja meditatsioonid\nMillal on tehtud Via Crucis?\nKui palju on ristide jaamu?\nVia Crucise meditatsioonid ja palved\nPaavst Johannes Paulus II Via Crucis\nVia Crucis jälgib Kristuse kire samme, avastame, kui palju ja millised on jaamad ja millised palved on ühendatud\nVia Crucis, mida nimetatakse ka Via della Croce või Via Dolorosa, jälgib tee, mida ta juhtis Jeesus kuni Golgataniristilöömise koht. Via Crucis Tegelikult on see väga iidne päritolu ja on seotud pühade kohtadega, mis asuvad Jeruusalemma. Aeg tõepoolest on selle saavutamine Via Crucis sa pidid füüsiliselt minema Palestiina ja reisides marsruudil Jeesus, võib saada pattudest hoolt. Muidugi võib iidsetel aegadel olla reis nii ohtlik kui ka äärmiselt väsitav ja seetõttu ka Via Crucis see ei olnud kõigi usklike käeulatus. Just sel põhjusel tegid mõned preestrid tööd, et leida valem, mis võimaldaks kristlastel järgida Risti tee ilma et see tingimata täidaks Ma reisin Jeruusalemma. Seejärel loodi reale pilte Risti jaamad originaal ja asus kirikus, nii et need, kes soovivad, võiksid neid läbi käia ja mediteerida ja igaühe kohta palvetada. See rituaal levis algselt Hispaanias ja seejärel saabus Itaaliasse ka Franciscan-friars, hiljem muutudes palju järgitavaks praktikaks.\nVia Crucis üldiselt tehakse seda reedel, sest pakutakse täpselt seda Jeesuse tee ajal kirg. Sel juhul luuakse väga tugev side isegi Issanda õhtusöögi massiga Püha neljapäeval. Tuleb siiski öelda, et miski ei takista meid selle esitamisest ja selle elluviimisest paastu teise reedel. Kindlasti erinevate seas Via Crucis kogu Itaalias toimub kõige kuulsam on see, mida juhib paavst kolmasseumi lähedal. Paavst Johannes Paulus II tema volituste ajal vaatas ta vähemalt osaliselt süsteemi läbi, eemaldades end veidi traditsioonilisest struktuurist, lisades ja muutes mõned jaamad.\ntraditsioonilised Via Crucise jaamad tegelikkuses on ka need, kes lisavad lõpliku jaama ülestõusmine, kuid tuleb siiski rõhutada, et see ei kuulu 14 kanoonilisse jaama Via Crucis ja et me eelistame klassikalist versiooni.\nJeesust süüdistatakse ristiga\nJeesus langeb esimest korda\nJeesus kohtub oma emaga\nJeesust ajendatakse kandma Simoni Kyreni rist\nSaint Veronica pühib Jeesuse nägu\nJeesus langeb teist korda\nJeesus hoiatab Jeruusalemma naisi\nJeesus langeb kolmandat korda\nJeesus on riietatud\nJeesus on ristitud\nJeesus võetakse risti alt maha\nJeesuse keha pannakse hauda\nIga. T Via Crucis sellega kaasneb lugemiste ja meditatsiooni seeria. Näidud on paljudel juhtudel võetud evangeeliumides, kuid mitte ainult ja võib tulla ka teistelt Piibli raamatud. Meditatsioonid on pigem peegeldused, mis keskenduvad Via Crucise jaampüüdes haarata selle sügavat tähendust või midagi, mis on varem põgenenud, ning pakkuda seega ka uut lähtepunkti ka meditatsiooniks. meditatsioone neid ei usaldata alati samale isikule või inimeste rühmale, näiteks 2018 Paavst Francis on usaldanud ülesande kirjutamise Via Crucise meditatsioonid õpilastele, usaldades Professor Antonio Monda nende juhtimise ja koordineerimise ülesanne. Meditatsioonid püüavad sageli piibellikku episoodi ühendada meie päevade reaalsusega, nii et selle tähendus on Via Crucis see on ilmne ka meie igapäevaelus ja maailma suhtes, kus me elame.\nJeesus oliivide aias (Mark 14,32-36)\nJuuda poolt reedetud Jeesus vahistati (Mark 14.45-46)\nJeesus mõistab hukka Sanhedrin (Mark 14,560-64)\nPeetrus eitab Jeesust (Mark 14,66-72)\nJeesust hindab Pilaatus (Mark 15,14-15)\nJeesus küüritakse ja kroonitakse okkadega (Mark 15,17-19)\nJeesust süüdistatakse ristiga (Markuse 15:20)\nKyrene aitas Jeesust ristile kanda (Markuse 15:21)\nJeesus kohtub Jeruusalemma naistega (Luuka 23,27-28)\nJeesus on risti löödud (Mk 15:24)\nJeesus lubab oma kuningriigile head varas (Luuka 23.39-42)\nJeesus ristil, ema ja jünger (Johannese 19,26-27)\nJeesus sureb ristil (Mark 15,33-39)\nJeesus pannakse hauasse (Mark 15.40-46)\nKarol Wojtyla 1991. taastal otsustas ta muuta. t Via Crucis ja valisime selle uue skeemi, mida me eespool pakume, ühendades evangeeliumi täpse lugemise tugijaamaga. Aastaid hiljem eelistas Ratzinger ka selle Via Crucise traditsioonilisele.\nTeismeline, kes võitleb seksikaubanduse vastu\nMetallist kleidid kevad-suvi 2019\nKotid: mustad suundumused 2019. aasta kevadel / suvel\nLaused parima sõbra jaoks\nIngliskeelsed laused: kõige ilusam tõlge\nJuhuslik Artikkel Kuidas teha silmad oma värvide alusel


Lüganuse valla kalmistu andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja\nLüganuse valla kalmistu andmekogu põhimäärus\nLüganuse valla kalmistu andmekogu põhimäärus - sisukord\n§ 3 Andmekogu pidamise põhimõtted\n§ 4 Andmekogu pidamise viis\n§ 5 Andmete kaitse\n§ 8 Andmete alusdokumendid\n§ 13 Andmetele juurdepääsu õigus\n§ 14 Andmekogu kasutamise õiguse andmine\n§ 15 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine\n5 Järelevalve ja andmekogu pidamise lõpetamine\n§ 17 Andmekogu pidamise lõpetamine\nRT IV, 29.08.2018, 74\nMäärus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11, avaliku teabe seaduse § 435 lg 1 alusel.\n(1) Lüganuse valla kalmistu andmekogu (edaspidi andmekogu) põhimäärusega kehtestatakse andmekogusse kogutavate andmete koosseis ning andmekogu pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.\n(2) Andmekogusse kantakse andmeid Lüganuse valla haldusterritooriumil asuva Lüganuse kalmistu ja Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Lüganuse Ristija Johannese Koguduse omandis oleval maa-alal asuva koguduse hallatava kalmistu kohta.\nAndmekogu ametlik nimi on "Lüganuse kalmistu andmekogu".\n§ 3. Andmekogu pidamise põhimõtted\n(1) Andmekogu peetakse vastavalt käesolevale põhimäärusele kooskõlas avaliku teabe seadusega, isikuandmete kaitse seaduse ja kalmistute kasutamist reguleerivate õigusaktidega.\n(4) Andmekogu pidamist rahastatakse Lüganuse valla eelarvest.\n(2) Andmeid töödeldakse digitaalselt andmekogu pidamise tarkvaraga Haudi, millega on liidestatud avalikkusele suunatud kalmistute portaal (www.kalmistud.ee).\n5) hauaplatside akteerimise moodul.\n§ 5. Andmete kaitse\n(1) Andmekogu andmeid kaitstakse andmete käideldavuse, andmete tervikluse ja andmete konfidentsiaalsuse osas.\n(2) Andmekogu andmete turvaklass on K2T1S1 ja turvaaste madal (M).\n(1) Vastutav töötleja on Lüganuse Vallavalitsus (ametiasutusena). Vastutava töötleja juht määrab ühe või mitu vastutava töötleja õiguste teostaja, kellel on õigustäita vastutava töötleja ülesandeid.\n4) volitab töötajaid ja määrab nende ülesanded volitatud töötleja õiguste ning kohustuste täitmiseks;\n7) tagab õigustatud isikute juurdepääsu andmetele;\n(1) Andmekogu volitatud töötleja on aktsiaselts Spin TEK.\n5) teavitab kohe vastutavat töötlejat ebaõigetest andmetest, mille parandamine ei ole tema pädevuses, andmekogu pidamisel tekkinud probleemid.\n3) hauaplatsi akteerimise andmed;\n4) hauaplatsi kasutamise leping;\n5) platsi kasutamise taotlus, mis esitatakse posti teel, elektronposti teel, kalmistuvahile kohapeal või avaliku veebi kaudu.\n(1) Maetud isiku kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:\n5) vabatahtlikult antud andmed maetu usutunnistuse kohta;\n6) surmatõendi või surmateatise number ja väljastaja;\n7) matmise kuupäev.\n(2) Hauaplatsi kasutaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:\n4) sideandmed (telefoninumber, e-posti aadress).\n(3) Hauaplatsi kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:\n(4) Hauaplatsi akteerimise andmed\n(5) Andmekogu andmetel on informatiivne tähendus.\n(1) Andmekogusse andmete kandmise ja uuendamise kohustus on volitatud töötlejal.\n(2) Volitatud töötlejal on õigus keelduda andmete andmekogusse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Volitatud töötlejal on õigusteha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest § 9 lõige 2 punktides 1, 2 ja 3 nimetatud andmete osas.\n(3) Hauaplatsi liitmise ja jagamise toimingud andmekogus teeb volitatud töötleja vastavalt vajadusele\n(4) Määruse §-s 9 lõigetes 1, 2 ja 3 toodud andmed kannab andmekogusse volitatud töötleja hauaplatsi kasutaja teenindamise ja matuse vormistamise käigus.\n(5) Määruse §-s 9 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete muutumise korral uuendab volitatud töötleja andmekogu kohe, et tagada selle aktuaalsus.\n§ 13. Andmetele juurdepääsu õigus\n4) muinsuskaitseliste ja kultuuriväärtustega hauaplatside andmed.\n(2) Kalmistuportaalis ei kuvata § 9 lõike 1 punktides 2, 5 ja 6, ning lõigetes 2 ja 4 nimetatud andmeid.\n(4) Andmekogusse kantud andmed väljastatakse järgmiselt:\n§ 14. Andmekogu kasutamise õiguse andmine\n§ 15. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine\n5. peatükk Järelevalve ja andmekogu pidamise lõpetamine\n(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab Lüganuse Vallavolikogu.


Vooremaa Pudivere rahvas muretseb dolokivi kaevandamisega kaasneva pärast\nPudivere rahvas muretseb dolokivi kaevandamisega kaasneva pärast\nJaanuari lõpus toimus Lustiveres seitsme küla elanike koosolek, kus osales ligi 30 inimest kavandatava Pudivere dolokivikarjääri lähiümbrusest. Rahva kutsus kokku Lustivere külaselts.\nKoosolekul osalesid Pudivere, Lustivere, Tõrenurme, Kaliküla, Neanurme, Sulustvere ja Kaavere küla.\nArendaja AS Kiirkandur on taotlenud kaevandamise luba Põltsamaa vallas paikneva Pudivere dolokivimaardla eraldisel, mis asub Lambasaare kinnistu piires. Plaanitud karjääri pindala on 22 hektarit.\nKülaselts on lubanud kasutada võimalust keskkonnamõjude aruanne vaidlustada.\n“Minu seisukoht on uue karjääri avamise suhtes praegu negatiivne,? lausus Lustivere külaseltsi liige Rando Omler.\nKülavanemate eestvedamisel on asutud elanikelt allkirju koguma ja kirjutama põhjendatud seisukohtadega kirja karjääri rajamise vastu. Kiri saadetakse 15. veebruariks Jõgevamaa keskkonnateenistusse ja Põltsamaa vallavalitsusse.\nKoosolekul leidsid külade elanikud, et kaevandamise plaanis on mitmeid kitsaskohti, millele loodetakse saada keskkonnateenistuselt ja ettevõttelt lahendusi ja põhjendusi.\nArendaja, ASi Kiirkandur juhatuse esimehe Tiit Ploomi sõnul ei olnud ta Lustivere kultuurimajas toimunud koosolekust teadlik. “Mul on väga kahju, et mind ei teavitatud,” ütles ta ja kinnitas, et etteteatamise puhul oleksid arendajad koosviibimisel osalenud.\nPloom rahustas külarahvast, et neil pole põhjust karjääri karta, kogu ettevõtmine on seaduslik ja keskkonnamõjude hindamisel heakskiidu pälvinud. Ta väitis, et inimesed kardavad plaanitavat karjääri vaid emotsionaalsetel põhjustel.\nVallavalitsus äraootaval seisukohal\nKeskkonnamõjude hinnangu algatas Jõgevamaa keskkonnateenistus mullu 27. veebruaril põhjusel, et dolokivi kaevandamisega muudetakse pöördumatult maastikku, alaneb põhjavee tase ning karjääril võib olla häiriv mõju läheduses elavale I kategooria kaitsealusele liigile. MTÜ Kotkaklubi eksperdi Joosep Tuvi andmetel elab kavandatava karjääri naabruses kaitsealune lind ? väike-konnakotkas.\nEksperthinnangust selgus, et plaanil rajada Pudivere väike-konnakotka püsielupaigast 360 meetri kaugusele dolokivikarjäär on linnu olemasolule negatiivne mõju.\nKeskkonnateenistuse ja vallavalitsuse tehtud soovitustel täiendas keskkonnamõjude hindaja Ain Põldvere keskkonnamõjude hinnangu (KMH) programmi.\nVallavanem Toivo Tõnson nentis, et seisukohavõtt on esialgu ennatlik. Tegemist on pikemaajalise protsessiga, mis võib võtta aastaid. Samuti ei olnud ta teadlik Lustivere külas toimunud koosolekust. Kui keskkonnateenistuses otsus langetatakse, võetakse vallavanema sõnul Põltsamaa volikogus ka elanike otsuseid arvesse. “Kui kõik seisukohad on põhjendatud, mõjutavad need ka otsust,” ütles vallavanem.\nPõhjavee tase alaneb\nKõige tundlikumaks teemaks oli külaelanike koosolekul põhjaveetaseme alanemine. Keskkonnamõjude hinnangu järgi jääb pea kogu kaevandatav varu (95 protsenti) põhjaveetasemest madalamale. Plaanitava karjääri sügavuseks (sõltuvalt maapinna reljeefist) kujuneks keskkonnauuringu andmetel keskmiselt 15 meetrit. Karjääri töötamise lõpuaastatel on veetaseme alanemine kilomeetri kaugusel 3,5 meetrit ning kahe kilomeetri kaugusel meeter, arvutuslik väljapumbatava vee kogus ligi 9000 m3 ööpäevas. See tähendaks Rando Omleri sõnul 15 aasta jooksul Pudivere küla kaevude veetaseme olulist alanemist.\nUute kaevude puurimine ei pruugi tagada korralikku joogivett, kuna sügavamalt tulev vesi ei ole nii kvaliteetne kui ärapumbatav.\n“Võin kinnitada, et kaevud tühjaks ei jää,? ütles ettevõtte juhataja Tiit Ploom. Tema sõnul võetakse põhjaveest 200 liitrit vett tunnis ja ta peab seda väga väikeseks koguseks. Probleem seisneb aga äravoolukraavides, mis ei ole hooldatud ja mida tuleks kindlasti enne karjääri projekti alustamist süvendada ning puhastada.\nASi Kiirkandur välitööde käigus saadi andmeid 31 puurkaevu ja 18 salvkaevu kohta. Ploomi andmetel jäid mõõtmata kuni 17 kaevu, kuhu mille omanikud mõõtmistega ei nõustunud või mõõtmistest teadlikud ei olnud.\nKülade koosolekul selgus, et eelmise aasta 22. ja 23. jaanuaril ning 9. ja 14. septembril teostatud seiretest ei olnud kõik inimesed teadlikud. Pudivere elanikud Ene Vaht ja Elga Aasmaa on vaid kaks nende paljude hulgast, kes soovivad oma kaevudele mõõtmisi.\nFirma lubas kuivaks jäävate kaevude asemele uued puurida. Siiski pole kaevude omanikele antud dokumente, millel oleks fikseeritud kaevude veetaseme mõõtmine ja mille alusel saab nõuda uue kaevu puurimist. Külade koosolekul otsustati ühiselt, et ettevõttelt tuleb nõuda uut põhjalikku kaevude seiret.\nKeskkonnamõjude hindaja Ain Põldvere saatis 6. veebruaril mõõdistatud kaevude omanikele vastavate aktide koopiad.\nKa keskkonnamõjude hindamise järgi võib karbonaatkivimite kaevandamisega kaasneda lähiümbruse põhjavee taseme ja tõenäoliselt ka vee keemilise koostise mõningane muutus. Lõhketöödega kaasneb maapinna võnkumine ning vähesel määral pinna ja pinnasevee saaste lämmastik- ja süsinikühenditega. Nende muutuste ja mõju jälgimiseks ning vajadusel õigeaegsete meetmete rakendamiseks on tarvis läbi viia pinnase ja põhjavee- ning seismoseire.\nMüratase teeb ärevaks\nTeise probleemse asjaoluna tõi koosoleku eestkõneleja Rando Omler välja lõhkamise. Sama küsimust käsitleti ka mullu vallas avalikul arutelul, kus Tiit Ploom ei olnud nõus alternatiivse variandi ehk hüdrovasara kasutamisega. Tema väitel häirib nii inimesi kui kotkaid pidev vasaraga kopsimine rohkem kui üks kõmakas harva.\nSee üks kõmakas tehtaks kolm korda nädalas ja ainult tööpäevadel. Lõhkamisest peab teavitama lähima, Kullamäe talu elanikke. Et Kullamäe talu paikneb rohkem kui 400 meetri kaugusel ja on ümbritsetud metsaga, siis lõhkamisel tekkinud tolm ei tohiks tuulega elamuni kanduda.\nVeel mainiti uuringus, et kivimite kaevandamisel, purustamisel ja veol ei peaks müra intensiivsus karjääris ja karjäärist väljaveol ületama 80-100 detsibelli. Ka väljaveoteedel sõitvate kallurautode müratase jääb autost 30 m kaugusel alla 60 dB ja see ei ületa maanteeäärsete elamute lähedal välisõhus päevasel ajal elamurajoonides lubatud 60- dB mürataset.\nKeskkonnamõjude hinnangus viidatakse asjaolule, et kaevandamine avaldab Pudivere karjääri ümbruses elavatele inimestele mõju, kuid Euroopas ja Eestis kehtestatud normatiivide alusel ei ohusta see inimeste tervist.\nKuigi müratase on normide piires, leidis Omler koosolekul , et iga päev kella 7-23 mööda voorivad autod ei ole elanikele rõõmusõnum. Lustivere külaseltsi juhatuse liige Riina Paluoja vaidlustas tööaja piiri. Tema hinnangul peaks kella 17 ajal töölt koju tulev inimene saama rahu, et välja puhata. Firma aga lubas maksimaalse aastase toodangu korral veoautode sõidutiheduseks 15?20 autot tunnis, need vuravad elamutest mööda hilisõhtuni.\nEttevõtte esindaja selgitas, et tänu teede korrastamisele ja teekatte tolmuvabaks muutmisele muutub liiklus vaiksemaks ja ka tolm ei levi majapidamisteni. Samuti lisas Ploom, et väljaveotee trajektoori üle käivad maanteeametiga läbirääkimised.\n15 aasta pärast puhkepaik\nVaatamata firma tulevikuvisioonile, mis lubab 15 aasta pärast karjääri alale veekogu, mis rikastab looduskeskkonda ja võib saada kohalikele ujumis- ja kalastuskohaks, ei leidnud kohalikud elanikud, et peavad selle nimel 15 aastat tööstuspiirkonnas veeta elama.\nPloomi sõnul läheb juhul, kui Põltsamaa vallavalitsus ettevõttele loa annab, karjääri rajamise projektiga vähemalt kolm aastat, enne kui kaevandama hakatakse. Tema nägemuse järgi parandatakse enne piirkonna teedevõrk ja süvendatakse ning korrastatakse kraavid.\nSamuti leidis ta, et karjääri rajamine on kasulik nii vallavalitsusele, kes hakkab kaevandusest ressursimaksu teenima, kui ka kohalikele elanikele, kes saavad plaanitavas kaevanduses tööd.\nVallavanema sõnul oskab tema näiteid tuua vaid ümberkaudsetest karjääridest. Töökohti loomulikult tuleks ja need ei vajaks ka spetsiaalset väljaõpet.\n*Kiirkandur kavatseb toota ehituskillustikku\n*killustikku kasutatakse nii ehituses kui ka teede ehitusel Kesk- ja Lõuna-Eestis\n*karjäär töötaks viisteist aastat\n*maksimaalselt kaevandatakse aastas 200 000 m3 karbonaatkivimeid\n*keskkonnamõju hindamise aruande kohta saab kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid esitada kuni 15. veebruarini 2008\n*edasine arutelu toimub 18. veebruaril algusega kell 14 Põltsamaa vallavalitsuses, kus kohtuvad neli osapoolt: keskkonnateenistus, Kiirkanduri juhatus, vallavolikogu ja Pudivere piirkonna esindajad.\nArtikli faktilised andmed on pärit ASi Kiirkandur esitatud keskkonnamõjude hinnangu programmist.


Eksport — Aasia Uuringute Koda Eestis\nEkspordi Akadeemia: pärastlõunatee Malaisia ja Indoneesia teemadel\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda korraldab 18.novembril Ekspordi Akadeemia raames kohtumise dr Ruth Oltjeriga, AS Chemi-Pharmi asutaja ja tegevjuhiga, kes on pikalt tegutsenud Aasia turgudel, sealhulgas Malaisias ja Indoneesias.\nKolmapäeval, 11. novembril toimub Kabandustööstuskoja poolt korraldatud Iraani sihtturuseminar. Seminari eesmärk on tutvustada Eesti ja Iraani kahepoolseid suhteid ja anda ülevaade Iraani majandusest, ärikeskkonnast ning koostöövõimalustest.Seminari astuvad teiste seal üles Iraani suursaadik Helsingis hr. Kambiz Jalali, Välisministeeriumi esindaja pr. Marin Mõttus ja Eesti Vabariigi aukonsul Iraanis.\nEkspordi Akadeemia: India suunaline ümarlauakohtumine Narvas\nKaubandustööstuskoda korraldab 6. novembril koostöös Tartu Ülikooli Narva Kolledžiga ümarlauakohtumise Eesti suursaadikuga Indias hr Viljar Lubiga. Kohtumisel räägitakse India ärikliimast, Eesti ettevõtjate võimalustest India turul, antakse praktilisi soovitusi ning kuulda saab ühe ettevõtja edulugu.\nPidevalt muutuvas turusituatsioonis tuleb ettevõtjatel kiiresti kohaneda ning leida uusi võimalusi ja koostööpartnereid. Eesti Kaubandus-Tööstuskoja (KTK) üheks eesmärgiks on aidata kaasa Eesti ettevõtjate ärivõimaluste laiendamisele ja arengule. Samuti on olulisel kohal vajaliku info ja kontaktide edastamine, mis aitab ettevõtjatel edasi liikuda ning olla oma tegemistes edukad. Korraldame sihtturge tutvustavaid seminare ja kõrgetasemelisi visiite ning võtame vastu äridelegatsioone ja edastame infot EL hangete ja koostööpakkumiste kohta. Kuna Aasia on üks olulisemaid piirkondi tänases ärimaailmas, on Kaubanduskoda juba ...\nHiina teemaline ärikonverents ‘2015 The 4th Baltic-China Annual Business Conference’ Tallinnas\n8. juunil leiab Radisson Blue Sky hotellis aset Baltikumi suurim Hiina-suunaline ärikonverents "The 4th Baltic-China Annual Business Conference”. Konverentsile oodatakse ettevõtjaid, avaliku sektori esindajaid, ajakirjanikke ja kõik Hiina suunalisest ettevõtlusest huvitatuid! Vaba sissepääs 280le esimesele registreerujale!\nEASil on uus Hiina-suunaline teenuste pakett eksportööridele\nEASi uus Eksport Hiina nimeline teenuste pakett pakub nõustamis- ja tugiteenused toetamaks ettevõtete eksporti Hiina. EASi Hiina-suunaliste teenuste paketi eesmärgiks on vastata ettevõtete vajadusele suurendada oma töötajate teadmisi, oskusi ja kogemusi Hiina sihtturule sisenemise ja sealse ärikeskkonna alal.