08-04-18, 21:38 #1\nPole varem seda saadet vaadanud, aga jäin praegu kuulama ja jällegi tabas õudus... Kas tõesti mono?!\nTV3 laseb peale reklaamide ja actionfilmide vist kõik monos....\nMilleks nad toodavad laulusaateid üldse?!\nEdit: päris mono vist täitsa nagu pole, mingi hädine stereo ikka?\n08-04-18, 21:42 #2\nVaatad säästukanalit ja imestad, miks sealt säästusaated tulevad säästuformaadis?\n08-04-18, 21:44 #3\nMiljon kärbest ei saa juu eksida...\n08-04-18, 21:50 #5\n08-04-18, 21:53 #6\ntühja sellst, mu telekas on ka monofooniline.\n08-04-18, 21:58 #7\nEksole, kellel on põhjust mille üle rõõmu tunda. Mina näiteks ei vaata juba hulka aastaid kommertskanalite saateid.\n08-04-18, 22:11 #8\nTegelikult ei ole monos, lihtsalt helipilt on nagu gripihaige (kel nina nina kinni ja kõrvad lukus) kokku keeratud. Osad saaliheli komponendid on küll täiesti monos, eks see petab ära.\nMis puutub kohalikke mittekommertskanaleid, siis paraku on need nii läilat propat täis et see natuke peaaegu monos kommertskanal on selel kõrval juba päris kuulatav .\n08-04-18, 22:24 #9\nKuidagi uskumatu tundub, et toodetakse selliseid kalleid saateid ja siis heli, mis peaks laulusaadete puhul üsna oluline olema, jäetakse täiesti puudulikuks.\nKas telekanali asjapulkadel on siis täiesti savi...\n08-04-18, 22:29 #10\nAsjapulgad peavad omanikule kasumi tagama. Kvaliteet pole selleks määrav.\n09-04-18, 08:11 #11\nSamas, mida on imestada, kui arvestada mis kvaliteediga heli harju keskmine LCD telekas edastab? Elektronika Z280 oma suure pappkrapiga oli hi-fi nondega võrreldes.\n09-04-18, 08:42 #12\ntoodetakse selliseid kalleid saateid ja\nheli jäetakse täiesti puudulikuks.\nKui saadet pole, siis ei pea ju ostma mingit kallist telerit või kodukino.\nTõeline ABC tarkus!\n09-04-18, 08:44 #13\nÜldse on see mingi puudulik saade. Eile ka natuke vaatasin, lisaks imelikule stereole oli tämbriliselt ka lauljate hääl väga paigast ära, nagu mingi mp3 sarnase reverbiga oli üle käidud.\nNoh ja see on ka muidugi natuke liig kutsuda seda laulu saateks. Kahe ja poole tunnise saate aja juures ei leita nii palju aega, et kümme 3 minutilist laua täis pikkuses lasta esitada aga 15 minutiks reklaamiks igas tunnis ning tühjaks lobaks jääb külla aega .\nTeine super õudus tehnilisest küljest on "Suure tähe väike täht", seda pole suutnud pikemalt vaadata isegi kuna pildi kvaliteet on nii kehva, et ei teagi kohe millega võrrelda, umbes nagu Youtube 240 resolutsioon.\nViimati muutis moi : 09-04-18 kell 08:49\n09-04-18, 08:49 #14\nVb. tuunitaksegi heli nii, et sihtgrupile tunduks heli äge kui edastajaks on mingi "ultraflätt THX" telekas\n09-04-18, 09:11 #15\nVist neid "kärpseid" keda närune helipilt häirib on sinna 1-2% hulka populatsioonist ja see arv nagu väheneb.. enamuse jaoks on 2x mono ka stereo.\nUuema aja inimesed vist hakkavad juba pigem küsima, et mis jama see stereo üldse on, mis jama üldse foorumites aetakse, kellele seda vaja on..


Noorim Kuu ja päevane Marss « Astronoomia.ee\nAmatöörastronoomidel on omad “kiiksud”: nad kipuvad võistlema üsnagi ootamatutel aladel. Üks neist on võidujooks “fotole kõige nooremast Kuust”. Selle võidujooksu nimel ollakse valmis reisima kuhu iganes; ajakirjas “Sky and Telescope” trükitakse maakaarte, kus näidatud kõige sobivamad kohad õige noorema Kuu vaatlemiseks. Lähimal ajal on oodata 10 tunni piiri alistamist.\nMeil Eestimaal on rekordi tegemiseks vähe lootust. Meie näeme noort kuud parimal juhul 3 päeva pärast kuuloomist. Aga just täna, 6. mai õhtul, on neil võimalus näha 33 tunni vanust Kuud.\nMiks on noort Kuud raske näha? Asi on selles, et valgustamata osa suurus on võrdeline faasinurga koosinusega. Faasinurk vastab Kuu ja Päikese vahelisele nurkkaugusele, mis muutub kiirusega 360 kraadi : 30 päeva = 12 kraadi päevas. Nii saame ühepäevase kuusirbi laiuseks vaid 0,34 kaareminutit, kahepäevasel juba 1,4 kaareminutit. Tänaõhtuse Kuu sirp on 0,6′ lai, homne juba 1,8′. Kumba neist näha õnnestub, selles on küsimus. Aeg on selleks eriti soodne, kuna Kuu asub suhteliselt kõrgel (27 kraadi üle taevaekvaatori) ja seetõttu püsib ta kauem taevas ning ilm jõuab pimedamaks minna. Nii et tasub proovida.\nTeine võimalus end ja oma tehnikat proovile panna tuleb 10. mail, kui kasvav kuusirp katab planeet Marsi. Kahjuks – või õnneks? – toimub see päeval, kell 15.45. Eestist vaadates Kuu üksnes riivab Marssi oma põhjapoole servaga; paremad võimalused on lõunapoolsetel vaatlejatel. Aga ega varjutus ise meid ei huvitagi – Kuu, mis päeval hästi näha, aitab meil Marssi üles leida.\nMöödunud kevadel oli sarnane sündmus, kui Kuu kattis Veenuse. Veenus on väga hele, Kuu kõrval oli ta palja silmagagi hästi näha ja pildistamiseks piisas tavalisest digikaamerast. Nüüd on lood sootuks teised, Marss on Veenusest ligi sada korda tuhmim ja tema nägemiseks on kindlasti vaja teleskoopi. Mitte suurt, parima tulemuse peaks andma 50 – 80 kordne suurendus. Toru läbimõõt pole tähtis.\nKui selline riist on olemas ja ilm selge, pange ta statiivile ja otsige Kuu üles. Astronoomilises teleskoobis, mis pildi pea peale pöörab, on Marss kuusirbi alumise otsa lähedal. Otsima tasub hakata juba kella 15 paiku – siis on aega ka fotoaparaadiga jändamiseks.\nOotame ja vaatame, mis välja tuleb.\n7. mai 2008 – 22:28\nEile oli Kuu kitsa sirbina Tartust õhtul kella 22 paiku väga hästi näha loodetaevas. Kevadel märtsist maini on üldse minumeelest täiesti tavaline, et kuusirp ilmub noorkuust järgmise päeva õhtul, kahte päeva oodata ei tule, kui ilma on. Sügisest noorkuusirpi pole õnnestunud järgmisel päeval pärast kuuloomist veel näha, aga 2 päeva hiljem küll.\nKalle Rahu (registreerimata) kirjutas:\n8. mai 2008 – 23:42\nEelmisel aastal 17.mail (2007) vaatlesin ja pildistasin 23h 49m vanust kuud. Webi panin pildi 24h 22m vanusest kuust, siis oli kontrast natuke parem: http://foto.karahh.pri.ee/sky20.html Pildistatud põhjarannikul.\n10. mai 2008 – 23:27\nÕnnestus siis täna päevane Marss ka ära näha. Ilm oli seejuures üsna mitte parim, küll päikeseline, aga kogu taevas oli kõrges kiud- ja kiudkihtpilvede vines ning valkjas. Kohati olid kiudpilved nii tihedad, et kuud polnud peaaegu läbi nähagi palja silmaga. Kella 15-ks siiski pilvisus veidi hõrenes ja 15.20 oli kuu piisavalt hästi näha, et sain kiiresti teleskoobi otsijaga pihta ja teleskoobi kuu peale suunatud.\nVaatlesin Miitsariga, põhiliselt 54x suurendusega, esimesed paarkümmend minutit ei saanud mingit tulemust. Kuu oli näha, kord detailsemalt, kord hägusemalt, aga midagi muud mitte. Kell 15.40 tulid rünkpilved kuu ette, kella 15.50 ajal oli kuu taas väljas, aga endiselt ei näinud Marssi.\nAlles kella 16 ajal, kui otsustasin veel korra vaadata, enne kui teleskoobi kokku korjan, märkasin, et kuu valgustatud osa lähedal oli hele valkjas täpp. See siis oligi Marss. Jälgisin umbes 10-15 minutit Marssi kuu ääre lähedal, selle ajaga oli märgata, et kuu eemaldus Marsist. Edasi läks kiudpilvevine nii tihedaks, et isegi kuu suht kadus sellesse.\nÜldiselt oli Marss piisavalt nõrk, et isegi siis, kui olin korra juba leidnud ja uuesti vaatasin, ei näinud iga kord esimese hooga, ikka suht täpselt õigesse kohta vaatamist tahtis. Ja üllatas ka, et Marss ei tundunud üldse punakas teleskoobis, vaid päevases taevas oli nagu täiesti valge täpike.\n11. mai 2008 – 11:12\nPalju õnne! Mina plaanisin sama teha Tartu Tähetorni Zeissi teleskoobiga, kuid õigel ajal oli taevas väga paksult pilves ning ähvardas suisa vihma tulla.\nÕnneks olen ma peaaegu sarnast vaatepilti näinud (ma arvan, et) 2000. aasta augusti lõpus või septembri alguses. Olin Tõraveres 60cm teleskoobiga vaatlemas, kui enne kupli sulgemist otsustasin pilgu heita kitsa hommikuse Kuusirbi suunas. Minu üllatuseks oli Kuu kõrval hele punane tähekene, mis, nagu selgus, oli Marss! Kuna mul oli tolleaegne “kahurvägi” ka kaasas – Zenit-ET ning MTO-500 objektiiv, siis tegin mõned pildid ka. Marsi Kuu tagant välja tulemine jäi aga juba valgele ajale.. Pildid on paberil olemas, võiksid olla ka skännitud, kuid ma ei tea, kus nad täpselt olla võiksid.\nMärksõnad: Kuu, Marss


Suleke: Ja talves on aimata kevadet...\nJa talves on aimata kevadet...\nMa tean küll, et need kaks põhjamaist postkaarti on jõulukaardid. "Üks roosike on tõusnud kesk talve külmal a'al" ja need teised jõululaulud...\nAga ometi kannavad need Rootsi kunstniku Gunlög Engberg Hiort af Ornäsi (1914-1989) pildid mu mõttelennu kevadele, aega, mil kõik puhkeb - ka praegu veel kõrgete lumehangede kiuste.\nNeid internetist leitud kaarte pole mu kogus. Aga tahaksin, et oleks. Need on minuga ühevanused ja mulle hingelähedased. Ja kuigi mõeldud meie talveaja tähtsaima sündmuse jaoks, kuigi kujunduselt ehk vanad ja väsinud, on need kevadised ning värsked.\nKolmandal pildil on Gunglög Engbergi kujutelm näkineiust. Võib-olla on see illustratsioon Anderseni "Väikesele merineitsile" - väike pärlipüüdja nagu päikese sillerdus kevadvetel.\nu 1948. a\nMillest jutt: Haldjad, Inglid, Kunst, Muinasjutt, Rootsi


Glukoosamiini kondroitiin naha jaoks Naha glükoosamiini, kondroitiini ja hüaluroonhappe toidulisand Glükoosamiin Chondroitine Orihiro\nArvustused: Hinnang: Ma ei saanud rahulikult magada, õlaliigest torkasid teravad valud, siis ostsin san 90 kapslitest kompleksi ja voltareeni diklofenaki salvi analoog oli kohati ainult odavam, kolme päeva pärast tundsin paranemist. Ma jõin kuu aega ja määrisin õhtul diklofenakiga, võin öelda, et valu on möödas, väike ebamugavustunne. Üldiselt rahul.\nEnne seda, 2 aastat ja 9 kuud, olin praktiliselt puudega. Püsiv kurnav valu, mida blokeerisid ainult hormoonide või valuvaigistite ja süstide suured annused. Mul on reumatoidartriit, istun hormoonide ja metotreksaadi peal.\nGlükoosamiin kondroitiin msm 180 tab., San. SAN glükoosamiini kondroitiini MSM liigeste jaoks\nHormoonide joomise ajal - noh, lõpetate lihtsalt kursuse - valu taastub, metotreksaat mingil põhjusel mind ei aidanud, vaatamata suurtele annustele, see valu ei eemaldanud.\nKuid kolm esimest SAN-kapslit tegid imet. Hommikul ärkasin kerge valu kajaga, mul pole vaja pille ega süste juua. Ja nüüd, tänu sellele ravimile, elan 18 päeva normaalset elu. Ma pesen käsi, pesen hambaid, panen kingad ja kleidi, lõikan toiduvalmistamiseks leiba ja sibulat - ja seda kõike ilma valuta, nagu enne, kui olin terve.\nMa ei tea, kui kaua see toime püsib, kuid ma joon seda ravimit kogu aeg, see päästis mind praktiliselt, kuigi muidugi on veel vara rääkida vaid 18 päevaga millestki, kuid sellest hoolimata maksavad need päevad ilma valuta palju. Hinnang: Ma joon 2 kuud - efekti pole. Vahetasin Flexi vastu, võib-olla tuleb midagi Glukoosamiini kondroitiin naha jaoks Käin koos spetsialistidega, kes kirjutavad, et seda tüüpi ravimid ei tööta. Kas sa tead, et nähtava tulemuse tunnetamiseks tuleb seda mitu kuud võtta???\nAllpool toodud ülevaate juurde, kus kuttil on probleeme oma õlaga. Seal oli sarnane probleem, mitu kuud ei suutnud ma normaalselt raputada, välistasin täielikult õlgade koormamise. Probleem oli selles, et olemuselt on auk liigeses, mille kaudu kõõlus läbib, tavalisest väiksem. Mõnel inimesel on see funktsioon olemas. Ja koos põletikuga ilmneb valu koormuse all. Seega, ärge ravige ise ravimeid, vaid tehke kvaliteetset diagnostikat.\nMis puutub ravimisse: ma joon analoogi, millel on identne koostis, seal on tulemus. Olen seda võtnud umbes aasta, ebaühtlastel vardadel olevad küünarnukid lakkasid krigistamast, ka valu kadus, põlved ja pahkluud ei pragisenud üldse, ehkki enne klõpsasid need suurepäraselt.\nHinnang: Hea toode. Odavamad kui apteegis olevad kolleegid. Komponentide kohta on olemas tõenduspõhised uuringud.\nKapslid on märgitud ainult kirjelduses, kuid tegelikult tabletid. Voronežis tellimus nr saabus postkontori kaudu nädala jooksul. Selle toote ja Sportgaini üle on hea Glukoosamiini kondroitiin naha jaoks Hinnang: Päevas peate võtma 3 tabletti ja mitte ühte, nagu siin kirjutatud. Muidu, millest efektist rääkida. Hinnang: Kes kirjutab, et see ei tööta - aga kas te kasutasite seda õigesti?\nSõbrad, glükoosamiin ja kondroitiin on kõhre mõjutavad komponendid, neil pole sidemete ja kõõlustega midagi pistmist. Kui teie sidemed või kõõlused valutavad, vajate kollageeni - valku, mis on keha sidekoe alus. Ja kui probleem on kõhre, siis jah, glükoosamiin ja kondroitiin võivad toetada. Kuid ühe probleemi eristamiseks teisest pöörduge esmalt näiteks ortopeedi ja röntgenipildi poole. Veel parem, kui läbi viia füsioteraapia kursus.\nHinnang: On olemas platseeboefekt, härrased!\nSaalis kiikudes ja rasketele raskustele Artroos liigeses ärkas vana õlavigastus. Ilmselt ei suutnud mu ligament koormusi taluda ja teatud harjutuste tegemine, milles see konkreetne liigest osales, oli võimatu.\nJa see on igas suunas kangide ja hantlite vajutamine ning õlaharjutused jms. Arvasin, et ravim aitab. Ta viskas liigeselt kõik koormused maha, lõpetas peaaegu jõusaali minemise tegi pausi ja Üldiselt soovite terveid liigeseid?\nJa see ravim on näiv. Saate tellimuse ise vastu Glukoosamiini kondroitiin naha jaoks ühes meie vastuvõtupunktis. Kullerteenus Tellimus toimetatakse kohale järgmisel tööpäeval määratud aadressile. Kohtumine kulleriga metroos või metroo lähedal pole võimalik! Kaupade kohaletoimetamine toimub kella 09— Pange tähele, et kui soovite homseks kohaletoimetamist korraldada või tellimust muuta, peate seda tegema enne kella Kohaletoimetamine regioonidesse posti või transpordiettevõtte kaudu Tellimused saadetakse välja järgmisel tööpäeval pärast makse kinnitamist.\nPostkontorisse või kaubanduskeskusesse toimetamise päeva ei arvestata tarneaja arvutamisel. Tellimuste saatmine laost posti teel toimub esmaspäevast reedeni. Transpordiettevõte saadab tellimusi esmaspäevast neljapäevani. Vene Posti hindadega saate tutvuda Transpordiettevõtte kättetoimetatud summa arvutatakse individuaalselt saatmisel ja ostja maksab kättesaamisel. Enne tellimuse eest tasumist saate haldajaga üle vaadata tarnekulud.\nTellitud kaubad reserveeritakse maksimaalselt kaheks päevaks. Kui te kolme päeva jooksul ei võta teie eest makstud kaupu kätte ega maksa nende eest, jätame endale õiguse tellimus ilma eelneva teavituseta laiali saata. Kohaletoimetamine Boxberry vastuvõtupunktides Paki kättesaamise protsess on kiire ja mugav.\nJärjekordi te ei näe ning sõbralikud töötajad leiavad teie saadetise kiiresti üles ja aitavad selle lahti pakkida. Lisateavet selle kohta, kuidas korraldada kohaletoimetamine Boxberry punktidesse, Tellimused saadetakse välja järgmisel tööpäeval pärast makse kinnitamist.\nBoxberry lattu toimetamise päeva ei arvestata tarneaegade arvutamisel. Paki ladustamine vastuvõtupunktis on 7 päeva, siis saadetakse pakk saatjale tagasi. Pidage seda tellimuse vormistamisel meeles. Kui te ei maksa kolme päeva jooksul teie eest makstavat kaupa, jätame endale õiguse tellimus lahti saata ilma ette teatamata.\nKohaletoimetamine kiirkullerteenuse SDEK kaudu Kohaletoimetamine ukseni või tellimuste kättetoimetamise kohta teie linnas. SDEC saatmishinnad arvutatakse individuaalselt. Tellimused saadetakse välja järgmisel tööpäeval pärast makse kinnitamist. SDEC-i lattu toimetamise päeva ei arvestata tarnekuupäevade arvutamisel.\nEeldatav saatmiskulu Jälgige tellimust meie saadetud arve numbri järgi Tellitud kaubad reserveeritakse maksimaalselt kaheks päevaks. Proovin osta parimat valuvaigistavat ravimit, vähesed kasutavad täieõiguslikku ravi. Kuid XXI sajandil pole sellega probleeme.\nOn olemas spetsiaalsed ravimid, mis võivad taastada sidemete ja liigeste täieliku toimimise, mida tõendavad tuhanded ülevaated. Glükoosamiin, kondroitiin ja MSM on ravimi täielik nimi, mida arutatakse selles artiklis. Meditsiiniline vaatepunkt Liigesvalu põhjustavad mitmed tegurid, sealhulgas füüsiline kahjustus või kulumine. Lõppude lõpuks, nagu teate, koosneb mis tahes koostis kõhredest, liigesevedelikust ja kudedest.\nNendel eesmärkidel pakub keha protsesse, milles sünteesitakse spetsiaalseid aineid, mis tagavad liigeste ja sidemete tervise. Kõhre ja luukoe korrektor-metabolism. See on osa liigesevedelikust. Liigesevedelikust pärit kõhre komponent.\nSee on võimeline kogunema kaltsiumi ja tugevdab liigese sidekudesid. Metüülsulfoonometaan MSM. Väävelorgaaniline ühend osaleb kõhre metabolismis. Osaleb rakkude uuendamises ning lihaste ja kudede kaitsmises kahjustuste eest. Mitte ainult füüsiline aktiivsus, vaid ka vanus viib asjaolu, et liigeste ja kõhre funktsionaalsust reguleerivaid komponente hakkab keha tootma väiksemates osades.\nSee on esimene samm ravimite ostmiseks raviks.\nRavimi, mida meie riigis müüakse toidulisandina BAAalgne eesmärk on valu liigestes ja seljas. Samuti on soovitatav kasutada põlveliigestes esinevate põletikuliste protsesside leevendamiseks. Toidulisandid või ravim? Kogu maailmas on üldiselt aktsepteeritud, et toidulisandid on platseebo.\nJa sellest pole organismile mingit kasu. Pole selge, mis põhjustel postsovetlikus ruumis on kogu sporditoit, sealhulgas valk, vitamiinid ja aminohapped, pealkirja all "Täiendus".\nSee kehtib ka Ultimate glükoosamiini ja kondroitiini ja MSM-i kohta, mille ülevaated räägivad temast enamasti kui väga tõhusat ravimit, mitte platseebot.


PRF: AS-i PRFoods 3. kvartali ja 9 kuud 2018/2019 majandusaasta konsolideeritud auditeerimata vahearuanne\nAvaldatud: 2019-05-19 23:12:53 CEST\nTuletame meelde, et seoses üleminekuga uuele majandusaastale pikenes eelmine finantsaasta 18 kuule. 01.07.2018 alanud finantsaasta on tavapäraselt 12 kuud ja lõpeb 30.06.2019. Aruandes on andmeid võrreldud võrreldavate perioodide lõikes: ettevõtte käesoleva majandusaasta 3. kvartalit e 2019. aasta 1. kvartalit võrreldakse 2018. aasta 1. kvartaliga ning majandusaasta 9 kuud ehk perioodi 01.07.2018 – 31.03.2019 võrreldakse perioodiga 01.07.2017 – 31.03.2018.\nPRFoodsi 2018/2019. finantsaasta 3. kvartali müügitulu oli 18,1 miljonit eurot (eelmisel aastal samal ajal 22,7 miljonit eurot) ning 9 kuu müügitulu oli 64,2 miljonit eurot (72,7 miljonit eurot). Müügi vähenemise tingisid eelkõige väiksem müük Eesti tehasest Soome ja toorkala vahendamise vähenemine Soomes.\nSamas oli brutokasumi vähenemine oluliselt väiksem käibe vähenemisest. 2018/2019. aasta 3. kvartali brutokasum oli 2,1 miljonit eurot võrreldes 2,4 miljoni euroga aasta tagasi. Seega oleme 3. kvartalis suutnud oluliselt parandada brutokasumi marginaali, kuid mitte veel saavutada käivet vajalikus mahus. 9 kuu brutokasum oli 9,8 miljonit eurot võrrelduna 11,4 miljoni euroga eelmisel aastal.\n2018/2019. finantsaasta põhiline tegevus on olnud suunatud tooteportfelli muutmisele, liikumaks välja madala marginaalsusega toodetest, mis on toonud endaga kaasa ka käibelanguse. Kõrgemad tootemarginaalid ei kompenseeri veel käibe langusest tulenevat oluliselt madalamat kogukasumit. Alles aprillist suutsime saavutada suuremat käivet kuupõhiselt võrreldes eelmise aastaga. Samuti on kala hinna vähenemine mõjutanud biomassi ehk kalakasvatuste kogukasumlikkust (võrreldes eelmise aastaga: 3. kvartali vahe oli 0,3 miljonit eurot, 9 kuu baasil oli vahe 0,2 miljonit eurot).\nAnalüüsides Grupi tulemusi erinevate riikide kaupa on hea meel, et Heimon Kala, Grupi peamine Soome üksus, on saavutanud 3. kvartalis 82% suurema EBITDA võrreldes eelmise aastaga. Trio Trading oli samas jätkuvalt kahjumis nii 3. kvartalis kui 9 kuu kokkuvõttes, mistõttu oleme alustanud seal kulude restruktureerimist.\nSuurim langus on kahjuks toimunud Eestis. Eesti tehase kahjum tulenes samas põhiliselt kahest asjaolust – suurenenud tööjõukulud ja väiksem müük Soome ca 1,5 miljoni euro võrra. Eesti üksuste tulemusega ei saa rahul olla. Samas on Eesti üksus suutnud kasvatada käivet Eesti-siseselt 700 000 euro võrra, peamiselt jaekettidele ja suurematele laevafirmadele.\nSuurbritannias on lõpule viidud Coln Valley tootmise üleviimine Aberdeeni. Sellega seoses tuleb 4. kvartalis lisakulusid ca 200 000 eurot Coln Valley tehase rendilepingu lõpetamise eest, kuid samas säästame pikaajalistelt rendikohustustelt ca 500 000 aastat järgmise 7 aasta jooksul.\n3. kvartalis alustasime ulatuslikku ettevõtete sünergia- ja kulude kokkuhoiu programmi. Vastavalt juba realiseerunud kavadele, oleme vähendanud grupisisesest sünergiast tulenevalt Trio Tradingus kulusid aasta baasil 480 000 euro ulatuses. Eestis oleme algatanud kulude kokkuhoiu programmi, mille aastane mõju on eelduslikult 360 000 eurot. Grupi eesmärk on vähendada järgmisel finantsaastal kulusid vähemalt 1 miljoni euro võrra.\nKuigi ei saa rahul olla grupi tootmis- ja müügiüksuste restruktureerimise kiirusega, oleme saavutanud positiivse arengu meie kalakasvatuse üksuses. Rootsist ootame täiendavaid kasvatuslube juba sel aastal ning Eestis on alustatud keskkonnamõjude hindamist kolmel alal. Loodame, et need viiakse läbi 2019 aastal, et alustada kalakasvatuste rajamist juba 2020. aastal lisaks olemasolevale kasvatusele. Positiivsete arengute korral peaks meie kasvatusmaht tõusma lähiaastatel vähemalt 5000 tonni võrra. Lisaks oleme alustanud Paldiskis kalakasvatuse rajamise uurimist.\n2018/2019. majandusaasta 3. kvartal (s.o edaspidi 2019. aasta 1. kvartal) võrreldes 2018. aasta 1. kvartaliga:\nAuditeerimata konsolideeritud käive 18,12 miljonit eurot, kahanemine 4,62 miljonit eurot ehk 20,3%.\nBrutomarginaal 11,7% (1. kvartal 2018: 10,6%).\nBioloogiliste varade ümberhindluse negatiivne mõju 0,46 miljonit eurot (1. kvartal 2018: negatiivne mõju 0,12 miljonit eurot).\nÜhekordsete kulude negatiivne mõju tulemusele 0,20 miljonit eurot (1. kvartal 2018: negatiivne mõju 0,004 miljonit eurot).\nEBITDA äritegevusest 0,21 miljonit eurot, kahanemine 0,49 miljonit eurot.\nEBITDA -0,45 miljonit eurot, kahanemine 1,03 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta EBITDA -0,25 miljonit eurot, kahanemine 0,83 miljonit eurot).\nÄrikahjum 1,01 miljonit eurot, kahanemine 1,07 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta ärikahjum 0,81 miljonit eurot, kahanemine 0,87 miljonit eurot).\nPuhaskahjum 1,20 miljonit eurot, suurenemine 0,98 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta puhaskahjum 0,99 miljonit eurot, suurenemine 0,78 miljonit eurot).\n2018/2019. majandusaasta 9 kuud võrreldes 2017/2018. aasta 9 kuuga:\nAuditeerimata konsolideeritud käive 64,24 miljonit eurot, kahanemine 8,48 miljonit eurot ehk -11,7%.\nBrutomarginaal 15,2% (9k 2017/2018: 15,7%).\nBioloogiliste varade ümberhindluse negatiivne mõju 2,01 miljonit eurot (9k 2017/2018: negatiivne mõju 1,77 miljonit eurot).\nÜhekordsete kulude mõju tulemusele 0,23 miljonit eurot (9k 2017/2018: 0,29 miljonit eurot).\nEBITDA äritegevusest 3,69 miljonit eurot, kahanemine 2,51 miljonit eurot.\nEBITDA 1,45 miljonit eurot, kahanemine 2,70 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta EBITDA 1,68 miljonit eurot, kahanemine 2,75 miljonit eurot).\nÄrikahjum 0,21 miljonit eurot, kahanemine 2,78 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta ärikasum 0,03 miljonit eurot, kahanemine 2,83 miljonit eurot).\nPuhaskahjum 0,83 miljonit eurot, kahanemine 2,96 miljonit eurot (ilma ühekordsete kulude mõjuta puhaskahjum 0,60 miljonit eurot, kahanemine 3,01 miljonit eurot).\nKvartaalne presentatsioon avaldatakse meie kodulehel hiljemalt 24. mail.\nKasumiaruanne, milj EUR 1kv 2019 4kv 2018 3kv 2018 2kv 2018 1kv 2018 4kv 2017 3kv 2017\nMüügitulu 18,1 26,7 19,4 22,1 22,7 32,0 18,0\nBrutokasum 2,1 4,7 3,0 1,8 2,4 6,6 2,5\nEBITDA äritegevusest 0,2 2,4 1,1 -0,2 0,7 4,3 1,2\nEBITDA -0,5 0,8 1,1 0,3 0,6 1,6 2,0\nEBIT -1,0 0,2 0,6 -0,2 0,1 1,0 1,5\nEBT -1,2 0,0 0,4 -0,5 -0,2 0,8 1,3\nPuhaskasum (-kahjum) -1,2 0,2 0,1 -1,1 -0,2 1,2 1,1\nBrutorentaablus 11,7% 17,7% 15,2% 7,9% 10,6% 20,5% 13,6%\nÄritegevuse EBITDA marginaal 1,1% 9,1% 5,4% -1,1% 3,1% 13,4% 6,7%\nEBITDA marginal -2,5% 2,9% 5,8% 1,2% 2,5% 4,9% 11,1%\nEBIT marginal -5,6% 0,9% 3,0% -1,1% 0,2% 3,1% 8,5%\nEBT marginal -6,5% 0,1% 1,8% -2,3% -0,9% 2,5% 7,3%\nPuhasrentaablus -6,6% 0,8% 0,7% -5,1% -1,0% 3,9% 6,2%\nTegevuskulude suhtarv 14,1% 11,2% 13,5% 12,0% 10,5% 9,3% 11,1%\nBilanss, milj EUR 31.03.2019 31.12.2018 30.09.2018 30.06.2018 31.03.2018 31.12.2017\nNetovõlgnevus 18,7 20,0 21,9 18,1 16,7 16,6\nOmakapital 23,3 24,2 24,1 23,3 24,3 24,7\nKäibekapital -1,6 1,0 2,0 2,8 4,6 5,3\nVarad 63,5 65,5 64,5 65,5 66,4 68,6\nLikviidsuskordaja 0,9x 1,0x 1,1x 1,1x 1,2x 1,2x\nOmakapitali suhtarv 36,7% 37,0% 37,4% 35,6% 36,6% 36,0%\nFinantsvõimendus 44,5% 45,2% 47,6% 43,7% 40,7% 40,1%\nVõlakordaja 0,6x 0,6x 0,6x 0,6x 0,6x 0,6x\nNetovõlg/EBITDA 5,4x 5,1x 3,8x 3,1x 2,6x 3,1x\nOmakapitali tootlus -8,2% -4,0% 0,1% 0,2% 8,6% 5,8%\nVarade tootlus -3,0% -1,5% 0,0% 0,1% 4,1% 2,7%\nEUR '000 31.03.2019 31.03.2018 30.06.2018\nRaha ja ekvivalendid 6 219 7 128 5 960\nNõuded ja ettemaksed 4 252 5 773 4 706\nVarud 11 409 13 495 12 678\nBioloogilised varad 2 894 4 560 6 498\nKäibevara kokku 24 774 30 956 29 842\nEdasilükkunud tulumaksuvara 17 214 153\nPikaajalised finantsinvesteeringud 135 102 134\nMateriaalne põhivara 14 842 12 896 12 764\nImmateriaalne vara 23 714 22 233 22 604\nPõhivara kokku 38 708 35 445 35 655\nVARAD KOKKU 63 482 66 401 65 497\nVõlakohustused 14 598 11 615 12 562\nVõlad ja ettemaksed 11 563 14 521 14 254\nSihtfinantseerimine 245 265 216\nLühiajalised kohustused kokku 26 406 26 401 27 032\nVõlakohustused 10 296 12 229 11 487\nVõlad ja ettemaksed 388 0 0\nEdasilükkunud tulumaksukohustus 1 918 2 233 2 441\nSihtfinantseerimine 1 198 1 216 1 226\nPikaajalised kohustused kokku 13 800 15 678 15 154\nKOHUSTUSED KOKKU 40 206 42 079 42 186\nRealiseerimata kursivahed 556 112 7\nJaotamata kasum (-kahjum) 576 2 736 1 904\nEttevõtte aktsionäridele kuuluv osa 22 537 24 250 23 313\nVäikeaktsionäridele kuuluv osa 739 72 -2\nOMAKAPITAL KOKKU 23 276 24 322 23 311\nOMAKAPITAL JA KOHUSTUSED KOKKU 63 482 66 401 65 497\nEUR '000 1kv 2019 1kv 2018 9k 2018/2019 9k 2017/2018 18k 2017/2018\nMüügitulud 18 120 22 740 64 242 72 722 118 499\nMüüdud kaupade kulu -15 999 -20 332 -54 447 -61 299 -103 811\nBrutokasum 2 121 2 408 9 795 11 423 14 688\nTegevuskulud -2 561 -2 387 -8 180 -7 349 -12 423\nTurundus- ja müügikulud -1 775 -1 695 -5 702 -5 201 -8 841\nÜldhalduskulud -786 -692 -2 478 -2 148 -3 582\nMuud äritulud/-kulud -114 152 189 266 -250\nBioloogiliste varade ümberhindlus -457 -118 -2 012 -1 773 -524\nÄrikasum (-kahjum) -1 011 55 -208 2 567 1 491\nFinantstulud 17 2 36 5 10\nFinantskulud -189 -258 -643 -671 -1 034\nMaksustamiseelne kasum (-kahjum) -1 183 -201 -815 1 901 467\nTulumaks -13 -18 -17 223 -410\nAruandeperioodi puhaskasum (-kahjum) -1 196 -219 -832 2 124 57\nemaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa -1 177 -227 -948 2 052 59\nVäikeaktsionäridele kuuluv osa -19 8 116 72 -2\nAruandeperioodi puhaskasumi (-kahjum) kokku -1 196 -219 -832 2 124 57\nValuutakursi vahed 626 -61 549 -305 -421\nKokku koondkasum (-kahjum) -570 -280 -283 1 819 -364\nemaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa -551 -288 -399 1 747 -362\nAruandeperioodi koondkasum (-kahjum) kokku -570 -280 -283 1 819 -364\nTava puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR) -0,01 -0,01 -0,01 0,05 -0,01\nLahustatud puhaskasum (-kahjum) aktsia kohta (EUR) -0,01 -0,01 -0,01 0,05 -0,01


Sabrina jahutavad seiklused: Lachlan Watson, Jaz Sinclair tease 4. osa - Netflixi Uudised\nSabrina jahutavad seiklused: Lachlan Watsoni ja Jaz Sinclairi vestlusmuusikalid, inkubus ja palju muud\nChilling Adventures Sabrina\nSABRINA (L kuni R) ROSS LYNCHi JAHUTAVAD SEIKLUSED HARVEY KINKLE, JAZ SINCLAIR kui ROSALIND WALKER ja LACHLAN WATSON THEO PUTNAM SABRINA Cr. NETFLIXI OMAVALIKUS © 2020\n5 kohustuslikku filmi Netflixis, et neid jõululaupäeval vaadata 7 parimat Netflixi dokumentaalfilmi 2020. aastast\nSabrina 4. osa Chillingu seiklustest on rohkem muusikalisi numbreid\nÜks osa on ikka veel Sabrina jahutavad seiklused tulema. Jaz Sinclair ja Lachlan Watson kiusavad varuks olevat, sealhulgas veel muusikalisi numbreid.\nFright Clubi koosseisu kuuluvad Jaz ja Lachlan vastavalt Ros ja Theo. Mõlemad on Sabrina elus äärmiselt olulised, riskides oma eluga tema eest just nii, nagu ta on nende heaks teinud. Kuidas see kõik nende kahe jaoks lõpeb?\nkorra legendi 5. hooaeg\nMe ei saa kõiki vastuseid. Mida saame teha, on jagada virtuaalse ajakirjanduse päeval pakutavaid õrritusi.\nTulevad veel muusikalised numbrid\nEsialgne õrritamine oli seotud tulevaste muusikaliste numbritega. Need on vaatajatele olnud algusest peale väga lõbusad ja tuleb välja, et numbrid juhtusid võtteplatsil laulmise tõttu.\nmitu episoode dirty Johnist\nNäitlejad laulavad ja tantsivad alati, Jazil on Lachlani hääle kohta palju toredat öelda. Sabrina jahutavad seiklused looja Roberto Aguirre-Sacasa märkas laulmist ja kirjutas selle saatesse.\nLachlan jagas, et see üks asi teeb Roberto nii suureks näitlejaks. Ta teenib näitlejaid ja hoiab silma peal ekraanivälisel toimuval, et näha, kuidas ta seda ekraanil kasutada saab. Kui kahel näitlejal on koos suurepärane keemia või nende mängustiilid sobivad, paneb ta nad kokku veel stseenides.\nKui Jaz ainult kiusas, et uutes osades oleks rohkem muusikalisi numbreid, siis Lachlan jagas neid stseene metsikumaks. Kogu esinemine läheb nende esinemistel kõik välja.\nJa see pole mitte ainult laulmine, mida Lachlan armastab. Nad jagasid, et nende uute oskuste õppimine nende praeguste oskustega on neile sarjast puudu jäänud. Lachlan mängib nüüd trumme ja Jaz nüüd bassi, kõik sarja tõttu.\nEtenduse muusika on nüüd Spotifys, mis hämmastab Lachlani. See on nii lahe, seda lauset laususid mõlemad staarid rutiinselt muusikalistest numbritest ja seatud kogemustest rääkides.\nNetflix troonide mäng 8. hooaeg\nPalju väljakutsuvaid aspekte Sabrina jahutavatest seiklustest\nIgal etendusel on oma väljakutsed. Tundub, et mõnel näitlejal on keerukamad stseenid või süžeeliinid kui teistel. Kuid kogu koosseis Sabrina jahutavad seiklused tundub, et on olnud väljakutseid pakkuvaid hetki.\nLachlani jaoks pole mitte ainult üks konkreetne hetk, mis paistab väljakutsuvana. Nende jaoks on see seotud erinevate kogemuste ja emotsioonidega. Armastusstseen on väljakutsuv haavatavuse tõttu, mida nad peavad hetkesse tooma. Stseen, kus pika öövõtte tulemusel tuleb palju ridu, on oma põhjustel keeruline.\nKas nad muudaksid saate osas midagi? Kindlasti mitte! Lachlan võtab kergust ja väljakutset, sest nad õppisid sellest kõigest midagi. Keerulised stseenid aitasid neil näitlejana sukelduda oma teise ossa:\nRoberto nägi, kuhu me natuke enesekindlust või natuke hoogu vajasime. See oli lihtsalt see peen, psühholoogiline asi, kus ma õppisin palju seda, mida mul oli vaja õppida, olgu see eesmärgipärane või mitte. Nii et ma tunnen väljakutseid pakkuvate stseenide eest sama palju kui lihtsamat.\nJaz jagas, et tal oli tervest hetkest kaks kõige väljakutsuvamat hetke Sabrina jahutavad seiklused , kusjuures esimene oli Sabrina kroonimise aeg, kui Fright Club ei pidanud tegema midagi muud kui jääma etenduse osaks.\nrahavarguse 5. hooaja väljalaskekuupäev\nSeal on suur stseen, palju sõnu ja Fright Club ei teinud terve päeva. Seistes seal ja olles hõivatud nii pika stseeniga ... kui töötate 12–14 tundi päevas ja stseeni jaoks on terve päev. Olin sel päeval eriti sipelgas, nii et see oli karm.\nTema teine kõige keerulisem hetk oli see, kui ta pidi mängima pimedat tegelast. Ta jagas, kuidas tundis end alasti ilma silmi kasutamata, kuna näitlejad kasutavad oma silmi nii palju.\nLachlan kiusab inkube\nMe ei saa kuidagi minna intervjuule inkubuse kohta küsimata. Saame sellest ülevaate Sabrina jahutavad seiklused 4. osa teaser treiler ja selgub, et kollased silmad pole kontaktid. Lachlan ootas kontaktide kandmist põnevusega vaid selleks, et teada saada, kas kollane lisatakse CGI-ga, ja kuigi nad polnud selle üle õnnelikud, on nad teaseri tulemustega rahul.\nÜleloomulik pole asi, millega Theo seeria jooksul palju kaasa lööb, olles tavaliselt osa koristusmeeskonnast. Selle rolli mängimine oli Lachlanile nii lõbus ja me ei saa oodata, kui näeme seda kõike ekraanil mängivat.\nMida loodate näha Sabrina jahutavad seiklused 4. osa? Andke meile sellest teada allpool toodud kommentaarides.\nSabrina jahutavad seiklused 4. osa on saadaval Netflixis 31. detsembril.\nf on perehooaeg\nteine elu Netflixi hooaeg 2\nkõigi piinade armuke\nkuidas saate Netflixis vaatamise jätkamisest eemaldada\nluciferi viimase hooaja väljalaskekuupäev\nWalking Dead hooaja 9. osa 2 vaata


Kesk-Eesti Metsaomanikud | Metsaomanike tasuta nõustamine, koolitused ja toetused - Puhkemajandus\nTänapäeva linnastunud inimese jaoks on mets peamiselt puhkuse, meeldiva ajaviite ja meelelahutuse paigaks. Metsas käiakse marjul ja seenel, korraldatakse jahi- ja kalaretki. Võimalusterohke sportimis- ning jalutuskohana, samuti mõnusa lõõgastuspaiga ja närvirahustajana on mets muutunud järjest populaarsemaks.\nTänapäevase puhkemaastikuna mõistetaksegi valdavalt metsamaastikku, kus mets kui põhiline koostisosa esineb koos veekogude ja reljeefivormidega.\nVajadus ulatuslike puhkemaastike järele tekkis maailmas laialdaselt 20. sajandi teisel poolel, kui linnastuv rahvastik hakkas eemalduma senisest talupoeglikust ja looduslähedasest elukeskkonnast. Nüüdseks on puhkevajadus looduses muutunud rahvusvahelise tähelepanu objektiks. Kuna autoliiklus tagab kiirema juurdepääsu eraldatud paikadesse, leiavad ka seni puutumatud metsaalad puhkuseks üha laiemat kasutust. Üha enam pakuvad puhkevõimalusi ka loodus- ja rahvuspargid. Nendes säästetakse metsi kaitserežiimiga, kuid samas võimaldatakse puhkealast kasutust vastavalt kaitse-eeskirjadele. Rahuliku looduspuhkuse järele on tänapäeva arenenud riikide elanike vajadus järjest suurenemas.\nSeega on metsa rekreatiivsetel omadustel üha suurem tähtsus. Need ei ole enam pelgalt puidukasutuse kaasfunktsiooniks, vaid kujutavad endast järjest olulisemat iseväärtuslikku ressurssi. On väidetud, et tarbe korral saab puitu ka sisse vedada, kuid metsa kasulikke omadusi ja kaitsefunktsioone mitte kunagi. Puitu saab asendada, metsa paraku mitte.\nMetsad leiavad puhkekohtadena üha laiemat kasutamist ka tavapäraselt metsarikastes maades - näiteks Soomes. Põhja-Ameerikast on andmeid , et väärtuslik puhkemets andis rohke külastamise tõttu samalt pindalalt märksa enam tulu, kui oleks saadud metsavarumisest. Jätkuvalt on maa ostu-müügi korral ehituskrundid puhkemetsade (eriti parkide) lähedal märksa kallimad kui mujal.\nPuhkuseks eelistatakse maastikke, kus metsaga on kaetud vähemalt pool pindalast. Ülejäänud osa võivad moodustada lagedad looduslikud alad ning kõlvikud: põllud ja niidud.\nTavapärase töörütmi puhul saab puhkuseks loodusesse minna eeskätt pärast päevatööd ja nädalalõpul. Seega on suurima tähtsusega puhkemetsamaastike kujundamine linnade ja teiste asulate lähemas ümbruses.\nPuhkemetsa funktsioonide hulgas on tervistav ja esteetiline funktsioon kõige olulisemad. Puhkus metsamaastikus mõjub turgutavalt inimese psüühikale ja füsioloogiale. Puhkemetsade tervistav funktsioon lähtub mitmetest kasulikest omadustest, nagu võime mikrokliimat parandada, õhku puhastada ja rikastada, müra vähendada jne. Looduses viibimine vähendab närvilisust ja stressi, puude rohekad toonid mõjuvad inimesele lõõgastavalt. Sageli on tervistav funktsioon põimunud mitmesuguste üldisema tähtsusega kaitsefunktsioonidega, mistõttu puhkemetsad on komplekssed kasulike omaduste kandjad.\nPuhkemetsad peaksid olema võimalikult vaheldusrikkad. Emotsionaalselt mõjuvad poolavatud maastikud, milles erineva vanuse ja liigirikkusega puistud vahelduvad väikeste metsalagendikega. Huvitavad on ootamatud üleminekud suletud alalt avatud alale ja vastupidi, st lähi-ja kaugvaadete vaheldumine. Oluline on ka puude dekoratiivsus ja paigutus. Mida erinevam ja kontrastsem on puistute koosseis ja struktuur (tõuseb esile talvel ja kevadel) ning lehtede värvus (sügisel), seda emotsionaalsemalt mõjub mets. Emotsionaalse mõjuga seostub puhkemetsade esteetiline funktsioon: inimese meeli teravdav ja esteetilist taju ergastav olemus.\nVäga oluline on prognoosida puhkemetsa vastupidavust puhkekoormusele. Puistute vastupidavus massilisele külastatavusele oleneb pinnavormidest, mulla, alustaimestiku ja puuliigi omadustest.\nEesti metsade puhkuseks sobivuse hindamiseks võib kasutada järgnevat klassifikatsiooni:\nI klass - kõige sobivamad metsad, kus mulla niiskustingimused on soodsad ja metsa tallamiskahjustused on väikesed või suhteliselt väikesed: leesikaloo, kastikuloo, pohla, jänesekapsa-pohla, jänesekapsa, jänesekapsa-mustika ja sinilille kasvukohatüüp. Sambliku ja kanarbiku kasvukohatüübis on küll soodsaid puhketingimusi, kuid alustaimestik ja muld on tallamisõrnad ja ei talu suurt puhkajate koormust.\nII klass – vähem sobivad niiske mullaga metsad: naadi, mustika, karusambla-mustika tüüp.\nIII klass – soostunud metsad, mis sobivad kasutamiseks vaid kuivad ajal: angervaksa, karusambla, osja ja tarna kasvukohatüüp.\nIV klass – perepuhkuseks vähesobivad metsad: raba, siirdesoo, kuivendatud siirdesoo, kõdusoo tüüp. Need sobivad aga loodusvaatlejatele, samuti seene- ja marjakorjamiseks.\nV klass – puhkamiseks sobimatud : lodu, sõnajala, madalsoo, sinika kasvukohatüüp.\nRiigimetsas on RMK välja arendanud hästi toimiva puhkealade süsteemi ja infrastruktuuri. Puhkealad on loodud eesmärgiga suunata igaüheõiguse kasutajat kindlatele radadele. Hästi toimib RMK teavitussüsteem – puhkealade teabepunktid ja looduskeskused.\nSa oled siin: Home Kasulikku Metsa kasutus Puhkemajandus


Sel aastal pole vaja Peipsiääre vallas turistidele kuigi pikalt seletada, miks on sealsed sibulapeenrad nii ülikõrged. 07.09 Kasepääl.\nOn seenenäituste aeg. 09.09 Tartu ülikooli loodusmuuseumis.\nEelmisel pildil näha oleva näituse tarbeks käis eksponaate kogumas bussitäis Tartu seenehuvilisi. 08.09 juhendab määramistööd Välgi-kandi metsas Mall Vaasma.\nEsimesed sügismaalingud. 10.09 Alatskivi mõisapargis taastatud rõngastiigi ääres.\nKeerukam kui kosmoselend\nSeptembri Horisondis kirjutab Tõnu Tuvikene kosmoseturismist, mis üha rohkemate inimeste jaoks on juba praegu kujunemas tegelikkuseks. Teisalt saab lugeda Osseetiast, kus relvad on küll vaikinud, ent lahendus näib peituvat silmapiiri taga. Andrus Mölder, kellele riigita ja väikerahvad on aastaid huvi pakkunud, tõdeb, et konfliktid, mille oluline põhjus on rahvaste erisugune hinnang ajaloosündmustele, on oma olemuselt lahendamatud. Seetõttu on karta, et vastasseis Lõuna-Osseetias jätkub veel väga kaua. Artikkel “IRÕSTON. Piirid ja ajalugu, milles kokku leppida raske” pakub rohkesti teavet osseetide kohta– nende keele, meele, maa ning ajaloo kohta, mis kõike on vorminud.\nKalju Eerme annab kirjutises “Päike kütab kliimakatelt” ülevaate, kas ja kuidas Päike Maa kliimat mõjutab. Edith Soosaar kirjeldab artiklis “Kuidas tuul, nõnda vesi”, miks vahel juhtub, et suviselt soe merevesi järsku külmaks muutub. Juhan Ernits jätkab vee teemat kirjutisega “Allveemaailma avastamas”, kus on juttu vee all toimetavaist roboteist. Hendrik Relve käib koos lugejaga meretaguses paigas – “Leemurite viimses kantsis” Madagaskaril. Vladimir Sazonov arutleb, millele võiks viidata “Lohetapmise motiiv Anatoolia müütides”.\n“Mitmekesisus võiks jääda oluliseks väärtuseks” on intervjuu ajalooprofessor Eero Medijaineniga, kelle teadustöö põhisuunad on olnud rahvusvaheliste suhete, Eesti ja naabermaade, diplomaatia ja välisteenistuse ajalugu ning kelle arvates sõnad on vahend, millega saab asjade olemust nii varjata kui ka täpsustada. Veel meeldib professor Medijainenile vaadelda ajalugu läbi omaaegsete karikatuuride prisma. Üksainus küsimus “Kas doktorikooli lõpetajatest saavad doktorid?” on esitatud Tartu ülikooli füüsika instituudi teadusdirektorile Marco Kirmile.\nRubriigis “Mina & teadus” mõtiskleb teaduse mõju üle oma elus kunstiajaloolane ja muuseumijuht Sirje Helme. Piibusõber Toomas Tiivel on lugenud esimest Eesti oma “Piiburaamatut”.\n“Olümpiaadi” rubriigis kirjutavad Anu Printsmann ja Piret Pungas Tuneesias peetud geograafiaolümpiaadist ning Rein Pullerits ja Uno Mäeorg keemiaolümpiaadidest. Ühine tõdemus kõlab, et tänavune olümpia-aasta on Eestile olnud ka edukas olümpiaadiaasta.\n“OMA programmides” peatub Ahto Truu tekstifailidel. Elektropolis käib Veljo Sinivee juhatusel “Viies vaatus – tripoodide serenaad”. Tõnu Tõnso nuputamisülesannete teemaks on maagiline kolmnurk ja nelinurk. Observatooriumis juhendab Jüri Ivask, kuidas leida Kuu pinnalt need paigad, kuhu on maandunud Apollod.\nAmeeriklased aitasid uurida Eesti mulla saastet\nKeskkonnaministeerium teatas 11. septembril, et on valminud Eesti keskkonnauuringute keskuse, Eesti maaülikooli ja kahe USA kõrgkooli, Savannah’ ja Murray ülikooli teadlaste põhjalik teadustöö, kus on vaatluse all ohtlikud ained Eesti muldades.\nÜhekordse teaduskoostöö projekti raames uurisid teadlased Eesti eri piirkondades püsivate orgaaniliste ühendite sisaldusi mullaproovides, mis on kogutud ajavahemikus 1964–2006. “Analüüsisime suuremat osa projekti käigus uuritud püsivatest orgaanilistest saasteainetest Eestis,” ütles projektis osalenud Eesti keskkonnauuringute instituudi direktor-juhtteadur Ott Roots. “Nii põhjalikult pole Eestis mulla reostust veel uuritud.”\nEsialgsete tulemuste põhjal võib öelda, et uuritud püsivate orgaaniliste ühendite sisaldus Eesti mullaproovides võrreldes teiste piirkondadega Euroopas on suhteliselt väike. See annab alust järeldada, et valdavalt on Eesti mullad vähe saastunud.\nEesti keskkonnauuringute instituut\nVeemajandusküsimusi saab nüüdsest arutada ka osalusveebis\nKeskkonnaministeeriumi veeosakond lisas osalusveebi www.osale.ee uue konsultatsioonivõimaluse, arutamaks olulisi veemajandusprobleeme (vt. (https://www.osale.ee/konsultatsioonid/index.php?page=consults&id=68).\nHiljuti on valminud keskkonnaministeeriumi tellitud uuring veemajandusprobleemidest Eesti vesikondade kaupa. Uuringu tegi AS Maves ja selle alusel tehti kindlaks ka veemajanduse valdkonda mõjutavad tegevused ning nendega kaasnevad negatiivsed mõjud nii keskkonnale kui ka sotsiaal-majanduslikule arengule.\nUuring toob esile peamised veemajandusprobleemide põhjused Eestis: punktkoormusallikatest reovee ja sademevee kogumine ja puhastamine ning veeheide; nõuetele mittevastavatest prügilatest ja jääkreostuskolletest satuvad reoained veekeskkonda; põllumajanduslik hajukoormus; veekogude muutmised (maaparandus, paisud, veekogude põhjade mudastamine ja sisereostus, veekogudest pinnase kaevandamine, laevateede süvendamine, tammid, muulid); maavarade kaevandamisega kaasnev veeheide, kuivendus, veekogude kadumine ja uute teke jne.\n“Vee kaitse ja kasutamise planeerimiseks koostatakse Eestis valgalapõhised veemajanduskavad nii alamvesikondadele kui ka vesikondadele,” ütles keskkonnaministeeriumi veeosakonna spetsialist Rene Reisner. “Uuringu tulemused on kavade koostamisel abiks ja aluseks, kuid oluline on saada võimalikult paljude erinevate huvigruppide arvamusi ja ettepanekuid.”\nEttepanekuid ja arvamusi oodatakse kõigilt huvirühmadelt selle aasta lõpuni. 2009. aasta alguses avaldab keskkonnaministeeriumi veeosakond osalusveebis vahekokkuvõtte ja vastab ettepanekutele. Vesikondade veemajanduskavad peavad valmima hiljemalt 2009. aasta lõpuks.\nUuringuga seotud muu taustteave (sh. kaardid, ülevaate põhjalikum versioon) on saadaval keskkonnaministeeriumi kodulehel võrgupaigas http://www.envir.ee/1076062.\nAlamvesikondade veemajanduskavadega saab tutvuda aadressil www.envir.ee/vesikonnad.\nTTÜ tähistab järgmisel nädalal oma 90 aasta juubelit\nEsmaspäeval, 15. septembril algavad Tallinna tehnikaülikooli (TTÜ) 90 aasta juubeli üritused: TTÜ peahoone ees heisatakse lipud ning avatakse ülikooli maskoti, igavese üliõpilase Juuliuse kuju.\nJuubeliürituste kava leiab võrgupaigast www.90.ttu.ee. Näiteks teisipäeval on plaanis teaduskonverents “Ettevõtlik teadusülikool kui ühiskonna arengumootor”, kolmapäeval aga pidulik aastapäevakoosolek TTÜ peahoone aulas, mida saab ka veebi kaudu otseülekandes vaadata (http://video.ttu.ee või http://www1.neti.tv/ttu.asx). Sama päeva õhtul on galakontsert rahvusooperis Estonia, kus esinevad TTÜ kunstikollektiivid.\nNeljapäeval, 18. septembril kell 14 algab TTÜ vilistlaspäev “Ühiselt ehitatud riik: mente et manu”, õhtul aga on tudengiüritus “RauaRock” TTÜ staadionil, peaesinejaks ansambel Vennaskond. Reedel peetakse spordivõistlusi, laupäeval kell 13 on Tallinna Raekoja platsil TTÜ taidlejate kontsert “Raudselt parim”.\nLiblikauurijad saavad kokku\nEesti lepidopteroloogide selts (ELS) tähistab kümnendat aastapäeva 26. septembril. Sellel üritusel antakse uutele laureaatidele üle kokku kolm Hans Remmi medalit (fotol) ja esitletakse uut Eesti liblikate kataloogi.\nMedali kohta saab infot võrgupaigast http://www.lepidoptera.ee/hans_remmi_malestusmedal1.htm.\nMälestus meie kevadisest prügikoristuskampaaniast: Tartumaal Kabina kandis müttab ajakirja Eesti Loodus toimetuse rahvas (Foto: Toomas Kukk).\nEesti “Teeme ära 2008” koristustalgutest inspiratsiooni saanud lätlased plaanivad sellel laupäeval 40 000 talgulise kaasabil terve Lätimaa prügist puhtaks koristada.\nSamamoodi kui Eesti tähistab Läti tänavusel aastal oma riigi 90. sünnipäeva. Koristustalgute kandev mõte on: “Kingitus Läti vabariigile tema 90. sünnipäevaks – puhas ja roheline maa!” Ettevõtte patroon on Läti president Valdis Zatlers.\nSuured koristustalgud peetakse sellel laupäeval, 13. septembril ning kestavad kella 10-st 15-ni. Kõik eestimaalased, kes tahavad naabritele appi minna, on väga oodatud. Et laupäeval kaunile Lätimaale kingitus teha, tuleb uurida kodulehte www.talkas.lv. Rohelisel Läti kaardil soovitud piirkonnale klõpsates avanevad kontaktandmed kohalike koordinaatorite kohta, kellega saab ühendust võtta. Teine võimalus on saata teade oma osalemissoovi kohta e-posti teel: ilze.aizsilniece@talkas.lv.\nÜrituse õnnestumisele on õla alla pannud suur hulk Läti ettevõtteid ja organisatsioone kõigist sektoritest: kultuuriühinguid, riigiameteid, vabatahtlike ühendusi, Läti omavalitsuste liit ja paljud suuremad eraettevõtted.\nÜks kampaania eestvedajaid, perearst Ilze Aizsilniece, kes on juba kuid oma põhitöö kõrvalt Lätimaa puhtaks saamise nimel vaeva näinud, sõnas: “Selle ettevõtmise kandev idee ei seisne lihtsalt prügi ärakoristamises. Me tahame selle kõige kaudu muuta inimeste suhtumist oma kodumaasse ning panna neid mõistma, et just isikliku eeskuju ja vastutuse teel saavad asjad paremaks minna.”\nTartu loodusmajal on sünnipäev\nTartu loodusmaja peab oma sünnipäevapidu pühapäeval, 14. septembril kell 12–15 Lille 10 pargis.\nEsineb ansambel Nukker Kukeke, kavas on laulud-mängud, käik loodusrajale, õpilastööde näitus, loodusmaja ringide tutvustus ja üllatus. Peole on oodatud loodusmaja õpilased koos vanematega. Teave telefoni teel: 736 1693.\nFotomälestus eelmise pühapäeva omnibussiretkest. Kolm bussitäit Peipsi ääres vanausuliste mail käinud omnibuslasi õnnitles Palupõhjas Jaan Riisi tema esimese juubeli puhul. Fotol räägib Alam-Pedja kaitsealast Robert Oetjen.\nOmnibussisõidud muusikat ja luulet nautima\nLaupäeval, 13. septembril sõidab Looduse Omnibuss nii Tallinnast kui ka Tartust Mulgimaale Anu Rauda ja Anu Tauli kuulama. Kunstnik Anu Raua kodutalus Heimtalis saab vaadata loodust ja vaipu ning kuulata kultuurilugusid. Õhtu veedetakse uues Viljandi pärimusmuusikaaidas, kus laulab Anu Taul. Teda toetavad Triinu Taul ja Tarmo Noormaa.\nBuss väljub Tallinnast rahvusraamatukogu eest kell 11 ja jõuab tagasi kell 23.30.\nSõidu hind koos mulgipudruga Heimtalis ja kontserdipiletiga Viljandis täiskasvanutele, sealhulgas üliõpilastele ja pensionäridele on 250, õpilastele 150 krooni, koolieelikuile tasuta.\nTartust keskkonnahariduskeskuse eest Kompanii 10 sõidab buss välja kell 13 ja jõuab tagasi kell 22. Hinnad on vastavalt 200 ja 100 krooni.\nPühapäeva esimene reis on samuti Mulgimaale: kultuuriloolist retke läbi Pilistvere, Olustvere, Viljandi ja Õisu Tuhalaande ning sealt Karksi, Abja ja Kilingi-Nõmme kaudu Tallinna juhendab legendaarne looduskaitsja Veljo Ranniku. Tuhalaanes osaletakse heategevuskontserdil Tuhalaane kiriku taastamiseks. Esinevad Tõnis Mägi, Robert Jürjendal, Ain Agan, Andre Maaker, Riho Sibul, Jaak Johanson, Mart Johanson, Eeva Lindal, Jaak Tuksam jt.\nVäljasõit rahvusraamatukogu eest on kell 9, tagasi jõutakse kell 21. Sõidu hind täiskasvanutele, sealhulgas üliõpilastele ja pensionäridele on 200, õpilastele 150 krooni.\nÕhtul kell 18 sõidab Omnibuss rahvusraamatukogu eest aga Täiskuu luulefestivalile Haimre rahvamajja. Rahvusvahelisel luuletajate kokkusaamisel täiskuu all Raplamaal vanas talumajas kõrgete kuuskede vahel on kohal tuntud luuletajad ja muusikud Jaapanist, Iirimaalt, Austriast, Rootsist, Ungarist ning Kauksi Ülle, Karl Martin Sinijärv, Mathura, Ly Seppel, Jaak Johanson, Siiri Sisask ja Kristiina Ehin Eestist. Välisesinejate luule tõlgitakse eesti keelde. Tagasi Tallinna jõutakse südaööl, sõidu hind koos luuleõhtu piletiga on 200 krooni.\nMatk Paunküla oosidele\nTallinna looduskaitse selts korraldab homme, 13. septembril matka Paunküla oosidele. Matkajuht on Arne Timm. Väljasõit Balti jaama vastas Nunne tänava otsas asuvast parklast. Kaasa võileib ja jook. Info ja registreerimine telefonil 641 3386 või 512 1428.\nNeljapäeval, 25. septembril kell 18 toimub Otepää looduskeskuses (Kolga tee 28, Otepää aedlinn) loodusõhtu “Sammud omas Eestis”.\nLoodusfotograaf Ingmar Muusikus ja kirjamees Juhani Püttsepp on mitut aastat rännanud jalgsi Eestimaal ja kirjutanud sellest lugusid ajakirja Loodusesõber (varem Loodus). Loodusõhtul jagavad rändurid oma retkedelt kogutud muljeid sõnas ja pildis. Muusikalisi vahepalasid esitab noor pärimusmuusik Katrin Soon Võrumaalt.\nOsalemine on prii. Otepää loodusõhtuid korraldavad riikliku looduskaitsekeskuse Põlva-Valga-Võru regioon ja Otepää kultuurikeskus keskkonnainvesteeringute keskuse toetusel.\nLKK Põlva-Valga-Võru regioon\nTutvustatakse õppematerjali alternatiivenergiast\nKeskkonnaharidusprojekti “Kyoto minu kodus” raames on valminud alternatiivsete energiavarude tarvitust tutvustav raamat “Teistmoodi energia”.\nÕppematerjali on koostanud projektipartnerid Inglismaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Poolast, Tšehhist ja Rumeeniast. Materjal on tõlgitud eesti keelde ja kohandatud kohalikele oludele. Raamatu maht on 64 lehekülge.\nÕppematerjal annab ülevaate, kuidas kodumajapidamises kasutada taastuvenergia allikaid, ühtlasi on jagatud Eesti kogemusi. Trükisele on lisatud CD-plaat, kust leiab lihtsaid tööjuhendeid katsetamiseks kodus ja koolis.\nProjektist võttis osa 16 partnerit kümnest Euroopa riigist, Eestis koordineeris tegevust Kesk- ja Ida-Euroopa regionaalse keskkonnakeskuse Eesti esindus ehk sihtasutus REC Estonia.\n17. septembril kell 15.30–16.30 esitletakse raamatut Tartu ülikooli botaanikaaia õppeklassis (Lai 38). Päikese- ja tuuleenergia kasutusvõimalusi ning Eesti kogemusi tutvustab Urmo Lehtveer (Futuren OÜ).\nToetajad: Euroopa Liidu Intelligent Energy Programme, Eesti Energia ja keskkonnainvesteeringute keskus.\nJätkub fotovõistlus “Maavalla hiied 10221”\nMaavalla koja fotovõistluse “Maavalla hiied 10221” eesmärk on jäädvustada meie rahva looduslike pühapaikade ilu ja valu ning suunata inimesi märkama esivanemate väekohtade varjatud väärtusi. Sügiskuu algusest peale saavad osavõtjad oma pilte võrgus üles laadida korraldaja Maavalla koja pildilehel.\nFotode esitamise viimane tähtaeg on selle aasta 31. oktoober. Võistluse tulemused kuulutatakse välja ja auhinnad antakse kätte novembri lõpus Tartus Eesti kirjandusmuuseumi saalis.\nVõistluse hindamiskogusse kuuluvad Mall Hiiemäe Eesti kirjandusmuuseumist, Marju Torp-Kõivupuu Tallinna ülikoolist, Elo Liiv Eesti kunstiakadeemiast, Sulev Oll Maalehest, loodusfotograaf Arne Ader ning Ahto Kaasik Maavalla kojast.\nFotovõistlusest saab lähemalt teada võrgupaigast http://www2.maavald.ee/pildid/.\nEelteade avatud õpikeskkonna konverentsi kohta\nTartu keskkonnahariduse keskus (TKKHK) kutsub osalema avatud õpikeskkonna konverentsil “Keskkond õpetab!” 17.–18 oktoobril Kääriku puhkebaasis. Oodatud on kõik koolijuhid, looduskoolide ning looduskeskuste, huvikoolide ja üldhariduskoolide töötajad. Konverentsi fookuses on avatud õpikeskkond ehk õpikeskkond väljaspool koolimaja: looduses (aasal, metsas, tiigi ääres), muuseumis ja mujal.\nOma kogemusi jagavad Astrid Sandås Norra haridusametist, Marek Strandberg Rohelisest erakonnast, Ain Tõnisson ja Ülle Kikas haridusministeeriumist, Sirje Aher koolitus- ja nõustamiskeskusest Hared, Taime Puura riiklikust looduskaitsekeskusest, Helle Kont Tartu keskkonnahariduse keskusest, Imbi Henno REKKist ja teised.\nKonverentsi osalustasu on 200 krooni; see sisaldab transporti Tartust Käärikule, huvitavat programmi, toitlustamist ja majutust Käärikul ning konverentsi kogumikku. Täpsemat infot päevakava ja esinejate kohta leiate peatselt veebilehelt www.teec.ee.\nRegistreeruda saab 17. septembrist kuni 10. oktoobrini aadressil www.teec.ee. Konverents korraldatakse keskkonnainvesteeringute keskuse toetusel. Nõu ja jõuga löövad kaasa ka haridus- ja teadus- ning keskkonnaministeerium.\nLisainfot saab konverentsi koordinaatorilt Kadri Runnelilt (5598 1306 või kadri.runnel@teec.ee).\nDetsembris vaadatakse tagasi nõukogude teadusele\nTartu ülikooli (TÜ) ajaloomuuseum ootab ettekandeid aastakonverentsile “Nõukogude teadus – sisult sotsialistlik, vormilt rahvuslik?”.\nAastakonverents peetakse TÜ ajaloomuuseumis 5.–6. detsembril. Ettekanded võiksid käsitleda nõukogude aja teadust, sealhulgas teiste sotsialismimaade teadust, eri teadusharusid, Eesti eri kõrgkoole ja teaduste akadeemia allasutusi. Oodatud on nii akadeemilised käsitlused kui ka isiklikud mälestused, kaastööd professoritelt, akadeemikutelt ja üliõpilastelt.\nKonverentsil otsitakse nõukogude aja teaduse erijooni ning selle ühisjooni eelneva ja järgnevaga, erinevusi ja sarnasusi liiduvabariigiti ja sotsialismileeri eri riikides.\nKuni ühe lehekülje pikkusi teese oodatakse 15. septembrini e-posti teel lea.leppik@ut.ee või postiga: TÜ ajaloo muuseum, Lossi 25, Tartu 51003. Infot saab telefonidel 737 5678 ja 526 1236.\nTraditsioonilise ehituse koolitus Karula rahvuspargis\nMTÜ Karula hoiu ühing ja LKK Põlva-Valga-Võru regioon korraldavad 4. oktoobril Valgamaal Karula vallas Ala-Peetri talus traditsioonilise ehituse koolituse “Maakiviehitus ja majaseened”. Koolitus algab kell 10 ja kestab umbes kella 17ni.\nKoolitust rahastab keskkonnainvesteeringute keskus ja kohaliku omaalgatuse programm. Osavõtuks tuleks varem registreeruda e-posti teel kiri@khy.ee; osalejate arv on piiratud. Täpsem info: Ain-Meelis Hannus (514 4741).\nVõimalus on uurida Leedu tuumajaama keskkonnamõju hindamise aruannet\nKeskkonnaministeerium teatas, et avalikustatakse Leedu uue tuumaelektrijaama keskkonnamõju hindamise (KMH) aruanne.\nKMH aruanne on koostatud inglise ja vene keeles, selle kokkuvõte on tõlgitud ka eesti keelde. Materjalidega saab tutvuda keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse büroos (Narva mnt. 7a, ruum 428) või keskkonnaministeeriumi veebilehe vahendusel võrgupaigas http://www.envir.ee/728823.\nKMH aruande avalik arutelu peetakse 1. oktoobril kell 11 keskkonnaministeeriumi suures saalis. Arutelul osalemiseks on soovitatav enne registreeruda telefoni teel 626 2974 või kirjalikult e-posti teel irma.pakkonen@envir.ee.\nArvamused, ettepanekud ja vastuväited KMH aruande kohta on oodatud avaliku arutelu ajal, kirjalikult saab ettepanekuid keskkonnaministeeriumile esitada kuni 8. oktoobrini aadressil Narva mnt. 7a, 15172 Tallinn või keskkonnaministeerium@envir.ee). Esitatud arvamused, ettepanekud ja vastuväited edastatakse koos Eesti seisukohaga Leedu uue tuumaelektrijaama KMH aruande kohta Leedu keskkonnaministeeriumile.\nEt rahuldada energiatarbimist, kavandatakse Leetu rajada uued tuumaelektrijaamad, sest Ignalina tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktor suletakse. Ignalina elektrijaama 1. reaktor on juba suletud, 2. reaktor suletakse 2009. aasta lõpus. Elektrijaam on plaanis ehitada praeguse Ignalina tuumaelektrijaama naabrusesse Kirde-Leetu, Druksiai järve kaldale. Uue tuumaelektrijaama elektriline võimsus on kuni 3400 MW ja soojusvõimsus 8700 MW.\nGeoloogiahuvilised kohtuvad Ida-Virumaal\nGeoloogid ja geoloogide sõbrad on oodatud IV geoloogia sügiskooli, mis peetakse 10.–12. oktoobril Mäetaguse mõisahotellis Meintack Ida-Virumaal (www.moisahotell.ee).\nPraegu on rahvusvaheline Maa-aasta ja seepärast on tänavuse sügiskooli teema “Suured teooriad”. Sügiskooli kogumikku on oodatud artiklid suurtest teooriatest geoloogias ja piiriteadustes. Need tuleb saata e-posti teel leeliamon@gmail.com hiljemalt 22. septembriks.\nAlanud on ka kogumiku kaanekujunduse võistlus; oodatakse kaasakiskuvaid pilte.\nSügiskool on avatud kõigile huvilistele, aga kuna osalejate arv on piiratud, siis on õppuritest eelistatud magistrandid ja doktorandid. Peatselt saab registreeruda sügiskooli kodulehel http://geoloogiasygiskool.blogspot.com. Meelelahutusmaks on 75 krooni. Sügiskooli ja teadusettekannete sarja “Schola Geologica” on toetanud keskkonnainvesteeringute keskus.\nIndigo-siniaarad (Foto: Andy ja Gill Swash/BirdLife)\nVõidupildil on siniaarad\nLinnukaitseühingute katusorganisatsioon BirdLife International avaldas eile haruldaste lindude aastaraamatu (Rare Birds Yearbook 2009) fotovõistluse tulemused.\nSadade võistlusele saadetud piltide hulgast tunnistati pärast pikka vaagimist lõpuks parimaks Andy ja Gill Swashi Brasiilias tehtud imeline foto lendavast indigo-siniaarade (Anodorhynchus leari) paarist. Aastaraamatu toimetaja Erik Hirschfeldi sõnul on tegemist äärmiselt haruldase liigiga ja saada suurepärasele pildile lendav paar on tõesti eriline saavutus.\nAastaraamat peab ilmuma novembris; praegu on võimalik veel hankida eelmise aastaraamatu eksemplare. Iga raamatu müügist läheb neli Inglise naela kriitiliselt ohustatud linnuliikide kaitseks.\n“Osoon” alustas mõnusalt\nMullu Vladislav Korþetsi sõna- ja teoekvilibristikast uue tuule tiibadesse saanud ETV peaaegu iidne keskkonnasaade “Osoon” tegi sel nädalal uue hooaja avalöögi. Ja tegi, nagu öeldakse, tuntud headuses.\nOlen endiselt Tiina Kangro “Osooni”-aegade fänn: siis oli rohkem probleem- ja uurimuslugusid. Aga olgu peale, Korþetsi juhitud saatel ehk ei sobigi liiga pealtnägijalik olla. Lihtsalt vahel tuleb natuke kurb tunne, kui adud, et Eesti telekanalites ongi keskkonnalugudes vaid sinine taevas ja ilus pildivalik. Ning aiva välja kargavad teravad probleemid jäetakse paremal juhul uudisteajakirjanike pureda. Nojah, see on pigem soovunelmaist tulenev soigumine.\n“Osooni” lugude noored meesautorid sobivad oma ladusa stiiliga mulle hästi, eriti Sven Paulus, Randel Kreitsberg ja muidugi hooaja avasaateski üles astunud mõnus Kristjan Kaljund. Suurima staaþiga Kristo Kiikeril on teletöö algusest peale olnud probleeme stuudiotekstide lugemisega: millegipärast läheb paigast ära nii intervjuudes hoopis meeldivam hääletämber kui ka “lausemuusika”. Aga noore mehe asemel tuleb siin nuriseda pigem saate toimetajate või lausa terve rahvusringhäälinguga, kes on lasknud kogu hääle- ja keelekoolituse lihtsalt rahumeeli välja surra. Nii mõndagi asja saaks päris pisikese drilliga muuta, ausõna!\nKonkreetselt viimase saate kaks lugu olid mõlemad vahvad. Üks asi, mida mina muudaks, on see, millest olen ka “Osooni” hingedega neljasilmajuttu ajanud: väärtustage rohkem pilditegijaid! Pole ju mingi saladus, et pärast David Attenborough’ filme võib meie pildiülesvõtjail tekkida alaväärsuskompleks: no mida meie saame sinna kõrvale panna! Kui aga brittide ja meie salvestajate pildikvaliteet rahalisele väljaminekuühikule ümber rehkendada, siis pole kohe kindlasti häbeneda midagi. Seepärast tundub mulle nii pagana ebaõiglane, kui kas või viimase saate toreda karupildi ülesvõtja nimi vaid saatelõpu murdosasekundi jooksul ekraanilt üle vupsab. Ehk saaks seda ka loo jooksul korrakski ekraanile manada?!\nLigikaudu samad sõnad ütlen samal moel vahva Vormsi-loo kohta: miks ei oleks võinud noorte ääretult sümpaatsete esinejate nimesid ekraanil näidata rohkem kordi kui vaid esmailmumisel? Meelde ei jäänud neist praegu ju ükski; võib-olla ainult see, et ühel tundus olevat saare tuntud looduskaitsjatega sama perekonnanimi ...\nKorþetsist ikka ka. Jään korra vist siinsamas Uudistajas öeldud arvamuse juurde, et tema fännklubisse ma ei astu. Lihtsalt sel põhjusel, et minu arvates on mehel aeg-ajalt väga tõsiseid probleeme hea maitse piiri tabamisega. Kõige hullema näitena tuleb meelde ütlus, mille mõte oli ligikaudu see, et Jeanne d’Arci, Giordano Bruno ja kelle veel märtri põletamine oli paha seepärast, et kiirendas kliima soojenemist. Pool või rohkemgi süüd valan siin muidugi taas pigem toimetaja ja reþissööri kaela, kes ju saate lõpuks kokku lõikavad. Aga olgu peale: Korþetsi sõna- ja teoosavust, teadmistest ja oskustest rääkimata, ei sega see kõik mul kummatigi kirglikult imetlemast. Nagu ka seda, kuidas ta sõnad tegu ja tegu sõnu toetada suudavad.\nNii et: “O3 – Osoon!"


Püüa päeva – Vikipeedia\nSee artikkel on Saul Bellow romaanist; Mikk Saare albumi kohta vaata Püüa päeva (album)\n"Püüa päeva" (originaalpealkirjaga "Seize the Day") on USA kirjaniku Saul Bellow' neljas romaan. Romaan ilmus 1956. aastal ja selle kirjastas Viking Press. James Woodi ja veel mõne tunnustatud kirjanduskriitiku arvates on see romaan 20. sajandi üks suurimaid kirjandusteoseid.\nRomaan ilmus eesti keeles 1968 Loomingu Raamatukogus nr 11/12. Romaani tõlkis Enn Soosaar. 2007 ilmus romaani teine eestikeelne trükk sarjas "Eesti Päevalehe raamat".\nRomaan räägib 40. aastates näitlejast Wilhelm Adlerist (alias Tommy Wilhelm), kelle näitlejakarjäär on ebaõnnestunud. Wilhelmil on probleemid ka oma lahus elava abikaasaga, kes keeldub ametlikust lahutusest.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Püüa_päeva&oldid=5442525"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:50, 3. september 2019.


päikesetoit: Naise aju vol 2 - naiste erinevus/erilisus\nAlzheimeri tõbi on suhteliselt kiirelt progresseeruv neurodegeneratiivne haigus, mille areng on seotud närvirakkude (neuronite) hulga vähenemisega suurajukoores. Neuronite kaoga kaasnevad ka närvisüsteemis impulsse vahendavate virgatsainete tasakaalu nihked. Kõige rohkem häirub suurajukoores närviimpulsse vahendava atsetüülkoliini süntees, kuid väheneb ka teiste virgatsainete aktiivsus. Alzheimeri tõve tekkes on oma osa geneetilistel teguritel, kuid pigem on siin tegemist nn vastuvõtlikkuse ehk riskigeenidega, mis võivad Alzheimeri tõbe põhjustavatele muutustele närvirakkudes kaasa aidata.\nAlzheimeri tõbe diagnoositakse kliinilistele andmetele ja haiguse kulule tuginedes, kusjuures oluline on välja lülitada peaaju muud haigused, mis tekitavad nn sekundaarset dementsust (ajukasvajad, mõnikord ka kilpnäärme alatalitlus ning B vitamiini vaegus). Ajuvereringehäiretest põhjustatud nn vaskulaarsele dementsusele viitavad haiguse järsk algus, järkjärguline halvenemine, laineline kulg ja vastavate riskitegurite, näiteks ajurabanduse esinemine. Sekundaarset dementsust põhjustavaid haigusi aitab välistada piltdiagnostika, kuid Alzheimeri tõve esinemist need uuringud otseselt ei kinnita ega eita.\nAlzheimeri tõve korral tekivad mälu- ja orientatsioonihäired, kusjuures esmalt kaob lühimälu, seejärel ka pikaajaline mälu. Inimese mõttemaailm vaesub, taiplikkus väheneb, kõne häirub. Haiguse süvenedes ei suuda haige enam leida õigeid mõisteid, eksib lihtsates asjades, mistõttu toimetulek muutub järjest raskemaks. Lõpuks ei tunne ta ära oma lähedasi, ei hooli hügieenist, ei orienteeru isegi oma kodus. Uuringud on tõestanud, et mida aktiivsemalt inimene oma vaimseid võimeid kasutab, seda väiksem on risk haigestuda.\nLisa Mosconi kirjutab oma raamatu sissejuhatuses:\n„Hakkasin seda raamatut kirjutama pärast #MeToo liikumist, mis sündis uue äratundmise tõttu, kuidas naisi otseselt kuritarvitatakse ja rünnatakse. Kuid selles liikumises on sügavamaid nüansside varjundeid, mis räägivad hoopis sellest, kuidas veel naiste jalgealust õõnestatakse - mitte rünnates, vaid hooletusse või tähelepanuta jättes ja nii mõnikordki saboteerides.“\nTa viitab eelkõige tähelepanuta jätmisele meditsiinis, nagu seda tegi ka Jennifer Gunter oma raamatus The Menopause Manifesto. On veelgi kurba statistikat – kirjaoskamatutest inimestest moodustavad naised 2/3.\nNaised on tegutsemas nii töö- kui ka kodumaailmas. Ja hoolitsemas nii laste kui ka abitute eakamate pereliikmete eest.\nKui jõukamates lääneriikides arvatakse, et nad on naised paljudel juhtudel tähelepanuta ja õige ravita jätnud, mida me võiks arvata Eesti naiste kohta? Arvestades, et Eestis on kõigi osteoporoosijuhtumite peale kokku 4 kabinetti ja nagu eelmises postituses dr Kai Saksa märkis – Alzheimer on Eestis tugevalt aladiagnoositud? Eesti naise tervis ei paista kuidagi olevat meie ühiskonna prioriteet. Ja nii me rabame, et kõigega ise hakkama saada.\n„Sellel ebamugaval takistusrajal navigeerides kipume endale väga kõrgeid standardeid seadma, paljud meist koormavad tõsiselt üle nii oma keha kui ka vaimu. Hullumeelselt žongleerides sunnib ühiskond meid seda tegema ilma higipiisata otsa ees, laia naeratusega näol ja kogu aeg peeglil silma peal hoides, et me selles protsessis „hea välja näeksime”. Naistele esitatavate ühiskondlike, kultuuriliste ja perekondlike nõudmiste pikas nimekirjas tundub, et meie tervis millegipärast ei oma tähtsust. Pole vaja olla teadlane, et aru saada - siin on midagi viltu. Kuid teadlasel on vaja hukka mõista see, et naised on ka meditsiiniliselt tähelepanuta jäetud, et meie vajadused jäävad liiga sageli teadvustamata, vale diagnoosiga või lahendamata. See on suuresti tingitud asjaolust, et meditsiinivaldkonnas on ajalooliselt domineerinud mehed, mis tõi enamiku meditsiiniuuringute põhimudeliks mitte inimese, vaid mehe.“\nMosconi märgib, et see ei ole mingi konspiratsiooniteooria, kuigi see võib sellisena tunduda, lihtsalt väga kaua aega pidasid meesarstid naisekeha ainsaks erinevuseks bikiinipiirkonda ehk reproduktiivorganeid. Ehk kui need välja jätta, siis raviti naisi täpselt samamoodi kui mehi. Ja see on kultuuriliselt väga juurdunud – kui paluda arstil vaadata naist läbi „naise tervise“ prisma, siis reeglina tellitakse mammograaf ja/või võetakse proov emakast, et testida vähki. Levinud on ka vereproovid, et vaadata hormoonide taset. Ja loomulikult on need proovid parandanud paljude naiste elu kogu maailmas.\nSamas on keskendumine bikiinipiirkonale tohutult kitsendanud seda, kuivõrd erinev on naise keha mehe omast.\nMosconi, kui ajuteadlane, juhiks eelkõige tähelepanu naise ajule. Meie rindadest ja emakatest on palju rohkem ohus meie aju. Kui see kõlab hüperboolselt, siis siin on statistika, mida enamik inimesi tähele ei pane:\n1. Naistel esineb ärevust ja depressiooni kaks korda sagedamini kui meestel.\n2. Naistel diagnoositakse autoimmuunhäireid rohkem kui kolm korda sagedamini kui meestel, sealhulgas neid, mis ründavad aju, nagu hulgiskleroos (sclerosis multiplex).\n3. Naistel esineb migreeni ja peavalu kuni neli korda sagedamini kui meestel.\n4. Naistel on suurem soodumus meningioomidele – enimlevinud ajukasvajate tekkeks\n5. Insult tapab rohkem naisi kui mehi\nAlzheimeri kohta märgib Mosconi, et enamikus maailma paikades on raske leida inimest, kelle pere või lähedaste või sõprade hulgas poleks esinenud Alzheimerit.\nKolmest Alzheimerisse haigestunud inimesest kaks on naised. 60+ naistel on Alzheimerissse haigestumise risk 2x suurem kui rinnavähki. Ning samas on rinnavähk tunnistatud tähelepanu väärivaks naiste tervise probleemiks, kuid Alzheimer mitte.\nÜks hirmutavamaid fakte on see, et ühel viiest 45 aastasest naisest on tõenäosus oma eluajal haigestuda Alzheimerisse, kuid vaid ühel kümnest 45 aastasest mehest on sama risk.\nSamuti on statistika järgi peamiselt naised, kes hakkavad hooldama oma haiget pereliiget või lähedast. USAs hooldab 10 miljonit naist oma lähedasi, saamata selle eest mingit psühholoogilist või materiaalset tuge.\nHuvitav on asjaolu, et aastakümneid kasutati meditsiinilistes uuringutes – alates rakutasandist - mehi. Kardeti, et ovulatsioonitsükkel ei anna piisavalt täpseid tulemusi. Meeste rakud, isahiired ja mehed. Välja jäeti tervelt pool elanikkonnast. „Normaalne“ tähendas meest.\nKuid nüüdseks on välja tulnud, et naiste keha metaboliseerib ravimeid hoopis teisiti kui meeste keha:\n„Alustuseks teame juba ammu, et naised metaboliseerivad ravimeid erinevalt kui mehed ja vajavad sageli erinevaid annuseid. Kuid annuseid kohandatakse harva soo järgi, mistõttu naistel on peaaegu kaks korda suurem kõrvaltoimete tõenäosus kui meestel. Sellele viitavad teated, milles märgitakse, et ajavahemikus 1997–2000 turult kõrvaldatud kümnest retseptiravimist kaheksa kujutasid naiste tervisele suuremat ohtu kui meestele.“\nUSA kõige populaarsem unerohi zolpiem (tuntud ka kui Ambien) on samuti üks näide ravimi erinevast mõjust:\n„Aastal 2012 sai selgeks, et meestel ja naistel, kes võtsid täpselt sama annuse Ambieni, avaldusid dramaatiliselt erinevad reaktsioonid. Unerohtu võtnud naised leiti tõenäolisemalt järgmisel hommikul poolunes kõndimas ning söömas ja isegi pooluimasena autot juhtimas, mis tõi teateid autoõnnetustest. Miks? Nagu selgub, saavutavad naised Ambieni maksimaalse taseme veres palju väiksemate annustega kui mehed. Lõpuks kutsus meditsiiniringkond üles ravimi näidustuste uuesti läbivaatamist, mistõttu FDA vähendas naistele varem soovitatud annust poole võrra! Kuid umbes viimase kahekümne aasta jooksul oli miljoneid naisi Ambienis olles üle ravitud ja seejärel ohtu seatud, lihtsalt järgides juhiseid, mis eirasid naise konkreetseid kriteeriume.“\nSee on ravimite puhul. Kes aga jälgiks selliseid metaboliseerimise erinevusi imerohtude, toidulisandite ja populaarsete tervisetoodete puhul. Taimed on samuti kemikaalide kompott, neist väljasünteesitud ja ime- ja heaolusegudesse kokkupanduna – kuidas mõjuvad need doosid naistele? Eriti praegusel „võta rohkem, võta megadoos“ ajal. Pole vist ka ime, et toidulisandite tarbimisest tekkinud maksapuudulikkuse juhtumid on tõusuteel. Võiks vist lausa kihla vedada, et üledoosidest tervisekahjustusi saanud on samuti suures osas naised. Kuna just naistele on heaolutööstus oma peamised müügistrateegiad suunanud. Ainult et heaolutööstuses ei hakka keegi midagi üle vaatama, parandama ega muutma – vastutus puudub.\nPostitaja: päikesetoit kell 22:17\nSildid: Aju tervis, Alzheimer, dementsus, Menopaus


Mis on Roth 401 (k) - pensioniplaani reeglid ja piirangud (Vanaduspension) | Kasulikke näpunäiteid oma rahanduse haldamiseks.\nKoduleht » Vanaduspension » Mis on Roth 401 (k) - pensioniplaani reeglid ja piirangud\nKui teie tööandja on üks neist, olete tõenäoliselt mõelnud, milline tüüpi plaan on parem. Nagu nii paljude finantsküsimuste puhul, on vastus: "See sõltub." Et aru saada, millest see sõltub, peate uurima mõnda detaili selle kohta, kuidas Roth 401 (k) töötab ja mis eristab seda traditsioonilisest nõost.\nKuidas töötab Roth 401 (k)?\nRoth 401 (k) ühendab traditsioonilise 401 (k) mugavuse Roth IRA maksusoodustustega. Kuidas see töötab:\nPanustage. Roth 401 (k) sissemaksed tulevad teie palgast automaatselt välja nagu ka traditsioonilise 401 (k) korral. Erinevalt traditsioonilisest versioonist kogub Roth 401 (k) aga raha teie maksujärgsest tulust. See tähendab, et see ei langeta teie maksude arvet kohe, vaid hiljem.\nInvesteeri. Oma Roth 401 (k) sissemakseid saate investeerida ükskõik millisesse fondivalikusse, mida teie tööandja pakub. Investeeringutelt teenitud tulult, kui need kasvavad, ei pea te maksu tasuma.\nTaganemine. Kui jõuate pensionieani, võite hakata oma Roth 401 (k) -st raha välja võtma, maksmata selle eest makse, nagu teeksite Roth IRA-ga. Võrreldes Roth IRA-ga, on Roth 401 (k) -l veel mõned piirangud, kui palju sularaha saate millisel hetkel välja võtta. Kui aga mängite oma kaarte õigesti, ei pea te pärast kontole sisenemist oma investeeringutelt veel ühe penni maksu maksma.\nNäiteks öelge, et 35-aastaselt panustate Roth 401 (k) -se 10 000 dollarit. Sellest 10 000 dollarist ei saa teie maksudest maha arvata. Kui olete sellel ajal 24-protsendiline maksuklass, maksate enne selle panustamist rahalt 2400 dollarit makse.\nKuid selleks ajaks, kui pensionile jääte 65-aastaselt, on see 10 000 dollarine sissemakse kasvanud 75 000 dollarini. Kogu selle summa saate välja võtta, maksmata selle eest makse. Kui olete endiselt 24% piires, on see 18 000 dollarit makse, mida saate vältida.\nPro näpunäide: Kui teil on tööandja kaudu Roth 401 (k) või traditsiooniline 401 (k), registreeruge kindlasti tasuta analüüsi saamiseks saidilt Blooom. Nad hoolitsevad selle eest, et teil oleks õige jaotus ja mitmekesisus. Samuti analüüsivad nad teie makstavaid tasusid. Registreeruge tasuta Blooomi analüüsi jaoks.\nRoth 401 (k) vs traditsiooniline 401 (k)\nSuurim erinevus traditsioonilise 401 (k) ja Roth 401 (k) vahel on maksustamise viis. Samuti on erinevusi reeglites, mis reguleerivad seda, kuidas ja millal saate neilt raha välja võtta ning mis juhtub, kui võtate raha varakult välja.\nKuid muul viisil on need kaks kava väga sarnased. Siit leiate kiire ülevaate nende omadustest ning sarnasustest ja erinevustest nende vahel.\nSissemaksete piirmäärad on samad, sõltumata sellest, millist tüüpi 401 punkti k kasutate. 2019. aastaks on maksimaalne panus 19 000 dollarit. Kui aga olete 50-aastane või vanem, võite sissemakse saamiseks võtta aastas täiendavalt 6000 dollarit, tõstes kogulimiiti 25 000 dollarini..\nSamuti ei kehti sissetuleku piirangud ei traditsioonilisel ega Roth 401 (k) -l. Saate panustada ükskõik kumba tüüpi kavasse, hoolimata sellest, kui palju teete.\nNii traditsioonilised kui ka Roth 401 (k) plaanid varjavad osa teie sissetulekust maksudelt, kuid nad teevad seda erinevatel aegadel. Traditsioonilise 401 (k) korral ei maksa te makse sissemaksetelt, vaid maksate makse pensionile jäämise korral - täpselt vastupidiselt Roth 401 (k) -le. Nii et traditsioonilise ja Roth 401 (k) vahel valimine on suuresti selle otsustamine, mis on teile olulisem: säästa raha nüüd või omada hiljem rohkem raha.\nMõned eksperdid väidavad, et traditsioonilise 401 punkti k juurde on mõttekas panustada, kui arvate, et teie maksumäär pensionil on madalam kui praegu. Näiteks kui olete praegu oma teenimisjõu tipus, eeldate tõenäoliselt, et pensionil on väiksem sissetulek ja seega maksate vähem makse. Seevastu kui olete noor algtasemega töötaja, eeldate tõenäoliselt, et teie sissetulek ja maksumäär on pensionile jäädes kõrgemad, seega on mõistlikum maksta oma maksud ette Roth 401 (k) abil.\nKahjuks ei ole nii lihtne ennustada, kuidas teie maksumäär pensionile jäädes muutub. Te ei saa täpselt teada, milline on teie sissetulek tulevikus või kuidas maksusüsteem praegusest hetkest teie pensionile jäämiseni muutub. Näiteks väidavad paljud majandusteadlased, et maksumäärad tervikuna peavad mingil hetkel tõusma, et maksta selliste programmide nagu Medicare ja sotsiaalkindlustus kasvavate kulude katmiseks. Kui see juhtub, võivad inimesed, kes on investeerinud traditsioonilistesse 401 (k) -sse, maksta pensionile jäädes palju suuremaid makse kui nad oleksid oma tööaastate jooksul maksnud..\nSelle asemel, et proovida oma tulevasi maksumäärasid ära arvata, on mõistlikum mõelda, kui palju saate praegu investeerimist endale lubada. Üks on kindel: kui rahastate oma 401 (k) plaani maksimaalselt, siis kulub Roth 401 (k) valimisel rohkem raha. Mõlemad plaanid sisaldavad sama palju raha, kui pensionile jääte, kuid Rothiga on kogu see raha maksuvaba. (Et näha, kuidas matemaatika sellel töötab, vaadake American Fundi pensionikalkulaatorit.)\nKui aga saate endale lubada, et loobute iga kuu ainult kindlast summast kodutöötasust - näiteks 500 dollarit -, on teie kontol rohkem raha, valides traditsioonilise 401 (k) plaani. Seda seetõttu, et kogu 500 dollarit, mida saate endale lubada, läheb teie kavasse, ilma et ükski maksudest kaotaks. (Et näha, kuidas see töötab, vaadake 405 (k) kalkulaatorit CalcXML-ist ja valige jaotise „Kuva kõik sisendid” alt „Valik 1”.) Muidugi peate selle väljavõtmisel maksma raha maksult, kuid kui soovite, et teie maksud oleksid madalad, saate kohandada aastas väljavõetud summat.\nÜks suurem 401-protsendiline k-kraan, mis aitab säästa pensionile jäämist, on see, et enamik tööandjaid tasub osa teie sissemaksetest. Näiteks võib teie tööandja nõustuda panustama 0,50 dollarit iga teie sissemakstud dollari eest, kuni 6% teie palgast. Nii et kui teenite 60 000 dollarit ja maksate sellest 6% ehk 3600 dollarit, panustab teie tööandja 1800 dollarit. Tööandja sissemakse ei arvestata teie aasta maksimumsummaks 19 000 dollarit.\nNii traditsioonilised kui ka Roth 401 (k) plaanid võimaldavad tööandjatega sobitada. Isegi kui kasutate Rothi plaani ja rahastate seda maksudejärgsete dollaritega, maksab teie tööandja alati maksueelseid dollareid. Nii et kui teil on Rothi plaan, lähevad teie tööandja sissemaksed eraldi kontole, mida käsitletakse nagu traditsioonilist 401 (k). Kui eemaldate sellelt teiselt kontolt raha pensionile jäämisel, maksustatakse see tavalise tuluna.\nTraditsioonilise 401 (k) plaani abil saate hakata raha välja võtma kohe, kui olete saanud vanuse 59½. Raha saab varem välja võtta, kui invaliidistub või sureb ja teie konto läheb üle teie saajale. On mõned erandid, mis võimaldavad teil varakult väljaastumisi võtta muudel põhjustel, kuid üldiselt peate järgima neid reegleid või maksma trahvi.\nRoth 401 (k) -l on väljamaksetele samad piirangud, millele lisandub veel üks: Raha saate oma Rothi kontolt maksuvabalt välja võtta ainult siis, kui teil on kontot olnud vähemalt viis aastat. Kui avasite konto hiljuti, pole väljamakse kvalifitseeritud jaotamine ja peate sellelt maksma makse.\nTraditsioonilise 401 (k) kohast raha varem väljavõtmisel maksate lisaks võlgnetavale maksule trahvi, mis võrdub 10% väljavõtmisega. Roth 401 (k) puhul tuleb seevastu maks ja trahv maksta ainult osa rahast.\nTeie Roth 401 (k) kontol on kahte tüüpi raha: teie sisestatud raha ja investeeringutelt teenitud raha. Sissemaksed on juba maksustatud, kuid sissetulekud mitte. Kui võtate oma Roth 401 (k) pealt ennetähtaegse väljavõtmise, tuleb osa raha sissemaksetest ja te ei pea sellelt maksu maksma. Ülejäänud väljamakse tuleb teie maksustatavast tulust, seega tuleb seda maksustada ja 10% trahvi.\nSamuti on võimalik maksude ja trahvide täielikku vältimist, kandes osa oma Roth 401 (k) -s raha Roth IRA-le. Nagu allpool arutatud, on Roth IRA-st väljavõtmise reeglid erinevad, mis võimaldavad teil maksude või trahvideta tagasi võtta nii palju kui olete panustanud..\nKahjuks ei saa te lasta rahal oma 401 (k) -kontol igavesti maksuvabalt ehitada. Kui olete saanud vanuse 70½, peate lõpetama raha oma kontole panemise ja hakata raha välja võtma. Igal aastal peate välja võtma konkreetse summa, mida nimetatakse nõutavaks minimaalseks jaotamiseks ehk RMD.\nNii traditsiooniline kui ka Roth 401 (k) vajavad RMD-sid. Mõlemat tüüpi plaanid võimaldavad teil RMD-de võtmist siiski edasi lükata, kui töötate endiselt 70 ½-aastaselt. Sel juhul saate nad pensionile jäämiseni välja lükata. Peate siiski töötama ettevõttes, milles teil pole osalust, st et te ei oma vähemalt 5% selle aktsiatest.\nRoth 401 (k) vs Roth IRA\nNagu Roth 401 (k), võimaldab ka Roth IRA plaan pärast pensionile jäämist raha maksuvabalt välja võtta. Need kaks plaani on aga muul viisil üsna erinevad. Roth IRA-l on erinevad sissemaksete, sissetuleku piiride ja väljamaksete reeglid.\nPanuse piirmäärad. Roth IRA ei lase teil pea sama palju maksutulusid varjata kui Roth 401 (k). Roth IRA-sse panustamine on maksimaalselt 6000 dollarit aastas või 7000 dollarit, kui olete 50-aastane või vanem.\nSissetulekute piirid. Kui teie sissetulek on üle teatud taseme, ei saa te Roth IRA-sse üldse panustada. Maksustamisaastal 2019 ei tohi teie korrigeeritud brutotulu olla suurem kui 137 000 dollarit, kui olete vallaline, või 203 000 dollarit, kui paar esitate koos. Kui teie sissetulek on suurem kui 117 000 dollarit (või paari jaoks 184 000 dollarit), saate oma sissemakse teha, kuid mitte maksimaalset summat. Roth 401 (k) abil saate seevastu panustada maksimaalselt, olenemata teie sissetulekust.\nMaksusoodustused. Roth IRA maksusoodustused on üsna samad kui Roth 401 (k) puhul. Roth IRA pakub siiski ühte täiendavat sisseostu: kui võtate oma kontolt raha oma esimese kodu ostmiseks, saate seda käsitleda kvalifitseeritud jaotamisena ja maksta selle eest mingeid makse.\nVarased väljavõtmised. Nagu eespool märgitud, peate oma Roth 401 punktist k ennetähtaegse tagasivõtmise korral maksma maksud ja 10% -lise trahvi sellelt väljamakse osalt, mis tuleb välja maksustatavast tulust. Kui aga võtate raha Roth IRA-st varakult välja, kasutate alati kõigepealt oma mittemaksustatavaid sissemakseid. See tähendab, et seni, kuni väljavõetud summa on väiksem kui teie kogupanusumma, ei maksa te makse ega trahvi.\nNõutavad minimaalsed jaotused. Erinevalt Roth 401 (k) -st ei nõua Roth IRA, et te alustaksite RMD-de kasutamist 70 ½-aastaselt või pensionile jäädes. Raha võib jääda teie kontole ja jätkata maksuvaba kasvu seni, kuni te elate. Samuti saate vältida Roth 401 (k) riskikapitali väärtusi, kui veeretate tasakaalu Roth IRA-sse.\nPro näpunäide: Kui soovite seadistada Roth IRA, saate seda teha mõne minuti jooksul nagu maakler Te investeerite J.P Morgani poolt või robo-nõustaja nagu Parandamine.\nKui te pole kindel, kas traditsiooniline 401 (k) või Roth 401 (k) on teie jaoks parem, saate oma panuseid vähendada, panustades mõlemasse. Saate vahetada edasi-tagasi, andes oma panuse traditsioonilisesse 401 (k) aastasse ja Roth 401 (k) aastasse, või jagada oma panus mõlemas plaanis ühe aasta jooksul. Ainus reegel on see, et mõlemasse kavasse panustatud kogusumma ei tohi ületada 19 000 dollari piiri.\nMõlemat tüüpi plaani olemasolu eeliseks on see, et see annab teile suurema kontrolli selle üle, kui palju tulumaksu pensionil maksate. Igal aastal saate oma maksustatavat tulu kohandada, võttes väljamakseid oma maksustatavast 401 (k) -kontolt, maksuvaba Rothi-kontolt või nende kahe kombinatsioonist. Väljamakseid hoolikalt hallates saate hoida oma maksustatava tulu madalal ja minimeerida kogu maksukoormust.\nEhkki Roth 401 (k) plaanid muutuvad üha tavalisemaks, on endiselt palju ettevõtteid, kes seda ei paku. Mõned tööandjad ei peaks tegelema kahe erinevat tüüpi plaani, sealhulgas kogu tööga, mis on vajalik töötajate koolitamiseks nende kahe erinevuse kohta, kulutamise ja vaevaga..\nMarketWatchi sõnul pakuvad ettevõtted aga palju tõenäolisemalt Roth 401 (k) võimalust, kui nende töötajad ütlevad, et nad seda kasutaksid. Nii et kui arvate, et seda tüüpi plaan on teie jaoks, kuid teil pole praegu sellele juurdepääsu, rääkige sellest oma tööandjale. Mida rohkem töötajaid Roth 401 (k) küsivad, seda tõenäolisem on, et ettevõte seda tulevikus pakub.\nMillist tüüpi plaani eelistaksite kasutada: traditsiooniline 401 (k) või Roth 401 (k)? Miks?


Praktiku telekaga kalal — Kütijutud\nPraktiku telekaga kalal\nEestis hästi tuntud ja kalameeste poolt hinnatud "Praktik" kajaloodi tootja on valmis saanud veealuse kaamera testpartii ja üks tuhandest sattus meie kätte katsetamiseks. Esmamuljeid näeb videost.\nVeealuse kaamera pilt on päriselus ehk isegi natuke ilusam kui videos, sest montaažiprogramm ja sotsmeedia jaoks avi-failide konverteerimine võtab kvaliteedist oma osa. Toode kannab nime "мурена" ja on kompaktne ning hea kasutusmugavusega nagu Praktiku kajaloodki. Testkaameraga on kaasas ümbris, mis kaitseb ekraani ja mille küljel on pesa kaamera jaoks, kui seda parasjagu ei kasuta.\nKomplekti kasutamine on lihtne, nagu üks tehnikavidina kasutamine olema peab - lülitad nupust käima, lased objektiivi jääauku ja vaatad. Vaatamissuuna muutmiseks keerad kaablist, mis on piisavalt jäik. Objektiivi küljes on ka mõned led tuled ja infrapunavalgustus, aga esmakatsetusel ei saanud aru, et neist palju kasu oleks. Kaamera teeb ka fotosid ja avi-formaadis videosid, mis salvestatakse mälukaardile.\nRäägitakse, et Eesti veekogud on kaamerate jaoks liiga pimedad. Esimesed katsetused tegime 1-2 meetrise sügavusega järvedel ja vähemalt neis oli valgust piisavalt, et ahvenad ilusti ära näha ja need kalad ei olnud just suured. Raske on hinnata kui kaugelt kala nägema hakkas, aga kindlasti oli 4-5 meetri kauguselt näha jää peal oleva inimese jalgu ja kelku.\nTootja lubab, et kaamera aku peab vastu kuus tundi kalastamist. Esmamulje oli igal juhul positiivne, tore on vaadata kuidas kalad vee all käituvad ja lisaks saab sikuska või kirptirgu mängu muutes aru, mis kaladele meeldib ja mis mitte.\nPraktik valmistas testpartii jaoks 1000 kaamerat ja tagasiside põhjal tehakse vajalikud muudatused. Käesolevaks talveks see kindlasti müüki ei jõua, aga sügiseks on loodetavasti olemas. Meie jätkame katsetamist kuniks on jääd.\nMida teha 30kg ahvenaga?


Oled siin:Home»ABC»AUTOOMANIKU ABC»Autosõidu ABC: autojuhi korraline hooldus ehk kuidas teha endale tehnoülevaatust\nAutojuhi korraline hooldus on sama oluline kui auto tehniline ülevaatus. Tervisekontroll kord aastas võiks kujuneda rutiiniks, milleta autorooli kergekäeliselt ei istuta. Jagame allpool nõuandeid, millal ja mida kontrollima peaks.\nÜldiselt käivad autojuhid autodega regulaarselt hoolduses, kontrollides auto tehnilist korrashoidu sagedamini kui iseenda tervislikku seisundit, tõdevad Ida-Tallinna Keskhaigla Taastusravikliiniku meedikud murelikult.\nLoomulikult on autode korralise hoolduse sund autoomaniku rutiinidesse ka reeglite ja nõudmistega kirja pandud, kuid tõele au andes – üks õige autofänn teeks rutiinset autohooldust ka ilma ettekirjutusteta.\nViimasel ajal on meedias kõlama jäänud sõnumid, kus tõdetakse, et liiklusõnnetus on tekkinud juhi terviserikke tõttu (vaata ka Maanteeameti statistikat, analüüsi ja kommentaare avalikkuses 2017. aasta kohta).\n2017 oli taolisi liiklusõnnetusi Eestis ainult neli, kuid võib kindel olla, et mitte kõik autojuhi tervisehädadest põhjustatud õnnetusjuhtumid ei jõua statistikasse või meediasse. Seega tegelikkuses võib see probleem olla tõsisem, kui esmapilgul numbrite kaudu paistab.\nMaanteeameti analüüsi keskendutakse ka juhtide tervisetõenditele, kuid reaalses elus on nii, et ei juhiluba ega tervisetõend ei ole sõiduki roolis. Seal on ikkagi inimene.\nHARRASTUSJUHID JA PROFID\nAutojuhtide terviseprobleeme tuleb käsitleda kindlasti kahest erinevast vaatevinklist. Harrastusjuhtidel on „istumisel põhineva edasiveeremisega“ kindlasti omamoodi mured, mis haakuvad inimese üldise tervisekäitumisega laiemalt.\nHädad ja probleemid on lihtsad tulema kui meie eluviis on vabatahtlikult vähese liikumisega. See on inimese isiklik valik veereda punktist A punkti B isikliku autoga ning õhtuti värskes õhus või spordisaalis tervise edendamise asemel diivanil puhkamise valimisega.\nAutojuhi kutsehaigust, liikumislaiskust on küllastumiseni käsitletud. Ja tundub, et natukene on ka hoiakutes ja inimese valikutes muutusi sündima hakanud.\nLäbi aasta võib inimene endale leida sobilikke tervisespordi üritusi, kus aktiivselt kaasa lüüa. Lisaks liikumisrõõmule on sellistel sündmustel ka kollektiivne sotsiaalne rõõm olla osaline ja nautida massiürituse innustavat õhustikku.\nKevad-suvine hooaeg on siin kindlasti eriliselt intensiivset liikumisvõimalust pakkuv. Lisaks massiüritustele, on metsarajad ja kergliiklusteed nii ahvatlevalt ootel, et peab olema padulaisk või endast mittehooliv selle võimaluse ignoreerimisel.\nEnne kirglikuks tervisesportlaseks moondumist aga tasub mõelda sellele, kuidas meie organism selleks kõigeks valmis on. Mida arvab meie süda (mootori korrasoleku kontroll), kuidas on meie jalgade tervis (rehvivahetus ja rehvirõhu kontroll) jne.?\nAnalooge autojuhi ja auto hoolduses võib leida rohkemgi. Lisaks on tervisega hädas ka professionaalsed autojuhid, kel seljaprobleemid ja ülekaalulisus kollitamas töö iseloomust johtuvalt.\nELU SÄÄSTEV ENNETAV IHUANALÜÜS\nKuidas siis hakata tervislikuks ja iseendast hoolivaks autojuhiks? Mida võiks jälgida ja milliseid terviserikkeid rooli taga vältida?\nKõigepealt võiks teha koormustaluvuse testi, sest kui domineerivalt istuvast eluviisist aktiivseks liikujaks hakatata, võivad parima tahtmise juures kurvad tagajärjed olla nii spordirajal kui ka autoroolis. Süda ei pea koormusele vastu. Lihtsalt.\nSellele ootamatule ja soovimatule juhtumisele annab oma panuse kindlasti ka ülekaal, kõrge vererõhk ja kõrge veresuhkur, mis reeglina ka istuva eluviisiga inimestel sagedasem mure on, kui regulaarsetel liikujatel ja oma tervise analüüsijatel.\nTeiseks: jalad, selg ja teised liigesed. Mitte ainult „hiirekäed“ ja „nutisõrmed“ ei kummita meie tänapäeva istuva töö tegijaid.\nKas olete näiteks mõelnud sellele, kuidas jaotub koormus teie jalgade vahel ja mis juhtub jalakestega, kui te sedasi jalgu kontrollimata jooksurajale lähete?\nLabajalgade ja säärte piirkonna koormusega seotud valude ja väsimise ning rühihäirete korral aitab tervislikumale elustiilile jalatalla koormusjaotuse kompleksuuring meie kliinikus.\nAJATUNDLIK ABI KÄEULATUSES\nMeditsiinist saab kindlasti abi, kui häda juba käes. Selg valutab või põlv ei kanna. Ülekaal kummitab ja vererõhk tekitab väiksemalgi liikumisel ebameeldivalt punetava näo ja ähkiva oleku. Arstid tulevad appi.\nKuigi tagajärgedega võitlemise kontekstis oleme harjunud mõtlema, et arstiabile on pikad järjekorrad ja löögile nagunii ei saa. Selle järjekordade ja meditsiini kättesaadavusega on kahetine olukord.\nJa selles osas on mõistlik pigem ette planeerimine ja ennetav hooldus kui pärast hädaolukorras remont. Nii nagu autodegagi. Õigel ajal õli vahetamine pikendab kindlasti auto eluiga ja regulaarne tehniline hooldus samuti. Sama ka autojuhiga.\nTasuta haigekassa teenusena on ennetavas meditsiinis veel arenguruumi. Kuid tervishoiuasutused on juba välja arendanud mõistliku teenuste loetelu, mida igaüks endale mõistliku hinnaga võimaldada saaks. Ei eelda ju ükski autojuht, et auto tehniline ülevaatus või hooldus tasuta oleks. Nii ka autojuhi enda tervisega.\nNäiteks Ida Tallinna Keskhaiglas osutatakse teenused, mis peaksid igas autojuhis õhinat tekitama. Eriti kevadel, kui aastaajaliselt aktiivsemaks ja liikuvamaks muutumise periood.\nVIIS OLULIST SAMMU TEEL TERVISELE\nIda-Tallinna Keskhaigla Taastusravikliiniku tohtrid toovad vähestele liikujatele ja roolisõltlastele välja viis olulist sammu iseenda tervise eest hoolitsemise alustamiseks.\nEnne tegutsema asumist on kindlasti vajalik teha võimalikud analüüsid, et kaardistada isiklikud riskitegurid ja alles siis lisaks autohooldusele oma rutiinidesse plaanida ka oma tervise hooldus:\n1. Tervisesportlase koormusuuring – kui palju siis tegelikult ihu jaksab ja süda kannatab.\n2. Kehakoostise määramine: võimaldab määrata kehakaalu, kehamassiindeksit, rasvamassi, skeleti lihaskonna massi, lahjade pehmete kudede massi, keha üldist veesisaldust, keha salvestatud energiat, energiakulu puhkeolekus.\n3. Jalatalla koormusjaotuse kompleksuuring ja vajadusel individuaalsete tallatugede valmistamine nii spordijalatsitesse kui igapäevaseks tatsumiseks mõeldud jalatsitesse. Et samm oleks kindel ja valusid poleks.\n4. Vereanalüüside pakett. Selleks, et kõiki aineid ja vitamiine oleks ihul võtta.\n5. Mõistlik ja individuaalne treeningplaan spetsialistide käe all.\nAegu broneerida ja vastuvõttu paluda saab telefonidel 6067878.\nTekst: Kaja Tampere. Pilt: ITK\nEelmine artikkelSähke õrritajat! Telekanal Россия 24 avalikustas Auruse mudelipere teise liikme\nJärgmine artikkel Facebook võimaldab peagi liitreaalsuse abil ostuotuseid langetada\nMillal said eestlased nii rikkaks, et ummikud meenutavad autonäitust?\nautor Kylaline 19. okt. 2021