Iga jumala (registreerimata)\nTahaksin välja tuua tõsiseid möödasõiduohtusid.\nKõik, kes me oleme harjunud möödasõite tegema justkui standardina ja julgelt, kohati suvalt, mõelge sellele.\nEdasi mõelge sellele, kui vähe need möödasõidud annavad, sekundit, paar minutit, kõik kokku, mõni üksik väga ohtlik möödasõit, mis annab üksikud sekundid.\nTooksin välja põhilised möödasõiduohud, mille vastu ei saa me mitte midagi teha ja mis paneb mõtlema, et neid peaks sooritama võimalikult vähe.\nSiin ei ole tähtis, kes on süüdi, vaid see, et nendes õnnetustes on suure tõenäosusega laibad taga.\nNäiteks sõidad Tallinn-tartu maanteel rekkast mööda ja sinust paremalt rekka tagant sõidab keegi kõrvalteelt, napilt rekka eest mööda, et saada peateele ja keerab sulle vastu.\nTe kumbki ei näe teineteist, enne, kui on hilja ja avarii tagajärjed võivad vabalt surmavad olla.\nSama asi võib juhtuda, mistahes sõidukist mööda sõites.\nTeine olukord on põhimõtteliselt sama, sõidad kellestki mööda ja keegi vasakult tuleb ja keerab sulle vastu, kuna ta ei vaata tähelepanelikult, et keegi mööda sõita võib.\nKolmas variant, sõidad autost mööda, reastud tagasi, aga sinu ees keegi pidurdab järsult ja tahab keerata vasakule, oledki tal tagant sees täie lauluga, eriti, kui tegid kiire möödasõidu.\nNeljas variant, sõidad reast autodest mööda, aga keegi sealt reast otsustab keerata vasakule ja oledki tal külje pealt sees või otsustab keegi sinu ees alustada möödasõitu. Samuti võib olla nii, et reastud selle rea vahele ja keegi sinu ees pidurdab ja ongi pauk, selle viimase olen ise läbi teinud, aga õnneks sain kiire reaktsiooniga, heade piduritega ja heade suverehvidega kummivilinal pidama, ABS ei sekkunud(ehe näide olukorrast, kus rehv loeb).\nHoidsin veel paremale ka, et minu taga olija saaks vajadusel kuhugi minna, kelle ette reastusin, õnneks sai ka tema pidama.\nViies variant, metsloom võib ette joosta, nii sulle, kui sinu eesolevale autole, kelle taha reastud peale möödasõitu.\nSamuti võib tee lolla mõni ese või hädapeatunud sõiduk, millega sa ei suuda arvestada või mida sa ei näegi, kuna teised autod varjavad selle ära.\nMõelge kõik neile variantidele, kas tasub ikka niiväga mööda seerida?\nPole mõtet tulla rääkima, et te kõike jälgida suudate ja kruusateede ristmike juures möödasõite ei tee, kindlasti teete, nagu me kõik.\nAhjaa, tegelikult on mulle vastassuunda kõrvalteelt ka ette keeratud, vähemalt kolmel korral, aga õnneks reageeriti, nagu ka mina reageerisin ja õnnetus jäi olemata. Eks minu viga ka, et 70 teel mööda sõitsin, õnneks jääb tollane kihutamine minevikku.\nAsjalik ja elulised näited solgilt. Aga minu arvates ei haaku see hästi teemaga, sest need riskid on võimalik viia peaaegu olematuks sellega, kui hoolikalt valida möödasõidu kohta ja tingimusi (st nende tingimuste puudumisel jätta möödasõit sel hetkel lihtsalt tegemata).\nLisaks on need need head argumendid selle kasuks, miks ei tohiks möödasõidul liiga palju kiirust ületada ega lähtuda põhimõttest, et möödasõit, kui ohtlik manööver, tuleb (kasvõi kiiruse ületamise hinnaga) lõpetada alati võimalikult kiiresti. Jah tuleb, aga mitte alati.\nNo tegelikult on minu toodust enamik sellised asjad, mida ette näha pole võimalik ja ainus võimalus neid vältida on möödasõit ära jätta.\nAinus, mida võiks saada ette näha on see, kui näed, et keegi tuleb vasakult kõrvalteelt, siis mööda ei sõida, kui on nii hea nähtavus.\nMuul juhul sa neid ette näha ei saa.\nNojah, kui valid tõesti väga lageda koha möödasõiduks või sellise, kus ei ole ristmikke ja ainult ühest autost sõidad mööda.\nAga, kui palju selliseid kohti Tallinn-Tartul on? Mitte just palju ja kui suur on tõenäosus, et just seal on võimalik mööda sõita sel hetkel ?\nLisaks on väga raske seda kõike jälgida.\nJõuame ikkagi sinna tagasi, et kas ikka peab tegelikult mööda sõitma? Siin peaks igaüks selle üle väga tõsiselt mõtlema hakkama.\nNoh, teemaga siiski laias laastus see haakub, teema laiendamine, ütleme nii.\nviskan õli tulle. peab küll kui ikka üle 80kmh ei suudeta sõita. nt. tallinn- laeva, kui veokiga saaks rahulikult 2 ringi, siis 80kmh jääb tund julgelt puudus ja koju ööseks ei jõua ja parklaid meil ka pole. vedele siis kus tahad. ja veel, kui saamatutest mööda ei pressiks, jääks vahest nädala peale 1 u 550km ring tegemata lihtsalt. ja see tallinn- tartu otsa mõne minutine jutt on ainult teooria. tegelikkuses liikudes 88kmh ga u 82 kmh ga liikujast mööda, kaob ta juba 5-10m pärast oma kolonniga peeglist ja otsa vahe on ikka 20 min kindlalt. töö- ja puhkeaeg on ka mingi asi. külameestel ja muidu nautijatel jah savi, kas saab naabri juurest koju mõni minut varem, või hiljem ja loeb oma 20g kütust ka veel.\nSolgi näited või hoiatused või kuidas keegi soovib, on mõttetud, sest elus võib kõike juhtuda, isegi viiruse võid külge saada. Kas me nüüd sellepärast peame lõpetama möödasõidud või üldse autojuhtimise?\nSolgi näited on need, millega peab arvestama ja mõistlik juht ka ennetab aga, kui suhtumine on "elus võib kõike juhtuda" siis tuleks tõesti möödasõidud või autojuhtimine üldse lõpetada.\nOn veel võimalusi- möödasõidu ajal lõhkeb rehv, kas siis möödasõitjal või möödasõidetaval ja auto kaotab juhitavuse. Möödasõidu hetkel on musta jääga teelõik ja üks kahest autost kaotab juhitavuse. Möödasõidu hetkel võib esiklaasi lennata kivi ja ehmatusest kaotad juhitavuse. Möödasõidu hetkel võib ratas alt tulla, sest kummipostis ei keeratud korralikult kinni. Jne. Möödasõit on kohutavalt ohtlik manööver ja lõpeb tihtipeale surmaga. Kasvõi infarkti võid saada möödasõidu ajal. Mõelge sellele, enne kui mööda sõidate.\nmöödasõidu ajal võib ka aevastada.aevastamise hetkel on inimesel silmad kinni\nJa kui veel edasi minna siis aevastamise hetkel võib tulla ka üks korralik märg peer. Enamikul inimestest kaob üldse tee jälgimise võime ilmselt.\nKui teelõigul on lubatud max. piirkiirus 90 km/h,siis tähendab see seda,et sellest suurema kiirusega sõita ei tohi.Piirkiirusega sõitmine ei ole kohustus ning ainuõige tegevus.Loomulikult tuleb anda piirkiirusega sõitjatele võimalus piirkiirusega sõita,kuid see ei tähenda seda et need kes soovivad aeglasemalt sõita peavad pidevalt mööda teeääri sõitma.Varuge kannatust,küll Teid siis vahepeal ka mööda lastakse.\nEi lase keegi mööda. Eestis üldiselt mitte. Enamus istuvad keset teed ja peeglid mustaks värvitud või küljest võetud või silmamunad otsesuunda liimitud. Vähemalt tundub nii. Üldiselt ei olegi oluline, kas möödasõitja rikub seadust või ei, aga lihtsam ja tervislikum on ta sujuvalt mööda lasta kui oma keset teed istumise õigust taga ajada.\nmati222, alustaks sellest, et see polegi normaalne, kui töögraafik on grammi peale aetud.\nSellest tulevadki need kihutamised, hullud möödasõidud, 50 ja 70 ala eiramised, mis ei\nole normaalne ja avariid libedaga, kuna sõideti liiga kiiresti.\nTerve tee 550km sa ei saa sõita 88-ga, sellest võta julgelt 60 km maha piirangualasid,\n490 km sõites 82 km/h vs 88 km/h on ajavahe tõesti üle 24 minuti.\nReaalsuses, aga sa ei saa oma keskmist kiirust rekkaga nii pika vahemaaga 88 km/h peale, mitte kuidagi, isegi mitte hullumeelseid möödasõite tehes.\nNagu ka ütlesin, ei tohiks graafik nii napp olla, see tähendaks ju seda, et sind peab kaalubuss kinni ja su tööpäevaga on jokk juba.\nLisaks, ma arvan,et kui sa 550km päevas sõidad Eestis, siis sattud sa üsna kindlalt ka tipptunni peale, mis su kiiruse kohe kindlasti nagunii maha võtab, mis muudab möödasõidud eriti mõttetuks.\n... sa näitad ehedalt,et sa ei mõista oma tegude võimalikke tagajärgi liikluses, aga eks sa oled ennegi hiilanud, mitte mõtlemisega.\nVL, jutt sul väga õige.\n. su näited on põhimõtteliselt õiged, aga neist enamus on tõesti sellised juhuse tahtel asjad, aga tõsi, mida vähem möödasõite, seda vähem sellist ohtu.\nKuid sinu näidetest on kaks välditavad,rehvilõhkemise ohu saab viia väikseks sellega,et kasutades korralikke kvaliteetseid kalleid rehve ja kontrollides oma rehve ja rehvirõhku.\nRatta alt tulekut saab vältida kontrollides oma veljemutreid.\nKuid möödasõit jah ongi, kõige ohtlikum manööver ja seda tuleks võimalikult vähe teha.\n63amg, olen testinud ja suudan aevastada, silmad lahti, kuid teoreetiliselt on oht täiesti olemas jah, õnneks küll väike, aga see sõltub palju inimesest, kuidas ta oma aevastamise segamise kõige väiksemaks viib.\nKokkuvõtteks ütleksin, et liiklusesse ei saa suhtuda nii, et juhtub, siis juhtub, me peame tegema kõik selleks, et ei juhtuks.\nKui rääkida enamus möödasõitudest, siis need on tavaliselt juba eelneva kiiruseületamisega seotud, samuti näen tihti möödasõite, kus 1-5km pärast keeratakse ära või jõutakse sihtkohta, ehk siis ei võideta mitte midagi, aga nii mõnigi teeb väga küsitava või lausa ohtliku möödasõidu selleks.\nMa ei väida, et ma ise ingel olen, aga üritan ikkagi asja mõistlikult suhtuda ja ennast parandada, mida aastaid edasi, seda rohkem saan ma aru, kui ohtlik manööver on tegelikult möödasõit ja me ei peaks seda võtma nii loomulikuna, see peaks olema hädavariant, mitte tavapärane.\nMuudetud 29.3.20 13:12\nSolk, pea vähe vahet, ma ei jõua nii kiiresti märkmeid teha.\nJa kas saaksid natuke nendest töögraafikutest lähemalt rääkida?\nSekundite ja minutite lugemine möödasõidu ebavajalikkuse näitlikustamiseks on pehmelt öeldes diletantlik. Eespool kutseline juht tõi elulise näite, kuidas kaotatud aeg päeva lõpuks summeerub kaotatud tuluna.\nMina küll rooli keeramisega leiba ei teeni aga kui kulutan Lõuna-Eestisse ja tagasi sõitmisele tavapärasest tunni rohkem, sest möödasõit on ohtlik manööver, seisaksin valiku ees, kas ohverdan selle tunni uneajast, perega veedetud ajast või tööajast ning pean hoopis kaheks päevaks objektile jääma. Viimase variandi puhul tekivad lisakulud ja perega koos veedetud aeg sellisel juhul loomulikult jääb päevaplaanist välja.\nKui möödasõitjad ja -sõidetavad peavad kinni põhimõttest "kui mööda ei sõida, siis hoian pikivahet" siis üldjuhul ei tohiks teineteisega arusaamatusi tekkida. Praktika on loomulikult kokteil kus esindatud nii hall mass, kui ka kõiksugu äärmused. Lahenduseks on kaitslik sõidustiil, võime olukordasid ette näha ja piisavalt võimas auto, et ei peaks maailmaparandajatega maanteel maid jagama hakkama. Kasuks tulevad loomulikult ka enese ja sõiduki võimete ning teeolude tundmine.\nto solk. arvasingi et keegi hakkab graafikutest jahuma. kui valdkonda ei jaga, pole mõtet ka mainida\nEks ideaalmaailm olegi selline, kus peale solgi kedagi teist ei ela. Või vähemalt 1000km raadiuses tema hetkeasukohast.\n….tegelikkuses liikudes 88kmh ga u 82 kmh ga liikujast mööda, kaob ta juba 5-10m pärast oma kolonniga peeglist…\nKui oleksid koolis ka natuke õppinud, siis ei ajaks sellist jama.\nAga kui sa nii kõva mees oled, siis vasta lihtsale küsimusele.\nKui kiiruste vahe on 6 km/h nagu sa pakud, siis kui palju aega kulub, et sa jõuaksid 200 meetri kauguselt sellele "aeglasemale" järgi või möödasõidu korral temast 200 meetri kaugusele?\nLihtne põhikooli teema!\nMa ei mäleta kahjuks, mis teemas see juhtus, aga vahet pole :).\nIgatahes anti mulle pool aastat tagasi siinsamas auto24.ee foorumis korralikult verbaalselt peksa selle eest, et julgesin ausalt kirjutada, kuidas möödasõit käib.\nTegin lihtsalt eksperimenti, et kui sõita tavapäraselt, siis mis on suurim kiirus, mille möödasõidul ette viskab. Kõige rohkem oli 154 km/h.\nOlen huvi pärast ka hiljem jälginud ligilähedaselt möödasõidukiirust. Loomulikult tavaliselt see nii palju ei ole, aga 140 juhtub ikka.\nVõite nüüd uuesti kõik mind peksma tulla, aga ma kaitsen end lihtsa argumendiga - vastassuunavööndis olla tuleb nii vähe kui võimalik.\nTäpselt nii olen ma ka oma lapsed mööda sõitma õpetanud.\nKõik käib lihtsa reegli järgi: kui lähed, siis mine! Kõik. Punkt. Lihtne. Ja ära jää koogutama vastassuunavööndisse 90 km/h, kui mööda sõidetav liigub 85 km/h, vaid vajuta gaas põhja ja katsu see ohtlik olukord nii kiiresti lahendada kui võimalik.\nMuidugi mõista ei kehti see lumetormis, aga siis ei saa 90-gagi sõidetud nii et ärme räägi äärmustest, vaid ikka täiesti tavalisest liiklusest.\nMuudetud 29.3.20 15:44\nMa ei tea, mis sind tagumikust torgib, aga isiklikult minu jaoks pole ükski möödasõit nii oluline, et pean selle sööstu tegema 150km lõppkiirusega. Eks see mingi kompleks ole, kui ei malda mõnda aega kellegi taga oodata või üldse möödasõit ära jätta, kui eessõitja näiteks 5km/h aeglasemalt liigub ja sihtpunkt näiteks 5-10km kaugusel. Ja kui mul rataste all ootamas 300km pikkune tee, siis pole üldse mõtet tõmmelda- kui praegu ei saa, siis viie km või viie minuti pärast ikka saab. Oma lastele ma küll sellist lollust ei õpeta, et punn põhja ja söösta. Ei taha nendele halba.\nSaamatute hädakisa on ikka valdav.\nOlles ise roolis 30+ aastat ja aastas 40-60K km. ehk võin pisut asjast rääkida. Ohtlikke/idiootseid möödasõite näen ca. 1 kuu/kahe jooksul ja enamasti on tegemist pimedasse kurvi möödasõiduga. Aga tegelasi, kes ei suuda/oska mööda sõita näen igapäevaselt mitu ja see kontingent jahub ohtlikkusest. Istutakse veoka taga nii, et nina vastu tagaluuki, nägemata millal võimalus tekib, vahel korraks kiikab telgjoonele lähemale ja piilub. :) Ok, üks sellne ei muuda taganttulija möödasõitu väga pikemaks, aga siis satub samasugune tema taha ja need kaks hoiavad naljakat pikivahet veoka ja endi vahel. Ja ootavadki mingit märguannet kusagilt ülevaltpoolt selle asemel, et püüda ise teed ette vaadata.\nSõidan stabiilselt kiiresti, väärtustades oma aega asjaajamistel, aga kui kiiret pole võtan ka "matkata" ja no ei ole minul valus teha omaltpoolt taganttulija möödumine võimalikult lihtsaks paremale tõmmates ja suunda näidates, olenemata kas sõidan- 10 või+ 15. Mina ei tea, miks kellelgi kuhugi kiire on. Olen ise näiteks ohutulede vilkudes korralikult kiirust ületades lapse haiglasse viinud (kaasliiklejad lasid isegi fooride keelava tulega läbi, loomulikult ei lendanud rismikule, aga respekt).\nMeie liiklus on tegelikult igati ok. Kui hädavaresed võtaksid hurjutamise asemel pisut lisaõpet tuututamise asemel, oleks palju, palju ohutum. Ohtlikke olukordi tekitavad täna valdavalt saamatud teistele.\nMöödasõit pole kohustus, aga liikudes aeglasemalt ON kohustus mööda lasta, kasvõi teeäärde tõmmates. Ei ole nii, et sõidan -20 teel ja kogu lugu.\nMulle nii meeldivad need- olles ise, mul on jne 20, 30, 50 aastat mehed. Müts maha teie ees, et nii kaua vastu olete pidanud.\nA, kus te targad nüüd kõik välja järsku ronisite? Rehvidest pole enam midagi rääkida?\nei viitsi hakata midagi tõestama, eriti kui lugeda süvenenult ei taheta. paber on paljudes valdkondades erinev reaalsusest\nMati1222 sa ei saagi midagi tõestada! On näha, et matemaatika pole sinu tugevaim külg. Kui kiiruste vahe on 6km/h, siis 185km peale teeb see täpselt 8min ja 37sek. Tegelikkuses on see vahe veelgi väiksem, sest asulad ja ees sõitvad kolonnid ja ka üksikud autod pidurdavad sinu hoogu nagunii. Võibolla 5-6min on see vahe lõpuks. Aga sina räägi ikka kaotatud tundidest ja 550km-st nädalas. Jätad vahepeal ühe koni tegemata ja oledki aja tagasi võitnud.\nHea tava kohaselt, vast ei ole mõistlik üle 150kmh möödasõitudel lasta. Eriti kui mitmest korraga, ega need lontrused peeglisse ennem vaata - suund sisse ja muudkui tulevad. Peab ikka endal olema aega pidurdada, on endal rohkem kui küll halbu kogemusi sellega. Ja isegi kui nad Teavad, siis mingi Škodajobu ei kujuta ette ka kui kiiresti mõni kõrgema otsa masin edasi liigub - see ei mahu lihtsalt pähe neile! Võib-olla nad tahtlikult muidugi näitavad, et neil on õigus sul ees venida - ma pigem eelistan uskuda nende rumalust kui puhast antisotsiaalsust.\nOlen ka tähele pannud, et politsei kuni 120kmh midagi ei tee kui möödasõidul radarisse lendad. Kui ruumi ja aega on, siis ma ise üldiselt ökonoomsuse pärast juba eriti üle selle ei lähe ka - milleks, nüüd neil need radarid võivad ka igale poole topitud olla, vähemalt tuleb väik(s)e(m) trahv.\nPõhimõtteliselt kõikuva kiirusega ja/või alla +5kmh sõitjatest tuleb mööda minna ja kolonn on läbihammustatav, sadagu või pussnuge. Lihtsalt liiklusvoolu parandamiseks :)\nKui kiiresti siis mõni "kõrgema otsa masin" edasi liigub, mis Škodajobule pähe ei mahu?\n....ei viitsi hakata midagi tõestama, eriti kui lugeda süvenenult ei taheta. paber on paljudes valdkondades erinev reaalsusest....\nKohe näha, et tüüpiline "laiad lõuad" tegelane.\nMatemaatika (ja füüsika) ei ole "paber, mis on erinev reaalsusest".\nJa kui sa ei suuda, nii lihtsale küsimusele vastust anda....\nAga sulle teadmiseks, et 6 km/h suuruse kiiruste vahe puhul kulub sul 200m eespool olevale sõidukile järele jõudmiseks 2 minuti!\nTahate matemaatikat, siis võtke kätte veoki ja bussijuhi töö ja puhkeaja seadus ning ehk mõistste, mida mati öelda tahtis.\nTänapäeval tekib aiva üha liiklusesse juurde ka kaameraid. Küll neid mis on statsionaarselt tee ääres, kui ka neid liikuvaid, masinate küljes. Kui õigesti küsida, näeb igast "vahvaid" manöövreid liikluses. Ka möödasõite. Ja no olen hakanud möödasõitmisele vaatama pisut teise, kalkuleerivama pilguga - mõnest lihtsast ja näiliselt süütust möödumisest võib hetkega game over saada. Minu isiklik eesmärk: jõuda sihtpunkti, kuid mitte ajaloo parima ajaga.\nTäiendus: kui õigesti küsida Youtube'st.\nto altlatimati (registreerimata)\n''...sest asulad ja ees sõitvad kolonnid ja ka üksikud autod pidurdavad sinu hoogu nagunii...''\npidurdavad küll, kuid niisamuti pidurdavad need ka aeglasemalt sõitjaid. Neid isegi rohkem, kuna ''igaks juhuks'' tõmbavad sellised asulas kiiruse 35-40 km/h peale. Lisaks teised möödasõitjad, kes suruvad neid kolonnis tahapoole.\nMitte, et õigustaks kangesti möödasõitu, kuid kolonnis kulgemine pole ka kuigi turvaline.\nTule taevas appi! Aeglasemalt sõitjad ei jõua neile järelegi, kes kiiremini sõitjaid pidurdavad. Ja kui sellised asulas hoo 35-40km/h peale tõmbavad, nagu sina väidad, siis seda halvem kiiresti sõitjatele. Asulas ju naljalt mööda ei pääse.\nvahel juhtub ka nii (registreerimata)\nKas mõnedele tõesti ei jõua kohale, et kolonnidest möödatrügimine on väga ohtlik ja mõttetu tegevus?\nSee ei anna mitte midagi, näed hullult vaeva, runkad autot, kulutad kütust, riskid ja lõpuks oled kolonnist mööda, et istuda järgmise kolonni sabas, täiesti mõttetu tegevus.\nTipptunni ajal paraku see liiklus selline on ja ma olen juba aru saanud, et pole mõtet üritada neist mööda pressida, järeleproovitud asi, mõttetu.\nVideost, jah tuleb ka endal ette selliseid asju, aga kui aus olla, siis tegelikult on selline möödakihutamine päris suur risk, lisaks riskid politseilt korraliku trahvi saamisega.\n150ga mööda lendamine kindlasti kuskilt otsast ohutu pole ja sellest veel suurema kiirusega, ammugi mitte. Seega ei saa sellistele jalgujääijaid küll kuidagi venijateks nimetada.\nKas mõnel on tõesti korralikud alavääsuskompleksid, et siin Skodat hakkas maha tegema? Huvitav, kas ta 191kW ja 200kW Superbidest polegi kuulnud? Paistab, et mitte või kas ta üldse Skodadest midagi teab? Vist mitte.\nSeda ma näen ise ka, et matemaatikat siin mõned ei mõista.\nEriti lahe oli see väide, kus üks siin rääkis, kuidas ta Lõuna-Eesti sõiduga tunni kokku hoiab.\nEi hoia sa mingit tundi kokku, räägime siin minutitest, ohtlikud möödasõitjad arvavad,et säästavad hullult aega, aga tegelikult ei säästa.\nOlen isegi vaadanud, kuna sõidan suhteliselt tihti ühte midagi 100km lõiku, mul kulub sellele aega 1:10-1:15. Sõltuvalt liiklusest olen proovinud nii rahulikku sõitmist, kui korralikku möödaseerimist ja ajakulu vahe oli mõned minutid.\nSellega, et aega kokku hoida, nagu siin mõni unistab, tuleks pidevalt 200ga sõita, aga see pole meie teedel võimalik, ega ka mitte ohutu, see oleks hullumeelsus, sedasi meie tee läbi kihutada ja avariioht oleks ikka väga suur.\nMa ei räägigi siin sellest, et peaks 200km tiksuma 70ga sõitja taga, loomulik, et sellisest mööda sõidad.\nJutt pigem sellest, kuidas eluhinnaga pressitakse mööda 80-90ga sõitjatest, kus sääst on juba tõesti minutites.\nMõne arvestatud keskmised kiirused ja ajavõidud on toredad asjad küll, aga reaalses elus te sellist keskmist kiirust ei saavuta oma hullude möödasõitudega.\nMida enam ma kihutajaid ja hullude möödasõitude tegijaid uurin ja analüüsin, seda enam saab mulle selgeks, et probleem on väga suur.\nNad ei taha kuidagi aru saada, et nende teguviis on vale ja ohtlik ning kujutatakse ette mingit hullu ajavõitu, mida tegelikkuses ei saavuta või siis ongi asi selles, et ollakse hullud kihutajad.\nOsade puhul jääb mulje, et nad on oma hullu kihutamisega nii harjunud, et ei osatagi enam normaalselt sõita ja see nõuab suurt harjumist.\nJällegi tuleb tõdega, et politseid on meil liikluses liiga vähe ja peaks olema vähemalt kaks korda rohkem, äkki saaks siis korra majja.\nMuudetud 1.4.20 21:22\nKuule solk2x, vaheta tarbitavat ainet.\nVideo puhul see, et on vahe kas on rekkad sellerongi teinud, kus ilmselt on vähetõenäoline, et keegi ette keerab omakorda möödumiseks või sa lased sõiduautode kolonnist mööda kus kindlasti oht suurem ette keeramisteks.\nTeine asi mis suht alati toimib on ahelreaktsioon, sõidad kolonnis, vahet nagu polegi, kus sa ise oled aga noh teised on ka rahulikult kuniks tuleb tagant "lennuk" ja tekitab rahutust. Suht kindel võib olla,et keegi sarnaselt rahutuga tõmbab järgi .Muidu ennem sobis justkui kolonni tempo.\nTõeline fenomen ikka peitub teemaalgataja kasutajanime taga. Aastad lähevad aga midagi ei muutu. Kas tegemist on rändimagoga, mis iga aasta 1. septembril järgmisele 4. klassi õpilasele üle antakse?! Kuidas on võimalik, et mitte mingisugust arengut ei toimu?!\n"Anname seekord paroolid Sanderile. Tema isa sõidab suure autoga. Küllap tema teab neid asju."\nMingitele seletamatutele õhust võetud raamidele tuginedes pannakse kasutajatele sõnu suhu, otsustatakse mis on mõistlik, lubatud, õige ja võimalik.\nMeenutab üht mu peresugulast, kes ütles "Sa ei ole paksu lumega maanteel möödasõite teinud ...". Ta muidugi teab ka seda, mis kaksiktornidega tegelikult juhtus ja üht-teist õpetlikku on veel heinatobist endale sisse imenud.\nKõik kasutajad ei ole siin avaldamas ainult oma arvamust ega tugine oma sõnavõttudes enese hirmudele, vaid räägitakse ka praktilisest igapäevasedt kogemusest.\nTeisalt pole midagi imestada, sest isegi üks siinne korüfee on vabas looduses tulnud seletama milline on minu tegelik keskmine kiirus :-)\nSolk on lihtsustanud oma teemapüstituse liiga elukaugeks, sest ohtlik pole mitte ainult möödasõit, vaid võib olla ka möödasõidu tegeamata jätmine - kui 100 juhti jätab järjest möödasõidu oluliselt aeglasemalt liikuvast autost tegemata, on seal varsti sajast autost koosnev kolonn ja seejärel leidub ikka keegi, kes hakkab kõigist möödasõitu tegema, seejärel järgmine jne. See on ohtlik olukord, kindlasti ohtlikum üks-ühele tavalisest möödasõidust hea nähtavusega kohas, mida oleks saanud väga lihtsalt ära hoida just sellises kohas möödasõitu tehes.\nSelleks, et osata hinnata, kus on möödasõidu tegemine mõistlik ja kus mitte, on loodud autokoolid (et igaüks ise katse-eksituse meetodil tõeni jõuda ei püüaks). Sealt tuleks hakatagi probleemi lahendama - suunata sõitu õppima need, kes teevad OHTLIKKE möödasõite ja ka need, kes loovad liikluses olukordi, mis viivad lõpuks välja ohtlikke möödasõitudeni.\nOn veel üks variant: välistada liikluskorraldusvahendite abil möödasõidud ja seda on hakatud nüüd tegema meil isegi põhitrassidel. Tiksud need kilomeetrid aiatraktori või 20km/h piiranguga korvtõstuki sabas ja pärast oleks paras teha politseireid, et hinnata inimeste käitumise adekvaatsust möödasõiduvõimaluste avanemise järel:)) Nii saaks kaardistada ära kitsaskohad veokate töö-puhkeaja seaduses ja saata imbetsillid lihtsalt ravile enne, kui korduseksamitele pääsemist võimaldav meditsiinitõend väljastatakse.\nEsiteks on neid idiootseid möödasõitjaid suht väike hulk ja teiseks on idiootseid pikivahe mittehoidjaid liigagi suur hulk. Aga kui elu eesmärk on eesõitja p..set nuusutada ja sõimata möödasõitjaid, siis on ju kõik ok.\naiatraktorist või aeglasest korvtõstukiga haagisest võib mööda sõita ka üle pidevjoone. seega see näide ei päde.\nJoonest sõidad üle aga postidest?\nKõik, mida ma tegelikult öelda tahan on see, et mõelge oma möödasõidud rohkem läbi, kas on ikka vaja? Arvestage, et see on arvestatav risk ja võibolla tasuks kogu oma sõidukiirust vähendada, möödasõite ei tohi nii tavaliselt võtta.\nKolonnid tekivad ikkagi tipptunni ajal, kui ei ole möödasõite tihti võimalik teha või on väga raskendatud.\nSiis kogunevad aeglasemate autode taha eeskätt need autod, mis ei ole nii hea kiirendusega ja mille juhid on rahulikumad ja ei sõelu sedasi mööda.\nMuul ajal sõidavad ka üldjuhul need teised autod mööda aeglastest ja ei teki erilisi kolonne.\nIgatahes on paratamatult liikluses neid rahulikumaid juhte, kes jalgu jäävad ka mitmekesi ja sinna ei olegi midagi parata.\nSellest ma ju räägingi, et paljudel tuleks ennast muuta ja kolonnidest mitte mööda pressida.\nKuid ka siin foorumis on kenasti näha teatud inimesed, kes ei taha aru saada möödasõitude ohtlikkusest ja tihti ka mõttetusest, eks nemad ongi need ohtlike möödasõitude tegijad ja kolonnidest elueest möödapressijad.\nLeitakse sada vabandust oma mõttetuteks ja ohtlikeks möödasõitudeks, selle asemel, et hakata korralikult ja ohutult sõitma, teatud hulk juhte, lihtsalt ei saa aru.\nKolonnid tekivad tipptunni ajal igal juhul, me ei pääse sellest, mitte kuidagi.\nSellepärast olen ma mobiilsete kiiruskaamerate üle õnnelik, oleks neid vaid rohkem, sest praegu on neid nii vähe, et erilist mõju nad ei avalda liiklusele.\nTallinn-Tartul seeritakse ikka täpselt samamoodi mööda, nagu enne.\nRekkadest möödasõidu puhul ma juba tõin välja, et paremalt poolt võib alati keegi ette keerata sinna suunavööndisse, kus sa mööda sõidad, kes sind rekka tagant ei näe.\nMuudetud 2.4.20 22:38\nPunktile, ära demagoogitse. Palju neid poste meil on tee keskele pandud möödasõidu takistuseks? Pealegi need liikurmasinad on nii aeglased, et neist teed möödasõidu sups ja valmis. Üldiselt need roomavad ka mööda tee äärt ja isegi teepeenral, eriti traktorid. Teema tekib 85-90 liikuvatest sõidukitest möödumisel. Kõik alla selle kiirusega sõitvatest sõidukitest mitte mööda sõita suutvad persoonid peaks peeglisse vaatama. Eriti sõiduautode juhid. Veok-buss on lihtsalt piiratud kiirusega, aga möödasõidetava alla 85 puhul tekib juba piisav kiiruste vahe, et sooritada möödasõit suht probleemideta. Alati saab kolleegilt abi paluda.\nLooder, selliseid lõike, kus on piire kahe sõidusuuna vahel ja vähemalt ühel pool piiret ainult üks sõidurada, on praeguseks vist kõigil põhimaanteedel. Nuta või naera, aga ei mahu mööda ei kiirabi ega tuletõrje, Pärnu mnt-st oli siin mingi artikkelgi (piltidega?), kus avarii tõttu oli see suund suletud, tekkis hetkega hiigelummik, keegi ei saa edasi ega tagasi jne.\nKui piirdutakse joontega, hakatakse rikkuma seadust. Kui on piire, siis enne ja pärast piiret sõelutakse seda rohkem (loe: sama hulk möödasõidusoovijaid lühema distantsi peal). Sellepärast olen ma seisukohal, et kui just pole plaan piirata ära kogu teed algusest lõpuni, oleks mõistlikum õpetada juhid ise targemaid otsuseid vastu võtma. Kasvõi kampaania korras - loetud nädalatega õpiti ju selgeks punase fooritule tähendus, samuti ülekäikudel jalakäijate eesõigus jpm. Lauskontroll ajutiselt karmide karistustega, liiklusidioodid ostavad korra-paar aktsiaid ja kuu aja pärast oleks neil juba omal piinlik, sest enamus hakkab siis juba viltu vaatama. See, kes suudab hinnata enda ja auto võimeid adekvaatselt, jätkab ohutut eeskirjade rikkumist ka peale kampaania lõppu ja kõik peaks olema rahul.\nMobiilsed kiiruskaamerad on lollilõks. Ma pole näinud kordagi elus mobiilset kaamerat, millest juhid wazes ei teavitaks. Enamikel juhtudel hoiatatakse lausa ajutise märgiga. Muidugi lolle tulebki püüda. Eravärvides ja eritunnusteta sõitvad kaameratega politseiautod paneks ehk juba mõtlema.\n# Rekkadest möödasõidu puhul ma juba tõin välja, et paremalt poolt võib\n# alati keegi ette keerata sinna suunavööndisse, kus sa mööda sõidad, kes\n# sind rekka tagant ei näe.\nKehv näide - ära siis tee möödasõitu sellises kohas, kus Sul endal pole võimalik seda olukorda ette näha ja ära hoida. Tee möödasõit alles siis, kui oled põldude/heinamaade vahel, mõlemas külgsuunas on tee näha piisavalt kaugele, et keegi möödasõidu jooksul maanteeni ei jõua ja sinna ei keera. Ise valid ju omale möödasõidu tingimused (sh nii koha kui auto), keegi ei sunni just sellises piiratud nähtavusega kohas möödasõitu tegema. Tegelikult kiiruskaamerad ise provotseerivad, kui need on pandud ohutumatesse möödasõidukohtadesse...\nOhh jeerum. äkki tooks välja ka siis need olukorrad, kus avarii korral on mõlemad sõidusuunas suletud ning kogu liiklus seisab. Kas hakkame nõudma 4-a rada ühes suunas, et kui veok sinna end risti küliti viskab oleks võimalus mööduda? Igaks juhuks vastassuunavööndite vahele 100 meetrit tühja maad. Jätkuvalt olen seda meelt, et sellisest aeglasest sõidukist möödumine, kui selleks ei ole just kombain või mõne laia haakeseadmega traktor. Ja nendegi puhul küsi endalt, kas sa süüa tahad? Siis hoia mokk maas ja kannata ära. Usu, sel tegelasel seal roolis on veel halvem tunne ja ega nad seal lusti ei sõida. Teiste, kitsamate vidinate puhul on meie teed nii laiad, et mahub vabalt 3 sõidukit kõrvuti. Kõige selle avariide (nii karjaaia vahel kui ka tavateedel) puhul ummikutes istudes tuleb nentida lihtsalt, et sitt päev juhtus olema.\nLooder, ära demagoogitse, see teema siin on möödasõitudest ja möödasõite takistavad postid sõidusuundade vahel tekitavad just selle, et ei vähene mitte möödasõidusoovijate hulk, vaid selleks sobivate võimaluste hulk. Kas ja kus see piiramine on mõistlik, on vääriks vbl oma teematki, aga fakt on see, et neid lõike on tehtud kõigile suurtele ja suure liiklusega põhimaanteedele, see "sitt päev" ongi uus normaalsus ja selliste liikluskorraldusvahendite abil loodud sõidukite tropid hakkavad peale vabanemist tekitama probleeme möödasõiduhirmuga kolonnis sõitvatele solkidele seal, kus tõesti mahukski kolm autot kõrvuti - millest just teema tehtigi.\nKärss, ise ka aru saad kui ebaloogilist juttu sa praegu räägid möödasõidukohtade valimise osas?\nMa ei usu eluski, et sa kõrvalteid nii hoolega vahtida jõuad ja saad, et sealt autot ei tule või teed möödasõite kohtades, kus ei ole kõrvalteid, sest neid on kõvasti.\nEhk siis minu välja toodud olukord rekka varjus on täiesti reaalne ja seda pole mõtet eitada ega välja mõelda asju, mida sa tegelikult liikluses ei tee.\nKui rääkida möödasõitu takistamisest teepiiretega, siis osades kohtades saan sellest täiesti aru. Kuna teatud osale autojuhtidest ei jõua kohale, et neis kohtades ei sõideta mööda ja ikka pressivad ohtlikult, siis ei ole lihtsalt teist valikut.\nMinu jaoks algab probleem sellest, kui neid kohti on liiga pikalt ja liiga palju.\nKõik ei kasuta Wazet, ka mina nende hulgas ja julgen väita, et enamik ei kasuta.\nKärss, kas see oli minu suunas mõeldud?\n"möödasõiduhirmuga kolonnis sõitvatele solkidele seal, kus tõesti mahukski kolm autot kõrvuti - millest just teema tehtigi. "\nKust sa võtad,et mul on möödasõidu hirm? Ei ole ju, ma lihtsalt oskan loogiliselt ja ohutult mõelda, ma ei tunne möödasõite tehes erilist hirmu, kui selleks just põhjust ei ole.\nKuid ma oskan loogiliselt mõelda, et see on ohtlik.\nKuid ma olen ohtlike möödasõitude vastu, sealhulgas ei tohiks teed teha kolmerealiseks, mida õnneks kohtan siiski väga harva.\nKuid, alati on kahju, et politsei seda ei näinud.\nKuid loota seda, et kuidagi õpetada ohtlikud möödasõitjad ohutult liiklema, on üsna lootusetu ülesanne.\nAinus asi ,kuidas neid õpetada on liiklusjärelvalve kahekordne suurendamine, mis tähendaks, et Tallinn-Tartul peaks iga päev olema kogu aeg vähemalt üks patrull väljas, kui mitte isegi kaks.\nLihtsalt erinevate kohtade peal.\nPraegusel juhul on kahjuks nii, et sellel maanteel sõites, ma enamus aega patrulle ei kohta, tõsi, üks päev kohtasin kaks korda, sama koha peal.\nMuudetud 4.4.20 23:26\nnäe, patrull, mõtles solk.\nnäe, solk, mõtles patrull.\nOlen ise kogenud sellist asja, et möödasõidu ajal keeratakse vasakult kõrvalteelt ette. Tagasi reastuda ei saa, sest oled möödasõidetavaga täpselt kohakuti. Õnneks saime pidama, aga kes on süüdi, kui mats ära käib?\nSelline juhtum oli nõukogudemaal eelmisel sajandil. Mats käis ära, aga üks asjaosaline polnud otsusega rahul ning kirjutas ajakirja Za Rubljom toimetusele, kes siis andis kogu riigile avalikult teada, kuidas on õige ehk siis ametliku lahendi.\nSellises olukorras on süüdi see, kes keeras vasakult kõrvalteelt ette, kuna ta ei andnud teed peateel liikujale. See, mis reas ja mis suunas peateel liikuja liikus, on teisejärguline võrreldes kõige olulisema asjaoluga, et ei antud teed peateel liikujale.\nZa Rubljom - väga hea nali või teadmatus (Za Ruljom!)??\n"Za Rubljom" on tõesti päeva pärl. Tegi kohe tuju heaks.\nEttekeeraja jääb süüdi juhul, kui möödasõit oli lubatud.\nKui möödasõit oli keelatud, siis läheb olukord tunduvalt keerulisemaks.\nSamuti võib olukord muutuda, kui möödasõitja ületas tugevalt kiirust, sõitis näiteks 200 km/h, siis ei pruugi ettekeeraja süüdi jääda.\nSama asi võib tekkida ka asulas 50 alas, kus keegi sõitis näiteks 130ga mööda ja talle keerati ette, siis võib hoopis see kihutaja süüdi jääda.\nSiinkohal tooksin välja, et kui te mõlemate surnud olete, siis ei ole enam vahet, kes süüdi oli, mats käis juba ära ja seda matsu oleks olnud võimalik vältida sellega, et ei oleks teinud seda möödasõitu.\nEhk, jõuame jälle tagasi sinna, möödasõite peaks tegema võimalikult vähe.\nMinule on 70 alas möödasõidul vasakult keeratud ette, vähemalt 3 korda.\nMuideks ohtlik on ka see olukord, kui sõidad rekka taga ja hakkad temast mööda minema ja samal ajal jääb rekkale jalgu tee ääres parkivauto.\nSellisel juhul on rekka sunnitud temast möödasõidule minema ja ei saa ka enam pidama ja nii võib ta sulle külge keerata.\nRekka tõttu ei näe sa ka seda tee ääres parkijat või siis jalgratturit, kes sõidab suht keset teed ja kellele rekka jõuab järgi ja enam pidama ei saa ja nii möödasõidule läheb.\nMuudetud 5.4.20 18:19\n"seda matsu oleks olnud võimalik vältida sellega, et ei oleks teinud seda möödasõitu.\nEhk, jõuame jälle tagasi sinna, möödasõite peaks tegema võimalikult vähe."\nSeda matsu oleks olnud võimalik vältida ka sellega, et ei keera möödasõidul olevale autole ette. Ehk jõuame sinna ka, et ettekeeramisi tuleb teha võimalikult vähe või veel parem, üldse mitte.\nKogu selle möödasõidupaanika tagant kumab väga tugevalt möödasõitja enda vale käitumine, alustades pikivahe mittehoidmisest ja suutmatusest olukordi ette näha.\nKui suure veoki tagant möödasõidule minnes on juhil ebapiisav ülevaade möödasõidu lõigul asuvatest aimatavatest takistustest (peatunud sõiduk, jalgratturid vms) kui ka kõrvalteedelt lähenevatest sõidukitest, siis on tõepoolest targem möödasõidule mitte minna.\nSellelt pinnalt ei ole kohane möödasõidu ohtlikkust üledramatiseerima asuda, pigem tuleks täiendõpet kaaluda.\nsolk,ära aja jama! kui sul on ees anna teed märk,siis jääd sina alati süüdi,olenemata sellest milliseid manöövreid teeb peateel liikleja\nKärss, sinu kurvastuseks ma ei demagoogitse. pärnu mnt-le kernu ja ääsmäe vahele tehtud karjaaed on õigustatud, sest sealne tee oli tõusude ja langustega kuhu taha kadusid ka veoautod ära. vaatad küll, et kena sirge, aga kui sulle sealt mõned korrad on auto nagu maa alt välja kerkinud, kui oled möödasõidul või ollakse sinust möödasõidul, siis edaspidi pigem viivitasid selle 10 km ja said oma möödasõidu teha hiljem ja kindlalt. nüüd on sellel lõigul kolm kindlat möödasõidukohta, et selle karjaaia lõppedes on marginaalne kogus möödasõidu soovijaid. jah, oleks võinud suraka laiemaks teha need üherealised, et kui seal minestab veok ära, oleks võimalik vähemalt sõiduautodel mööduda. samuti oli selliste langustega haljala - aespa lõik. see oli suht lühike, vist 4 km, aga nui neljaks oli vaja seal mööda kupatada. tartu mnt, lõik - ei tea miks seal see tehti, aga praegu kui seal sõitnud olen, ei ole kohanud küll ulme kolonne nende lõikude lõpus. need on ikka lihtsustanud möödasõitude võimalusi. mõttetu on plämiseda mingi üksiku avarii pärast, mis tekitab seal ummiku. kui selliseid avariisid olnud kordades rohkem mis sulgevad mõlemad sõidusuunad. sul on alternatiivseid teid küll ja veel, et neid lõike vältida, kui see tekitab sul meeletut stressi. pärnu mnt puhul võiks nuriseda veel 2 realiste lõikude pikkuse üle (õigemini nende lühiduste üle).\nsolk, kõrvalteelt ettekeeramist ei õigusta mitte miskit. isegi kui möödasõidu keelatud. auto võib sealt vastu libiseda katuse peal vastassuunas, aga sel on õigus seal niimoodi libiseda. eriline koom olukord oli siis, kui liikusin veokiga tallinnast pärnu poole. minust alustas möödasõitu teine veok. pikk sirge. sirge peal bussipeatuse taskus seisis sõiduauto. möödasõitja oli oma kabiini minu kabiinist mööda saanud ning me olime sellest autost ca 300m kaugusel, kui see auto alustas liikumist. keeras rahulikult peatusest välja ja kukkus kaugtuledega vilgutama. säästes selle sitaratta elu, pidurdasin hoo maha ja vilgutasun tuledega, et saaks tagasi reastuda. muidugi oleks tore olnud selle mersu linnamaasturi juhilt tahtnud ta ajuehituse kohta küsida. võibolla isegi pead tahtnud silitada, kirvesilmaga.\nddig, kas meil on tegemist väikese selgeltnägijaga?\nMuudetud 6.4.20 06:49\nalati irivtan nende üle, kes lauges paremkurvis reka või bussi tagumikus kinni istuvad ja püüavad pingsalt vasakult midagi näha. tainapea ei saa aru, et lase pikivahe suuremaks, hoia paremale ja kogu kurvis toimuv elu on sul peo peal.\nKas kunagi mõni vitsib mõelda sellisele juhusele mina jõuan aga kurvitakka võib väljalennata ka madallendur?\nei ole mõtet üle mõelda! alati on ka võimalus,et metsloom võib ette hüpata möödasõidu hetkel.\nEi ole neid olukordi tihti võimalik ette näha, te lihtsalt keeldute seda tunnistamast.\nÄrge tulge jama ajama, et te kõike nii hullult jälgite möödasõitudega, liiikluses on esiteks näha, et ei jälgita, teiseks ei ole tihti minu kirjeldatud olukordades võimalik ette näha neid olukordi.\nKuid teistele, õppige palun natuke seadust. See, kui teisel on ees anna teed märk, ei anna sulle õigust teha möödasõitu keelatud alas.\nSellises olukorras võib juhtuda nii, et kuna mõlemad olite süüdi, siis kindlustus ei maksa mitte kumbagi kahjusid kinni.\nRääkige sel teemal natuke advokaatidega.\nAnna teed märk ei ole mingi jumal, mis annab peateel sõitjale õigus rikkuda tugevalt igasugu muid liiklusseadusi.\nSelliste asjade kohta on olemas korduvad kohtupraktikad, mis näitavad, et kui peateel sõitja ikka väga tugevalt rikub võib ta hoopis ise süüdi jääda või jäävad mõlemad süüdi.\nMeenutame kasvõi kuulsat Segeri juhtumit, kus talle keerati peateele ette, kuid kuna tema sõidukiirus oli väga suur, siis jäi ta ise süüdi ja selliseid juhtumeid on veel, ka teistega.\nTeie, kes te siin mind maha teete ja jaburusi räägite, teie jutust on väga kenasti aru saada, miks meie teedel tehakse ohtlikke ja mõttetuid möödasõite.\nSee seletab kõike väga kenasti, te lihtsalt ei saagi aru,et on olemas ohud ja et te midagi valesti teete, aitab ainult politsei, kes teid trahviks kõvasti, kiiruseületamise eest, mida te nende rohkete mõttetute ja ohtlike möödasõitudega teete.\nVeel põnevam on muidugi siin see, et kui mina oskan ette näha möödasõitu ohtlikkust, siis arvatakse kohe, et ma kardan mööda sõita ja sõidan 60-ga.\nArvatakse, et minust sõidetakse hullult mööda.\nSee kõik näitab, et nende arvajate enesehinnanguna on midagi väga valesti, üritatakse ennast sedasi upitada, lisaks ei paista sellised arvajad just kõige targemad.\nPaistab olema mingi tohutu ärapanemise soov siin mitmetel, samal ajal, kui mina hoolin vaid liiklusohutusest siin teemas.\nMuudetud 6.4.20 16:20\nEi sõidetagi hullult mööda? No milles siis häda on? Mis sa nuuksud, kõik ju korras.\nKatriin, sõpradele Vitriin. (registreerimata)\nKäime sõpradega väga tihti autodega kruiisimas. Kõigil raadiosaatjad. Kõik meie möödasõidud on nii, et saatjas ees öeldakse, et tee puhas. Iga kord mõtlen et möödasõidetavad ilmselt kakavad püksi selliste manöövrite peale.\nÜhesõnaga, chill. See et asi ohtlik välja näeb ei pruugi ohtlik üldse teiste jaoks olla. Sõitke oma sõitu, muretsege parem kuidas vanaemal läheb või midagi. Omal on lihtsam.\nSolk, segeri juhtumi puhul mängis rolli suur kiirus. Möödasõidu keelu alas võib mööda sõita teatud põhjustel. Isegi paragrahvi tõin. Minu teada on ka selle kohta juhtum olemas. Adaveres keeras sõiduauto bussi ette kui buss oli vastasuunavööndis. Mis puhul ta seal oli, ei mäleta enam ja tõenäoliselt oli ka seal möödasõidu keeld. See oli see ristmik, kui Imavere poolt sisenes adaveresse ja enne parki läheb tee vasakule. Töökojad ka vist seal pargi taga paistmas. Sealt tulid, juht vaatas vasakule ning keeras paremale peateele ette. Minu mäletamist mööda lõppes vähemalt ühele sõiduautosviibinule kabeliga. Lõppes asi sellega, et ettekeeraja oli süüdi. On mitmeid juhuseid, kus süüdi on jäänud ühesuunalisele teele keeranu, kui talle sõitis otsa vastasuunas liikunud auto. Pöörajal oli kohustus anda teed. Politsei põhjendus oli, et vastupidises suunas liikujal võib olla mis iganes põhjus, eksinud lambuke, teehooldust masin, operatiivsõiduk jne. Samuti, kui sa vahid ainult vasakule ja keerad paremale ning idikat vastasuunas liikumas ei näe, siis kuidas sa näed teed ületavat jalakäijat?\nKatriin, raadiosaatjatega seltskonnad on üldiselt arusaadavad ja tuvastatavad. Nagu ka veokid, kus juhid suhtlevad omavahel ja sõidavad pimedates kurvides mööda.\nMuudetud 6.4.20 20:44\nLooder, paluks tõestust, muidu on see lihtsalt jutt sul.\nNäiteks pidevjoonega võid mööda sõita vaid üksikust autost, mille kiirus ei ületa 30 km/h.\nTopeltpidevjoonega on möödasõit täiesti keelatud.\nKuid me ei räägi siin nii aeglasest möödasõidust, pigem rikutakse ikka neis keelu kohtades seda nõuet tugevalt ja sõidetakse mööda autodest, mis sõidavad 80-90 km/h.\nSee raadiojaamadega möödasõidu värk on üldiselt suht mõttetu näide, sellist asja kasutatakse vähe ja on selgelt näha, et mitmetel möödasõitudel ei saa olla olnud mitte mingisugust abi.\nSee, et minust palju mööda ei sõideta, ei tähenda, et ma ei võiks näha ja olla kursis ohtlike möödasõitudega.\nAlles täna kohtasin ohtlikku möödasõitu, kui minu tööveokist, millega juba sõitsin reaalselt mingi 92 km/h, sõideti ohtlikult mööda.\nKeelualas ja laugest kurvist tuli rekka vastu napilt, mis ka möödasõitjale vilgutas.\nMa ei tea, kas kurvi tõttu ei näinud möödasõitja teda, aga siis ei oleks tohtinud seal mööda sõita, nii või naa oli seal möödasõit keelatud.\nSee on Katriin küll väga rumal jutt, et me ei peaks ennast vaevama nende möödasõitjatega? Kui mõni selline sinu lähedase surnuks sõidab või sind surnuks või vigaseks, kas sul siis on ka nii suva? Mõtle ikka laiemalt eks.\nMulle ajavad sellised möödasõitjad hirmu peale, kunagi ei tea, millal selline võib endale vastu tulla.\nSee on tegelikult hämmastav, kuidas siin mitmetele ei jõua kohale möödasõidu ohtlikkus ja ohtlike möödasõitjate ohtlikkus.\nKas te tõsimeeli sõidategi lihtsalt tõenäosuse peale, lootuses, et õnnetust ei juhtu ning sama musta jääga? Vaadates meie liiklust, siis ei imesta, et niipalju õnnetusi ja ohtlikke olukordi on.\nSiin veel eespool kirjutajale, kui rekka ees sõidab mõni traktor või jalgrattur, siis sa ei pruugi teda näha, kuna ta jääb rekka varju, mistõttu sa ei saagi ette näha, et rekka võib talle järsku järgi jõuda ja temast mööda sõita.\nTa võib misiganes põhjusel jääda sedasi rekka varju, et sul ei olegi võimalik seda ette näha, ta võib asuda ka kurvi taga, kuhu sa mitte kuidagi ei näe.\nKuid kurvi taga on pikk sirge, kus sa lähed möödasõidule ja samal ajal jõudsid rekka järgi traktorile või jalgratturile, kellest ta on sunnitud minema möödasõidule, muidu paneb tagant sisse, kuna rekkajuht näiteks ei arvestanud möödasõitva sõiduautoga.\nTulemus on see, et rekka rammib su teelt välja näiteks.\nMuudetud 6.4.20 21:18\nLas ta siis jääb lihtsalt jutuks, sest see oli siga ammu. Äkki kuskil sajandivahetuse paiku. Solk, küsimus, kust tead sina, kas peateel on lubatud möödasõitu sooritada? Kui on pidevjoon kulunud või lume all, on möödasõit lubatud kui pole liiklusmärki. Sinu asi ei ole juurelda, kas on lubatud või mitte see peateel sooritatav möödasõit, sinu asi on anda teed. Nii lihtne see ongi. Ära unusta, et teemaks on ohtlikud idiootsed möödasõidud ning kui sa keerad peateele, siis pead arvestama sellega, et selline asi seal parajasti toimub.\nLisaks loe liiklusseadusest mõistet, anna teed. Sellega on kõik öeldud. Isegi kui peateel toimub räige liiklusrikkumiste, pole sul õigus mitte teed anda. Lugege seadust terviklikult, mitte ainult teile sobivast kohast.\nteeme uue teema- ohtlikud idiootsed väljakeerajad. aga üldiselt on meil möödasõitude tõttu üsna vähe avariisid, seega võib seda manöövrit ka edaspidi sooritada hirmu tundmata. lubatud siiski vaid edasijõudnud juhtidele, algajad las passivad kolonniveduri taga edasi.\noleks muidugi ülitore kui pikivahe teema ka selgeks saadakse.\nVeokijuhid üldiselt lülitavad suuna sisse kui kellegist aeglasemast kuskil tee pervel mööda hakkavad sõitma. Kuna nende tagant eriti midagi ei näe siis mõni viisakam annab ka suunaga märku, et võib mööda sõita, tee on vaba. Antud olukorras olen ise ohukatega pärast viisakalt tänanud ka. Soomes tehakse veel täistuledega vilgutus, et tänu avaldus jõudis kohale. Eestis seda pole veel kohanud. Reka taga sõites möödasõitu planeerides võiks ikka 100% kindel olla et kedagi ei tule ega ole ees rohkem. Kui on kõrvalistuja pardal siis võib tõmmata veits paremale ja paluda tema abi, et vaadata mis eespool toimub. Aga kaubikute- ja veokitejuhid võiks kasutada paremat suunatuld märguandeks tagumistele kiirematele. Neist läbi ja üle ei näe.\nsa järelikut suht värske juht. Nii 20 - 25 aastat tagasi vilgutati ka meil vastuseks tulesid, aga liiklus on läinud järjest tihedamaks ja vilgutamine võib anda liiklusvoole hoopis muu sõnumi.\nlooder ei pea siin midagi tõestama. Peateele ete keeraja on alati süüdi. Nii oli ja nii jääb. See, kas selles kohas on möödasõit lubatud või mitte, ei oma mingit tähtsust.\nSolk, kui sa isegi nii elementaarset asja ei tea, siis ei peaks sa mitte foorumis istuma, vaid autokoolis pinki nühkima.\nKatriin jälle (registreerimata)\n"See on Katriin küll väga rumal jutt, et me ei peaks ennast vaevama nende möödasõitjatega? Kui mõni selline sinu lähedase surnuks sõidab või sind surnuks või vigaseks, kas sul siis on ka nii suva? Mõtle ikka laiemalt eks."\nArstid tapsid mul vanaisa ära. Põhimõtteliselt lausa kaks korda. Esimene kord lükkas õde põie puruks nii et veri-kusi-sitt kõik segamini, tekkis veremürgitus millest omakorda verevähk, ning järgmine kord kui soolte ummistus oli, ei viitsinud arstid teisest haiglast normaalset verd tellida et operatsiooni teha. Oleks ise kohe ta teise haiglasse viinud, oleks ta elus.\nMis tegema peaksin nüüd?\nMa saan Sinust solk (mõtlen Sust tegelt paremini kui sõna "solk," vabandust) aru, aga ära hullu selle maailma parandamisega. Olen seoses tööga pool maailma läbi rännanud. Ei ole üldse palju meist eeskujulikuma liiklusega kohti. Ka arenenud riikides.\nSolgi temat pole mõtet arendada.\nEi tasu kodust välja tulla - telliskivi võib pähe kukkuda. Suht ebatõenäoline, aga välistada ei saa.\nJa kui kord juba välja tuled, siis tasub kanda mähkmeid. Võib püksi tulla. Suht tõenäoline, et migil etapil elutee lõpus tulebki.\nKohas, kus telliskivi pähekukkumise võimalus on suur, kantakse kiivrit. Igal pool tuleb riskid kuidagi maandada. Niisamuti ka möödasõidul. Kui riske minimeerida ei õnnestu, ei ole kunagi tarvis seda möödasõitu KOHE teha, vaid jõuab ka hiljem, kus on ohutum, avaram, vähem liiklust, parem nähtavus, mitmerealine tee vms.\nSelline ninatarkus, mis adresseeritakse neile, kes on suutelised möödasõitudeks ohutuid võimalusi leidma, ei paranda isegi mitte maailma, sest need, kellele see adresseerida tuleks, kuid kellel puudub analüüsivõime ning on kõigest ja kõigist pohlad, ei käi foorumites ega ole nagunii suutelised ka oma teguviise kriitilise pilguga kõrvalt vaatama ega neid argumenteeritult põhjendama.\nMis häda nüüd selle tulede vilgutamisega hakkas?\nEsiteks pole ma mingi värske juht, teiseks vilgutas rekka sellepärast tulesid, kuna sõiduauto tegi talle vastu sõites väga napika möödasõidu.\nSellist vilgutamist olen ennegi näinud, kui tehakse napp möödasõit, see on tähelepanu püüdmiseks või näitamaks, et tegid valesti.\nParaku ei saa sa minu toodud ohtude puhul 100% veenduda, vaatasin täna ekstra Tallinn-Tartul kõrvalteid ja seal on neid ikka väga palju, kus sa ei näe kõrvalteelt tulijat.\nNäiteks sirged, mis on enne Imaveret, seal on mitu sellist kõrvalteed, samas antakse neil sirgetel hästi minna, möödasõitudel.\nTeate, ärge mõelge oma seadusi välja, ütlesin juba, et anna teed märk ei tähenda seda, et peateel sõitja võib mida iganes teha.\nTõin juba kuulsa juhtumi, kus tohutu kiiruseületamise tõttu jäi süüdi hoopis peateel sõitja, tegelikult tean selliseid juhuseid lausa kaks, teine oli Tallinnas.\nTavaliselt on möödasõidu keelualadel ka märgid üleval ja see on juba kohtuvaidluse küsimus, kui asi ei olnud üheselt mõistetav.\nSaab täiesti juhtuda selline õnnetus, kus rakendatakse osasüüd või ei maksa kindlustus mitte kumbagi kahju välja, kuna mõlemad rikkusid.\nSiin tekib küsimus, kas te seda ikka teate, et vasakule keeravast autost, mis korrektselt suunda näitab on keelatud mööda sõita?\nSiin pole ninatarkusega mingit pistmist.\nInimesed ei oska enam ei sõita ega hinnata ei enda ega oma liikumisvahendi võimeid.\nEelmisel aastal andis mu kerghaaagise rattalaager otsad, sõitsin 100 km Türilt Raplasse - Tallinnasse kiirusega 70 km/h. Nutt tuli peale. Inimesed ei julge mööda sõita. Käru kandis on pikad sirged, niii 5 km nähtavust. Kui taamalt paistavad vastutuleva auto tuled, hangub liiklus selja taga täielikult.\nJa jõuamegi sinna õppesõidu teemasse, kus keegi vastas kogu selle kammaijaa peale, et autokoolid praktiseerivad skeemi: 1 tund platsi peal kohaltvõtu harjutamist ja seejärel liiklusesse. Ja siis imestame, kust tulevad abitud autojuhid.\nJa selliste pärlite omanikud: "Siin tekib küsimus, kas te seda ikka teate, et vasakule keeravast autost, mis korrektselt suunda näitab on keelatud mööda sõita?"\nJa solk pole kahjuks ainuke omasugune meil liikluses.\nMuudetud 7.4.20 21:37\nMina näen pigem seda, et toppama jäävad vähesed ja enamik sõidab ikka mööda 70ga sõitvast autost.\nMm, mis sel vasakule keerava auto jutus siis pärli oli?\nJutt täiesti tõene ja seaduses öeldud, aga suur osa autojuhte arvab, et möödasõitja on jumal ja võib alati igal pool mööda sõita, aga tegelikult ei või ja pole igal pool eesõigust.\nOlen ise nii mitu õnnetust ära hoidnud, kus on möödasõidukeelt ja mul suund juba vilgub ilmselgelt, aga ikka otsustavad mitmed mööda sõita.\nÕnneks olen seda märganud ja mitte keeranud.\nSamuti on olnud olukordi, kus ma tahan keerata tee keskele vasakpöörde taskusse, on möödasõidu keelt, mina näitan ka kenasti suunda, aga keegi sõidab keelualas mööda keset teed ja ma ei saa võtta sinna vasakpöörde taskusse, kuna keegi sooritab seal ohtlikku keelatud möödasõitu.\nsolk, mis oma seaduste väljamõtlemisest sa soiud. loe LS algusest kohe läbi mõiste - anna teed. loe see läbi ja mõtle süvenenult. loe veel. ja mõtle. ikka loe veel... ja mõtle loetu üle.\nkui sa ei taha asjadest aru saada ja mõtled endiselt enda seadusi välja ei ole mitte midagi teha.\nÜtlen sulle veelkord, märk anna teed ei anna õigust peateel teha mida iganes, meenutan sulle veelkord kahte juhtumit, kus anna teed märgi alt ette sõitja jäi ohvriks ja süüdlaseks jäi hoopis peateel kihutaja.\nKas sa ei saa neist kahest juhtumist aru ,et anna teed märk ei ole jumal, mis peateel mida iganes teha võiks lubada? Ei luba.\nMuudetud 7.4.20 22:15\nSolk, sa ise ei jaga midagi. Mitte midagi.\nSa oled liikluses ohtlik mitte ainult endale, vaid ka tesitele. Eelkõige teistele. Loodan, et me teed ei ristu kunagi.\nJa miks ma ohtlik olen?\nSa ei suuda mitte ühtegi põhjust välja tuua, mis poleks sinu fantaasia sinu poolt välja mõeldud.\nJust olen ohutu liikleja, aga sind loodan tõesti liikluses mitte kohata, tegemas möödasõitu ehku peale.\nSegeri avarii klassifitseerus ümber tänu heale advokaadile, kes viitsis asju analüüsida ja palgata head spetsialistid.\nKiirusega 250 km/h liginevat Segerit ei olnud antud ristmikul võimalik enne peateele väljasõitmist märgata. AINULT selle pärast ei jäänud kadunukesed peateele ettesõitmises süüdi.\nKiirus ei olnud 250 km/h, vaid vähem, aga siiski liiga palju.\nEi olnud siin mingi hea advokaadi värk, lihtsalt seadus on selline, mis ei luba peateel mida iganes teha.\nLoomulikult on 200 km/h kandis sõitva autoga võimatu arvestada peateele keerates, sellepärast peateel sõitja süüdi jäigi.\nOled kursis ka teise sellise juhtumiga Tallinnas? Kus üks teine inimene sõitis ja seal hinnati kiiruseks midagi 130 km/h kanti ja oli vist 70 ala.\nKa seal jäi peateel sõitja süüdi, kui talle ette sõideti.\nMuudetud 7.4.20 22:33\nKurb, et sa ei saa oma ohtlikkuse põhjusest aru.\nMõni targem oleks vahepeal Liiklusseaduse näppu võtnud ja uurinud, kus ta vea tegi.\nSul ei ole mitte millelegi toetuda, mõtled ise lihtsalt asju välja.\nSa pole veel ühtegi tõest konkreetset asja välja toonud, milles minu ohtlikkus liikluses seisneb ?\nSinu poolt lihtsalt suvaline väljamõeldud mittemidagiütlev jutt.\nSina jahud oma anna teed märgist, mina tõin korduvalt välja, et anna teed märk ei jäta alati ettekeerajat süüdi.\nTuleb ikka enda suhtes ka kriitiline olla, mida peateel teed.\nSellistes asjades lõplik lahendus seisneb keeruka uurimise käigus ja tihti ka kohtus.\nSeda ei oska meist keegi otse seadusest välja lugeda, seda ei olegi seal otse kirjas, mis igas olukorras juhtub, selle peavad kohtuveskid paika jahvatama.\nSellised on keerulised juhtumid ja me ei saa kunagi kindlalt öelda, mis nüüd saab, kuna arvestama peab mitme asjaoluga.\nSeda kohtud ja eksperdid teevadki.\nMuudetud 7.4.20 22:54\n# märk anna teed ei anna õigust peateel teha mida iganes\nOeh? Kas see on naljateema või räägitakse tõsiselt?\nTee andmise kohustus kehtib olenemata sellest, milliseid vigu teeb peateel liikleja. Presidenti sõidutatakse näiteks terve tee muust liiklusvoolust kiiremini igal maanteel - sisuliselt kogu tee vastassuunas - "anna teed" märki ei ole võimalik kaheselt mõista ega ole väga jätkusuutlik mõelda enda jaoks välja ettekäändeid, millal tee andmise kohustust oleks lahe eirata.\nIsegi ühesuunalisel peateel vastassuunas sõitja jääb ALATI õigeks ja ettekeeraja (kes ei tulnud selle peale, et ka "valelt poolt" võib auto tulla) süüdi. Aga kui pole tegu just operatiivsõidukiga, saab peateel vastassuunas sõitja trahvi OMA RIKKUMISE eest, kuigi ta avarii põhjustamises süüdi ei jää. Leiad googeldades selliseid lahendeid tõenäoliselt tuhandetes, kui mitte kümnetes tuhandetes.\nSiin tekkis küsimus, kui suur kiirus on "liiga suur kiirus" selleks, et peateel liikuvat autot oleks võimalik märgata? See kiirus sõltub tee tõusudest, langustest, kurvidest jne, aga see pole kunagi väiksem kui kiirus, mille puhul premeeritakse sõidumeistrit lihtsast rahatrahvist millegi põnevamaga (+41km/h). Pigem on see 2x lubatud kiirus (mitte alati nii palju, mõnikord ka 3x üle lubatu, aga see teema pole koht nende nüansside lahtikirjutamiseks, googeldamine on tasuta, igaüks leiab kel huvi).\nKärss, mulle autokoolis räägiti juhtumist, kus üks eiras anna teed märki ja teine eiras ühesuunalisel sissesõidu keeldu, ehk siis sõitis vastassuunas.\nTa rääkis, et kindlustus ei maksnud kumbagi kahjusid välja põhjendusega, kuna mõlemad rikkusid seadust.\nSiin ka üks sarnane lahend.\nOtsige sealt sellist rida\n"Pööre ühesuunalisele teele ja seal vales suunas liikuva sõidukiga kokkupõrge"\nSeal on kenasti välja toodud osasüü, ühesuunalisel vales suunas sõitja 80% ja anna teed märgi eiraja 20%.\nKärss, see, kui suur on liiga suur kiirus, selle otsustavad eksperdid ja kohus.\nTallinna juhtumi puhul 70 vs 130 km/h on vahe väiksem, kui kaks korda ja süüdi jäi peateel sõitja.\nSeega, kuidas sa saad väita, et tee andmise kohustus kehtib, olenemata sellest, milliseid vigu tehakse peateel? Nagu ise näed kohtulahenditest, siis ei ole nii.\nNii, et ole oma nalja jutuga ettevaatlik, eksid hoopis ise.\nMuudetud 7.4.20 23:29\nSolk võttis mus sõnad suust seekord :-) Ise olen sedasama kohtulahendit vist 2x siia a24 foorumisse postitanud. https://www.riigiteataja.ee/akt/890118.txt\nEDIT: Selleks et liikluses "pea-aegu" süüdimatult mida iganes teha, peab autole olema väljastatud operatiivsõiduki kaart ja auto peab olema varustatud töötavate siniste vilkuritega. Aga seda siin olevad eksperdid ilmselt tevad isegi.\nMuudetud 8.4.20 10:03\n# Seega, kuidas sa saad väita, et tee andmise kohustus kehtib, olenemata sellest,\n# milliseid vigu tehakse peateel?\nEnne, kui üldse midagi kirjutama hakkad, palun too välja liiklusseadusest kõik need punkitid, mille puhul peateele sõites tee andmise kohustus ei kehti.\nKirjutasin, et seal on rohkem nüansse, mida pole siin offtopikuna mõtet lahata ja ega neid ei saagi lõpuni lahata just nimelt nende samade kohtulahendite pärast. Kui oleksid toonud hoopis 10 näidet ja mina 10 vastupidist näidet, mis siis edasi saab? 100 vs 100 näidet või nii kaua, kuni üks lahendite otsimisest loobub?\nEnda toodud näitega olen kursis, kuna elasin aastaid Tallinnas ühe sellise ristmiku ääres, kus just selliseid pauke tehti iga nädal, parimal juhul ka mitu korda päevas - kõik peateele ette sõitjad samamoodi väge täis, et jah mina rikkusin LE-d, aga tema rikkus ju kah = koolitund saabuvalt politseipatrullilt, mida kuulanud n+1 korda tänavalt, läbi lahtise akna, tunnistajana jne. See, kuidas tavaliselt laheneb, ei ole samas vastuargument sellele, kuidas hea juristi puhul võib laheneda. Eks igaüks teab oma võimalusi kõige paremini ja eirab teeandmise kohustust nagu ise heaks arvab. Maanteel, kus tehakse möödasõite, on seda kindlasti hästi kaval katsetama hakata, sest hea juristi korral äkki ei jäägi süüdi laubakas osalemise järel.\nKärss, mis sul viga on? Ma tõin sulle reaalse kohtulahendi välja, kus anna teed märgi alt sisse sõitja jäi süüdi vaid 20% ulatuses.\nSul ei tohiks rohkem mitte midagi öelda olla.\nMis tähendab seda, et anna teed märgi alt ette või sisse sõitja võib vabalt olla vähem süüdi, kui peateel sõitev rikkuja ja rohkem ei tohiks sul mitte midagi olla öelda.\nEhk siis, osasüü, millest ma ka rääkisin.\nTäpsed olukorrad jahvatavad vajadusel paika juba kohtuveskid.\nAga ma tõestasin sellega oma väidet, et anna teed märk ja peatee ei tähenda, et sa peateel mida iganes teha võiksid ja alati õigeks jääda võiksid, nagu reaalsest kohtulahendist näed, siis ei ole nii.\nLoomulikult lahenevad erinevad juhtumid erinevalt, aga ma tõestasin oma väidet, peateel sõitjal ei ole kõiges õigus anna teed märgi suhtes, ta ei või teha mida iganes seal peateel.\nMuudetud 8.4.20 21:56\nKüsimus lihtne sulle Solk:\nMis tingimustel tohib teha möödasõitu?\nAlustades sellest, et möödasõiduks kasutatav vastassuunavöönd on piisavas ulatuses vaba, koos varuga.\nEessõitev sõiduk sõidab aeglasemalt, kui 90 km/h.\nNähtavus on hea, nii teekuju, kõrval olevad teed varjavad asjad, kui ilmastikuolud, sealhulgas paksu udu puudumine.\nKahjuks olen kohanud rekkat, kes paksu uduga möödasõidu sooritas, kuigi isegi 70ga sõites polnud enda ette piisavalt näha.\nMöödasõit on antud lõigul lubatud, ka selles osas, kus sa möödasõidu lõpetad.\nKui eesolev sõiduk ei ole näidanud vasakut suunda.\nSa oled teinud kõik, mis sinu võimuses, et veenduda, et ükski oht ei ähvarda seda möödasõitu.\nTuleks mõelda, kas antud möödasõit on ikka põhjendatud või oleks mõistlik korraliku pikivahega selle auto sabas hoopis sõita.\nnagu juttudest selgub, ongi solk see kes saamatu sabas kolonne moodustab olematu kiirendusega masinaga ohutut möödasõidu kohta oodates. kus puuduksid 2 km jooksul: möödasõidu keelud, keelumärgid, pidevjooned, kassid-koerad, talude sissesõidud, kurvid, tõusud, puud, jne. sellist kohta pole eestimaal\nsolk,kas pimedas tohib möödasõitu teha\nÄrme nüüd liialda, ei jõua solk üksi igas tropis tegija olla - neid saamatuid on ikka väga palju rohkem :-)\nAga kindlasti ei ole kõik kolonnis sõitjad saamatud, sest alati on väike võimalus, et inimene hindab adekvaatselt manöövriga saadava "ajalise võidu" ja jätab manöövri lihtsalt sooritamata, sest olgem ausad, 99%-l juhtudest on eespool järgmine ja mingit reaalset võitu polegi.\nOi kui palju olen näinud neid ajuhiiglaseid, kes pingutavad oma masinast viimase välja, et jõuda mööda minust ja võib- olla veel ühest sõidukist, et siis paari km pärast teelt maha keerata - milleks??\nSamas tuleb tunnistada, et ohutu möödasõit ja legaalne, LS jälgiv möödasõit (vastassuuna kaudu siis) on enamasti teineteist välistavad manöövrid :-)\nmaaks, väga hästi sinu poolt öeldud, sinuga täiesti nõus.\nmati1222, kas tunned ennast peale minu kohta valede välja mõtlemist ennast paremini?\nÜritad sedasi enda ohtlikke ja põhjendamatuid möödasõite vabandada?\nSee on tegelikult ikka põnev, kui räägid liiklusohutusest, siis leidub ikka mitmeid ajuhiiglasi, kes kohe arvavad, et ma olen venija ja ei julge mööda sõita.\nMis sellest, et tegelikult risti vastupidi on olukord, aga ju siis need arvajad üritavad enda madalat ego nii upitada.\nEks see näitab ühtlasi ka seda, millise suhtumisega ollakse liiklusesse, kui liiklusohutusest arusaaja ja selle pooldaja on nende arvates venija, siis on üsna selge, millised ohtlikud kihutajad need arvajad ise on.\nVeel põnevam on jutt, autost, mis ei suuda mööda sõita?\nOlen siin foorumis rääkinud üsna mitmes teemas oma 115kW 6 käigulise manuaal käigukastiga Accordist, mis möödasõidud kenasti 140 km/h lõpetab, ei tunne küll võimsuse puudujääki.\nVeel põnevam on, kust sa need taluteede otsade otsimised võtsid? Mina just viitasin, et ma ei arvesta nendega, kuna nendega on võimatu arvestada ja seetõttu ongi alati oht, et keegi sealt ette keerab.\nPigem siin teemas mitu teist inimest üritasid väita, nagu nad arvestaks kõigi nende teeotstega, mis sellest, et tegelikult nad ei arvesta, lihtsalt räägivad, üritavad niiöelda võita.\nSellepärast tuleksi möödasõite võimalikult vähe teha, muidugi ma jälgin, mis minu ees toimub, aga neid teeotsi pole võimalik eriti jälgida.\nMöödasõidu keelualades tuleks üldiselt ikkagi mitte mööda sõita.\nMuudetud 9.4.20 16:39\nMeistrite jutust jääb mulje, et kõige ohutum ja kõiki õigusi andev manööver on möödasõit. Kui niisama kruiisides on veel kohustused, siis juba ainult möödasõidu peale mõeldes ükski kohustus enam ei kehti.\nTavaliselt soovitavad meistrid 70ga sõitjal igas bussipeatuses peatuse teha, et kiiremaid mööda lasta. Aga ei, kui meister sõidab 70ga, siis ei oska teised mööda sõita.\nKui teised liiklejad peavad pidurdama või normaalsest erineval trajektooril sõitma möödasõitja tõttu, siis on tegemist ohtliku möödasõiduga. Muud juhud mind isiklikult ei häiri.\nNo ka sellega peaks möödasõidul arvestama, et vasakut suunda näitavast autost ei tohi mööda minna, üldse ilmselgelt vasakule keeravast autost.\nSamuti ei tohi möödasõite sooritada vasakpöörde taskutest üle sõites.\nSamuti peaks arvestama, et suurel kiirusel mitmest autost mööda sõites ei pruugi mõni eesolev sind märgata ja võib sulle ette keerata.\nSeaduse koha pealt ma keeldu ei tea pimedas mööda sõitmise kohta\nKuid loogiliselt võttes, pead pimedas mööda sõites kas teed väga hästi tundma ja nägema, et mitte kedagi selle piisavalt pika sirge peal vastu ei tule.\nVõi tõesti lihtsalt nägema seda sirget tühjana, mis on pimedas muidugi keeruline ülesanne.\nVastutulevate autode tulede järgi ei saa ka selles osas juhinduda, kuna need võivad mõne kurvi või mäe taha nii kenasti varju näha, et ei näe sa mingit valgusvihku ja siis järsku ilmub välja vastutulev auto.\nMuudetud 9.4.20 18:49


🌍 TripAdvisori reisijate valik - Aasia parimad lennufirmad - 2020\nTripAdvisori reisijate valik - Aasia parimad lennufirmad\nLennuettevõtjate äri on kõrge profiiliga, ülemaailmne ja väga konkurentsivõimeline. Seda juhib pilt ja taju. Kõik lennuettevõtjad pakuvad palju pingutusi, aega ja raha selle loomiseks ja teise mõjutamiseks. Lennujaamad näevad täna ennast täisteenuse organisatsioonidena - mitte ainult keskmisena, mis viib teid ühest kohast teise.\nKõik teenindusorganisatsioonid elavad ja surevad oma mainega ja oma klientidega nende kohta räägivad ja seda teavad lennuettevõtjad. Üks viis, kuidas nad suudavad mõõta nende jõupingutuste edukust (või puudulikkust), on reisijate tagasiside abil. Sotsiaalse meedia ajastul on veebifoorumitel ja arvustustel ka oluline roll.\nOn mitmeid reisi organisatsioone, institutsioone ja lennuliinide ühinguid, mis jälgivad lennuettevõtjate toimivust ja jälgivad reisijate räägime ja arutavad. Üks selline väljapaistev tuntud tracker ja kuraator on TripAdvisor. Lähtuvalt arvustustest ja interaktiivsetest foorumitest nende saidil on Aasia parimad lennufirmad.\nSingapuri lennuliinidel on pikaaegne loosung "Hea viis lennata", mis on selle moto kohaselt järjepidevalt elanud. Lennufirma on üks maailma suurimaid, pakkudes enam kui 60 sihtkohta 35 riigis. See on täisteenindusega lennufirma ja TripAdvisor on 2018. aastal reastatud Aasias nr: 1 Aasias.\nAuhind on õiglast teenitud, kuna aastate jooksul on tema reisijad väga mõelnud oma teenuste tasemele. Reisijad on alati Singapuri lennureisid kiitnud oma salongipersonali juurdepääsetavuse, sõbralikkuse ja abivalmiduse üle.\nSingapuri lennufirmad teevad kõik endast oleneva, et tagada, et reisijad saaksid sujuvaimat sõitu - alates kiireest sisseregistreerimisest kuni pardalemineku ja söömise ajal ning füüsilises mugavuses - ja neil õnnestub.\nHiljuti tundub, et istekoht on rahulolematust koor (kuigi mitte väga valjult). On olnud negatiivseid tundeid ja kommentaare piisava jalaruumi puudumise kohta, kusjuures istmed on üsna kitsad ja ebamugavad. Üldiselt pakub lennufirma parimaid sõitjate kogemusi suurepäraste teenustega reisijatele.\nANA (kõik Nippon Airways)\nANA (All Nippon Airways) lendab kuni 50 sihtkohta Jaapanis ja 32 Aasias, Põhja-Ameerikas ja Euroopas, mis on üks Aasia suurimaid lennuettevõtjaid. Nende laevastikul on mitu salongi koosseisu, mis pakuvad reisijatele mitmesuguseid istekohti ja lennureisid. Selle aasta 2018. aastal on TripAdvisor AS-is järjestatud ANA-sse.\nSelle järjestuse taga on palju põhjuseid. Üks neist on tipptaseme teenindusastmes. Selle (teiste seas) põhjuseks on SKYTRAX (tööstusharu reitinguorganisatsioon) SKYTRAXi kogu kuue järjestikuse aasta jooksul kõik Nippon saanud 5-tärni hinnangu. See on väga haruldane.\nANA tuntakse ka seda, et tema reisijad saavad palju kiitust. Hästi vaba registreerimisprotseduurid ja tõhusus on palju. Kabiini saatjate viisakad ja poleeritud käitumisviisid ning nende isikupärasem teenindus on üldiselt tänulikud kui teised. Veel üks tugeva positiivse teguri lennuettevõtja on tema toit.\nLennufirma loosung on "Jaapani inspiratsioon", kuid minu arvates peaks see olema "Jaapani inspireeritud". See on nende tõhususe ja alahinnatud tõeline külalislahkus - tõeliselt Jaapani.\nVistara on India uusim koduteenus ja lennuettevõtjad, kes alustas tegevust jaanuaris 2015. Lennufirma lendab 22 sihtkohta riigis. Lennufirma on auväärne Tata Sonsi (kellel on ületamatu lennunduse ajalugu) ja suurepärased Singapuri lennufirmad ühisettevõtted. TripAdvisori ja teiste tuntud vormide ülevaadete abil tundub, et ta on pärinud oma vanemate parimad omadused.\nEnamik reisijatest on kõigi parameetrite puhul lennuettevõtja väga kõrgelt hinnatud. Enamik neist leiab, et sisseregistreerimise ja sisenemise protseduurid on tõhusad ja kiiremad. Lennufirma saab ka kõrgelt kiitust nii maapealse kui ka rongisisese personali viisakuse ja igapäevase abi eest, nii saab ka salongi ja rajatiste mugavust. Toidu kvaliteet on veel üks kõrge hindepiirkond.\nKui on vastuoluline märkus, on see tegelik laevasõidutee ja laevalt lahkumine. Lennufirma on veel terminalihoonetele parkimisvõimalusi pakkunud, mistõttu nad on mõne vahemaa tagant parkinud ja reisijaid tuleb bussida edasi-tagasi. See võib olla väga ebamugav, kuna bussid on sageli täis, eriti kuumad päevad.\nVistara on uus lennuettevõtja, seega on kõik särav, mugav ja majutatav. See on väga kooskõlas ettevõtte loosungiga: "Lendage uus tunne." Üks loodab, et "uue" läige ja sära ei kao.\nAsignaallennupäivät Seoul'ist ja lendades 90 rahvusvahelist sihtkohta neljal kontinendil, on Asiana Airlines üks Korea suurimaid lennufirmasid. Samuti lendab 14 riigisisest marsruuti. Asiana on Star Alliance'i liige ja 3. Aasia parimad lennuettevõtjad TripAdvisori loendis. See on täisteenindusega lennufirma ja üsna populaarne rahvusvahelistel reisijatel, kes reisivad selles piirkonnas.\nAsiana on korduvalt hindajatest kõrgelt hinnatud. Lennuettevõtja hindab eelkõige nende teenuste isiklikku suhtlemist.Alates sisseregistreerimispersonalist ja lennuliiklusteenistujale leiab igaüks, et nad on väga tõhusad, erakordselt professionaalsed ja tõesti väga viisakad. Teisest küljest ei tea paljud lennukülastajad (või väga vähe) inglise keelt, mis mõjutab nende suhtumist reisijatega. Toidu kvaliteet on samuti kõrgelt hinnatud, kuigi riisikomplekt iga tassiga on leitud peenikese ühetoonilise.\nLennuteenindus on suurepärane, kuid seda häirivad piiratud ja halva kvaliteediga meelelahutusvõimalused, vananenud ja sageli rikkis seadmed. Mõned ebasoovitavad kommentaarid ülemäärase ja häiriva tollimaksuvaba ostuteatise kohta. Siiski on istmed mugavad ja jalaruum on enam kui piisav.\nAsiana ettevõtte loosung on "ilusad inimesed". Nad kindlasti on!\nCathay Pacific asutajaliige Oneworld Alliance on üks maailma vanimaid lennufirmasid. See on ka viies suurim lennuettevõtja. Nad lendavad 190 sihtkohta kogu Aasias, Okeaanias, Euroopas, Aafrikas ja Põhja-Ameerikas. Cathay Pacific on ennast neljandaks leidnud TripAdvisori nimekirjas Best Asian Airlines.\nCathay Pacific püüab olla maailma kõige sagedamate rahvusvaheliste reisijate esimene valikuvõimalus. Nad saavutavad suurel määral seda eesmärki. Cathay on kuulus oma Hongkongi rahvusvaheliste reisiruumidega - st Silver, Gold ja Diamond liikmed - Marco Polo klubist Cargo Clan Elite. Nad on ka mängu tipus, kus saab registreerimist ja pagasi käitlemist (nii kogumis kui ka kogumine), kuigi mõnikord võib Hong Kongis olla küllaltki kaootiline.\nSalongipersonal ja maapealne personal on alati viisakad ja viisakad. Toidu kvaliteet on tavaliselt hea ja parem kui teised lennuettevõtjad, kuid valik on piiratud.\nMeelelahutuse ajal on istme mugavus ja jalutusruum üldiselt hea, kuigi paljud õhusõiduki kajutid võiksid seda teha ümberehitusega.\nÜldiselt on Cathay Vaikse ookeani kogemus üsna hea, kuid ka väike naljakas. Lennufirma loosung on "Elu hästi läbitud". Selleks võib vaja minna mõnda tööd, mis on tõeliselt sisukas.\nSee on Taiwani lennuettevõtjad ja SkyTeami alliansi liige. Hiina lennufirmad lendavad 115 Aasiast, Euroopast, Põhja-Ameerikast ja Okeaaniast üle 115 linna. TripAdvisori reisijate valikul - 2018. aasta parimad lennufirmad Aasia lennuettevõtjate hinnangul on see 5. kohal.\nHiina Airlinesi lendude üheks kõige nauditavamaks funktsiooniks on premium äriklassi reisijatele Sky Lounge. Nad saavad kasutada kohvi, teed, alkohoolseid jooke, tassi nuudlaid või köögi baarist suupisteid. Baaris on ka sotsiaalsed piirkonnad. A350 Sky Lounge on üsna kitsas ja mitte nii avar kui Boeing 777-300ER.\nChina Airlines hindab üsna mõistlikult mitmeid kriteeriume, nagu on palju negatiivseid tagasisidet toidu- ja joogisegmendi ning istme mugavuse kohta. Lennuväljaku meelelahutus jätab endiselt soovi sisu, valikute ja ettenägematute seadmete, eelkõige vanemate õhusõidukite kasutamise osas. Töötajad on üldiselt tähelepanelik, viisakad, abivalmid ja professionaalsed.\nÜldine üksmeel on, et Hiina Lennuettevõtjad on "hinna ja kvaliteedi suhe", kuid ei ületa ootusi. Hiina Airlinesi ettevõtte loosung on "Teekond hooliva naeratusega ".\nIndiGo asutati aastal 2006 ja vaid kümmekond aastat on see kasvanud India suurimaks lennufirmaks. Samuti on see suurim odavlennufirmade Aasia lennuettevõtja ning selles osaleb suurim reisijate arv. IndiGo on odavlennufirma, odavlennuettevõtja, kes lendab 43 kohalikku ja 8 rahvusvahelist sihtkohta, mis hõlmavad Nepaali, Omaani, Singapuri, Tai ja Araabia Ühendemiraate.\nIndiGoga ei ole meelelahutust ega toitu. Seal on vaid üks istekoha klass, mis on ökonoomne. Need ja muud meetmed tagavad, et nad suudavad hoida kulusid ja seega madalamaid hindu. Indialased on väga kulukad teadlikud inimesed ja IndiGo puutub neile kõik kastid.\nTripAdvisor on leidnud, et lennufirma on loonud suure hulga lojaalseid ja rahulolevaid reisijaid. Nad on suuremas osas rahul istme mugavuse ja teenindusega maapinnal ja rongisisene personal. Reisijad hindavad ka üldist lennupakkumist ja leiavad, et see on hea hinna ja kvaliteedi suhe.\nOma suhteliselt lühikese eluea jooksul on IndiGo teeninud mitu tööstusharu auhinda parima madala hinnaga vedaja eest ja Aasia ja Vaikse ookeani lennujaama keskuse tipptaseme auhind.\nIndiGo ei ole pretensioone ega tee suuri väiteid. See tähendab, et on täppis või kui nende tagline töötab "õigeaegselt", kusjuures on kõige vähem muret ja ahvatlemist.\nTaiwani suuruselt teine vedaja, EVA Air, lendab umbes 60 linna Aasiasse, Austraaliasse, Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse. See on ka Star Alliance'i liige. Täisteenust pakkuv lennuettevõtja EVA Air on nüüd 2018. aastal reitinguagentuurile SKYTRAX poolt 5-tärni täislaadimisel andnud TripAdvisori 6. kohal.\n"Laitmatu teenus algusest lõpuni" on see, kuidas üks hindaja hindas EVA Airi. See arvamus on olnud reisijate üldine kogemus. Maapealse personali ja lennukülastajad saavad samuti kõrgelt oma sõbralikkuse ja ennetava tähelepanu eest. Istme mugavus, õhusõiduki, sealhulgas pesuruumide puhtus saavutab ka suurepäraseid märke. Siiski on palju negatiivseid reaktsioone pardal oleva toidu kvaliteedile.\nEVA Air on hiljuti kasutusele võtnud uue Boeing 777-300ERi laevastiku. Nad on varustatud uusimate WiFi-rajatistega ja uusimate meelelahutusfunktsioonidega. Teenus ja uued õhusõidukid, mis on täielikult kokku võetud, muudavad reisijaid tõeliselt õnnelikuks.\nEttevõtte loosung on "Lendamine tulevikku". Nende uute õhusõidukite, täiustatud mugavuste ja reisijates keskenduvate seadmete saabumine toob esile ja suurendab nende nõudmise saavutamist.\nGaruda Indonesia on üks Aasia suurimaid ja vanimaid lennufirmasid. See on Indoneesia lipuriik. Samuti on ta juhtiv rahvusvaheline vedaja. Garuda lendab 20 rahvusvahelist sihtkohta 13 Aasia riigis ja ka Okeaanias, Lähis-Idas ja Euroopas. TripAdvisori reisijate valiku seas on Garuda Indonesia'i SkyTeam Alliance'i liige.\nLennufirma on Aasia piirkonna reisijate jaoks esimene regulaarne valik ja põhjuseid pole raske leida. Ettevõte läks logistiliste protsesside, personali väljaõppe, lennukisüsteemide, laevastiku, logoga ja vormirõivaste põhjalikku uuendamist ja ajakohastamist - kogu töötab. Plaan on töötanud suurepäraselt hästi. Nii palju, et ta on kogunud arvukaid auhindu, sealhulgas kõige parema lennuettevõtja, maailma parima salongipersonali ja 5-tärnise lennuettevõtja.\nKõik need auhinnad on hästi ära teeninud. Reisijad (lõplikud kohtunikud ja mõjukad liikmed) on leidnud, et Garuda Airlines on rahuldav, hinna ja kvaliteedi, eriti salongipersonali, personali ja klienditeeninduse jaoks.\nGaruda Indoneesia praegune loosung on: Indoneesia lennuettevõtja. Lennufirma on riigi suurepärane väljendusruum ja tervitatav nägu.\nSoe, loodus ja tervitus! Põhjalik reisijuht Sri Lankale\n10 Osaka turismisihtkohti\nProovi resistentsust nende jummilicious mussoon toiduainete!\nBad uudised flaierid! Pärast Indigot tõstavad SpiceJet ja GoAir lisabagasi\nBrugge 14 populaarseimat turismimagnet


AVALIK ARUTELU: Kas Merimetsa tuleks võtta kaitse alla? - news\nTäna kell 17.00 toimub Põhja-Tallinna valitsuse saalis Merimetsa kohaliku kaitse alla võtmise määruse eelnõu avalik arutelu.\nAVALIK ARUTELU: Kas Merimetsa tuleks võtta kaitse alla? (1)\nMerimetsa kaitse alla võtmise algatas Tallinna Keskkonnaamet Pelgulinna Seltsi ja Põhja-Tallinna valitsuse initsiatiivil, eesmärgiga kaitsta metsa lühinägelike linnaruumiliste otsuste eest ning luua tegevusplaan metsa paremaks hooldamiseks tulevikus.\nNii kodanikuühendused kui Põhja-Tallinna valitsus leiavad, et Merimetsal on suur väärtus rohelise "pausina" keset tihedat linnaruumi. Samuti on Merimets koduks ligi 70 linnuliigile ning mitmele looduskaitsealusele taimeliigile.\nAvaliku arutelu eesmärk on tutvustada Merimetsa kaitseala loomise lähtealuseid ja plaane ning kuulata ära kohalike elanike ja kodanikeühenduste ettepanekud, milliste tingimustega täiendavalt arvestada. Määruse jõustumisel koostatakse Merimetsa kaitsekava, mille alusel on võimalik astuda konkreetseid samme metsa hooldamiseks ning spordiradade täiendamiseks ja korrastamiseks.\nPõhja-Tallinna vanema Karin Tammemägi sõnul on väga positiivne, et Tallinna linnavalitsus linnaosa eesmärki toetab. Kui kaitseala teoks saab, siis tõkestab see Merimetsa läbivate autoteede ehitamist. Merimetsa on Pelgulinna ja Pelguranna elanike jaoks ülioluline sportimis- ja puhkekoht ning see peab nii ka jääma, ütles Tammemägi.\nMerimetsa kohaliku kaitse alla võtmise määruse eelnõu kohta saab ettepanekuid, märkusi ning küsimusi esitada kirjalikult Tallinna Keskkonnaameti aadressil Harju tn 13, 10130 Tallinn või e‑posti aadressil keskkonnaamet@tallinnlv.ee kuni 30. jaanuarini 2015. a.


TO TRD-kanada usaldusvoimaluste kauplemine -\nTO TRD-kanada usaldusvoimaluste kauplemine,\nMeie eesmärk on anda praktilist ja kulutõhusaid lahendusi, mis on kohandatud õiguslik vajadustele nii ettevõtetele. Ma tegin nii ja suuliselt tunnistanud tõsiasja, ma oleks tegemist temaga pärast klassi. Integraalse staatiliselt ebastabiilse paigutuse kasutamise kaudu peaks SU olema erakordsed manööverdatavad omadused, mis võimaldavad tal viiakse läbi evolutsiooni õhus, ligipääsmatuks tavalistele ahelatele õhusõidukile ja neil on suurem lend ilma suspendeeritud tankideta. See on mind palju aastaid, et ehitada oma võrgu ja see võtab pidev side-ja reisi, et seda säilitada. Kaalutud piirid ületasid raketirelvade loojad. Muidugi, mõnikord õpilased võivad võtta eelis on see vabadus, aga kui teil on sätestatud arusaamist vahel ennast ja rohkem vallatu õpilased, siis võib tõesti hakata laiendada õppekava.\nKäivitamiskiirus Su 27. võitleja pealtkuulaja SE-27: lennu spetsifikatsioonid\nOmadused, Suur Jurist - Need omadused on luua mõju Seal on palju omapära, mis teeb eduka advokaadi "Kõige võimsam viis võita argument on, küsides küsimusi, seda saab teha inimesed näevad viga loogika vastane. See on kõik, kuidas uuenduslike oma kohale õigustalituse on. Nagu öeldakse, harjutamine teeb mees täiuslik.\nSiin on mõned omadused, et sa peaksid kaaluma, et saada suurepärane advokaat: Kood kutse-Eetika advokaatide on summa vastu võetud põhimõte, mis toimib suunas advokaatide töö käigus. Õigusala, eetika võtab teise taseme tähtsust Need põhimõtted on kooskõlas üldise põhimõttega eetika Baar.\nAdvokaat on sõltumatu täita oma kohustusi ja ta ei tohiks lasta oma isiklike huvide või kolmanda osapoole mõju talle, et täita oma kohustust kliendile. Advokaat on kohustatud mitte lubada mis tahes rikkumise tema sõltumatuse. Klient peab olema kindlustunne või usalduse tema advokaat ja jurist peab olema piisavalt võimsust, et saada usaldust tema klient, ja see on võimalik saavutada ainult juhul, kui advokaat on isiklik väärikus, au ja väärikus. See on esialgne ja põhivabaduste õigus ja kohustus advokaat.\nIlma põhimõte, usaldusväärsus, seal oleks ei usu ja usalduse vahel advokaat ja klient. See põhimõte ei ole ajaliselt piiratud ja kehtib see, et mis tahes teavet, et advokaat oleks informeeritud kliendi poolt täidesaatva tema advokaadiks.\nSelle põhimõtte piirangud on pärit advokaat, indulging ise teiste kutse-või tegevuse suhtes, mis ei ole seotud juriidilise eriala ja on rikkunud tema väärikus, sõltumatus jne. Advokaat ei saa reklaamida ennast või otsida isikuandmete avalikustamine sobimatul viisil. Ta ei tee mingit reklaami, et saada rohkem kliente, See on keelatud, teatades oma kodulehel nimed kliendid, kes olid esindatud advokaadi.\nAdvokaat on kohustatud tegutsema huvides tema klient. Ta tuleks panna huvi euroopa Kohtusse Suur advokaat on üks, kes on kohustus tagada õiguskaitse ja tema klient, ta mitte ainult ei mõista asjas, vaid ka juhendab oma kliendi kaudu õigussüsteemi. Ta on see, kes saab lihtsalt teha kõik erinevused oma kliendi puhul.\nSu oli edukalt näidanud õhupileti üle maailma.\nÜks peaks teadma iga seaduse eriti valdkonnas, kus nad töötavadseal peaks olema midagi, mis on vahele. Suur advokaat, sa ei tohiks alahinnata kirjutamise oskusi, mis on vaja. Advokaadid kulutavad palju oma aega menetlusdokumendi esitamise ja muud dokumendid kohtule.\nKäivitamiskiirus Su võitleja pealtkuulaja SE lennu spetsifikatsioonid\nTeil on suurem tõenäosus, et luua hea positsiooni eest oma kliendi kui sul on hea kirjutamise oskused. Oma nõude esitamiseks, peab sisaldama kõiki üldised reeglid antud allpool: Iga advokaat vajab rohkem kogenud inimene suunata teda ja see on vajalik, et saada suurepärane advokaat, ilma nõuetekohase juhendamise sa ei TO TRD-kanada usaldusvoimaluste kauplemine panna ennast kvalitatiivne töö, ja see aitab teil esitada oma juhtumi puhul on kõige väärtuslikum viisil.\nEt saada suureks advokaat, sa peaksid olema rohkem viisakas, kannatlik ja lugupidav suunas oma kliendi, Kohtunik, kolleegid, kohtu töötajad jne. Professionaalsust, sõltub sellest, kuidas te esitate ise Kohtusse, sa peaksid olla väga ettevaatlik, et poole oma käitumist.\nSinu käitumine näitab teie isiksuse, et saada suurepärane advokaat, sa peaksid õppima, kuidas tegutseda ja reageerida erinevates olukordades. Nagu professionaalne, te peaks püüdma säilitada kõrgeima standardi, ausus, ausus, õiglus teie suhetes. Ei avalda teavet, mida antakse teile teie klient, siis on võimalik esitada andmeid kohtule, mis on vajalik, ning üksnes ulatuses, mida on vaja teha nii.\nIgal riigil on reeglite kogum, mis reguleerib advokaadi käitumist.\nVeenduge, et te järgite neid reegleid, muidu tekib oht, distsiplineeritud, mis võib põhjustada peatamise või kehtetuks tunnistamise oma litsentsi. Kui kuritegu on toime pannud olete, mitte ainult siis tuleb kohaldada karistust, vaid ka ametialaste käitumisreeglite vastu. Sõltuvalt kuriteo, võid kaotada oma töökoha ka. Suur advokaat ei ole vaja teil peaks teenima kuus numbrit. Nii tuleks teha ennast kõige paremini oma tööd, olla valmis iga selline olukord.\nOlla advokaat, kellele kõik saavad toetuda enne üleandmist nende puhul. Seal on juristid, kes peavad end edukaks, kui need muutuvad partner high-powered Advokaadibüroo, mõned on õnnelik elu oma soolo tavasid, mõned teised leiavad, mittetulundusühingute või avalikku huvi töö edu võti.\nLõpuks, muutub üks suur advokaat, kes on matta end juhtudel ta tegeleb ja analüüsida, hinnata ja seejärel sõlmida.\nÕppida, kuidas lasta minna stressi ja hallata päev-päeva järel. See samm võimaldab teil mõelda rohkem rahulikult ja selgelt, mis on väga viljakas oma karjääri.\nKirglik suunas oma karjääri, nautida oma kutseala ei lase sul tunda koormatud ja õpid iga kord midagi uut oma kogemus, ei kahetse oma valikut.\nSuur advokaat on see, kes TO TRD-kanada usaldusvoimaluste kauplemine oma sada tema elukutse ilma kõhkluseta ja hirm sees. Jälgida küsimused, mida soovite küsida, punkte sa tahad panna argumendid ja faktid salvestada neid uuringu sülearvuti.\nEttevalmistamine TO TRD-kanada usaldusvoimaluste kauplemine sülearvuti, mis on üks tähtsamaid ülesandeid, mida ta sisaldab kõike, mida teil vaja kohtuprotsessi ajal.\nSinu sülearvuti peaks kajastama eelkõige nõuet juhul. Uuringu sülearvuti peaks sisaldama: Kui olete faili vajalikud paberid, mis on seotud teie puhul, näed arvu ja tähtajad. Kui juhtum on kuulda žürii poolt välja ta ütleb oma vastast, mida tõendeid, mida tutvustati uuringu.\nTeha õigeid märgib need tähtajad ja suur advokaat ei laseks täita iga neist. Arvukad element, et hea advokaat, peab tõendama, et võita.\nTeil on vaja planeerida hoolikalt ja veenduge, et teil on võimalik tõestada iga element oma asja, ja sa peaks olema võimalik tagasi elemente oma vastast. Sa võid aru saada tõendeid, mis aitavad teil tõendama asjaolusid.\nReeglid tõendeid on kindlaks teha, kas konkreetne dokument, avaldus on vastuvõetav kohtus või mitte.


Tammist: ääremaastumise vastu aitab ainult ettevõtlus\n14. oktoober 2018 kell 7:10\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Rene Tammist. Foto: Andras Kralla\nEesti ettevõtluste toetamise süsteemi killustumise vähendamiseks ja regionaalse majandusarengu toetamiseks korraldab riik keskse ülevaate saamise nimel nii spetsialiseerumisvõimaluste kui toetuste jaotamise süsteemi ümber, ütles ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Rene Tammist.\n„Tööstuse ühtlase arengu tagamisel üle kogu Eesti on väga oluline jälgida, et Tallinna ja Tartu kõrval oleks kasvuvõimalused tagatud ka suurtest tõmbekeskustest kaugemal tegutsevatele ettevõtetele. Kui kõrvutada 2018. aastal EASilt toetusi saanud projektide arvu näiteks Harjumaal ja Raplamaal, siis paistab maakohtade tööstuspotentsiaal väga selgelt välja – esimeses on toetatud projekte ca 220, teises täpselt kaheksa,“ ilmestas ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Rene Tammist regionaalset lõhet ettevõtluses.\nMinistri sõnul on probleemiks ka meetmete killustatus – toetusmeetmeid on palju, need on osaliselt dubleerivad ning toetuste pakkujate kohta puudub ülevaatlik keskne info. Teatud juhtudel võivad sarnased toetused osutuda ka vastastikku konkureerivateks.\nInfo ühte kohta kokku\nSelle probleemi üheks lahenduseks on möödunud nädalal valitsuselt heakskiidu saanud ettevõtluse ja innovatsiooni valdkonna tõhustamiskava, mille üheks osaks on ka teenuste ja toetuste info ühele veebilehele koondamine. Tulevikus ei pea toetuse taotleja otsima sobivaid toetusi mitme rakendusasutuse infomaterjalidest, vaid erinevate organisatsioonide teenuseid ja toetusi saab taotleda ühest taotlemiskeskkonnast. „Toetuse või teenuse saajale ei ole oluline, kes toetust väljastab või teenust pakub, oluline on, et vajadused saaksid kiiresti ja lihtsa vaevaga rahuldatud,“ märkis Tammist.\nEt saada paremat regionaalset ülevaadet tööstusaladest ning nende arendamisvajadustest, on rahandusministeerium tellinud väljaspool Tallinna ja Tartu linnapiirkondi asuvate piirkondade tööstuse arengueeldusi ja -piiranguid hindava uuringu. See peaks novembri lõpuks andma ka ettepanekuid maakondade olulisemate olemasolevate tööstusalade laiendamise, kitsaskohtade kõrvaldamise ning uute tööstusalade loomise vajaduste ja võimaluste kohta.


2004 Archives - Eesti Sõudeliit\nSildi arhiiv: 2004\nEestile edukas Baltic Cup\nTaanis Copenhagenis peeti kuni 17-aastaste (k.a.) Baltic Cup ehk võistlus, mis toob alati kokku esinduslikud sõudekoondised Läänemere äärsetest riikidest. Traditsiooniliselt… Loe edasi ►\nKategooria: Uudised Sildid: 2004, Baltic Cup\nTraditsiooniline Väikeste paatide regatt Tartus\nSõudehooaeg Eestis hakkab selleks aastaks läbi saama. Kuldse sügise saabudes on sõudjad kolinud veel Tartusse, et lõpetada hooaeg traditsiooniliste regattidega… Loe edasi ►\nKategooria: Uudised Sildid: 2004, Väikeste paatide regatt\nSõudeveteranide kuldsed sõidud Hamburgis\nSõudeveteranide MMilt Hamburgist toodi koju viis kulda. Need olid meie veteranide jaoks kõige edukamad võistlused. Ühepaatidel võitsid oma sõidu Reet… Loe edasi ►\nKategooria: Uudised Sildid: 2004, World Masters Regatta\nKaheksapaat üliõpilaste MM-il kolmas\n4. septembril toimunud kaheksapaatide finaalis suutis Eesti paatkond võtta ülimalt hea kolmanda koha, kuigi koos harjutatud ei oldud peaaegu üldse… Loe edasi ►\nKategooria: Uudised Sildid: 2004, FISU, Ülikoolide MM\nEestit esindab üliõpilaste MMil kaheksapaat ja kaks ühepaati\n2-4.09 toimuvad Prantsusmaa lõunaosas Brive-la-Gaillarde’i nimelises väikelinnas üliõpilaste maailmameistrivõistlused. Eestit esindavad nendel võistlustel kaheksapaat (Silver Sonntak, Tõnu Endrekson, Andrei Šilin,… Loe edasi ►\nEndrekson-Gulov tagasid olümpiaveel edasipääsu\nNii nagu Jüri Jaanson oli raskusteta võitnud oma eelsõidu ja taganud edasipääsu poolfinaali, võitlesid koha poolfinaalis välja ka paarisaeru kahepaadi… Loe edasi ►\nKategooria: Uudised Sildid: 2004, Leonid Gulov, OM, Tõnu Endrekson


Park Hotel Tokyo, Tōkyō, Jaapan – võrdle pakkumisi\nSuurepärane1 811 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Park Hotel Tokyo\nPark Hotel Tokyo: arvustused\nHotelli Park Hotel Tokyo kohta\nPark Hotel Tokyo: mugavused\nPark Hotel Tokyo fotodel\nKõik fotod (48)\nKus Park Hotel Tokyo asub\nTōkyō Shinagawa4,3 km\nTōkyō Ueno5,8 km\nPark Hotel Tokyo – broneerimise KKK\nKui kaugel on Park Hotel Tokyo lähimast lennujaamast (Tōkyō Haneda)?\nKuna hotelli Park Hotel Tokyo ja lennujaama Tōkyō Haneda vaheline kaugus on vaid 12,9 km, kulub sõiduks olenevalt liiklusest enamasti umbes 15min. Kontrolli kindlasti liiklustrende hotelli ja lennujaama ümbruses, kuna mõnedes piirkondades võib liiklus tihedam olla ning see võib su eeldatavat reisiaega pikendada.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Tōkyō Haneda hotelli Park Hotel Tokyo minemiseks?\nMis on hotelli Park Hotel Tokyo telefoninumber?\nOma hotelli või peatumist puudutavate küsimuste korral helista numbril +81 362 521 111.\nKas hotellis Park Hotel Tokyo on WiFi?\nJah, Park Hotel Tokyo pakub oma külastajatele WiFit.\nMis ajal tuleb hotellist Park Hotel Tokyo lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 12:00. Hotelli Park Hotel Tokyo saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 15:00.\nKas hotellis Park Hotel Tokyo on restoran?\nKohapeal on restoran ning täpsemat teavet selle lahtiolekuaegade ja viimaste toidutellimuste esitamise aja kohta jagab Park Hotel Tokyo. Kohapeal on ka baar.\nKas Park Hotel Tokyo pakub pesupesemisteenust?\nKui vajad oma peatumise jooksul riiete pesemist, saad kasutada pesupesemisvõimalusi ja -teenuseid hotellis Park Hotel Tokyo.\nKui kaugel on Park Hotel Tokyo linna Tōkyō keskusest?\nPiirkonna Shinjuku (Tōkyō) keskus on vaid 5,7 km kaugusel hotellist Park Hotel Tokyo. Paljud teised turistid külastavad paiku nagu Akihabara Electric Town, kuhu pääseb hotellist Park Hotel Tokyo ükskõik millise transpordiviisiga.\nPark Hotel Tokyo: sarnased hotellid\nPark Hotel Tokyo: lähimad hotellid


Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu | Teabekanal\nEesti Ühistegevuse Teabekanal\nEesti Ühistegevuse Teabekanal on portaal, kus Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu pakub oma liikmetele ja kõigile teistele huvilistele valikut rahanduse, panganduse ning ühistegevuse alasest päevakajalisest informatsioonist, millest igal kodanikul võib tulu tõusta. Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu ei võta enesele vastutust avaldatud teabe sisu eest, küll aga viitab alati autentsele allikale.\nÜhistegevuse rahvusvaheliste põhimõtete punkt 5 kõlab "Haridus, koolitus, teave". See portaal on Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu puhul üheks selle põhimõtte rakendamise manifestatsiooniks.Tõekriteeriumiks jääb aga alati iga inimese individuaalne kogemus või põhjalik uurimistöö. Soovime, et oleks vähem pimedat usku ning rohkem soovi minna iga küsimusega sügavale põhjus-tagajärg juurteni. Selle eelduseks on aga töötamine informatsiooniga, mille leidmisele Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu soovib kaasa aidata.\nOotame lugejatelt viidete soovitamist!\nMõtleme ja tegutseme ühiselt!\n1. Tartu Hoiu-laenuühistu saatesari "Ex Unitate Vires - Ühenduses on jõud!"\n22 autorisaadet Eesti ja maailma ühistegevuse, rahanduse, pankade ja kindlustuse ajaloost, tänapäevast ja tulevikust. Ajaloost pajatab Hr. Hillar Palamets, kelle lõbusatele ja õpetlikele lugudele toovad kaasaja- ja tulevikuparalleele Andro Roos, Erki Pisuke, Märt Riiner, Margus Lepa, Harry Raudvere, Raigo Sõlg ja Savo Tilk. Head kuulamist, kaasamõtlemist ja kaasategemist. Ühenduses on jõud!\n2. Nõmme Raadio Lõunatund\nNõmme Raadio on Eestis seni ainus raadiojaam, mis muuhulgas teeb Eesti rahvale ühistegevuse ning rahvusliku panganduse alast regulaarset ning süstemaatilist selgitustööd ning vahendab kuulajatele sellealaseid rahvusvahelisi kogemusi. Tihti on saatekülalisteks Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liikmed. Nõmme Raadio Lõunatund on eetris sagedusel 99.3 MHz (kuuldav Tallinnas ja selle lähiümbruses või internetis üle-Eesti). Saated on ka järelkuulatavad. Mõtelgem kaasa ja kujundagem ning avaldagem oma arvamust!\n3. Andro Roos Vikerraadio saates Uudis+ (06.04.2010)\nTartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos käis rääkimas Eesti rahvuslikust pangandusest ja ühistegevusest.\n4. Andro Roos Vikerraadio saates Uudis+ (19.11.2008)\nTartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos käis rääkimas Eesti Ühistupanga asutamisplaanidest.\n1. Hoiu-laenuühistud pakuvad alternatiivi pankadele (ETV Aktuaalne kaamera, 28.10.2010)\nTartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos ja Eesti Hoiu-laenuühistute Liidu juhatuse esimees Andrus Ristkok räägivad Tartu Hoiu-laenuühistu ja teiste hoiu-laenuühistute arengust ning tulevikust. Kaadrid Tartu Hoiu-laenuühistu kontorist.\n2. Eesti ühistupank on teoks saamas (ETV Aktuaalne kaamera, 11.09.2009)\nTartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos ja nõukogu liige Mart Vihmand räägivad ühistupanga asutamisprotsessist.\n3. Tartu Hoiu-laenuühistu plaanib luua ühistupanka (ETV Terevisioon, 11.11.2008)\nTartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos, juhatuse liige Erki Pisuke ja nõukogu liige Mart Vihmand selgitasid ühistupanga loomise vajalikkust ning kutsusid Eesti rahvast Eesti ühistupanga loomisel aktiivselt osalema.\n4. Maailma rahanduskorraldusest (TEDxTallinn, 20.11.2009)\nAS-i Tavid nõukogu esimees Hr. Alar Tamming räägib kaasahaaravalt ning selgelt maailma rahanduslikust korraldusest, selle olevikust ning tulevikust.\n5. Saksamaa ühe kaasaegse erarahasüsteemi ülevaade\nSaksamaa ametlik valuuta on euro. Vähesed aga teavad, et aastasadu on ametlike valuutade kõrval alati eksisteerinud arvukalt nn. eraalgatuslikke piirkonna rahasid. Nii eksisteerib ka tänapäeval Saksamaal umbes 200 piirkondlikku rahasüsteemi. Käesolev video valgustab neist ühte - Chiemgauer. Head mõtlemist ning ehk meilgi rakendamist(?)!\n6. Lõbusad videod hoiu-laenuühistute ja pankade võrdlusest Kanada näitel\nLõbusat õppimist ning kaasanaermist ja -mõtlemist! :)\n1. "Raha ja vabadus" & "Töötu unenägu" (Lüganduse Uudised, juuni 2010)\nMajanduse ja tööhõive alast lugemist Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimehe Andro Roosi ja Hr. Priit Tammoja poolt, lisaks teisigi asjalikke artikleid. Ühenduses on jõud!\n2. Raha tõeline olemus III (Lüganuse Uudised, mai 2010)\nAndro Roos: Väikestest juba eksisteerivatest alternatiivrahadest kogu rahvust ühendavaks maksevahendiks\n3. Praktiline näide: Eesti majandus kiirele kasvule (Delfi, 21.05.2010)\nAndro Roos arutleb, kuidas panna raha funktsioonid inimese ja riigi kasuks tööle?\n4. Mitmekesisus on rikkus. Kas ka raha puhul? (Eetikaveeb, 18.05.2010)\nPrl. Triin Pisukese artikkel Tähe ja Lille poest ning sellest, kuidas nad rahadega majandavad.\n5. Kas riigil on võimalik aastaga kriisist väljuda (Võrumaa Teataja, 04.05.2010)\nLühike vastus pealkirjas olevale küsimusele: „Jah!”. Ent mida on kriisist väljumiseks vaja?\n6. Raha tõeline olemus II (Lüganuse Uudised, aprill 2010)\nAndro Roos: Raha ülesanded piirkondliku raharingluse korraldamisel\n7. Raha tõeline olemus I (Lüganuse Uudised, märts 2010)\nAndro Roos: Kas riigil on võimalik aastaga kriisist väljuda?\n8. Ühistupangandus on Eesti majanduse arenguvõti (MaksuMaksja nr. 11, november 2008)\nEesti majanduse käimatõmbamisest läbi ühistupanganduse kirjutavad Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos ja juhatuse liikmed Erki Pisuke ning Märt Riiner.\n9. Ühistupank kui Eesti finantsinnovaator (HEI nr. 5(14), 11.11.2008)\nÜhistulisest pangandusest kui finantsinnovatsioonist kirjutavad Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees Andro Roos ja juhatuse liige Erki Pisuke.\n10. Raha ja tema alternatiivid (Bioneer, 18.05.2010)\nHr. Kristjan Jansen kirjutab erinevatest rahadest.\n1. Hoiu-laenuühistud pakuvad pankadele alternatiivi (Postimees, 28.10.2010)\nEnamik Eestis liikmete raha hoiustamise ja väljalaenamisega tegelevaid ühistuid elas kriisiaja üle, samal ajal on näiteks 1902. aastal asutatud Tartu hoiu-laenuühistu tegevus isegi laienenud.\n2. Laenud matusteks, kooliminekuks ja küttepuude ostmiseks (Postimees, 25.08.2010)\nTartu hoiu-laenuühistu pakub võimalust saada kolme sorti sihtotstarbelisi laene: lahkunud lähedase viimasele teekonnale saatmiseks on matuselaen, lapse kooliminekuks koolilaen ja küttematerjali soetamiseks energialaen.\n3. Kõik ei ole halvasti - kõik on hästi! (Postimees, 05.04.2010)\n4. Eesti pangandusmaastikule on kerkimas uus rahvapank (Postimees, 22.11.2008)\nTartu Ülikooli rahanduse õppejõud ja Tartu hoiu-laenuühistu juhatuse liige Andro Roos kerkis avalikkuse huvivälja suurejoonelise plaaniga luua uus Eesti kapitalil põhinev pank.\n1. Ühistu probleeme ja uurimusi I - VII\nAkadeemilise Ühistegevuse Seltsi väljaantud 7 vihikut teadus- ning populaarteaduslike artiklitega aastatel 1939-2003.\n2. Ühistu probleeme ja uurimusi VIII\nAkadeemilise Ühistegevuse Seltsi hetkel värskeim väljaanne aastast 2006. Sisaldab teadusartikleid ning ettekandeid Raplas 10.02.2006 peetud konverentsilt "Hoiu-laenuühistud - pangad rahvuslikul kapitalil".\n3. Ühistulise panganduse roll ja arenguvõimalused Balti riikides\nAndro Roosi dissertatsioon magister artium kraadi taotlemiseks majandusteaduses (kaitstud).\n4. Vestlusi ühistegevusest\n1934. aastal pedagoog Karl Kidari väljaantud õpik ühistegevusest, mis sobib lugemiseks, ühistegevuse praktika meeldetuletamiseks ning edumeelseks taasrakendamiseks kodumaal veel tänapäevalgi. Ühenduses on jõud!\nSotsiaalveeb ja blogid\n1. Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu lehekülg Facebookis\nUudised, üritused, infoviited, pildid, arutelud Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu ja korteriühistutega seoses.\n2. Tartu Hoiu-laenuühistu Raha- ja Finantskool\n3. Tartu Hoiu-laenuühistu lehekülg Facebookis\nUudised, üritused, infoviited, pildid, arutelud Tartu Hoiu-laenuühistu ja rahvusliku panganduse teemal.\n4. Uus raha Facebookis\nUudised, üritused, infoviited, pildid, arutelud alternatiiv- ja erarahasüsteemide teemal.\n5. Raha lugu\nHr. Henri Laupmaa toimetatav blogi, mis püüab valgustada lugejaid järgmistes küsimustes: Mis on raha, kuidas sellise vahetusühiku kasutus ühiskonnas levis, missuguseid rahandussüsteeme maailmas olemas on? Missugused uued rahad on tekkimas? Head tutvumist ja kaasamõtlemist!\nKullahinna liikumised ning analüüsid väärismetallide teemal.\n1. Eesti Hoiu-laenuühistute Liit\n2. Eesti Ühistegeline Liit\n3. Eesti Pank\n5. Euroopa Keskpank\n1. Tartu Hoiu-laenuühistu\n4. Jaan Tõnisson\n6. Cooperative banking