Teen, kui jõuan. Kõike mis huvitav ja ilus on.\nTööd on tehtud küll ja veel, kuid suures käsitöötuhinas pole olnud aega tulemusi presenteerida. Nüüd siis paras aeg väikest käsitöö pausi ära kasutades oma meistriteoseid maailmale näidata . Kronoloogiline järjestus siis selline...\nMõned suved tagasi käisin proovimas klaasiringis klaasikildudest iluesemetete loomist ja kokkusulatamist. Tulemuseks oli kaks väikest aknakaunistust. Jätsin need omale tallele juhuks kui on vaja väikest omatehtud kingitust Üks neist leidis uue kodu Harjukate päkapikupaki vahetamise käigus Sussimemme juures\nMuhvi käest hästi mõnusad sokid ja Tuustilt loosipakina klaasist uisu.Hästi ilus asi, vaja nüüd aknale riputada!\nPildi krattisin Sussimemme blogist, endal ongi tegematta jäänud. Teiste tehtud pilte ei oska kahjuks vähendada, niiet roni veidi formaadist välja. Teine töö mis kapis oma aega ootab, on aga selline\nKuna ma juba jutuga päkapikupaki peale sattusin, siis minu päkapikk tõi mulle kenad heegeldatud jõulukellad, vot sellised\nUude korterisse kolides jätsid eelmised elanikud lisaks muule kolile maha ka mõnusa kupliga lambi. Lambikuppel sai uue kuue musta klaasivärvi, šablooni ja käsna abil:\nd4_m.jpg" border="0" alt="" />\nVeidi on vaja veel viimistleda, šabloon oli üsna jäigast plastikust ja kumeral pinnal kippus värv välja valguma. Nüüd ootabki töö vatitiku ja küünelakieemaldajaga äärte puhastamist ning peene pintsliga korrigeerimist. Kuna hetkel ühtegi sobivat kohta kuplile pole, siis see töö ootab veel oma lõpliku valmimise aega....\nNüüd tuleb töö, mille pärast ma üleüldse lähemalt Isetegijaga tutvust tegema hakkasin. Juuni lõpus sai läbi minu pikk ja konarlik tee kõrghariduse poole. Lõpuaktuse kleidile oli vaja juurde boolerot. Poes isegi mõni leidus, aga minu maitsele päris sobivat polnud, või oli siis väga jubeda hinnaga. Sattusin juhuslikult Ilutegija blogisse ja avastasin sealt just sellise heegeldatud boolero koos mustriga, millist mul vaja oli. Seda mustrit on paljud isetegijad kasutanud, kuid mulle meeldis just Ilutegija lahendus. Üritasin oma superheegeldajast ema veenda, et ta mulle selle iluasja valmis heegeldaks. Minu õnneks oli ta sel hetkel liiga hõivatud, niiet pidin ise heegelnõela haarama ja tingmärke meelde tuletades boolero valmis heegeldama. Valmiskujul on see järgmine:\nEestvaade ja seljatagant\nMaterjal : Novita Kotiväki - puuvillane heegelniit\nJuuli lõpus oli mu noorema õe sünnipäev ja olles vaimustunud Susa imeilusatest pärlikäppadest, proovisin ka talle kingiks midagi sarnast valmistada. Paraku olen ma pigem heegeldaja ja tikkija kui kuduja, lisaks veel ka mälunõrkus seoses palmikutega - tulemuseks palmiku asemel naljakas sikk-sakk ning liiga väikesed pöidlaavad. Kaunistuseks mõni roosa pärl, et see õnnetu sikk-sakk veidigi silma hakkaks.\nMaterjal: Regia Silk loodusvalge ( 55% meriinovilla, 25% polüamiidi, 20% siidi )\nVardad: sukavarras - suurus 4? , palmikuvarras - väiksem, suurust tuvastamatu\nÄärepitsile heegelnõel : 1,75\nSeptembris sai aasta vanemaks mu ema. Kuna minu kodukoha vahtrad näitasid sel aastal mõnusat värvidemängu, sai lillekimbu asemel valmistatud vahtrakimp. Õpetus Isetegija õpitoast. Ema sai lillematerjalist sotti alles lähemal vaatlusel\nHea sõbra sünnipäev langes samuti septembri peale ja tema kui kaminaomanik sai väikese karbi Kikuliisu Küünlaroose\nÕppetund mille see töö andis - rohkem vaha, vähem vett\nOktoobris oli taaskord põhjust sünnipäevakinki teha abielupaarist sõpradele. Meesterahvale tissipadi ( vabandan õpetuse maaletooja ees, ei meenu kust ma selle maha kopeerisin ) Tissipatju olen kokku kaks teinud, teine on täpselt samasugune\nMaterjal : Bonus DK heleroosa ja magentaroosa ( 100% akrüül ) Abakhani lõngariiulist\nHeegelnõel : 3,5\nTäidis : padjatäide\nja naisele venelaste mustripangast leitud lillelinik. Väga mahukas töö oli, vahepeal oli erinevate niitidega mängimisest ja samasuguste detailide heegeldamisest nii kõrini et oleks hea meelega töö kuhugi kappi pannud ja jätnudki. Aga jonn ja kinnisidee, et just see töö saab kingiks, sundis lõpuni vastu pidama. Linik on niiskelt venituse alla pandud, tärgeldamata.\nMaterjal: Abakhanist ostetud hiinlaste heegelniidid Cotton Pearl tumeroosa, heleroosa, tumekollane, heleroheline ja valge\nHeegelnõel : 1,75\nOktoobris toimunud isetegijate kokkutulekul sai alustatud minu käsitöökarjääri seni suurim ja töömahukaim töö - Pääsusaba rätt. Eeltöö tegin kõva, lugesin foorumi läbi ja kirjutasin üles kõik tarkuseterad mis leidsin, tõmbasin Evelyn Clarki kodulehelt mustri ja juhendi ning asusin innukalt kuduma. Paraku oli minugi jaoks väga suureks takistuseks alguse tegemine ja endale koostatud tarkuseterade juhend ajas veel enam segadusse. Tänu isetegija Mare ( loodetavasti kiidan ikka õiget inimest ) abile sai algus tehtud. Kudumiskogemus ei ole mul just eriti märkimisväärne. Kohustuslikus korras on kooliprogrammi raames kootud sokke ja kindaid ( kõik nii kõvasti et ei oleks isegi imikule jalga-kätte mahtunud ) üks sall ja tavaline kampsun. Ühe rullkraega kampsuni kudusin ka pärast kooli, kuid kuna kannatust oli vähe, tuli rullkraest rullpael . Õde harutas hiljem kampsi üles ja tegi endale vesti. Ja viimane töö ongi need pärlikäpad. Niiet Pääsusaba on minu esimene suur töö, minu esimene pitsiline töö ja valmis ainult tänu hiigelsuurele soovile kindlasti hakkama saada. Esialgne plaan oli sall kududa ämma sünnipäevaks, mis toimus novembri alguses. Ma oma pühas lihtsameelsuses mõtlesin, et kui käbedad kudujad teevad salli 4-5 päeva, siis ma algajana saan nädalaga hakkama, äärmisel juhul kahega . Lehemustriosa kudusin kokku vist isegi kaks korda, ikka kaks rida edasi ja viis tagasi, no need reetlikud õhksilmused mis kipuvad vahele jääma . Vahepeal olin nii solvunud selle harutamise peale, et töö seisis nädala puutumatuna. Seevastu nuppude kudumine meeldis mulle väga ja läks hästi kiiresti edasi. Tegin ettenägelikult lõdvad nupusilmad, niiet läbikudumine ei olnud probleem. Lõpetasin töö viimaks päev pärast isetegijate kokkusaamist detsembris, mitmed päevad hiljem sai pestud ja venitatud ka. Ämm sai sünnipäevakingituse jõuluvana käe läbi\nJa eestvaates koos isetegija õpitoast leitud heegeldatud prossiga\nMaterjal: Kaltsukast leitud väga hea saak Emily lõng ( 28% vill, 65% polüakrüüli, 7% polüester )\nVardad: 4 ringvarras\nHeegelnõel prossile: 3,5\nKaunistuseks prossile väikesed valged pärlid.\nTuli väga paks ja soe asi. Kingisaaja jäi ka rahule. Ise olen muidugi üliõnnelik..\nJõuludeks olid mul suured plaanid - tahtsin pärlihelbeid teha, heegeldada lumehelbeid, teha hunnikute kaupa süüteroose jne jne. Paraku on plaanid üks asi ja teostus hoopis midagi muud. Minu jõulurepertuaar oli selline:\nRiiulis vedeles hunnik kreekapähklikoori mis ootasid millekski saamist. Mõtlesin, et olen hästi originaalne, värvin need üle ja ongi kuuseehted valmis suured inimesed mõtlevad samamoodi, olen isetegija blogides teisigi samade mõtetega inimesi kohanud, aga ausõna sel hetkel kui meisterdasin tegin seda täiesti omaloomingu korras. Värvisin spreivärviga poolikud koored, seejärel kinnitasin kuldse paela ja liimisin pooled superliimiga kokku. Eriti osav värvija pole, aga puu otsas ei paistnud vead niiväga silma õnneks....\nVanavanemate jõulupuud läks ehtima minu esimene pärliingel, tänusõnad Tintsikule õpetuse eest. Minu ingel väikeste variatsioonidega:\nKingituseks onutütrele esimene salvrätitehnikas kell:\nJa minu selle aasta suurprojekt nr.2, Parima (kaelkirjakufännist) sõbranna sünnipäevakink - tikitud pilt. Algne mõte oli suurem ja uhkem, kaelkirjaku kael peaks olema umbes poole pikem ja raam ümber barokselt rikkalikning kuldne, aega jäi aga väheks ja pidin tagasihoidlikuma lahendusega leppima. Foto leidsin internetist, mustriks töödeldud Cross Stitch Professional Platinum demoprogrammiga. Kuigi programm peaks lubama mustrilehte printida ( salvestamist demoga ei võimaldata ), ei suutnud ma seda veenda reaalselt ka lehte välja andmast. Niiet kogu töö käis arvuti ees ja iga kord uuesti pilti seadistades....\nja raamitud töö ( vajab veel veidi pressimist ja aurutamist või kuidas iganes ilma raamita tikitud kortsus Aida sirgu saab...)\nMaterjalid: Aida 14, Madeira tikkimisniidid must, valge, 1714, 1801, 1802, 1805.\nParas nõel ja head käärid.\nLisaks pildi mõttele oli mul mõttes ka võimalike variantidena kaisupadi või siis raamatut kaitsvad lugemiskaaned - aga ma endiselt võtan veel hoogu et oma ilusale uuele õmblusmasinale läheneda ja seda tööd ei tahtnud kuidagi nässu keerata.\nMaraton on jõudnud finišisse ja õnnitlused neile kes viitsisid pikast jutust läbi närida. Head vana-aasta lõppu ja mõnusaid isetegemisi uuel aastal.\ntuust5 posted @ 10:32 - Link - kommentaarid (3)\nViimasel ajal mustrilehti ja ajakirju. Üldiselt tõmbavad pigem ulmekad ja kriminaalromaanid, sekka mõni armastusromaan ka. Millenniumi sarja lugesin läbi, oli päris tore.\nKuulan hea meelega


Hetketulemuse järgi parim meeskond?\nTeema: Hetketulemuse järgi parim meeskond?\n27.11.01, 15:52 #1\nRiskides sattuda paljude pahameele alla oma lemmikklubi promodes, kuid siiski - FC Bayern võitis Tokyos Boca Juniorsi 1:0, lisaajal Sammy Kuffouri löödud väravast\nKui nüüd veel Bundesligas ja Champions Leagues ka mängu käima saaks uuesti\nKahju, et ainult mängu ise ei näinud, sai pelgalt neti vahendusel asjaga tutvutud\n27.11.01, 16:27 #2\nNimetaksin 5 maailma parimat klubi (loomulikult subjektiivne arvamus)\nReal Madrid - kõigi aegade parim, praktiliselt kunagi ei mõõna tõsiselt\nManchester United - viimaste aastate ühtseima koossseisuga väga tugev eelkõige meeskonnana (mitte mehed eraldi)\nBayern München - Saksa võim on alati tugev\nLiverpool - Eelmine hooaeg olid nad säravaimad Euroopas ja Inglismaal\nBoca Juniors - Lõuna-Ameerikas siiski viimaste aastate parim!\nJõudude vahekord muutub nende klubide vahel pidevalt.\n27.11.01, 22:13 #3\n1.AC Milan - vaieldamatult Euroopa täielik tippklubi.Tugev koosseis, tõsiste staaride ja muidu väga heade mängijate arv on tasakaalus.Kahjuks pole Milanil viimasel ajal päris nii hästi läinud kui oleksin soovinud, aga usun ,et mõne aasta pärast(miks mitte juba järgmine aasta?) on Milan valmis Euroopat vallutama\n2.FC Bayern Mynchen - Euroopa meistrid, ääretult ühtlane koosseis.Suurepärane kokkumäng, hea kesväli, teravad ründajad.\n3.Juventus - Väga tugev klubi koos minu arvates ühe maailma parima ründaja Alessandro Del Pieroga.Kahjuks mängib Juventuses minu jaoks nii mõnigi ebasümpaatne mängija.\n4.AS Roma - Maailma raskeima liiga meister koos praeguse hetke Italia Serie A parima playmakeri Francesco Tottiga.\n5.Deportivo de la Coruna/FC Barcelona/Valencia - ei oska otsustada milline neist.Depor on väga tugev meeskond ilma suurimate staaridega( koos suure austusega Deportivo mängijate vastu - Indrek Kannik ) Valencia - eelmise aasta Meistrite Liiga finalist, tänu sellele teenibki Valencia koha siin minu parimate seas.Ja Barcelona kohta ei oska nagu midagi suurt öelda.Igaljuhul tugev meeskond, mõned suurepärased individuaalsed talendid, paar vägagi sümpaatset mängijat ja nagu Juventuselgi, paar ebasümpaatset.\n27.11.01, 23:10 #4\nLiverpool jääb nüüd küll maailmaa parimatest kaugele maha.\nMiks sa Artur ütled ,et Itaalia liiga on kõvim-millal löödi korralikult läbi euroopa karikasarjades????? 90-ntate alguses võis olla Itaalia liiga teistest peajagu üle aga ajad on muutunud.\n27.11.01, 23:41 #5\n28.11.01, 00:18 #6\nEi, ega ma seda väitnudki ,et Itaalia liiga kõiga kõvim on.Ma ütlesin seda ,et Itaalia liiga on kõige raskem.\nAusalt öeldes ei viitsi hakata siin vaidlema mis see parim liiga ikkagi on.Igalühel on selle kohta oma arvamus.Aga selles olen ma üsna kindel ,et Itaalia Serie A on kõige raskem.\n29.11.01, 13:23 #7\nEi tahaks kohe nimetadagi seda maailma parimat. Liverpool see veel ei ole. Klubide MM-i kui sellist ju ei korraldata - üks mäng (mis kummagi klubi jaoks väga oluline ei ole), ei ole piisav näitaja.\n29.11.01, 13:24 #8\nSiinkohal nõustun Arsene Wengeri sõnadega ''Hetkel parim klubi euroopas on Deportivo de la Coruna''\nOlgu õnn nendega :P\n29.11.01, 14:06 #9\nKlubide MM-i kui sellist ju ei korraldata - üks mäng (mis kummagi klubi jaoks väga oluline ei ole), ei ole piisav näitaja.\nMa arvan, et kui Liverpool oleks Bayerni või Boca asemel mänginud ja võitnud, oleksid sa üsna rahul sellega ja võib-olla arvaksid ka ise, et meeskond, kes tuli oma maa meistriks, CL-i meistriks ja kahe maailmajao parima mängus võitjaks, on HETKEL parim meeskond.\nAga noh, eks point ole siin ka selles, et tegu oli FC Bayerni võiduga, kes minu lemmikuks, sellest ka taoline subjektiivne arvamus.\n29.11.01, 14:48 #10\nVäga võimalik, et sul on õigus. Kindlasti on Bayern sellele tiitlile väga tugev kandidaat. Samas arvan, et nõustud minuga, kui ütlen, et ta ei ole AINUS võimalik kandidaat. Aga tegelikult - kui palju ma klubijalgpalli ka ei väärtustaks, jalgpalli maailmameistriks saab end nimetada vaid koondiste MM-i võitja.\n29.11.01, 19:28 #11\nKlubide MMi korraldatakse küll, ent sel aastal jäi see kahjuks mingite sponsorlepingute jama tõttu ära. See turniir oleks pidanud sel suvel Hispaanias toimuma. Euroopa klubidest oleksid seal pidanud osalema Real, Depo ja Gala.\nEsimene klubide MM toimus 2000. aasta algul Brasiilias ja selle võitis Corintians, kes lõi finaalis penaltitega Vasco da Gamat.\n30.11.01, 11:09 #12\njajah, tuleb tõesti meelde, et oli mingi selline võistlus nagu klubide mm... aga vist olid mingid majanduslikud raskused sellega. jah, ühesõnaga, keeruline lugu, kes see maailma parim ikkagi olla võib\n30.11.01, 12:52 #13\nFakt on ka see, et tänavusel Euroopa Superkarikal lõi Liverpool sedasama paljukiidetud ja pärjatud Bayernit 3:2. Selle taustal kõlab ikka eriti kummastavalt väide, et Liverpool jääb maailma parimatest 'kaugele maha' .\n30.11.01, 13:35 #14\nSul on õigus, fazz. Kahjuks tuleb aga paratamatult silme ette viimatine Barcelona-mäng...andis nagu mõista, et Pool'il on veel pikk tee käia. Muidugi taas - ega ühe mängu põhjal põhjalikke järeldusi teha ei saa.\n30.11.01, 14:29 #15\nMnjah, 2:3 kaotada pole 'paljukiidetud ja pärjatud' meeskonnale just häbiks, mis muidugi ei vähenda Liverpooli toda saavutust. Ja mina ju ei öelnud, et Liverpool KAUGELE maha jääb, ent näiteks Liverpooli võidetud karikatest loevad vähemalt minule rohkem meistritiitlid, mille osas on Bayern sel hooajal vist ületamatu olnud. Rõhutan sõna SEL hooajal, sest kuigi mõnede arvates võib-olla kogemata, läbi õnne vms on need saadud (Bundesliga viimase minuti väravat, CL-i finaalis võitmist penaltidega ning Bocale kah lisaajal löödud väravat võivad mitmed pidada õnneks või vedamiseks), on need tiitlid Bayernil olemas.\nNojah, samas ma olen enam kui kindel, et juhul kui asjalood oleks vastupidi - näiteks Pool või minugipoolest kasvõi Real Madrid või ManU oleks sama saavutanud ja Bayern oleks võitnud kõikvõimalikud karikad, mis võita annab, siis ma tooks kah oma lemmikklubi esile. Kuid fakt on siiski see, et (minu hinnangul) on Bayern olnud sel aastal parim.\nAga jah, jalgpall on ümmargune - kui Pool lõi Bayernit 3:2, siis samuti on Bayern saanud Bundesligas näiteks Bremenilt 0:1. Ja Pool Barcalt väga ilusti 1:3, nii et\nEks kogu mu jutt ole paljudele vastumeelt, sest ega ju Bayernit ja Saksamaad sallita, seetõttu ei oska ja ei taha näiteks Inglise või Hispaania vuti austaja nende saavutusi tunnustada. Ehkki võiks ju, kes teab, äkki peab veel täiendavad 25 aastat ootama (st mina isiklikult muidugi ei oodanud Bayerni võitu nii kaua, 25 aastat tagasi mul polnud eeldatavasti Bayernist mõhkugi, kuna mind ennastki veel siis päris olemas polnud, mõni aasta läks veel aega).\n30.11.01, 14:40 #16\ndieter, ei ole asi selles, et (mina vähemasti) saksa jalgpalli ei salli. liverpool lihtsalt on minu lemmik. ja eks ole minagi oodanud... üle kümne aasta meistritiitlit ja euroopa meistrite karika võitmisest viimati saab kevadel juba 17 aastat... muidugi loodan, et pool seda tähtpäeva vääriliselt tähistab aga seda loodad ju sinagi bayerni puhul.\n30.11.01, 15:11 #17\nmcnamara - järelikult saad üsna hästi aru, miks ma Bayernit hetke parimaks meeskonnaks maailmas pean :P\n30.11.01, 15:41 #18\nja sina dieter, saad ehk samuti aru, miks ma sinuga nõus ei ole\n02.12.01, 15:33 #19\nKui ma oleksin Sparta Praha fänn siis ma ometi ei ütleks, et ta on hetketulemuste järgi maailma parim meeskond. Milan on tugev küll aga nimetada teda maailma parimaks? Millised on need tulemused, mis seda arvata lasevad? ei ei nii küll ei lähe...\n[/quote]4.AS Roma - Maailma raskeima liiga meister koos praeguse hetke Italia Serie A parima playmakeri Francesco Tottiga.\nOlen ise Roma suur fänn aga ka teda on maailma parimate klubide hulka veidi raske liigitada, näed seda ju ise. Ei CL-is ega SerieAs pole nad hetkel just hiilgavad. On paremaid siiski ma pakun.\nIse ei hakka parimaid välja käima see on suhteline. Valencia näitex jõudis 2 aastat järjest CL finaali ometi ei oleks mina ega ka paljud teised lugenud teda hetke näitex 3 parima meeskonna sekka, kuigi hetketulemuste põhjal olnux see loogiline.\n02.12.01, 17:53 #20\nOlen ise Roma suur fänn\naojalgpall, kas sa mitte hoopis Juventuse fan ei olnud?


Hiina uusaastat tervitati traditsiooniliselt Rotermannis\n16/02/2018 By Veebikiri\nRotermanni kvartalis võeti reedel, 16. veebruaril pidulikult vastu kollase maakoera aasta. Hiina kalendri järgi uue aasta saabumise puhul pakuti tavapärase ilutulestiku asemel vaatamiseks tuleshow-d, et mitte traumeerida kaasa kutsutud neljajalgseid sõpru.\nAvakõne tegi tähetark Igor Mang, kes viis trummide saatel läbi ka rituaali. „Tulemas on töine aasta ja pole välistatud, et läheb ka raskemaks“, nentis Mang, lisades, „aga võidavad need, kes tahavad tööd teha“.\nSooja tuju hoidmiseks pakuti külalistele hiinapärast kuuma vürtsidega teed ja suupisteks Väike Jalajälg ökokogukonna toorshokolaadi. Üldine üleskutse oli toetada kvartali eeskujul Varjupaikade MTÜ-d, helistades 5 euro annetamiseks numbrile 900 7000.\nÕhtuseks järelpeoks on kõik kutsutud TAO Keskusesse, kus astroloog Tiina Varatalu viib läbi temaatilise vestlusringi ja Ian Mikael Kirss tantsitab külalisi djembemuusikaga.\nRotermanni kvartalist on kujunenud terviklik ja ainulaadne elukeskkond terves Eestis. Tallinna vanalinna naabruses arenev uuslinn on õdus ja sõbralik linnakeskkond, mida iseloomustavad ajaloohõnguline atmosfäär, silmapaistev ja huvitav arhitektuur ning muidugi suurepärane asukoht otse linnasüdames.\nRubriik:Teated Sildid:Ian Mikael Kirs, Igor Mang, Rotermanni kvartal


Andris Jegers: Kuus kuldset reeglit pettuste vastu - Raamatupidaja\nAutor: Juuli Laanemets • 21. mai 2013\nAndris Jegers: Kuus kuldset reeglit pettuste vastu\nKPMG Eesti juht Andris Jeger ütles online-intervjuus, et ettevõttes aitab pettusi avastada toimiv sisekontrollisüsteemi. Jegers toob kõige tõhusamate vahenditena pettuste vastu välja 6 kuldset reeglit.\n1) Organisatsioonikultuuri loomine, kus pettused on taunitavad. Pettuste edukaks ennetamiseks peaksid töötajad aru saama, millised teod tööandja jaoks pettuse moodustavad ning mis on nende tegude tagajärjed toimepanijale ja organisatsioonile tervikuna. Kui firma vara oma tarbeks kasutamine, samuti näiteks altkäemaksu võtmine ja andmine on organisatsioonis avalikult taunitavad teod, millele järgneb töölepingu lõpetamine, väheneb selliste tegude toimepanemise tõenäosus tunduvalt.\n2) Pettuste riskianalüüsi teostamine, mis aitab välja selgitada organisatsiooni tundlikud valdkonnad.\n3) Ennetav kontroll pettustele tundlikes valdkondades.\n4) Ohumärkide teadvustamine ja märkamine.\n5) Vihjete kuulamine ja neile reageerimine. Uuringud on näidanud, et enamus pettusejuhtumeid avastatakse vihjete kaudu. Võiks näiteks luua süsteemi, kus töötajad saaksid pettuste uurijaid (nt siseaudiitorit) pettusejuhtumitest turvaliselt teavitada, ilma et peaksid kartma vastuaktsioone. Selleks võib kasutada kas ettevõttesisest või mõne muu teenusepakkuja anonüümset telefoniliini, eraldi selleks loodud elektronposti aadressi või ka lihtsalt kinnipitseeritud postkasti kohas, kuhu saaks teate jätta, ilma et keegi seda näeks. Sellisest turvalisest vihjeliinist tuleks aktiivselt teavitada kogu ettevõtet.\n6) Sõltumatu uurimine. Iga juhtumit, kus on väidetavalt tegu pettusega, tuleks eraldi hinnata ja otsustada, kas on mõtet seda põhjalikumalt uurida. Uurija ei tohiks olla seotud osakonna või valdkonnaga, kus reeglite rikkumine on väidetavalt toimunud. Võiks mõelda ettevõttevälise spetsialisti kaasamisele, eriti kui väärteos kahtlustatakse tippjuhtkonda.\nOnline-intervjuu terviktekst kõigi küsimuste ja vastustega nähtav SIIT.


Kulukäitumise analüüs - kulude ja tegevuste analüüsimine, näide\nKulukäitumise analüüs viitab juhtkonna püüdele mõista, kuidas muutuvad tegevuskulud seoses organisatsiooni tegevuse taseme muutusega. Need kulud võivad hõlmata otseseid materjale, otsest tööjõudu ja üldkulusid, mis tekivad toote väljatöötamisel. Juhtkond teostab kulukäitumise analüüsi tavaliselt matemaatiliste kulufunktsioonide kaudu.\nKulufunktsioonid on kirjeldused selle kohta, kuidas kulu (nt materjal, tööjõud või üldkulud) muutub koos selle kuluga seotud tegevustaseme muutustega. Näiteks muutuvad muutuvkulud kokku suurenenud aktiivsuse korral, püsikulud jäävad samaks. Kulufunktsioonid võivad olla erineval kujul.\nLisateabe saamiseks käivitage meie finantsanalüüsi kursused!\nKulufunktsioonid antakse tavaliselt kujul y = mx + b, ja selle saab graafikule joonistada.\nNende kulufunktsioonide määramiseks teevad juhid lihtsuse huvides tavaliselt järgmised eeldused:\nKulujuhi variatsioonid selgitavad seotud kogukulude erinevusi.\nKulukäitumise võib kokku võtta lineaarseks kulufunktsiooniks asjakohases vahemikus.\nAsjakohane vahemik viitab siin tegevusvaldkonnale, kus säilib suhe kogukulu ja tegevuse taseme vahel. Kuid tegelikus elus ei ole kõik kulufunktsioonid lineaarsed ning neid ei seleta ka ühe kulujuht.\nVideo-näitest õppimiseks minge meie finantsanalüüsi kursustele!\nKvantitatiivne kulude analüüs\nJuhtkond kasutab tavapäraselt kulufunktsioonide illustreerimiseks kvantitatiivseid analüüsimeetodeid. Lihtsaim lähenemisviis on kõrge-madala meetod. See meetod kasutab kulufunktsiooni määramiseks ainult kulujuhtide suurimaid ja madalamaid väärtusi ning vastavaid kulusid.\nEhkki sellel lähenemisel on palju piiranguid, on see esimene lihtne katse kulujuht ja kogukulude vahelise seose uurimiseks.\nRegressioonanalüüs on veel üks meetod, mis kasutab statistilisi meetodeid sõltumatu muutuja keskmise muutuse suuruse mõõtmiseks, mis on seotud sõltumatu muutuja muutustega. Regressioonilähenemine näitab märksa paremini muutujate suhet. Selline tarkvara nagu Microsoft Excel on kasulik vahend regressioonanalüüsi tegemiseks.\nNäide kõrge-madala hinnaga käitumisest\nEttevõte XYZ soovib uurida, kuidas käituvad üldkulud tööaja muutustega:\nKuu Üldkulud kokku Tööaeg\nMärts $50,000 2,000\nAprill 70,000 3,000\nMai 55,000 1,500\nJuunil 65,000 3,500\nJuuli 55,000 1,000\naugust 65,000 2,000\nSeptembrini 45,000 1,500\nOktoober 80,000 4,000\nNovembrini 55,000 2,500\nDetsembrini 60,000 2,500\nSiin on kulude andmed, mida täheldati:\nKõrgeim vaatlus 4,000 $80,000\nMadalaim vaatlus (1,000) (55,000)\nErinevus 3,000 25,000\nKallak või muutuv kulu: 25 000/3000 = 8,33 dollarit\nY pealtkuulamine või püsikulud: 46 667 dollarit\nSeetõttu on täiskulude funktsioon: Y = 8,33x + 46 667. See tähendab, et iga täiendava tööaja kohta suurenevad üldkulud 8,33 dollari võrra.\nVaadake veel näiteid meie finantsanalüüsi põhialuste kursusest.\nKasutades regressioonikulukäitumise analüüsi, on lähenemisviis üsna sarnane, kuid kõige kõrgemate ja madalamate väärtuste asemel kasutatakse kõiki andmepunkte.\nKasutades regressioonifunktsiooni MS Excelis, saame ANOVA väljundi, mis annab kulufunktsiooni Y = 8,72x + 39 502.\nSee tähendab, et iga täiendava tööaja kohta suurenevad üldkulud kokku 8,72 dollari võrra ja kui tööjõutunde pole, oleksid üldkulud lihtsalt võrdsed püsikuluga 39 502 dollarit.\nRegressioonikäsitluse kohaselt saame kulude funktsiooni analüüsida mitme kriteeriumi abil:\nMajanduslik usaldusväärsus Sobivuse aste Enesekindlus\nPõhikontseptsioon Kas on usutav, et üldised üldkulud mõjutatakse / määratakse tööaja järgi? Määratakse regressiooniväljundi R ruutu väärtusega. Mida suurem on arv, seda suurem on sõltuva muutuja muutus seletatav sõltumatu muutujaga. Standardvea ja pealtkuulamise (püsikulud) ja x muutuja (muutuvkulud) suhe\nNäite analüüs Tundub loogiline, et üldkulud ja tööaeg on omavahel seotud. R ruut on 0,64. Niisiis, 64% üldkulude muutusest on seletatav tööaja muutusega. Kui T-stat on suurem kui 2, on seos vastuvõetav.\nLugege regressioonianalüüsi kohta meie finantsmatemaatika kursusel!\nEdasised kuluanalüüsi võtted\nÜlaltoodud sisus uurisime kahte meetodit lineaarsete seoste analüüsimiseks. Kuid paljud ettevõtted uurivad sageli suhet mitme sõltumatu muutuja ja ühe sõltuva muutuja vahel.\nSageli võivad ettevõtted teha analüüse ka iga muutuja kohta ning seejärel teha kombineeritud analüüsi, et uurida täiendavalt iga sõltumatu muutuja mõju sõltuvale muutujale. Üldine väljavõte on see, et ettevõttes on kulukäitumise andmete analüüsimiseks palju erinevaid viise ja juhtkonna otsustada on, kui põhjalikult nad kavatsevad seda analüüsi teha.\nMaailmas, mis läheb üle rohkem andme- ja tehnoloogiapõhisele majandusele, osutub andmete mitmekülgne analüüsimine ettevõtetele kasuks, kui nad suudavad rakendada õigeid ja vajalikke meetmeid.\nÕppige finantsanalüüsi kohe veebis!\nSee on olnud kulukäitumise analüüsi sissejuhatav finantsjuhend. Õppimise jätkamiseks ja oma karjääri edendamiseks vaadake palun allpool olevaid täiendavaid finantsressursse:\nOmakapitali tasuvus Omakapitali tootlus (ROE) Omakapitali tootlus (ROE) on ettevõtte kasumlikkuse näitaja, mis võtab ettevõtte aastase tootluse (puhaskasumi) jagatuna kogu omakapitali väärtusega (s.o 12%). ROE ühendab kasumiaruande ja bilansi, kui puhaskasumit või -kasumit võrreldakse omakapitaliga.\nReklaamikulude tasuvus ROAS (reklaamikulude tasuvus) ROAS (reklaamikulude tasuvus) on oluline e-kaubanduse mõõdik. ROAS mõõdab ühe turunduskulu dollari kohta saadavat tulu. See on investeeringutasuvuse ehk investeeringutasuvuse sarnane ja alternatiivne kasumlikkuse mõõdik. ROAS-i kasutatakse tavaliselt e-kaubanduse ettevõtetes turunduskampaania tõhususe hindamiseks.


Tagakülgimine: pisike või tõsine haigus - Massaaž - 2021\nOlenemata vanusest võivad inimesed tunda ebamugavust seljal. Valu olemust saab muuta.\nMõnikord ei pööra inimene sellele piisavalt tähelepanu ja isegi tavaline kipitus seljas võib olla tingitud tõsistest haigustest, mis on seotud mitte ainult selgrooga.\nNorm või muret tekitav põhjus - arst otsustab\nInimesed kogevad päeva jooksul erinevaid tundeid - peavaludest kuni seljavalu. Kui tegemist on ühe juhtumiga, siis ei ole keegi kiirustama arsti poole eksamiks.\nTegelikult võivad isegi näiliselt ohutud aistingud endaga uue jõuga meelde tuletada.\nKuid kaotatud aeg mängib julma nalja. Seetõttu on ebameeldivate sümptomite korral, isegi üksikutel, soovitatav sisse logida terapeut ja läbida eksam.\nArstid kuulevad sageli seljavalu kaebusi kiheluse vormis. Selliste tunnete lokaliseerimist võib muuta. Ainult spetsialist ütleb teile, mida sümptom räägib ja millise haigusega see võib olla seotud.\nMillised haigused võivad põhjustada seljapööritust?\nKui kaebused on valu kaelas, nõelamine tagaküljel, siis on täiesti võimalik, et need on emakakaela osteokondroosi esimesed ilmingud. Igaüks, kes vähemalt kord oma elus koges, nägi ennast enesele üks või kaks märki sellest haigusest:\npärast treeningut - valu õlgadel, kätel ja käsivarrel;\nhommikul sageli kaela ja käte tuimus;\nvalus spasm kaelas, kui üritate peas pöörata või kallutada;\nkeel kasvab tuimaks ilma põhjuseta;\nvalu südame piirkonnas, mis muutub keha asukoha muutuste tõttu;\npeavalu, mis tuleneb pea taga põletamisest ja kõrvetamisest ning ulatub kroonide ja templite piirkondadesse.\nOsteokondroos on tõsine haigus, see mõjutab põieäärseid kettaid, mis toob kaasa tugeva valu ja tõsised tagajärjed (alates lülisamba nihutamisest kuni plaadi nihkumiseni või hernatsioonini).\nSelle haiguse korral on üsna võimalik, et selja taga tekib kihelustunne, mis tekivad sageli pärast stressi tekkimist.\nNärvisüsteemi osteokondroosi põhjuseks on sageli ka kehahoolduse, kehakaalu tõstmise, keha tõstmise, mitteaktiivse eluviisi, hüpotermia neuroos, häired ja kõverus.\nKui vähemalt kaks või kolm sümptomit on isikule tuttavad, on see neuroloogiga konsulteerimise põhjus.\nSeljavalu ei ole alati seotud selgroo haigustega. Angina pectoris on näide sellest, kui haigus võib algstaadiumis salajas läbida ja sattuda valusse sobimatutes piirkondades. Näiteks võib õlgade piirkonnas tugev valu ja kihelus seljaosas näidata stenokardiat.\nHaigusel on kahte tüüpi ilminguid: puhkusel ja pingel. Kui "stenokardia" (haiguse teine nimi) sümptomid ilmnevad pärast aktiivset koormust või lihtsalt trepist ronimist, siis on see teine vorm.\nEsimene võib häirida ja puhata. Tavaliselt hakkab inimene tundma põletustunnet kehaosas, rõhu suurenemist ja õhupuudust.\nTeine olukord juhtub - õrn või põletav tunne õlgade piirkonnas, mis ei tekita mingil juhul südamehaigust. Sellistel juhtudel tasub võtta nitroglütseriini ja oodata 15 minutit.\nKui sümptom kaob, siis on see põhjus kardioloogile viitamiseks, kellel on ilmsed stenokardia tunnused. Kui sümptomid suurenevad ja mitte, peaksite helistama kiirabi.\nSelle haiguse korral võib inimesel tekkida eksivav valu, selja taganemine, nii õlgade kui ka nimmepiirkonna vahel.\nSee kõik sõltub sihiku asukohast. Kui me räägime rindkere herniast, siis sellega kaasneb tõsine valu rinnus. Võib esineda külmavärinad, tuimus ja kihelustunne käes, seljas ja ülakõhus.\nInimene, kellel on ristiülekanne, kirjeldab oma tundeid, nagu oleksid tema käed, selja ja rindkere tulega, kui rünnak toimub. Sümptomaatika avaldub erinevatel viisidel ja sõltub seljaaju juurte kinnitamise tugevusest.\nIntervertebraalne hernia ei ole uurimise ja ravi seisukohalt kiireloomuline. Kui haiguse ilmingud peaksid kohe pöörduma neuroloogi poole.\nHaigused, millega kaasneb kihelus selja vasakul küljel, rindkeres, põletades interscapularis piirkonnas, paljud. Meditsiinilise haridusega isik ei suuda ise diagnoosi teha. See on ainult spetsialist.\nToimimise algoritm sümptomite ilmnemisel\nKui märkate, et seljaga seotud terviseseisundis esineb ebameeldivaid muutusi, konsulteerige koheselt arstiga.\nKui sümptomid ei ole lokaliseeritud, on parem kohtumine terapeutiga. See aitab määrata nende ilmingute võimalikke põhjuseid ja suunata õigesse spetsialisti.\nKui valu sündroom on lokaliseerunud peamiselt rindkeres ja annab abaluude piirkonnas, võite kardioloogi juurde minna. Kõigi teiste ilmingute puhul võtke ühendust neuroloogiga.\nArsti külastamisel pakutakse patsiendile mitmeid uuringuid:\nAlles pärast hoolikat uurimist ja testimist, mis paljastab organismis põletikulise protsessi ja diagnoosi tuleb ravi alustada. See võib võtta mitu nädalat kuni mitu kuud.\nOn ka kroonilisi ilminguid, kui patsient peab läbima uuringuid ja teatud ravikuuri mitu korda aastas.\nSeetõttu on kõige tähtsam mitte viivitada arsti külastamisega, kui tegemist on lihas-skeleti ja südame-veresoonkonna süsteemide haigustega.\nKoliit vasakul tagaküljel.\nValu alumise selja vasakul küljel on peaaegu kõik paratamatu nähtus. Peaaegu 60% täiskasvanud elanikkonnast kogeb neid korraga (muide, vasakpoolne valu on palju tavalisem kui parempoolne valu). Selle valu põhjuste hulk on väga lai, seega on sellistel juhtudel enesediagnoosimine väga riskantne ja kõige mõistlikum väljapääs oleks arsti poole pöördumine.\nSeljavalu põhjused ei ole alati selged.\nIntervertebral hernia ja ishias\nIntervertebraalsed kettad on konstruktsioonid, mis pakuvad meie selgroo luude vahel pehmendust. Aja jooksul kuluvad nad välja, nende rünnakud kustutatakse ja mõnel juhul on ka põikkoopia rebend. Kui see juhtub, pigistatakse želatiinne tuum oma normaalsest asendist, mis viib hernia. See surub külgnärvi kokku ja põhjustab seetõttu tugevat valu.\nKui alaselja ketas surub istmikunärvi, siis tekib seisund, mis meditsiinis on defineeritud ishias (isias). Selle haiguse valu on tavaliselt äge, terav. See annab gluteaalsele piirkonnale, reie tagaküljele, jalgade popliteaalsele osale, põhjustades jäseme tuimust. Kõige sagedamini on see tugev ühepoolne valu, milles patsient ei saa seista.\nKuidas leevendada valu vasakpoolses tagaküljel, kus esineb ristiülekandeid\nRistidevaheline neuralgia ja südamehaigus\nSee seisund on tingitud seljaajuprobleemidest (kaasa arvatud intervertebraalne hernia), vigastustest, keha joobestumisest ja endokriinsüsteemi mitmesugustest patoloogiatest. Neuralgiat ravitakse sõltuvalt sellest, mis seda põhjustab, ja peamine ravi on piiratud rangele voodikohale ja valuvaigisteid kasutav. Nende jaoks lisage reeglina põletikuvastased ravimid ja lihasrelaksandid, leevendades lihaskrampe.\nValu vasakul küljel: neerud\nNeerukivid võivad põhjustada ka väsitavat seljavalu, mis allub kõhule ja kõhule. Sellele on lisatud pideva urineerimise tunne, mis on tavaline neile, kes kannatavad selle haiguse, iivelduse, kõhupuhituse ja oksendamise tungimise pärast. Uriinis tekib reeglina veri, mis on põhjustatud limaskestade vigastamisest, liigutades kivist uriinis.\nTeised võimalikud valu põhjused: koliit\nMillistel juhtudel on vaja kiiresti arsti poole pöörduda\nÜlaltoodust ei ole raske järeldada, et pidev valu selja vasakul küljel võib olla märgiks tõsisest haigusest, mis kannab eluohtu. See tähendab, et peate viivitamatult konsulteerima arstiga, eriti kui järgmised sümptomid ilmnevad koos seljavaluga:\n„Pankreas kui seljavalu põhjus Pantsreatiidi ajal nimmepiirkonna valulikkuse põhjused” Kõik autori andmed\nnaha värvimuutus närvikahjustuste piirkonnas;


03.07.2013 otsus nr 295\n1) seaduses asendatakse läbivalt sõnad „konkurentsiküsimustega tegelev organ” sõnaga „konkurentsiasutus” vastavas käändes;\n„(2) Kui riik, kohaliku omavalitsuse üksus, avalik-õiguslik juriidiline isik või muu haldusülesandeid täitev isik osaleb kaubaturul, kohaldatakse talle ettevõtja kohta käivaid sätteid.”;\n„(3) Käesoleva seaduse tähenduses võib lugeda üheks ettevõtjaks üksteisega valitseva mõju kaudu seotud ettevõtjad.”;\n4) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„6) kolmandale isikule kokkuleppe sõlmimiseks tingimuse seadmine kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustuse võtmiseks.”;\n„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse põllumajandustootjate, nende ühenduste ja selliste ühenduste liitude kokkuleppele, tegevusele ja otsusele, mis käsitlevad põllumajandussaaduse tootmist, müüki või ühiste vahendite kasutamist, üksnes ulatuses, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 42 sätestatu alusel.”;\n„§ 8. Kokkuleppe ja otsuse tühisus\nKokkulepe ja otsus või nende osa, millel on käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud eesmärk või tagajärg, on tühine, välja arvatud käesoleva seaduse §-de 5–7 alusel lubatud kokkulepe ja otsus.”;\n7) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Turgu valitsev seisund on ka käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud olulist vahendit omaval ettevõtjal.”;\n„§ 14. Eri- või ainuõigus\nEri- või ainuõigus on käesoleva seaduse tähenduses riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse poolt ühele või mitmele ettevõtjale antud õigus, millega piiratakse nende ettevõtjate arvu, kellele on antud luba tegutseda teatavas geograafilises piirkonnas, või mis annab ühele või mitmele ettevõtjale eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi tegutseda samas geograafilises piirkonnas.”;\n9) paragrahvi 16 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) otsene või kaudne ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste äritingimuste kehtestamine või rakendamine;”;\n10) paragrahvi 16 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„4) teisele poolele kokkuleppe objektiga mitteseotud lisakohustuse seadmine;”;\n11) paragrahv 17 tunnistatakse kehtetuks;\n12) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 18. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustused\n(1) Olulist vahendit omav ettevõtja on kohustatud lubama teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile kaupadega varustamise või nende müügi eesmärgil.\n6) juurdepääsu tagajärjel ei ole tagatud seadusega ettenähtud andmete kaitse.”;\n13) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:\n„§ 181. Raamatupidamise erinõue\nEri- või ainuõigust või olulist vahendit omav ettevõtja on kohustatud pidama eraldi arvestust iga toote või teenusega seotud tulude ja kulude kohta, lähtudes järjepidevalt kohaldatavatest ja objektiivselt põhjendatud arvestuspõhimõtetest, mis tuleb selgelt kindlaks määrata ettevõtja sise-eeskirjades. Tulude ja kulude arvestus peab võimaldama hinnata, kas ettevõtja toote või teenuse hind on mõistlikus vahekorras toote või teenuse väärtusega.”;\n14) paragrahvi 27 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:\n„(61) Koondumise osalised peavad koondumise jõustama kuue kuu jooksul koondumiseks loa andmise otsuse kehtima hakkamisest arvates. Konkurentsiamet võib koondumise osalise põhjendatud taotluse alusel seda tähtaega ühe korra pikendada kuni ühe aastani.\n(62) Koondumiseks loa andmise otsusega loetakse lubatuks ka koondumisega otseselt seotud ja selle jõustamiseks vajalikud konkurentsipiirangud.”;\n15) paragrahvi 28 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 28. Kohustuse võtmine koondumise osalise poolt”;\n16) paragrahvi 28 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:\n„(31) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel võetavad kohustused vajavad lisaanalüüsi või kui koondumise osalised on nõus võetavaid kohustusi muutma või täiendama, peatub käesoleva seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud tähtaja kulgemine. Menetlus peatatakse alates kuupäevast, mis järgneb Konkurentsiameti vastavasisulise teate saatmise kuupäevale, ning § 27 lõikes 2 sätestatud tähtaja kulgemine jätkub kohustuse võtmise ettepaneku kättesaamise päevast.\n(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 sätestatud alusel võib menetluse peatada ühe korra kuni kaheks kuuks.”;\n17) paragrahvi 28 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;\n18) seadust täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:\n„§ 281. Suuline ärakuulamine\nKoondumise osalise taotlusel või Konkurentsiameti soovil viiakse koondumise osalise suuliseks ärakuulamiseks läbi istung Konkurentsiameti määratud ajal ja kohas. Istungist teatatakse ärakuulamisele kutsutavale isikule vähemalt kümme kalendripäeva enne ärakuulamist. Istungile kutsutud isiku kirjaliku põhjendatud taotluse alusel võib Konkurentsiamet ettenähtud tähtaega või kohta muuta. Konkurentsiameti ja ärakuulamisele kutsutud isiku kokkuleppel võib istungi läbiviimisest teatada suuliselt.”;\n19) paragrahvi 56 lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Ühenduse” sõnadega „Euroopa Liidu”;\n20) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:\n„(4) Teise liikmesriigi konkurentsiasutuse huvides viib Konkurentsiamet tema kirjaliku ja põhjendatud taotluse alusel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 sätestatu võimaliku rikkumise tuvastamiseks läbi käesolevas seaduses ja haldusmenetluse seaduses ettenähtud menetlustoimingud. Teise liikmesriigi konkurentsiasutuse ametnik võib vajaduse korral osaleda Konkurentsiameti läbiviidavas menetlustoimingus.”;\nVeaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „liikmesriigi“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.\n21) paragrahvi 57 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;\n22) paragrahvi 57 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teavet nõutakse kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas taotluses, milles nimetatakse teabenõude eesmärk ja õiguslik alus ning viidatakse ettekirjutuse tegemise võimalusele teabe esitamata jätmise või mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe esitamise korral. Teabe esitamise tähtajaks määratakse vähemalt kümme kalendripäeva.”;\n23) paragrahvi 61 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:\n„(2) Isik, kellele on Konkurentsiamet teinud soovituse, peab Konkurentsiameti nõudel teavitama Konkurentsiametit soovituse täitmiseks rakendatavatest meetmetest või põhjustest, miks meetmeid ei rakendata.”;\n24) paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n„11) esitas mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe;”;\n25) paragrahvi 62 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„7) ei täitnud olulist vahendit omava ettevõtja kohustust;”;\n26) paragrahvi 62 lõiget 1 täiendatakse punktidega 8–10 järgmises sõnastuses:\n„8) ei täitnud raamatupidamise erinõuet;\n10) jättis käesoleva seaduse § 637 alusel võetud kohustuse täitmata.”;\n27) paragrahvi 631 lõikes 3 asendatakse sõna „avalduse” sõnaga „taotluse”;\n28) paragrahv 632 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 632. Taotluse läbi vaatamata jätmine\n(2) Konkurentsiamet võib jätta taotluse läbi vaatamata, kui sama asi on teise liikmesriigi konkurentsiasutuse menetluses või samas asjas on teise liikmesriigi konkurentsiasutuse otsus.”;\n29) paragrahv 634 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 634. Menetluse lõpetamine\n(2) Konkurentsiamet lõpetab menetluse, kui sama asi on Euroopa Komisjoni menetluses või samas asjas on Euroopa Komisjoni otsus.”;\n30) seaduse 8. peatükki täiendatakse §-dega 636 ja 637 järgmises sõnastuses:\n„§ 636. Ettekirjutus konkurentsi kahjustamise ohu korral\n3) kohustus kiideti heaks või menetlus lõpetati ettevõtja esitatud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.”;\n31) paragrahv 731 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 731. Riikliku järelevalve teostamise takistamine\n32) paragrahvi 736 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 736. Koondumise jõustamine koondumiseks loa puudumisel ja konkurentsi kahjustav koondumine\n33) paragrahvi 737 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 737. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustuste täitmata jätmine\n34) senine § 738 loetakse §-ks 739 ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 739. Menetlus\n(2) Käesoleva seaduse §-des 731 ja 735–738 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Konkurentsiamet.”;\n35) seadust täiendatakse §-ga 738 järgmises sõnastuses:\n„§ 738. Raamatupidamise erinõude täitmata jätmine\n1) paragrahvi 45 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;\n„§ 57. Eri- või ainuõigust omava ettevõtja kohustused\nSideettevõtja, kes omab eri- või ainuõigust teenuse osutamiseks teises valdkonnas Eestis või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, peab pidama raamatupidamises eraldi arvestust sideteenuste osutamisega seotud kulude ja tulude kohta ning muu valdkonna tegevuse kulude ja tulude kohta ulatuses, mis oleks kohustuslik juhul, kui neid toiminguid teeksid õiguslikult üksteisest sõltumatud ettevõtjad. Samuti peab nimetatud eri- või ainuõigust omav ettevõtja eraldama struktuuriüksused, mis tegelevad sideteenuste osutamisega.”;\n3) paragrahv 58 tunnistatakse kehtetuks;\n4) paragrahvi 73 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) iga nimetatud teenuse puhul käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud piirkonnas, kus sideettevõtja omab olulist vahendit konkurentsiseaduse tähenduses.”\n1) paragrahvi 81 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Väärtegu on aegunud, kui selle toimepanemisest kuni selle kohta tehtud otsuse jõustumiseni on möödunud kaks aastat. Maksu- või konkurentsialane väärtegu on aegunud, kui teo toimepanemisest kuni selle kohta tehtud otsuse jõustumiseni on möödunud kolm aastat.”;\n2) paragrahvi 400 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevahelise kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse eest –\n(2) Konkurentidevahelise kokkuleppe, otsuse või kooskõlastatud tegevuse eest, sealhulgas riigihankes osalemisel, kui sellega:\n1) määratakse otseselt või kaudselt kolmandate isikute suhtes kindlaks hind või muud kauplemistingimused;\n2) piiratakse tootmist, teenindamist, kaubaturgu, tehnilist arengut või investeerimist või\n3) jagatakse kaubaturgu või varustusallikat, piiratakse kolmanda isiku pääsu kaubaturule või püütakse teda sealt välja tõrjuda, –\nkaristatakse rahalise karistuse või ühe- kuni kolmeaastase vangistusega.”;\n3) paragrahvi 401 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 401. Koondumise jõustamine koondumiseks loa puudumisel ja konkurentsi kahjustav koondumine\n(1) Koondumise jõustamise eest, kui koondumiseks puudub luba, samuti koondumise keelu või koondumise loa tingimuste rikkumise eest, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, –\n4) paragrahv 402 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 402. Olulist vahendit omava ettevõtja kohustuste täitmata jätmine\n(1) Teisele ettevõtjale mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel võrgustikule, infrastruktuurile või muule olulisele vahendile juurdepääsu mittelubamise eest, samuti muu tegevuse eest, millega on kaasnenud olulist vahendit omava ettevõtja seaduses sätestatud kohustuste rikkumine, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, –\n§ 4. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse muutmine\nÜhisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 72 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Lisaks konkurentsiseaduse §-s 181 sätestatud nõude täitmisele peab vee-ettevõtja pidama oma raamatupidamises kulude kohta eraldi arvestust järgmiste tegevuste kaupa:\n6) muu tegevus.”\nKäesoleva seaduse § 1 punkt 8 jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril.


Õpetajate palk suureneb 18% – Pealinn.ee\nÕpetajate palk suureneb 18% (0)\n06. veebruar 2007\nLinnavalitsus esitas volikogule määruse eelnõu, mis kehtestab selleks aastaks linna haridusasutuste pedagoogide mullusega võrreldes 18% kõrgema palga.\nMääruse eelnõu järgi tõuseb klassiõpetajal, põhikooli ja gümnaasiumi noorempedagoogil palk 6600 kroonilt 7800 kroonile, pedagoogil 7000 kroonilt 8260 kroonile, vanempedagoogil 8000-lt 9440 kroonile ja pedagoog-metoodikul 9700-lt 11 4000 kroonile. Klassijuhataja ülesannete täitmise eest makstakse kuus lisaks 1200 krooni (seni 1050 krooni). Määrus rakendub tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2007.\n«Püüame seeläbi väärtustada ja tunnustada õpetajate tööd, kelle tegevus mõjutab otseselt ja oluliselt meie laste tulevikku ning haridusasutuse elu,» ütles abilinnapea Kaia Jäppinen.\nEelmisel aastal tõusis Tallinna haridustöötajate palk 7%. 2005. aasta kevadel tõstis linn oma eelarvelistest vahenditest pedagoogide palka keskmiselt 8% ja haridusasutuste juhtide kuupalga alammäära 10%.


Hinnavaatlus - Nikon binokkel Aculon A211 8-18x42\n526 Binoklid ja kaugusmõõtjad\nNikon binokkel Aculon A211 8-18x42\nToode lisatud: 2013-03-11\nACULON A211 pakub suurepärast tehnilist võimekust meeldiva hinnaga. Mitmekihilise kattega läätsed ja erineva läbimõõduga suurte objektiiviläätsede valik tagavad äärmiselt selge pildi ja laia vaatevälja. Ülivõimas suumiga mudel on ...\nACULON A211 pakub suurepärast tehnilist võimekust meeldiva hinnaga. Mitmekihilise kattega läätsed ja erineva läbimõõduga suurte objektiiviläätsede valik tagavad äärmiselt selge pildi ja laia vaatevälja. Vapustavatele visuaalsetele elamustele aitab kaasa ka asfääriliste okulaariläätsede kasutamine.\n6 kuud 28,03 €\n12 kuud 16,19 €\n24 kuud 9,36 €\n6 kuud 37,60 €\n12 kuud 20,18 €\n36 kuud 8,57 €\nNikon ACULON A211 - Fernglas 8-18 x 42 - Zoom - Porro (BAA817SA)


Linnavara müügipoliitika pidurdab ettevõtlust\nTallinna linnale kuuluva vara võib jagada kaheks -- hooned, mis on otsustatud maha müüa ja millest saadav raha läheb linnaeelarvesse, ning hooned, mis linnavalitsus on andnud linnaosadele haldamiseks ja mille rendist saadav tulu läheb otse linnaosavalitsustele.\nMustamäe linnaosa vanema asetäitja Ain Lillepalu sõnul jagati hooned, mis jäävad linnale müüa ja linnaosale välja rentida, linnavalitsuse esindajate ja linnaosade vanemate vahel.\nMustamäel Sütiste teel asuva Liivaku kaupluse (endine ABC-8) direktori Tatjana Korsakova sõnul on poe valdaja hoone väljaostmiseks linnalt luba taotlenud juba kaks aastat. «Kauplus on praegu väga halvas seisukorras ja nõuab põhjalikku kapitaalremonti,» kinnitab direktor. «Aga hoonet rendilepingu alusel vallates ei julge me kauplusse investeerida,» lisab ta.\n«Kaks aastat tagasi tehtud arvestuse järgi tuli kaupluse kordategemiseks investeerida üle viie miljoni krooni,» selgitab Korsakova.\nEt linnaosa halduses olev hoone avaliku enampakkumise korras müüki panna, peavad hoone kasutajad linnaosa valitsusele müümise vajalikkust tõestama. Seejärel peab linnaosa valitsus tegema linnavalitsusele vara müümise ettepaneku.\nTallinna linnavaraameti müügiosakonna juhataja Anne Oadi sõnul kulub linnaosa hoone müügi ettepanekust kuni kinnise enampakkumise korraldamiseni vähemalt pool aastat. Enamasti pidurdab müügiprotsessi puudulik dokumentide vormistamine, lisab Oad.\nEnampakkumise alghinna määrab linnavaraamet maakleritelt tellitud ekspertiisi põhjal, seletab Oad.\n«Huvi renditavate hoonete ostmiseks on täiesti olemas,» kinnitab Ain Lillepalu. Paljud jalad alla saanud firmad on hakanud kesklinnast välja kolima ja Mustamäe on Tallinnas hinnatud rajoon, selgitab ta.\n«Samas oleme kõigile ostusoovidele vastanud ühtemoodi, et linnaosa vara müügist huvitatud ei ole,» tunnistab Mustamäe linnaosa vanema asetäitja. Linnaosa jääb siis renditulust lihtsalt ilma, põhjendab ta.\nAinuke objekt Mustamäel, mille müümiseks linnaosa oma heakskiidu andis ja mis lähiajal müüki läheb, on eespool mainitud Liivaku kauplus.\n«Igale objektile tuleb leida peremees,» lausub Mustamäe linnaosa halduskogu esimees Ülo Tärno. Omaniku leidmine on hoonete kordategemise, investeeringute ja linnaelanike parema teenindamise eeldus, leiab ta.\n«Samas peab linnaosa eelarvest tulevale rahale lisaks endale täiendavat tulu teenima,» tunnistab halduskogu esimees. «Kõik oleneb sellest, kui targalt linnaosad oskavad raha teenida,» lisab ta.\nKinnisvarafirmade liidu juhatuse esimehe Indrek Sauli sõnul on riik ja kohalikud omavalitsused praegu Eestis monopoolses seisundis. Riigile kuulub suurem osa maast ja linnadele arvestatav hulk hooneid, seletab ta. «Tänasel kinnisvaraturul on jäetud väga palju õigusi ilma eriliste kohustuste ja vastutuseta nende kahe institutsiooni kätte,» väidab Saul.\n«Loomulikult peab riigi ja munitsipaali valduses olema vara, aga mitte nii palju kui praegu,» lisab Saul.\nJuunis jõustus kohalike omavalitsuste korralduse seaduse muudatus, mille järgi peavad kohalikud omavalitsused oma vara müügist saadud rahast andma riigieelarvesse senise null protsendi asemel 65 protsenti. Hooned, mille müügist linn oma eelarvet täidab, on kohalikud omavalitsused saanud riigilt tasuta.\n«See seadusemuudatus viis tasakaalust välja kõigi Eesti linnade eelarve,» on Tallinna linnavolikogu esimees Koit Kaaristu pahane. «Nii mitmelegi kohalikule omavalitsusele on see muudatus halvasti mõjunud -- eriti veel siis, kui sellise ootamatu kulutuse katmiseks reservi ei olnud.»\nRahandusministeeriumi omandireformi osakonna juhataja Veiko Tali sõnul on see seadusemuudatus kogu riigi seisukohalt õiglane. Kui riik kohalikele omavalitsustele vara üle andis, tekkis viimastel kaks võimalust -- anda vara erakätesse kas erastamisseaduse järgi või sellest mööda minnes, kirjeldab ta. Erastamise puhul oleks osa rahast laekunud riigieelarvesse. Kohalikud omavalitsused hakkasid selle asemel vara kas otse müüma või rendile andma, mille tulemusena kogu müügitulu jäi neile, selgitab Tali.\n«Tekkis olukord, kus riik subsideeris põhjendamatult kohalikke omavalitsusi, millele praegune seadusemuudatus lõpu teeb,» lausub Tali.\n«Tallinna linnavalitsus võtab praegu arutusele kogu linna müügipoliitika,» räägib Koit Kaaristu vastumeetmetest keskvõimu otsusele. Suuri hooneid, mis linnale kuuluvad, pole enam mõtet müüa -- linnale on kasulikum need välja rentida, selgitab ta.\n«Hea näide on endise Sotsiaalpanga hoone, mille linnavolikogu otsustas müümise asemel rendile anda,» lausub Kaaristu.\nKaaristu sõnul lähevad lähiajal müüki vaid väiksemad hooned ja objektid, mille müümine on juba välja kuulutatud.\nKa Mustamäe halduskogu esimehe Ülo Tärno sõnul raskendab seadusemuudatus hoonetele uute omanike leidmist. Müügist laekuva raha ümberjagamine on tema sõnul seadusetegijate aps.\nTallinna linnasekretäri Toomas Sepa sõnul käivad praegu kohalike omavalitsuste ja riigi esindajate vahel läbirääkimised müügitulust riigieelarvesse kantava 65 protsendi vähendamiseks ja seaduseparanduse edasilükkamiseks.\n«Oleme teinud ettepaneku, mille järgi kohalikud omavalitsused kannaksid vara müügist saadud rahast riigieelarvesse 35 protsenti,» lausub Sepp. Kui praegune seadus jääb muutmata, peavad linnad tahes-tahtmata otsima teisi teid kohalikku eelarvesse raha kogumiseks -- kas rendi või kasutusvalduse näol, leiab ta.\nKinnisvarabüroo Arco Vara juhatuse liikme Richard Tomingase sõnul vähendab linna müügipoliitika muutumine investorite huvi linnavara vastu. «Omandatud hoonet on võimalik laenugarantiiks pantida, rendilepingu alusel laenu saada on tunduvalt raskem,» selgitab ta.\n«Hoone kordategemine nõuab paratamatult kulutusi,» lausub Tomingas. «Rendilepingute alusel annavad pangad laenu vaid hästi tuntud püsiklientidele ja kõrgema intressimääraga. Palju sõltub muidugi renditingimustest.»\n«Selleks, et linnaosal tekiks huvi oma piirkonna hoonetele omanike otsimiseks, peaks osa nende müügist saadavast summast tulema otse linnaosadele,» teeb Ülo Tärno ettepaneku. Kui riik nõustub vara müügist saama ainult 35 protsenti, võiks 40 protsenti müügitulust minna linnaeelarvesse ja linnaosale jääks ülejääv 25 protsenti, leiab Mustamäe halduskogu esimees.\nTärno hinnangul saab paremini korraldada ka linnavara müüki tervikuna. Praegu teeb eeltöö vara müügiks linnavalitsus, samal ajal kui kohalikke olusid paremini tundev linnaosa on palju kompetentsem, on Tärno veendunud. Linnavolikogule võiksid tema meelest jääda otsustamine ja kontrollimine.\n«Ega linnaosa valitsuses ja halduskogus ole inimesed vähem ausad ja kompetentsed kui linnavolikogus,» lausub Tärno.\nLinnaosa otsusel vara müügi kohta on praegu ainult nõuandev jõud.\n«Tavaliselt on nii, et kui linnaosa laidab vara müügi maha, siis jääb ta uue omanikuta. Kui me kiidame müügi heaks, siis ei ole selge, mis tehakse,» ütleb Tärno.\nPõhja-Tallinna linnaosa hoonete haldusosakonna juhataja Aavo Vääni sõnul põhjustab palju muret ka linnavara rentimine. «Linnaosal on voli sõlmida kuni viieaastaseid rendilepinguid,» räägib ta. «Paljud rentnikud soovivad oma investeeringute kindlustamiseks aga pikemat renditähtaega.»\nRentimiseks väljapakutavad hooned Põhja-Tallinnas on reeglina halvas seisukorras ja vajalikud investeeringud on suured, lisab Vään.\nPõhja-Tallinna linnaosa hoonete haldusosakonna tehnikasektori peaspetsialisti Tarmo Ranna sõnul on hoonete rentimisel kehtestatud alghind kakskümmend krooni ruutmeetrilt kuus. Kinnistel enampakkumiskonkurssidel kõiguvad pakkumused ühe ruutmeetri eest aga sageli 20--70 krooni vahel, lisab Rand.\nViiest aastast pikema rendilepingu sõlmimise ja hoone tervikuna väljarentimise üle otsustab linnavolikogu ning see võtab aega kaks kuni kolm kuud, teab Aavo Vään. «Selle ajaga on vabanenud rendipind sageli rüüstatud ja metalldetailid ning aknaraamid ära varastatud,» väidab ta.\nSageli tulevad rentnikud meie juurde ja nõuavad tekkinud kahjude korvamiseks soodustusi, lisab Vään.\n«Parim näide on endine Saturni kohvik, mis pärast rentniku lahkumist põhjalikult ära rüüstati,» ütleb Vään. «Jumal tänatud, et Hoiupank ta rendile võttis ja korda tegi,» lisab ta.\n«Pikaajalisi rendilepinguid saaksid väga hästi sõlmida ka linnaosade valitsused, aga kahjuks meid lihtsalt ei usaldata,» tunnistab Vään lõpetuseks.


12. nov 2018 03:14\nAustraalia valitsus muutis hiljuti seljakotireisijatele mõeldud viisade tingimusi, võimaldades ühes kohas pikemalt töötada ja pikendada teatud tingimustel viibimist Austraalias. Muudatused puudutavad nii Working Holiday (viisa klass 417) ja Work and Holiday viisasid (viisa klass 462). Kuna Eesti kodanikud saavad taotleda vaid Working Holiday viisat (417), siis järgnevalt ülevaade seda viisatüüpi puudutavatest muudatustest.\nAlates 5. novembrist saab Working Holiday viisaga samas farmis (taime- ja loomakasvatus) töötada 6 kuu asemel 12 kuud.\nTöötamist põllumajanduses laiendati lisaks Põhja-Austraaliale ka teistesse Austraalia piirkondadesse.\nNeil, kes töötavad teisel aastal (kuid seda alates 1. juulist 2019) 6 kuud erinimekirja kuuluvatel töödel määratud piirkondades, on võimalus töötamist jätkata kolmandal aastal. Eripiirkondade loetelu tehakse kättesaadavaks lähiajal.\nKanada ja Iirimaa kodanikele tõsteti viisa 417 vanusepiiri 30 aastalt 35 aastani.\nMis ei muutunud? Põhja-Austraalias saab Working Holiday viisaga töötada kuni 12 kuud järgmistes sektorites: hooldekodud, põllumajandus, ehitus, kaevandused, hotellid ja turism.\nMiks muudatused tehti? Nn. seljakotireisiaja viisaga Austraalias viibimist pikendati, et leevendada kroonilist hooajalist tööjõupuudust osades Austraalia farmides. Lisaks saavad tööandjad nüüdsest pikemalt hoida väljaõppinud ja kogenud töötajaid. Tegemist on siiski ajutise lahendusega, sest pikem plaan on juurutada "põllumajandusviisa".\nHoiatuseks minejatele Juhus või mitte, kuid muudatused Working Holiday viisaprogrammis langesid ajaliselt kokku Austraalia seni kõige laiapõhisema rahvusvahelisi töötajaid puudutava uuringu "Wage Theft" (palgavargus) avaldamisega, kus analüüsitakse välisüliõpilaste, seljakotirändurite ja teiste ajutiste töötajate töötingimusi. Väljavõtted New South Walesi ülikooli poolt tehtud uuringust:\nLigi kolmandik välistöötajatest teenib tunnis 12$ (1 AUD=0,64€) või vähem, mis on umbes pool tavalisest miinimumpalgast.\nKõige rohkem esineb vähemmaksmist puu- ja köögiviljakoristusel ning teistel farmitöödel, kus 15% töötajatele makstakse tunnis 5$ või vähem.\nFarmitöölised, puuviljanoppijad ja -pakkijad teenivad palju vähem, kui ehitusel või tööstuses, kuid siiski rohkem, kui hooldekodudes ja bensiinijaamades.\n25% välistudengitest teenis tunnis 12$ või vähem, 43% teenis 15$ või vähem.\n32% working holiday viisa omanikest teenis 12$ või vähem, 46% teenis 15$ või vähem.\nPalkade mittemaksmine on suur probleem. Rohkem kui 4000 uuringule vastanust polnud ettenähtud tasu kätte saanud üks kolmest töötajast.\nHinnanguliselt võlgnevad ebaausad Austraalia firmad ajutistele töötajatele kokku 1 miljard $ (640 miljonit €). Tööandjad kasutavad ära töötajate teadmatust Austraalia tööseadusandlusest ja töötajate õigustest.\nPetuskeemid saavad sageli alguse sotsiaalmeedias vahendajate poolt postitatud tööpakkumistest. Tihti on tööotsijad nõus igasuguste tingimustega, et ainult oma viibimist Austraalias pikendada.\nAustraalia Working Holiday on kultuurivahetusprogramm, mis võimaldab noortel reisijatel pikendada oma reisi Austraalias, teenides raha lühiajaliste töödega. 2017. aastal külastas Austraaliat 419 000 seljakotireisijat.\nAmetlik info: Changes to the Working Holiday Maker visa program (homeaffairs.gov.au)\nloetud 4078 korda


Kasutatud auto lagunes juba müügiplatsilt minema sõites, pood keeldus seda aga parandamast | Autogeenius\n24. sept. 2018 kell&nbsp09:31\nTarbijavaidluste komisjonis sai lahenduse juhtum, kus äsja ostetud kastatud Nissani linnamaasturil ilmnesid vead käigukastiga, mida müüja, A1Autokeskus, polnud nõus parandama.\nKlient ostis 28. märtsil auto Nissan X-Trail 4×4, makstes selle eest 5500 eurot. Autoga koju sõites ilmnesid autol käigukasti vead. Järgmisel päeval pöördus klient müüja poole, kuid kauplejal polnud sel päeval võimalik teda vastu võtta.\n2. aprillil andis klient auto poele tagasi ning sõiduk on endiselt nende käes. Aprilli lõpus esitas klient poele müügilepingust taganemise avalduse ning mai alguses esitas pöördus klient komisjoni poole, kus nõudis auto eest makstud 5500 euro tagastamist.\nPood: tegu oli komisjonimüügiga\nA1Autokeskus märkis oma vastuväidetes, et klienti teavitati enne auto ostu asjaolust, et tegemist oli komisjonimüügis oleva autoga, millele müügigarantiid ei anta. Samuti oli poe sõnul kliendile edastatud auto kohta kogu info, mis neil oli.\nPärast kliendilt auto tagasisaamist tellis pood Fakto Auto ASilt käigukasti kontrollil, mille käigus tuvastati käigukasti sisemine viga. Seejärel viis pood auto Hõbenool OÜsse, kus tuvastati, et autol oli kulunud käigukasti koonus ja lint. Hõbenool OÜ märkis remondi hinnaks 3500 eurot. Kogu asjaajamise ja defekteerimise kulud kandis pood.\nPood leidis, et nad ei ole vastutavad auto puuduste eest ning selgitas, et kasutatud autot ostes ei saa eeldada, et see oleks võrdväärne uue samasuguse autoga. “Ostja oli teadlik, et tulenevalt auto läbisõidust on kõik auto osad kulunud,” märkis firma oma vastuväites.\nKomisjon: raha tuleb tagasi maksta\nKomisjon nõustus, et auto oli kasutatud ja seetõttu ei peagi see olema samasuguste omadustega, kui uus auto. Komisjon märkis aga, et ka kasutatud asja soetamisel on ostjal õigustatud eeldus asja kasutamise võimaluse osas lühema või pikema aja jooksul.\nKuna kliendi ostetud auto käigukasti puudused ilmnesid juba autoga kaupleja juurest ära sõites, et vastanud see nõuetele.\nKomisjon märkis, et see, et tarbijale müüdi komisjonimüüki võetud auto, ei mõjuta kuidagi poe vastutust müüdud asja lepingutingimustele mittevastavuse eest. Seaduse alusel vastutab müüja asja lepingutingimustele mittevastavuse eest, mis ilmneb kahe aasata jooksul asja üleandmisest ostjale.\nTarbijalemüügi puhul eeldatakse, et kuue kuu jooksul asja ostjale üleandmise päevast ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas asja ostjale üleandmise ajal.\nVaidluses on tõendatud, et käigukasti puudus oli olemas auto tarbijale üleandmise ajal.\nEelnevast lähtudes otsustas komisjon, et kliendile tuleb raha tagasi maksta.\nMärksõnad: autod, eesti, pood


Koostöös Jüri Gümnaasiumi ja JG VIL! VEIXI RATTATIIMIGA kuulutame välja konkursi noore sportlase stipendiumile.\nOotame Teid MTÜ JG Vilistlaskogu üldkoosolekule, mis toimub Jüri Gümnaasiumis 27. märtsil algusega kell 18.30.\n1. Majandusaasta aruande kinnitamine\n2. Leader projektikonkursil osalemine kooli siseõu projektiga\n3. Kooli 40. aastapäeva tähistamine 20.10.2020\n4. Kokkutulekuks fotoraamatu koostamine, toetuse taotlemine KÜSK-lt\n5. Jalgrattaprojekti läbiviimise ülevaade\n6. Kokkuvõte EV 100 ujumisvõistlusest\n7. Uue juhatuse valmimine\n8. muu info\nJuhul, kui Te ei saa osaleda, palun volitage kedagi enda eest hääletama.\nTervitades MTÜ Jüri Gümnaasiumi Vilistlaskogu juhatus\nEV 100 SPORDIPROGRAMM – KINGITUS EV100 SÜNNIPÄEVAKS 22. VEEBRUARIL 2018 100 KILOMEETRI UJUMINE JÜRI UJULAS\n100 KILOMEETRI UJUMINE JÜRI UJULAS\nHead õpilased, lastevanemad, vilistlased, partnerid ja töötajad!\nJüri Gümnaasium koostöös Vilistlaskoguga plaanib tähistada Eesti 100. sünnipäeva mitme põneva üritusega:\n100 kg Eesti-kujulise võileivatordi valmistamin\n100 km ujumine\nEestiga seotud teemapäevad klassides\nKutsume Teid aktiivselt osalema!\nOotame teid kõiki ujuma 22. veebruaril 2018. Tegu ei ole võistlusega, vaid oluline on Jüri ujulas kokku ujuda 100 kilomeetrit ning et osalejaid oleks võimalikult palju. Võimalus on valida ise distantsi pikkus ja ujumise kellaaeg. Õpilaste ujumist korraldavad kehalise kasvatuse õpetajad. Õpilasel tuleb õpetajale teada anda ujutava distantsi pikkus hiljemalt 10. jaanuaril 2018.\nLastevanemad, vilistlased, partnerid ja töötajad saavad ennast ise registreerida alates 22. jaanuarist kooli kodulehel asuva lingi kaudu. Anname lingi avanemisest teada kooli kodulehe kaudu.\nÜritus on registreeritud EV100 kingitusena\nTule ja saa osa suurest spordipeost!\nVabariigi 99 aastapäeva legendaarne ujumisteatevõistlus Jüri Gümnaasium vs VIL\n18. mail 2016 jagas Vilistlaskogu Veixi rattatiim Jüri Gümnaasiumi gümnaasiumiastme spordipäeval spordistipendiumeid, kokku 4000 euro ulatuses\nRae Koss MTÜ.\nVEIXI RATTATIIMIGA kuulutame välja konkursi noorte sportlaste stipendiumitele.\nkoostöös Jüri Gümnaasiumi ja JG VIL! VEIXI RATTATIIMIGA kuulutame välja konkursi noorte sportlaste stipendiumitele. Stipendiumite eesmärk on sporditegevuse arendamine Jüri Gümnaasiumis. Stipendiumifondi maht 2018. aastal on 4750 eurot.\nStipendiumeid eraldatakse järgmiste tegevuste läbiviimiseks või järgmiste teenete-tulemuste eest:\nSportlase ettevalmistuse toetuse stipendium\nSuurvõistluse stipendium, sportlase osalemine EMV, EM, MM, OM\nSportlase õpingutoetus, s.h. välisriigis, kui sellega kaasnevad ka paremad või sihipärasemad sportimisvõimalused ja/või treeningprogrammid\nJuhendaja-treeneri stipendium erakordsete töötulemuste või pikaajalise suurepärase ja järjepideva töö tunnustamisavaldusena\nÜhekordsed sporditeo, projekti stipendiumid\nStipendiumi taotleja esitab vabas vormis põhjendatustega kirjaliku taotluse\n25. maiks 2018. - > stipendium@vilistlane.ee\nStipendiumid antakse üle 8. juunil 2018 Jüri Gümnaasiumi 10.-12. klasside spordipäeval.\n24.02.2016 kell 15.00 toimub Jüri spordihoones Eesti Vabariigi 98.aastapäeva tähistamine ujumisteatevõistlus Jüri Gümnaasium vs VIL\nVõidu peale ujuvad Jüri kooli vilistlased ja Jüri Gümnaasiumi praegused õpilased ja töötajad. Auhinnaks rändkarikas!\nKuna võistlus toimub 24. kuupäeval, siis võistkonna suurus on 24 inimest, kellest vähemalt 4 on naissoost. Vanus või amet ei ole oluline. Tähtis on, et võistleja mõistaks vee peal püsida ja edasi liikuda. Ühe etapi pikkus on 50 meetrit.\nKooli võistkonna komplekteerib spordijuht.\nOsalev vilistlane registreerib end 20.veebruariks aadressile: siiri.laid@jyri.edu.ee.\nKohtumiseni 24.veebruaril 2016 kell 15.00!\nSoojendusujumised algavad kell 14.00\nMeie moto on: Olen osa spordist!\nJG Vil aastaraamat 2015.\nOn valminud PDF versiooni JG Vil aastaraamat 2015\nVaadake seda siit\nVaata kõiki videosid, mida nägid juublipeol suurelt ekraanlt.\nJüri Gümnaasiumi ajalooraamat 2 „Koolitöötajate lood“\n29. augustil 2015 tähistasid Jüri Gümnaasiumi vilistlased, endised ja praegused töötajad ning külalised kooli 35. sünnipäeva.\nPeo ettevalmistuse raames koguti kokku endiste ja praeguste töötajate mälestused tööst Jüri Gümnaasiumis. Kogutud materjali põhjal anti välja raamat „Koolitöötajate lood“. Lisaks mälestustele sisaldab raamat fakte ja nalju koolielust, õpilaste töid, vilistlaste ja koolitöötajate nimekirju. Raamatu valmimist ja väljaandmist rahastasid Rae Vallavalitsus, MTÜ JG Vilistlaskogu ja kaasrahastas siseministeerium kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest.\nRaamatut on võimalik osta JG Vilistlaskogust, täpsem info telefonil 6224231.\n© 2009, Jüri Gümnaasium, Laste tn.3, Jüri, Rae vald, Harjumaa. Tel 6 224 200, Faks 6 224 203


Botaanikaaia direktor Karmen Kähri lahkub ametist - Tallinn\nTallinna botaanikaaia direktor Karmen Kähr lahkub omal soovil alates 21. juunist ametist.\nBotaanikaaia direktor Karmen Kähri lahkub ametist\nAmetist lahkuva direktori sõnul on kaheksa aasta jooksul jõutud väga palju ära teha selleks, et muuta botaanikaaed rahvusvaheliselt tuntud teadus- ja haridusasutuseks ning kaasaegseks külastuskeskuseks. "Teemavaldkondi, millega kaheksa aasta jooksul botaanikaaias olen tegelenud, on olnud mitmeid, kuid olulisemateks pean nendest töötajate olulise palgatõusu välja võitlemist 2014. aastal, uue ja moodsa kollektsiooniala rajamist Meelte aias, territooriumile piirdeaia paigaldamist kollektsioonide vandalismi eest kaitsmiseks ning külastajate arvu suurendamist 60 000-ni," ütles Kähr, vahendas BNS.\nKähr loodab, et mitmed juba algatatud projektid ei jää seisma ning uus juht viib need edukalt ellu. "Tänan meeldiva koostöö eest kõiki botaanikaaia töötajaid ning partnereid ja loodan, et seni alustatud edukad projektid jätkuvad sama innukalt," lisas Kähr.\nKokku juhtis Karmen Kähr botaanikaaeda pea kaheksa aastat. Uue juhi leidmiseks kuulutab botaanikaaia teadusnõukogu välja konkursi.


45 kilo kaotanud Sünne Valtri: tahan olla selline nagu oma peigmehega kohtudes - stalkerfestival.ee - Kaalulangus seiklus\nMa ei tea, kas ma olen sündinud vales kohas või olen ma end liialt harjutanud Aasia toitudega, aga ma tunnen nende järele aeg-ajalt vastupandamatut vajadust. Sellele tuleb ühel hetkel otsa vaadata ja mitte enam lasta sellel mõttel enda elu dikteerida. Suhkruga on üldiselt sellised keerulised lood. Embassy of Champagne on taaskord võtnud ette toreda projekti, et tutvustada häid šampanjasid sobitades neid maitsvate suupistetega täiuslikuks.\nRetsept kaalulangus goji marjadest\nPosted on March 28, by mariliistommula Tere taas! Lõpuks on kevad käes ja varsti saab seelikud ja kleidid kapist välja tõmmata, juhul kui need endiselt ikka selga lähevad. Arutasin sõbrannaga, et võiks siis suveks end hästi heasse vormi ajada ja siis suvel ilusana ringi tippida.\nHea plaan, eks? Minu jaoks see siiski ei tähenda veel palju rohkem trenni tegemist, vaid pigem ma pean enda toitumise luubi alla võtma. Ma söön liiga palju magusat. Sest see pole normaalne, kui inimene sööb kolm kohukest päevas ära. Tegelikult on kohukestest võimalik ka sõltuvusse jääda ja mul on see sõltuvus.\nSuhkruga on üldiselt sellised keerulised lood. Mu perekonnas, suguvõsas esineb suhkruhaigust, 2. Aga ei pruugi, kui ma nii palju suhkrut ei tarbi. Ma ei plaani siiski ka mingit sellist dieeti pidada, kus ma üldse maiustusi või suhkrut ei söö.\nMa lpw kaalulangus seda proovinud, paar kuud vastu pidanud ja siis samamoodi varsti edasi lasknud. Tuleb midagi muud välja mõelda.\nPaar päeva tagasi tuli mul selline idee, et ma panen kirja lihtsalt kõik magusad asjad, kaalulangus seiklus ma söön. Ma arvan, teades iseennast, et kui ma näen, kui palju ma iga päev magusat söön, hakkan rahulikult aegamööda enda suhkru tarbimist piirama. Vähemalt selline on plaan.\nKorra käis peast läbi ka mõte proovida toitumiskava. Mul on tegelikult lihtsalt uudishimu ka, kuidas oleks seda pikemat aega jälgida, milliseid raskusi sellega kaasneks ja kas tõesti mu kaal või rasvaprotsent langeks.\nSeni on kaalulangusele hästi mõjunud minu jaoks väga stressirohke töö, mis mind päris tihti iiveldama ajas ja seetõttu ma lihtsalt kaalulangus seiklus suutnud süüa. Aga sellist stressi ma ei tahaks pigem, kaalulangus ja suvel ilusana ringi tippimine vast nii oluline ka pole.\nTeine asi on see, mis põhjusel ma tahan end suveks heasse vormi saada? Mulle ei meeldi üldse mõte sellest, et ma tahan justkui kellegi teise jaoks ilusam välja näha.\nMulle lihtsalt üldse ei meeldi enam idee endaga rahulolematusest. Okei, kui miski enda elus või iseenda juures ei meeldi, siis võta kätte ja muuda seda, või aktsepteeri ja armasta end vaatamata vigadele.\nJa mulle meeldib see teine variant palju rohkem, mis sest, et alateadlikult tahan siiski end muuta, et teistele rohkem meele järgi olla jällegi, kellele teistele?? Võib-olla peaks selle suveks vormi plaani hoopis ära põletama ja laskma kevadtuulel selle tuha kaalulangus seiklus kanda ning hoopis endaga rahu tegema?\nVõi äkki mõlemat?\nMa tean, et ma räägin siin nii palju iseendaga rahu tegemisest, aga mu meelest see on nii oluline. Kui ma nüüd mõtlema hakkan, siis tegelikult.\nVõib-olla ma otsin viga iseendas lihtsalt selleks, et millegi kallal vinguda? Sest ausalt. Nagu inimesed, kes on sõltuvuses ilukirurgiast konkreetseid näiteid pole tuua, aga saunas naised rääkisid või kuskilt lugesin või toitumishäirega inimesed, kes on hirmuäratavalt kõhnad.\nTegelikult pole viga kunagi neis jalgades, kõhus, ninas või juustes. Viga on iseenda peas ja mõttes, et mina sellisena nagu ma olen, pole piisav. Ja seda viga juba peast välja ei opereeri või maha ei jookse, jõusaalis välja ei pumpa.\nSellele tuleb ühel hetkel otsa vaadata ja mitte enam lasta sellel mõttel enda elu dikteerida. Kuidas seda teha?


Vaba Eesti Sõna - Veebis ilmus Jaak Uibu "Inimloomus tahumata tahud"\nVeebis ilmus Jaak Uibu "Inimloomus tahumata tahud"\nKogumik on saadaval Digaris: https://www.digar.ee/arhiiv/nlib-digar:353030\nSaateks Jaak Uibult: Käesoleva võrguväljaande koostamist ajendasid kaks asjaolu. Esiteks, Eesti meedia, kus pakutakse nii poliitikat kui pornot, vastumeelsus avaldada demograafilist kriisi käsitlevaid kirjutisi ja teiseks, minu kahe aasta taguse kogumiku „Perekonnast, kodust, põhiseadusest ja riigist“ tuhatkond allalaadimist „Digari“ ja „Rahva Raamatu“ serveritest. Niisiis lugeja on olemas.\nEneselegi üllatusena leidsin, kuidas uue kogumiku esilugu inimloomusest sobis alusena kõikidele teistele kirjutistele, mis ajaliselt järgnesid essee koostamisele. Olin otsinud võimalust avaldada essee kohta poolteist aastat tagasi laekunud arvamusi, mis sageli käsitlesid inimloomust laiemalt ja paremini kui mina seda oma essees oskasin teha. Ühtlasi toetasid arvamused minu algatust, mis pole sugugi vähetähtis toonuse hoidmisel. Kogumikku kokku seades leidsin, et minu pettumusrohkete tulemustega pöördumised riigivõimu poole on kõik taandatavad inimloomuse iseärasuste peale. Selle peale, kuidas inimesed muutuvad, kui nad võimu juurde saavad. Olgu selleks vaid ametikoht riigiasutuses.\nVõtan appi nüüd Arnold Toynbee: „Ajalugu näitab, et inimsoo rumalus ja nõrkus pole ajutised sümptomid, vaid inimelu püsivad tunnusjooned…“. Krahv Lotario ehk hilisem Rooma paavst Innocentius III, kes nii oskuslikult kirjeldas inimolu viletsust, kavatses kirjutada ka inimloomuse väärikusest, kuid meieni see ei ulatunud. Me ei kahtle, et see väärikus on igal juhul olemas, aga inimloomusesse programmeeritud kurjus ja omakasupüüdlikkus ei lase väärikusel esile kerkida. Nii on seda väärikust põhjust hoida ja rohkendada kirjasõna kaudu. Tuleb ka riigiametnikke ja poliitikuid aidata nende oskamatuses".


Kastellaanimaja koos kahe kõrvalasuva hoonega kuulub Kadrioru lossi ajaloolisse ansamblisse. Kahekordne puust hoone ehitati kastellaani (lossivaht ja pargi ülevaataja) elamuks aastail 1833 – 1850. Neobarokkstiilis maja klaasitud veranda ja trepikoda on põhiosale lisatud hiljem. Muus osas on hoone säilinud algse ilmega.\nEesti Vabariik otsustas kinkida kirjanik ja diplomaat Eduard Vildele (1865 – 1933) tema 60. sünnipäevaks maja koos rohu- ja aiamaaga. Pärast pikki otsinguid leiti 1927. aastal hoopis sobiv 6-toaline korter riigile kuuluvas kastellaanimajas. Vildede sisse kolimise ajal oli maja fassaad praeguse roosa asemel hoopis tumepruun. Samuti olid siis maja ees suured puud ja ka puuaiaga ümbritsetud väike lilleaed.\nHaridusministeeriumi kulul teostati kapitaalremont ja korter sisustati A. M. Lutheri vabriku mööbliga. Veel sama aasta novembris kolis kirjanik koos naise ja ämmaga uude koju.\nPärast Vilde surma elas samas korteris parkidevalitsejaks hakanud Peeter Päts (Konstantin Pätsi vend).\nMajas on säilinud mitmed 19. sajandist pärit siseuksed ja kahhelahjud, samuti väärivad tähelepanu korteri valgustid, ajastutruud tapeedid ja tekstiilid.\nVilde korteris avati muuseum 29. augustil 1946.a.\nEduard Vilde jälg eesti kirjanduse- ja kultuuriloos on väga sügav. Kui ta 19. sajandi lõpukümnenditel meie veel hõredale kirjandusmaastikule ilmus, sai temast kiiresti fenomen ja „meie esimene“ pea kõikides žanrites. Meie esimene krimi-, nalja-, reisi- ja romaanikirjanik, samuti teatri- ja kirjanduskriitikale alusepanija. Tal oli oskus algupäraste ülipopulaarsete nalja- ja põnevusjuttudega eesti rahva südamesse pugeda, mistõttu ka tema rolli siinse rahva lugema harjutamisel ei saa alahinnata. 1902 a. ilmunud Eesti esimesest ajaloolisest romaanist „Mahtra sõda“ sai kohe kultusteos ja üks rahvusidentiteedi oluline alustekst. Suures osas rahvamälul ja autentsetel arhiivimaterjalil põhinev romaan on hiljem mõjutanud ka meie ajalookäsitlust. Vilde oli ühtlasi nii menukaim kui ka mõjukaim siinne kirjamees. Rahvas usaldas tema sõnu.\nPärast pagulusest naasmist, sukeldus Vilde 1917. aastal siinsesse poliitikasse. Temast sai aktiivne sotsiaaldemokraat ja Tallinna Linnavolikogu liige. See oli aeg, mil iga andekas ja intelligentne inimene pidi panustama kaua unistatud oma riigi ülesehitamisesse. Vilde palgati Eesti Vabariigi diplomaatiliseks esindajaks Saksamaale (1919-1920). „Missioon“ riigi hüvanguks sel pöördelisel ajal tuli enda loomingu ja tervise arvelt. Hiljem poliitikast taandunud Vilde jäi elu lõpuni meieriigi üheks tuntumaks demokraatia mõtte saadikuks. Ta jälgis teraselt siinse ühiskonna arengut ning ikka ja jälle reageeris valupunktide, ülekohtu, väärnähtuste ja kultuurituse peale.\nEduard Vilde suri oma Kadrioru kodus 1933. aasta jõulupühade ajal.\nRändnäituse “Hipster Vilde” raames on valminud veebilehekülg “Vilde kokaraamat”. Eduard Vilde hoolis väga enda tervisest ning temast sai elu lõpus taimetoitlane. Just seetõttu võib kokaraamatust leida üksnes taimseid hõrgutisi. Maitsvate toiduretseptide autor on Janar Soo, kusjuures koostisosad on valitud ajastutruult tolleaegset toorainet silmas pidades. Nüüd on võimalus Vilde-ajastusse kõigi meeltega sisse elada!\nNäitust “Hipster Vilde” saab pärast koroonapiiranguid ka enda koolimajja tellida! Näitus võtab miniatuurses kohvriformaadis kokku ekspositsiooni tähtsaimad teemad: Vilde looming, pagulusaastad, tema reisid, tervis ja muu.\nVaata kokaraamatu kodulehte.


Tutvumisleht Midlife'is - TERVISLIK VANANEMINE\nKui arvestada, kui palju abielusid lõpeb abielulahutusega, pole üllatav, et keskealiseks saades tunnete paljusid inimesi, kes otsivad armastust, kohtuvad aktiivselt, otsustavad elada elu ilma partnerita või on teisel, kolmandal kohal. või isegi neljandad abielud. Võib-olla oled sa isegi üks neist.\nCNN teatas, et kuigi elanike lahutusprotsessid on viimase mitme aastakümne jooksul stabiliseerunud, on nende arv tõusnud beebibuumi ajal. Bowling Greeni Riikliku Ülikooli uuringu kohaselt on abielulahutuse määr üle 50-aastaste paaride hulgas kahekordistunud viimase kahe aastakümne jooksul. 1990. aastal oli vähem kui üks kümnest lahutatud inimesest 50-aastane või vanem; aastaks 2008 oli seda rohkem kui üks neljas.\nLahkuminekuks ei lähe mitte ainult Maria Shrivers ja Arnold Schwarzeneggers ega ka Tipper ja Al Gores. Need on inimesed, keda me tunneme.\nMõned paarid kohtuvad keskkoolis või kolledžis, lepivad kokku ja abielluvad noorega. Kinni elatud karjäärivõimalused ja laste kasvatamine tsementeerivad abielu, kuid võib-olla ainult nii kaua. Kui karjäär on tugevnenud või lapsed kasvanud, saavad paljud paarid aru, et nad on lahku kasvanud või pole neil enam enam midagi ühist. Suhtlus muutub raskeks või puudub olematuks.\nMõne paari jaoks võisid nende veendumused või väärtussüsteemid nihkuda. Võib-olla on isiklik eneseteostus või iseseisvusvajadus pärast sama inimesega koosolemist nii kaua abiks jääda.\nJa siis on veel tervisetegur: inimesed elavad tavaliselt kauem ja seetõttu võivad nad oma lisa-aastad veeta teisiti - ja see võib juhtuda, et nende abikaasa pole sellega seotud. Lisaks sellele meeldib mulle mõelda kui "buumi valgustumisele": mõistmisele, et meie päevad on nummerdatud ja väärtuslikud ning õnnetuses abielus olemisele võiks eelistada lahutust.\nLõpuks on tööjõus rohkem naisi kui kunagi varem, mis annab neile majandusliku autonoomia ja vabaduse, mis võimaldab kergemini lahutust.\nKui ujute saadavuse basseinis, on kohtingureeglid ja võimalused teiste inimestega kohtumiseks alates päevast päeva tõesti muutunud. Kuid kuna ma olen olnud abielus pisut üle 30 aasta, pole ma keegi, kellelt küsida, nii et olen teinud mõned kaevamised Internetis ja jagan mõnda asja, mida olen õppinud.\nNii nagu Internet on meile avanud palju teadmiste võimalusi, on see avanud ka üle 1000 (!) Tutvumissaidi.\nDr Eli J. Finkel, Northwesterni ülikooli sotsiaalpsühholoogia professor ja võrgus tutvumise uuringu kaasautor, arvab seda potentsiaalsete kaaslastega kohtumise meetodit kõrgelt. "Minu vaade Interneti-kohtingutele on väga positiivne. See on suurepärane vahend, et kohtuda inimestega, kellega te muidu poleks kohanud," ütles ta WSJ.com-ile.\nInternetis tutvumisportaalide mitmekesisus võib olla peadpööritav, ütles ta. On olemas tavalisi saite, nagu Match.com, mis meelitavad väga laia vaatajaskonda; saidid, mis on suunatud konkreetselt üle 50-aastastele inimestele; ja saite, mis on suunatud teatud usunditele või etnilistele rühmadele. Ja kui olete naine, kes eelistab karvutule karvaneid, on selleks isegi sait.\nUudishimulik, julgesin minna üle ühele saidile, eHarmony.com. Ei, tüürimeest ei pidanud leidma, vaid selleks, et näha, kas nad pakkusid keskmisele kohtingule mõeldud rahvahulgale mingit nõu.\nSeal mainib Barbara Waxman, MS, MPA, midagi, mida ma poleks pidanud ühilduvuse vihjeks: küsige võimalikku kuupäeva, millisesse ajalehe jaotisse ta esimesena jõuab. See on mõttekas, kui järele mõelda. Reisi- või spordiosa katvus - noh, see tähendab, et inimene tegeleb, reisib ja sportib. Waxman hajutab ka levinud müüdi, et kõik mehed otsivad nooremaid naisi, öeldes, et leidub palju mehi, kes otsivad naisi oma vanuse ümber ja et "vanusega tuleb selgust".\nMul on oma osa lahutatud sõpradest. Mõni otsustab selliseks jääda. Teised on tänaseks innukad, kuid kardavad sukelduda kohtumisbasseini. Mõni on seda teinud ja vajab kuivamiseks aega. Ja siis on neid, kes on avatud meele ja südamega sukeldunud ning jätkavad rõõmu, uusi seiklusi. Pean tunnistama, et lõbus on elada vastikult.\nKuid tutvumisstseeni taas sisenejatele olge üks ettevaatlik sõna: harjutage turvaseksi. Oleme oma teismelistele seda juba aastaid rääkinud, kuid see pole oluline ainult teismelistele. Kuna vanemate täiskasvanute seas on lahutus suurenenud, suureneb ka sugulisel teel levivate haiguste määr. Tegelikult on suguhaiguste esinemissagedus viimase kümnendi jooksul keskealiste ja eakate täiskasvanute hulgas enam kui kahekordistunud.\nUSA haiguste tõrje ja ennetamise keskused teatavad, et vanemate inimeste seas on süüfilise ja klamüüdia esinemissagedus tõusnud. Põhjused pole selged, kuid teooriaid on mitu: erektsioonihäirete ravimite populaarsus teeb seksi võimalikuks vananevatel meestel; vanemad paarid ei muretse raseduse pärast ja seetõttu ei kasuta kondoome; või beebibuumi ajal sündinud beebibuumi põlvkonnad soovivad seksuaalse vabaduse ajastul seda lihtsalt nautida.\nÜkskõik mis põhjusel, on oluline end kaitsta. Siin on mõned CDC strateegiad, mis aitavad igas vanuses naistel vähendada STD riski:\nKarskus: See on kõige usaldusväärsem viis nakkuse vältimiseks ja see tähendab, et ei tehta vaginaalset, oraalset ega anaalset seksi.\nSellest rääkima: Rääkige oma tervishoiuteenuse pakkujaga, et näha, milliseid sugulisel teel levivate suguelundite testimist võiksite vajada ja millist kaitset peaksite kasutama. Rääkige ka oma võimaliku seksuaalpartneriga avameelselt ja ausalt. Paluge tal testida tervishoiuteenuse pakkujaga. See pole usalduse küsimus; inimestel võivad olla suguhaigused ja nad ei tea, et neil neid on, nii et ainus viis kindel olla on testide tulemuste saamine.\nVastastikune monogaamia: Teil on turvalisem, kui teie ja teie partner lepivad kokku olla seksuaalselt aktiivsed ainult üksteisega. Enne seksimise alustamist veenduge, et kumbki teist poleks nakatunud.\nVaktsineerige: Vaktsiinid võivad ära hoida B-hepatiidi, nii et kui te ei olnud vaktsineeritud nooremana, võiksite küsida tervishoiuteenuse pakkujalt, kas peaksite selle vaktsiini saama.\nKondoomid: Neid ei vaja ainult teismelised. Kuigi menopausis naised ei pruugi raseduse pärast muretseda, võivad nad siiski saada suguhaigused, sealhulgas herpes, HIV / AIDS, HPV, süüfilis, gonorröa ja klamüüdia. Kondoomid ei taga, et te ei saa suguhaigust, kuid meessoost latekskondoomide kasutamine aitab teie riski vähendada. Neid tuleks kasutada igat tüüpi seksuaalse tegevuse jaoks.\nEcho: Secret of the Lost Cavern Chapter 5 Unicorn, Ceremonial Dance and Database No Commentary (November 2020).


Augustibluus õitseb täies ilus - Sekretär\nAugustibluus õitseb täies ilus\n17. august 2012 09:18\nAugustibluus on iga aastaga kogunud rohkem võimsust ja külastajaid, ka programm on endiselt kvaliteetne, olles võrreldav Euroopa tippbluusifestivalide omaga.\n19. korda toimuva festivali kasv on eriliselt intensiivistunud mõne viimase aasta jooksul, alates sellest, kui senine korraldaja Haapsalu kultuurikeskus pani leivad ühte kappi LAG Muusikaagentuuriga.\nFestivali korraldaja Indrek Ditmanni sõnul on senise koostöö tulemusena läinud asjad vaid ülesmäge. On leitud juurde rahastajaid, mis tähendab, et esinema saab kutsuda bluusimaailma tippe, mille peale omakorda tuleb kohale rohkem publikut.\nPraeguseks on Augustibluusist saanud Baltimaade suurim bluusifestival, millel pole vaja võrdlust Euroopa bluusifestivalidega karta. Norra Notoddeni festivalile, mis on selles muusikažanris Skandinaavia maade suurim, jääb Augustibluus Ditmanni sõnul tugevuselt küll veel alla, kuid areng liigub hoogsalt sinnapoole, et varsti pole enam vale Augustibluusi isegi selle suurüritusega võrrelda.\nKvaliteet ennekõike. Ditmanni sõnul on korraldajate esimene soov festivali arengu juures hoida silma peal selle kvaliteedil. Festivali lõputu laiendamine ei ole eesmärk omaette, pigem ikka publikule selles žanris tugevate esinejatega kvaliteetse kava pakkumine.\nSeda, et Augustibluus laienemise nimel lahjaks popmuusikapeoks muutub ja publikumagnetitena teiste žanride suuresinejaid näitama hakkab, Ditmann ei karda. “Augustibluus on ja jääb bluusifestivaliks. Õnneks on bluus iseenesest nii lai žanr, et selle enda sees leidub mitmekülgseid stiile. Ei ole ainult nii, et must mees laulab ja kõik laulud on ühesugused,” selgitas ta.\nKlassikalise bluusi alla kuulub palju eri suundumusi, seega võimalusi programm mitmekesiseks teha Ditmanni sõnul jagub. “Rahva kohalemeelitamiseks pole vaja žanri piiridest välja hüppama ja populaarseid bände kaasata. Festivalil on oma nägu ja nišš. Fännid tulevad kohale just selle peale,” avaldas Ditmann korraldajate põhimõtteid.\nAugustibluusil on peale meelelahutusfunktsiooni ka hariduslik külg ning osa fänne lisandub külaliste hulka just sel põhjusel, et nad Augustibluusilt kord bluusipisiku külge on saanud. Iga aastaga järjest paisunud publikuhulk näib seda keelt kõnelevat. Kui festivali esimestel aastatel kõikus külastajate arv tuhande ümber, siis tänavu loodab korraldaja, et festival toob kohale koguni 7000 külastajat.\nMitmekesine bluusmuusika. Tänavune Augustibluus esitleb mitut talenti, kes varem Eestisse sattunud ei ole.\nPeaesinejatena toob Ditmann välja kaks muusikut: Buffalost pärit Lucky Petersoni, kes on bluusilavadel esinenud kolmandast eluaastast alates ja muusikuna ringi tuuritanud terve elu, ning 34aastase Matt Schofieldi, kes on vaatamata noorele eale välja teeninud positsiooni brittide kümne läbi aegade parema bluusikitarristi hulgas.\nLavasid on Augustibluusil kuus ning muusikuid, kes täidavad kaks festivalipäeva mitmekesise programmiga, saabub kümnest riigist. Välismaiste artistide kõrval astub loomulikult üles kohalik bluusiviljelejate paremik.\n17.–18. augustil Haapsalus\nPilet: pass kohapeal 40 eurot, üksikpiletid 8–17 eurot


Muutes katekismuse klassid lõbusad teismelistele\nKatehhismiklassid teenivad teismeliste eludes erinevaid eesmärke. See on koht, kus nad õpivad kristliku usu põhilisi õpetusi, valmistuvad sakramentideks ja õpivad olulisi kristlikke tekste. Kuigi katehhismiklassi sisu on sageli tõsine ja oluline, ei tähenda see, et teismelised ei pruugi olla toredad. Täiendage usus olulisi õppetunde asjakohaste ja stimuleerivate tegevustega, mis kaasavad noori kristlasi noorte huvide ja võimete edendamisel.\nTervislikud, sisukad sõprussuhted on lapse arengu jaoks äärmiselt olulised ja kristliku usu poolt julgustatavad. Noorte aastate jooksul veedavad teismelised sõpradega rohkem aega kui kunagi varem, mistõttu võivad teismeliste vahelist suhtlust soodustavad sotsiaalsed tegevused õpilasi huvi pakkuda ja neid huvitada. Juhtige rollimänge koos teismeliste rühmadega, et nad suudaksid tõlgendada ja sünteesida olulisi kristlikke õppetükke, kui nad suhtlevad oma eakaaslastega. Alusta klasside palveümbrust ja julgustama kõiki toetama kiitust või austust. Laske tegustel paarida Piibli õpinguid, et edendada suhtlemist läbikäikude ja julgustada ideede vahetust.\nKunst ja käsitöö võimaldavad teismelistele unikaalseid ja mitmekesiseid viise end väljendada. Julgustage teismelisi loovalt mõtlema erinevate veendumuste, õppetundide ja väärtuste suhtes tegevustega, mis inspireerivad meelt ja võimeid. Väljakutse teismelistele värvida või joonistada illustreeritud tuntud Piibli sündmust kasutades sümboleid ja mustreid või teha isikustatud roosakesed värviliste helmestega ja usuliste võlusid. Julgustage teismelisi kirjutama ja jagama esialgseid palveid või looma kolmemõõtmelisi diorame, mis kujutavad lugusid Piiblilt.\nAktiivsed õppemeetodid kaasavad otseselt õppijaid, pakkudes kaasamist ja praktilisi kogemusi. Õpetage teismelistele, kuidas aktiivselt elada kristlikku usku, pannes õppetunnid ja sõnumid praktikasse. Aidake teismelistele luua vaestele rahaliste vahendite saamiseks sõpruse käevõrusid, riidest riste või muid käsitöö. Korraldage noorte puhkusepäev, mil teismelised saavad osaleda grupivälistes tegevustes, mis edendavad usu sidumist ja tähistamist. Lisage katehhismiklassis religioossed kombed ja traditsioonid, nagu näiteks igapäevased pühitsused, mai kroonimine ja adventpärav.\nSuurendage õpitunde koos teismeliste võimalustega, mis ületavad klassiruumi. Andke teismelistele aktiivne roll nende kristlikus hariduses, andes üliõpilasel võimaluse juhtida seda klassi nii sageli. Andke teismelistele nimekirja teemadest, mille valite varem ja lubage tal selle päeva klassi tutvustada koos oma valitud loo, lugemise või tegevusega. Kutsu külalisesinejaid klassi, et jagada oma lugusid teismelistega, või korraldada väljasõitu spetsiaalsesse kirikusse või muusse usulise tähtsusega kohas.\nPrevious Previous post: Kuidas vererõhku varrukatega võtta\nNext Next post: Kuidas algajatele õpetada tuulegeneraatorit


Vardamoor: Ja sügisjoonikud on ka nüüd otsas, siis jõulukuuse aeg?\nJa sügisjoonikud on ka nüüd otsas, siis jõulukuuse aeg?\nSuurem ports ajakirju sai ostetud. Kodukolle ja Pere ja kodu. Ja siis lugesin artikleid hingedeajast ja kodusest isast ja veel ja veel. lõpuks tuli tõdeda et kuidagi väga asjalikud jutud olid. Kodukolle muidugi hiilgas jõulukaunistuste ja käsitöö pooelst. Ühelgi aastal pole ma eriti kibelenud jõulunänni kuskile üles riputama, triinu pealekäimisest hoolimata oleme kuidagi suutnud piirduda kuusega ja paar korda olen ka piparkogimaja teinud ja see on siis riiulinurgal seisnud. Aga näiteks aknad või muidu mingid tähekesed-inglikesed on ikka meist poodi jäänud õnneks. Samas oleks ilmselt väga lahe seekord siis näiteks elutoas lõpuks punased sametkardinad ripuitada ja kuldsed tähed sinna külge. Või kuivatatud apelsinilõigud? Ja riiulitele palju päkapikke. Teeks sada sametist patja ja ehitaks kuuse ümber jõulumaa. Ukse peale riputaks kuldse pärja ja nii edasi. Kõik seepärast, et raekojaplatise ka kuusk toodi. Juba . kas pole natuke varavõitu?\nMeil on juba teist aastat väga in kilevärvidega pildid akendele teha. Sel aastal ostsin lausa sädelevat kilevärvid. Poisile jubedalt meeldib. Ja väljast vaadates on nagu vitraaž.\nAga laternaid ja lambikesi ja värke - need on ikka igal aastal olnud. Nii akendel kui katuseservas. Ja kunstkuusevanikud ümber trepipostide. Ja sellel aastal paistab nii, et ratsuritähed löövad jõuluajaks õitsele. :)\nsee tegelikult ei ole üldse minu stiil. Lastele muidugi meeldiks kõik kohad mingeid asju aastaringselt täis riputada. Ja nende hea tuju nimel annab emme ka vahel alla ja lubab seinad pilte täis kleepida ja päkapikke lambi otsa riputada.


Võrokõisi kimmä ütelüse – Külauudised\nOm ka küländ ütlemiisi, midä pruugitas, ku mõni inemine häid kombit ei tunnõ. Üts sääne, miä tull’ «Kimmä ütelüsega» vällä, om, et «Hääd lambaõnnõ!» ülti tere asõmõl toolõ, kiä es võta teretämise man villast kinnast käest.\nTõistpite mõtõlda om hää miil, et keelen püsüse alalõ ka säändse ütelüse, midä om üles kirotõt joba päält saa aastaga tagasi.Kõigilõ om tutva «hää lats, lapik hand». Setomaalt om 1888. aastagal kirja pant hoobis «hüä lats, höörik hand, laisk lats, lapik hand». A 19. aastagasaa lõpun oll’ Võromaal joba häste teedä, et «hää lats, lapik hand; sapa vaja, valmis koir». Tuust kuulus õkva nigu nali eesti keele pihta.\nVanastõ oll’ üle Eesti ütelüs (egäl puul uman keelepruugin), et mõni asi kõlbas «esä iäs ja poja põlvõs». Tuudaigo ülti sinnä otsa ka «… tütrele viil tüküs aos». Niisamatõ üle Eesti om kõnõld mõnõst inemisest, et «ei lasõ (ei situ) tuu sinnä, kohe kükkäs». Võit ka üldä, et põlinõ Eesti ütelüs om «nigu tsirk olõs peio sitnu», a muial tä iks ei olõ nii kimmäs nigu võro keelen (edimäne kirjapandminõ Võromaalt Kanepi kihlkunnast 1893). Terven lõunaeesti keelen omma päält saa aasta olõman olnu ütelüse «ilma nigu pini pehmest leeväst» ja «(rummal) nigu pää pääle sadanu».\nÜts seeniaoni moodun ütelüs om kirja pant joba Võromaa praoskil Helleril 19. aastagasaa edimädsen poolõn: «Kes perse välja lainap, sittiko läbi külle luie.» Seod tundva nii seto ku võrokõsõ, ja paistus, et otsapite tartokõsõ kah. Ja üts sääne asi, midä tiidvä vanast aost pääle nii võrokõsõ ku seto, a kiä tõnõ joht ei tiiä, om tuu, midä tähendäs, kas «süä sai ts’alka» vai es saa.\nUmast keelest sündünü kimmä ütelüse näütäse ka kimmäst kiilt. Vahtsit massinavärke võidas kül kõrrast vällä mõtõlda, a tuu, miä inemisest inemise tege, jääs iks püsümä.\nUmakeelitside ütelüisi man om nätä, midä kõkkõ and tetä sõnno rikkusõga. Selle panõgi siiä lõppu säändse jutujupi, miä ollõv kuultu võrokeelidse autosõiduoppaja käest, ku oll’ vaia käüki vaihta ja täüstulõ palama panda: «Sekä no naid hambarattit ja tõmba pikä tulõ pääle!»\nÜtlemiisi «Kimmä ütlemise» konkursilt:\nülemõtsakaeja (pikä inemise kotsilõ)\nmättäräpsäjä (lühkü inemise kotsilõ)\näkiline nigu tsõdsõ püss\npää ku paklakuudsli\ntäüs ku Tai lindkala\nLätt ku susi lambaga\nKäänd ku vändäga (süü pall’o ja hää isoga)\nPümme viit mõtsa, a mis ulliga tiit\nLätt nigu täi tõrva piten (väega aiglanõ inemine)\nPapõr om papõr – osta asi, mis asi om (raha pakki kogojalõ)\nInemine piät nii tüüd tegemä, et eloaig saa tetä (hinnäst ei tohe tüüga är tappa)\nEelmine Eelmine postitus: Rosma vanemakoolituse järgmiseks teemaks kõne ja kiri\nJärgmised Järgmine postitus: Tartus saab Jaapani kalligraafiat õppida