Reimo SagorFoto: Promomaterjal\nToimetas Terttu Jazepov, 19. märts 2019 11:31\n29. märtsil jõuab kinodesse filmi „Risttuules” režissööri Martti Helde uus mängufilm „Skandinaavia vaikus”. Peaosades mängivad Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil mullu parima naisnäitleja preemiaga pärjatud Rea Lest ning tänavu parima meesnäitleja nominatsiooni pälvinud Reimo Sagor.\nFilmi idee autor on Martti Helde ning stsenaarium on sündinud koostöös Inglise stsenaristi Nathaniel Price’iga. Peaosatäitjad on Rea Lest ja Reimo Sagor, heliloojana teeb oma filmidebüüdi Mick Pedaja. Mängufilmi produtseerib Elina Litvinova ja filmistuudio Three Brothers koostöös Prantsuse ja Belgia butiiklevitajatega.\nFilmi operaatorid on Erik Põllumaa („Risttuules”) ja Sten-Johan Lill („Päevad, mis ajasid segadusse”), kunstnik Anneli Arusaar („Jää”), kostüümikunstnik Anna-Liisa Liiver („Risttuules”), grimmikunstnik Liisi Roht („Tõde ja õigus”), montaažirežissöör Jaak Ollino Jr. („As I fall”) ja helirežissöör Matis Rei („Seltsimees laps”, „Tõde ja õigus”).\n„Skandinaavia vaikus” on kinodes üle Eesti alates 29. märtsist 2019.\nFilm 29. märts 2019 10:12


Kaja Kallas: mis iganes presidendikandidaate me opositsioonile pakume, need ei sobi | MinuAeg\nKaja Kallas: mis iganes presidendikandidaate me opositsioonile pakume, need ei sobi\nAvaldame katke Maalehe järgmises numbris ilmuvast intervjuust.\nMeil on ainult kolm nädalat selle kuupäevani, kus riigikogus tuleks presidenti valida. Kas teil on peaministrina Eesti rahva ees piinlik ka, et meil endiselt presidendikandidaati pole või on kandidaadi leidmiseks veel aega küllaga ja pole põhjust muretseda?\nLoomulikult mulle meeldiks, kui see kandidaat oleks väljas. Aga kui vaadata eelmisi presidendivalimisi, siis tegelikult said inimesed teada, kes presidendiks saab alles siis, kui ta oli presidendiks juba valitud.\nKui nüüd eelmise korraga võrrelda – toona oli ka palju kandidaate, kellest midagi ei saanud. Oli show ja debatid, aga tulemus oli ikkagi null.\nSeaduse järgi tuleb presidendikandidaat üles seda hiljemalt kaks päeva enne valimisi. Ma loomulikult loodan, et nii kaugele see ei lähe.\nMillega me praegu tegeleme? Otsime kandidaati, kes saaks riigikogus kokku vajalikud hääled. Meil ei ole selleks vaja ainult koalitsioonihääli, vaid ka opositsiooni omasid. Me oleme nüüdseks neid konsultatsioone pidanud ja pidanud. Ühelt poolt ütlevad opositsiooniparteid, et nad tahavad 30. augustil presidendi ära valida, aga samas nende tegevus seda ei näita. Mis iganes kandidaate me pakume, need ei sobi. Aga ise nad ka kedagi välja ei paku.\nKas Reformierakonnal on tänastel kõnelustel välja pakkuda konkreetsed nimed, kellel oleks laiapindse kandidaadi potentsiaal?\nKui Reformierakond käib välja kandidaadi, siis see ongi Reformierakonna kandidaat. Nii nagu eelmisel korral, kus igal erakonnal oli oma kandidaat.\nKui me tuleme Urmas Paedaga välja, siis me peame ikkagi teistega kokku leppima, sest kellelgi pole üksinda piisavalt hääli. Ja kuidas me siis ütleme üks hetk, et meie enda kandidaat ikkagi ei kõlba.\nSellepärast ongi praegu soov leida selline kandidaat, kelle võiksid esitada rohkem kui kolm erakonda. Praegu me ei ole sellist kandidaati veel leidnud. Aga ma pole lootust täielikult veel kaotanud.\nMis ikkagi Tarmo Soomerele saatuslikuks sai?\nMe ütlesime reedel, et praeguste konsultatsioonide tulemus on see, et Soomere taga ei ole 68 häält. See ei tähenda aga seda, et Soomere kandidatuur oleks täiesti väljas. Küsimus on selles, kas oleme suutelised presidendi ka ära valima.\nPraegu on küsimus eelkõige opositsiooniparteidele: kes siis on see, kes võiks ka nende toetuse pälvida? Ma kuulen ajakirjanduse vahendusel pidevalt, kuidas nendega üldse ei räägita. Meil on pidevalt koosolekud ja ma olen küsinud, et olgu, kui nemad ei sobi, et kes siis sobib? Pakkuge ise.\nKui palju toetushääli Soomerele Reformierakonnast oli?\nReformierakonnas olid arutelud ja täpselt samamoodi nagu ka teistes erakondades oli ka meil inimesi, kes olid meelestatud positiivselt ja negatiivselt. Käies läbi kõik riigikogu erakonnad ütles lihtne matemaatika, et 68 häält Soomerele presidendikandidaadina taha ei tule.\nMe otsustasime, et lähme korraks protsessis tagasi. Kõik mõtlevad ja räägime täna uuesti, kas on leitud inimene, keda üks või teine erakond võiks välja pakkuda ja teised saavad siis omakorda öelda, kas see või teine kandidaat neile sobib.\nOlete te endiselt veendunud, et riigikogu suudab 30. augustil presidendi ära valida?\nOlen vähem optimistlik, kui olin kaks nädalat tagasi. Eks see lootus hakkab minulgi kustuma.\nSee kandidaat peab muidugi täitma ka viis erinevat tingimust. Esiteks peaks see inimene sobima põhiseaduse järgi. Teiseks peab ta olema nõus. Kolmandaks, tema kandidatuuriga peab olema nõus vähemalt kolm erakonda. Neljandaks, tema abikaasa peab nõustuma. Viiendaks, et taustakontroll ei paljastaks midagi sellist, mis ei lubaks tal presidendiks kandideerida.\nEelmine Tallinnas on kohvik kes ei nõua koroonapassi, kohvikus käimine on inimese õigus.\nJärgmine OLULINE: Reedel 6.08 kadus vea tõttu topelt rahasumma lausa viiendikul pangakaardiga tasunud inimestest\nKaja kallas, Mart Helmele: Matemaatika ja tõde ei ole EKRE tugevamad küljed.\nHinnatud nõid Marilyn Kerro avastas, et meie ümber on toimumas vägagi kole asjaolu, mille osas …\nValitsus pikendas alkoholimüügi piirangut.\n18.05: Ööpäevaga tuvastati 295 uut covid-19 haiget.\nKIRSTI TIMMERI ÕPETUS: KUIDAS hobuseraua abil rikkus majja kutsuda\nMehed räägivad: üheksa romantilist asja, mida naine saab mehe heaks teha.\nKõiges, milles on võimalik pettuda….


Uudised - lk: 1\nSulge Avaleht Info ja juhend Laste- ja teatejooksud Registreerimine Tulemused Ajalugu Meedia Vabatahtlikule Kontakt\nUudised Galeriid Videod LIVE ülekanne\nJooksu T-särgid ootavad omanikke\nTänavu oli jooksule varakult registreerunutel võimalik lunastada lisaks rinnanumbrile ka mälestuseks ümber Viljandi järve jooksu T-särke. Ligi pooled särgid jäid aga enne jooksu väljavõtmata ning nüüd on neid võimalik saada tööpäeviti ja laupäeviti Viljandi spordihoonest.\n92. ümber Viljandi järve jooksu võit jäi Eestisse\nVeel poole kilomeetrit enne finišit jooksid ümber Viljandi järve jooksu kaks liidrit, jooksu neljakordne võitja Ibrahim Mukunga ja seni parimal juhul teise koha saanud Kaur Kivistik kõrvuti, kui siis kiirendas Eesti mees ning võttis esimest korda Viljandis võidu.\n92. ümber Viljandi järve jooksu otseülekanne\nTäna startivat ümber Viljandi järve jooksu saab vaadata otseülekandena ka veebi vahendusel. Jooksu ja kepikõnni start antakse kell 12.\nÜmber Viljandi järve jooksu lastejooksud stardivad täna\nAastase pausi järel saavad ümber Viljandi järve jooksust osa ka lapsed, sest lastejooksud peetakse täna, 31. juulil tavapäraselt Viljandi linnastaadionil.\nKust saab stardinumbri, kus saab parkida ja kuhu jätta asjad\nPühapäeval, 1. augustil startiva ümber Viljandi järve jooksu kogu võistluskeskus asub tänavu staadionil. Sealt saab jooksupäeva hommikul Viljandisse saabujad kätte rinnanumbrid ja särgid, valmistuda stardiks ning jätta vajadusel oma asjad pakihoidu.\nÜmber Viljandi järve jooksu rada on osalejatele valmis\nNiitmistööd ümber Viljandi järve jooksu raja ettevalmistamiseks on suures osas lõppenud ning trass on 1. augustiks jooksjatele ja kepikõndijatele valmis.\nÜmber Viljandi järve virtuaaljooksule on registreerimine alanud\nSarnaselt eelmisele aastale saab ka tänavu joosta ümber Viljandi järve virtuaalvõistlusena ehk valida alates 5. augustist endale sobiv päev ja kellaaeg ning joosta ümber Viljandi järve.\nKeenia jooksja tuleb Viljandisse püüdma viiendat ümber järve jooksu võitu\nPühapäeval kell 12 startivale ümber Viljandi järve jooksule tuleb oma viiendat võitu jahtima Keenia mees Ibrahim Mukunga, kellele pakuvad konkurentsi mitmed Eesti tippjooksjad eesotsas Kaur Kivistikuga.\nÜmber Viljandi järve jooksu rinnanumbrite jagamine algab esmaspäeval\n1. augustil startiva ümber Viljandi järve jooksu stardinumbrite jagamine algab esmaspäeval kell 10 Viljandi spordihoones.\nPiirangute leevenemine lubab jooksjad korraga rajale lähetada\nPisut enam kui kuu aja pärast startivale ümber Viljandi järve jooksule on end kirja pannud üle 1500 osaleja ning praegused pandeemiapiirangud lubavad korraldajatel kavandada 1. augustil jooksu, kus kõik osalejad pääsevad korraga rajale.\nTänavu oli jooksule varakult registreerunutel võimalik lunastada lisaks rinnanumbrile ka mälestuseks ümber Viljandi järve jooksu T-särke. Ligi pooled särgid jäid aga enne jooksu väljavõtmata ning nüüd on neid võimalik saada tööpäeviti ja laupäevi...\nVeel poole kilomeetrit enne finišit jooksid ümber Viljandi järve jooksu kaks liidrit, jooksu neljakordne võitja Ibrahim Mukunga ja seni parimal juhul teise koha saanud Kaur Kivistik kõrvuti, kui siis kiirendas Eesti mees ning võttis esimest korda...\nSuurjooks ümber Viljandi järve Telefon: +372 4351575 E-post: suurjooks@viljandi.ee


Noored sõitsid Bresti Baltic Cupile - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 6. okt. 2017, 15:55\nValgevene edelaosas Brestis stardib eeloleval laupäeval Põhja-Euroopa üks tähtsaimaid noorsõudjate regatte – Baltic Cup.\nEesti koondis sõitis Bresti neljast paatkonnast koosneva koondisega. „Ühepaadil sõuavad Nikita Gorlov ning Greta Jaanson, kellel mõlemal on hea võimalus kõrgetele kohtadele jõuda“, arvas järelekasvukoondiste peatreener Roman Lutoškin. Jaansonil on kuus, Gorlovil viis konkurenti.\nTüdrukute paarisaeru kahepaadil lähevad seitsme duo seas võistlustulle Annabel Aron ja Grete Alttoa. Lisaks esindab Eesti sõudenoori ka poiste paarisaeru neljapaat, kus sõuavad Joonas Toom, Jan Karl Oberacker, Martin Kaljuste ja Ermo Liivamägi.\nGreta Jaanson sõuab Brestis ühepaadil\n„Noored vajavad tugevaid võistlusi ning seetõttu on Baltic Cup meie jaoks alati omal kohal. Vanasti öeldi, et kui oled sellel võistlusel hea, võib ennustada head minekut ka noorte tiitlivõistlustel“, sõnas Lutoškin ja arvas, et Jaansonil, Gorlovil ning ka tüdrukute kahepaadil võiks järgmisel aastal olla korralikud šansid Euroopa ja maailmameistrivõistlustel kaasa rääkida.\nBaltic Cupile sõitev koondis kinnitati peale tänavusi Eesti noorte meistrivõistlusi. Ühepaadil võitnud Jaanson ja Gorlov said endale meelepärase paadiklassi valida. Võistlused Brestis stardivad laupäeval ning kestavad pühapäevani. Noorte võimetest saab põhjaliku ülevaate, kuna kavas on nii 500 kui ka 2000 meetri distants.\nKategooria: Uudised Sildid:Baltic Cup\n← 2017 FISA kongressi kokkuvõtteks Noored saabusid Valgevenest medalitega →


Noorsootöötaja kutse taotlemine | Haridus- ja noorteamet\nNoorsootöötaja kutse andmise voorud toimuvad kaks korda aastas: kevadel ja sügisel. Kutse andmine toimub vastavalt Hariduse Kutsenõukogu kinnitatud kutse andmise korrale. Kutse saamiseks tuleb noorsootöötajal esitada portfoolio koos eneseanalüüsiga ning läbida seejärel kuni 45-minutiline vestlus kutsekomisjoniga.\nKutsetunnistust tuleb uuendada iga viie aasta tagant. Taastõendajatelt oodatakse vaid portfoolio edastamist ning vajadusel küsitakse lisaküsimusi või -dokumente. Laagrijuhataja ja -kasvataja osakutse taotlemisel viiakse hindamiseks läbi kirjalik eksam ning taastõendamine on dokumendipõhine.\nNoorsootöötaja kutsestandard, tase 4 | 61.37 KB | pdf\nNoorsootöötaja kutsestandard, tase 6 | 65.06 KB | pdf\nNoorsootöötaja kutsestandard, tase 7 | 64.77 KB | pdf\nLaagrikasvataja kutsestandard, tase 4 | 61.37 KB | pdf\nLaagrikasvataja-juhataja kutsestandard, tase 6  | 65.06 KB | pdf\nLaagrijuhataja kutsestandard, tase 7 | 64.77 KB | pdf\nNoorsootöötaja kutsestandard EST | 762.8 KB | pdf\nNoorsootöötaja kutsestandard ENG | 498.48 KB | pdf\nNoorsootöötaja kutsestandard RUS | 533.78 KB | pdf\nKutse taotlemise juhend | 2.06 MB | pdf\nNoorsootöötaja kutse andmise kord | 171.77 KB | pdf\ntel 7 350 390\nKutsesüsteem on vajalik, et õppe- ja koolitusasutused teaksid, milliste oskuste ja teadmistega töötajaid tööturul vajatakse ning mida on vaja õpetada. Tööandjal on aga võimalus kutsesüsteemi abil oma töötajate oskusi hinnata ja arendada.\nKoolilõpetajate ja töötajate kompetentsuse vastavusse viimiseks tööturul nõutavaga selgitatakse koos vastaval kutsealal tegutsevate tööandjate ja töötajatega välja edukaks töötamiseks vajalik kompetentsus. Igale kutsele koostatakse kutsestandard. Kutsestandardite abil luuakse võimalused kompetentsuse hindamiseks, mida nimetatakse kutse andmiseks. Kutsestandardeid kasutatakse ka erinevate koolituskavade väljatöötamisel. Eesti Kvalifikatsiooniraamistiku ning selle sidumise kohta Eesti formaalhariduslike kvalifikatsioonidega saab lugeda Kutsekoja kodulehelt. Kui isikul on olemas kõik vastavas kutsestandardis kirjeldatud oskused ja teadmised, siis selle tõenduseks väljastatakse talle kutsetunnistus.\nKutsesüsteemi arendamise ja hoidmisega tegeleb Kutsekoda. Kutsekoja kodulehelt saab teavet kutsesüsteemi vajalikkusest ja kasulikkusest. Kutsesüsteemi toimimist reguleerib 1. septembril 2008 kehtima hakanud kutseseadus.\nNoorsootöötaja kutse tasemed - Millist taotleda?\nNoorsootöötaja kutsel on kokku kolm erinevat taset – 4, 6 ja 7. Kuidas aga saada teada, millist taset oleks sobilik taotleda?\nNoorsootöötaja kutse, tase 4 sisaldab laagrikasvataja osakutset. Kutsealane ettevalmistus – 4. taseme noorsootöötajal töö käigus omandatud kutseoskused.\nNoorsootöötaja kutse, tase 6 sisaldab laagrikasvataja-juhataja osakutset. Kutsealane ettevalmistus – 6. taseme noorsootöötajal on noorsootöö erialane rakenduskõrgharidus/bakalaureusekraad või töö käigus omandatud kutseoskused.\nNoorsootöötaja kutse, tase 7 sisaldab laagri juhataja osakutset. Kutsealane ettevalmistus – 7. taseme noorsootöötajal on noorsootöö erialane magistritasemel haridus või töö käigus omandatud kutseoskused.\nNB! Kõikidel tasemetel on oluline olla kursis noorsootöö alustega, sh terminoloogia, valdkonna struktuur, noorsootöö korraldamise põhimõtted jne.\nTASE 4 1) viib ellu noorsootöö tegevusi;\n3) juhendab noori (sh nende õppeprotsessi);\n5) arendus- ja võrgustikutöös võib osaleda kõrgema taseme noorsootöötaja juhendamisel.\n1) arendab oma organisatsiooni ja noortevaldkonda;\n2) tegeleb praktilise noorsootöö korraldamise ning asutuste juhtimisega teeb tööd otse noortega;\n3) juhendab noorsootöötajaid, vabatahtlikke, praktikante jm;\n4) kaasab noori tegevustesse.\nTASE 7 1) loob tingimusi ja võimalusi arendada ning korraldada noortevaldkonda riiklikul, kohalikul või võimalusel rahvusvahelisel tasandil;\n2) loob uusi koostöövorme valdkonnasiseselt ja koostöös sidusvaldkondadega;\n3) juhendab teisi noorsootöötajaid;\n4) juhib noorsootöö asutusi, organisatsioone või koostöövõrgustikke.\nKirjeldused Noorsootöötaja Kutsestandardist\nTASE 4 1) Individuaalne töö noore ja noortegruppidega;\n2) Koostöö noorte, nende vanemate, teiste huvi- ja sidusgruppide ning valdkondade spetsialistidega;\n3) Noorega usaldusliku suhte loomine ja hoidmine;\n4) Tingimuste loomine noore omaalgatuse ja vastutuse arenguks;\n5) Noorsootöö tegevuste elluviimine, noorteinfo vahendamine;\n6) Noorte mitteformaalse õppimise protsessi juhendamine, kasutades noortele arendavateks võimalusteks loodud tingimusi, noorte arengu ning sotsialiseerumise toetamine;\n7) Noorsootöötaja töötab niiiseseisvalt kui ka meeskonna liikmena, arendustegevuses ning võrgustikutöös osaleb kõrgema taseme noorsootöötaja juhendamisel.\nTASE 6 1) Noorsootöötaja arendab noortevaldkonda ning tööd oma organisatsioonis koostöös kolleegidega;\n2) Noorsootöötaja tegeleb praktilise noorsootöö korraldamise ning noorsootöö organisatsioonide ja/või asutuste juhtimisega;\n5) Mitteformaalse õppe tegevustesse kaasamine;\n6) Teiste noorsootöötajate, vabatahtlike, praktikantide jm juhendamine ning osalemine võrgustikutöös;\n7) Koostöö noorte, nende vanemate, teiste huvi- ja sidusgruppide ning valdkondade spetsialistidega;\n8) Individuaalne töö noore ja noortegruppidega .\nTASE 7 1) Noortevaldkonna arendamine riiklikul ja kohalikul tasandil;\n2) Noorsootöö asutuste, organisatsioonide ja erialavõrgustike juhtimine;\n3) Teiste noorsootöötajate töö juhendamine;\n4) Tingimuste ja võimaluste loomine noortevaldkonna korraldamiseks ning arendamiseks riiklikul, kohalikul ja võimaluse korral rahvusvahelisel tasandil;\n5) Koostöövormide loomine nii valdkonna siseselt kui koostöös sidusvaldkondadega, võrgustikutöö arendamine;\n6) Noorsootöötaja töö eeldab suhtlemist laiema avalikkusega.\nNoorsootöötaja osakutse tasemed - Millist taotleda?\nNoorsootöötaja osakutseid on erinevatel tasemetel kokku kolm:\nLaagrikasvataja osakutse, tase 4 – ainult laagrikasvataja laagris või rühmajuht malevas, tegeleb otse noortega ja vastutab oma rühma eest.\nLaagrikasvataja-juhataja osakutse, tase 6 – nii kasvataja kui juhataja laagris või malevas nii rühmajuht kui korraldaja, tegeleb nii otse noortega kui juhib laagrit või malevat, tegeleb juhendamisega ning arendustööga.\nLaagri juhataja osakutse, tase 7 – ainult laagri juhataja laagris või rühmajuht malevas, noortega enam otseselt kokku ei puutu, vaid tegeleb arendamisega ja mitte ainult kohalikul tasandil.\nEsmakordne taotlemine toimub 2 korda aastas. Taotluste esitamise tähtajad on 1.03.2021 ja 8.10.2021.\nKutse taotlemine toimub läbi Haridus – ja Noorteameti Konkursiveebi keskkonna elektroonselt. Vajalik on ID-kaardi, Smart-ID või Mobiil-ID-ga sisselogimine.\nTöökogemus taotletaval kutsealal – töökogemust tuleb tõendada kutsealase tegevuse kirjeldusega (portfoolio). Juurde võib lisada muid asjasse puutuvaid tõendusmaterjale.\nPiirangute puudumine lastekaitsetöötajana ja lapsega töötava isikuna – Alates 2017. aastast kontrollib piiranguid kutse andja vastavalt lastekaitseseaduse § 20.\nNoorsootöötaja (tase 4, 6 ja 7) esmakordseks taotlemiseks vajalikud dokumendid:\nmaksekorraldus või muu kinnitus kutse andmisega seotud kulude tasumise kohta (tasu €30, paberkandjal tunnistuse lisatasu* on €6.20, arve saate tellida SIIT. Arvestage palun tellimiseks 10 tööpäeva!\nKutse taastõendamine toimub 4 korda aastas. Taotluste esitamise tähtajad on 01.03.2021, 26.04.2021, 01.06.2021 ja 08.10.2021.\nTaotlemine toimub läbi Haridus- ja Noorteameti Konkursiveebi keskkonna elektroonselt. Vajalik on ID-kaardi, Smart-ID või Mobiil-ID-ga sisselogimine.\nTöökogemus taotletaval kutsealal – töökogemust tuleb tõendada kutsealase tegevuse kirjeldusega (portfoolio). Sellele juurde tuleb lisada erialase töökogemuse tõendusmaterjale viimase viie aasta kohta, mis tõendavad noortevaldkonnas töötamist alates eelmise kutsetunnistuse väljastamisest. Tõendusmaterjaliks võib olla näiteks ametijuhend, tööandja tõend, ametisse nimetamise käskkirja koopia, soovituskiri vm.\nNoorsootöötaja (tase 4, 6 ja 7) taastõendamiseks vajalikud dokumendid:\nerialase töökogemuse asjasse puutuvad tõendusmaterjalid noortevaldkonnas töötamise kohta. Vaata tööandja tõendi näidist SIIT.\nEsitage dokumendikoopiad mitte originaaldokumendid (peale maksekorralduse ja avalduse), kuna neid ei tagastata.\nKaristusregistri väljavõtteid teeb alates 2017. aastast Haridus- ja Noorteamet ise.\nKutse andja võib kutse andmise eeltingimustele vastavuse arvestamisel ja kompetentside hindamisel rakendada ka varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise (VÕTA) põhimõtteid.\nVarasemalt väljastatud kutsetunnistused kehtivad nendel märgitud tähtajani ning uute ja vanade kutsestandardite tasemed on omavahel suhestatud.\n*Alates 1. jaanuarist 2020 loobus Kutsekoda kutsetunnistuste trükkimisest. Kõikidel kutse taotlejatel on võimalus valida, kas tunnistus trükitakse või ei. Taotluses tuleb märkida valik (jah/ei) tunnistuse trükkimiseks ning arvet tellides valida vastav valik.\nLaagrikasvataja ja – juhataja osakutse taotlemine\nOsakutse esmakordne taotlemine\nEsmakordne taotlemine toimub 2 korda aastas: märts-juuni; september – oktoober.\nEksamile registreerimine ja dokumentide esitamine toimub läbi Haridus-ja Noorteameti Konkursiveebi keskkonna elektroonselt.Vajalik on ID-kaardi, Smart-ID, või Mobiil-ID-ga sisselogimine. Taotluse tähtaeg on 4 tööpäeva enne valitud eksamit!\nLaagrikasvataja ja – juhataja osakutse taotlemise eeltingimused:\nTaotlejal on viimase 3 aasta jooksul läbitud kutsealaseid või kutsealaseid teadmisi laiendavad koolitusi– Koolituste läbimist tuleb tõendada tunnistuse või tõendiga, mis sisaldab andmeid koolitaja, läbitud teema, toimumise aja ja mahu kohta.\nLaagrikasvataja ja – juhataja osakutse esmakordseks taotlemiseks vajalikud dokumendid:\nviimase 5 aasta jooksul läbitud vähemalt 32 akadeemilise tunni ulatuses (noorsootöötaja kompetentsidega seotud) täiendkoolituse tunnistuste koopiad;\ndokumendi koopia, mis tõendab esmaabikoolituse läbimist vähemalt 8 akadeemilise tunni ulatuses viimase 3 aasta jooksul.\nAlates 2021 aastast ei ole vaja kehtiva treeneri kutsetunnistuse esitamisel üle anda koopiaid haridust tõendavast dokumendist (v.a abitreeneri kutse), esmaabikoolituse tõendist ning noorsootöötaja kompetentsidega seotuid täiendõppe läbimise tõenditest.\nNB! Enne eksamile tulemist palume kindlasti läbi lugeda noorsootöötaja kutsestandardi lisa –noorsootöötaja kutse-eetika ning noorsootöötaja kutse taotlemise juhendi lisad 3, 4 ja 5.\nOsakutsete taastõendamine toimub 4 korda aastas. Taotluste esitamise tähtajad on 01.03.2021, 26.04.2021, 01.06.2021 ja 08.10.2021.\nOsakutsete (tase 4, 6 ja 7) taastõendamiseks vajalikud dokumendid:\nmaksekorraldus või muu kinnitus kutse andmisega seotud kulude tasumise kohta; (Tasu €30, paberkandjal tunnistuse lisatasu* on €6.20, arve saate tellida SIIT. Arvestage palun tellimiseks 10 tööpäeva.)\ndokumendi koopia, mis tõendab viimase 3 aasta jooksul esmaabikoolituse läbimist vähemalt 8 akadeemilise tunni ulatuses;\nerialase töökogemuse asjassepuutuvad tõendusmaterjalid viimase 5 aasta kohta (näiteks tööandja tõend, ametijuhend, ametisse kinnitamise käskkirja koopia vms laagris/malevas töötamise kohta). Vaata tööandja tõendi näidist SIIT.\nVarasemate kvalifikatsioonide taastõendamine\nVarasemat laagrikasvataja kvalifikatsiooni saab taastõendada laagrikasvataja, tase 4 osakutsena. Laagrikasvataja-juhataja, tase 6 osakutseks taastõendamine on võimalik, kui juhtimiskompetentsi tõendada VÕTA alusel. Varasemat laagri juhataja kvalifikatsiooni saab taastõendada laagrikasvataja-juhataja, tase 6 osakutsena.\nHiljemalt 4 tööpäeva enne valitud eksamit tuleb esitada taotlus Haridus- ja Noorteameti Konkursiveebis. Taotluses tuleb märkida, kelle koolitustõend esitatakse, lisada juurde vajalikud dokumendid ning märkida, millised dokumendid esitatakse hiljem.\nKehtiva treeneri kutsetunnistuse esitamisel (v.a abitreeneri kutse) ei ole vaja esitada koopiaid haridust tõendavast dokumendist, esmaabikoolitust tõendavast dokumendist ja noorsootöötaja kompetentsidega seotuid täiendkoolituste läbimise tõenditest. Piisab, kui lisate taotlusesse kutsetunnistuse lingi või koopia.\nKõiki dokumente ei pea taotlust esitades kohe üle andma. Peale eksamile registreerimist saate võimaluse oma taotlust täiendada. Taotluse staatuseks märgitakse sel juhul „täiendamiseks tagasi“ ning kui kõik dokumendid on taotlusele lisatud, tuleb uuesti vajutada „esita“.\nOsakutse taotlemine maksab 10 eurot (elektrooniline osakutse tunnistus) ja paberkandjal tunnistuse lisatasu* on €6.20, arve saate tellida SIIT.\nMeie peaekspert vaatab taotluse üle ning kinnitab registreeringu valitud eksamile.\nIsikutuvastuseks ja eksami sooritamiseks palun minge lehele – eksamikeskus.harno.ee\nEksamit saab sooritada ainult kasutades HarID-d. Juhul, kui sul see puudub, saad selle endale teha (soovitame Har-ID seadistada varem).\nIsikutuvastamiseks saad valida ID-kaardi (ka elamisloaga sisselogimiseks), Mobiil-ID, Smart-ID, Pangalingi ja Euroopa Liidu liikmesriigi eID.\nSisse logides järgi ekraanile ilmuvaid juhiseid. Süsteem võib paluda sul sisestada oma emaili ja telefoni nr ning paluda emaili teel konto loomisele kinnitust (kehtib nt ID-kaarti kasutades).\nE-eksami sooritamiseks on aega 60 minutit. Iga õige vastus annab 1 punkti ning igas osas on vaja vastata õigesti 75% küsimustest. Aega arvestatakse sellest hetkest, kui eksam avaneb Teie ekraanil.\nEksami läbiviimise keelt saate valida ülevalt vasakult.\nPärast e-eksami sooritamist kuvatakse ekraanil esialgne tulemus. Tulemused vaatab koos dokumentidega üle hindamiskomisjon, kes teeb positiivse tulemuse korral kutsekomisjonile ettepaneku kutse andmiseks.\nHiljemalt üks tööpäev peale eksami toimumist saadetakse taotleja e-mailile teade, et eksam on salvestatud.\nOsakutse taotlemise tulemus saadetakse e-kirjaga 30 päeva jooksul, pärast kutsekomisjoni koosolekut. Hiljemalt 10 tööpäeva peale peale hindamist edastab hindamiskomisjon oma ettepaneku kutsekomisjonile. Seda juhul, kui kõik dokumendid on enne eksami sooritamist esitatud. Muul juhul tehakse otsus peale seda, kui olete kõik dokumendid esitanud.\nVajadusel on võimalik taotlust Haridus-ja Noorteameti Konkursiveebis täiendada esimeses taotlusvoorus kuni 14.06.2021 ning teises taotlusvoorus kuni 07.11.2021. Muul juhul ei saa me eksamit ega taotlust arvestada ning uue taotlusvooru ajal tuleb uuesti eksam sooritada ning dokumendid lisada.\nOsakutse e-eksamite toimumise ajad:\nLaagri juhataja ja -kasvataja osakutse taotlemisel viiakse hindamiseks läbi struktureeritud kirjalik töö, mis toimub eksami läbiviimise kohas. Eksamite toimumise ajagraafik ja kohad avaldatakse Haridus- ja Noorteameti konkursiveebis. Eksami sooritamiseks on aega kuni 60 minutit. Osakutse puhul hinnatakse neid kompetentse, mis on välja toodud vastavas kutsestandardis.\nE-intervjuul toimub isikutuvastus kaamera abil ning selleks on vaja ID-kaarti või passi.\nE-eksami isikutuvastuseks saate kasutada Har-ID-d.\nNoorsootöötaja kutse ja osakutse kompetentsusnõuetele vastavuse taastõendamine toimub dokumentide alusel. Taastõendamiseks tuleb esitada kutse andmise korras sätestatud dokumendid. Hindamiskomisjon hindab kompetentsusnõuetele vastavust dokumendipõhiselt ning lisahindamist ei toimu.\nHindamiskomisjon esitab hindamise tulemuste protokolli kutsekomisjonile 10 tööpäeva jooksul. Hindamiskomisjoni koostatud hindamisprotokolli saamise järel võtab kutsekomisjon hiljemalt 10 tööpäeva jooksul vastu otsuse kutse andmise või sellest keeldumise kohta, millest taotlejat informeeritakse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul. Kutsekomisjoni otsus kutset mitte anda peab olema põhjendatud. Otsus (sh kutse mitteandmise põhjendus) saadetakse kutse taotlejale kirjalikult 30 tööpäeva jooksul ja see peab sisaldama viidet otsuse vaidlustamise tingimuste kohta.\nKutsetunnistuse* väljastab kutse andja 30 tööpäeva jooksul pärast kutse andmise otsuse vastuvõtmist. Kõik noorsootöötaja kutse- või osakutsetunnistused kantakse 10 tööpäeva jooksul peale Kutsekomisjoni koosolekut kutse andja poolt Kutsekoja Kutseregistrisse. Kutseregistris on avalikud need kutse- või osakutsetunnistused, mille osas on taotleja ise andnud nõusoleku avalikustamiseks (märge avalduses).\nNoorsootöötaja kutse saanute nimekirja leiate SIIT.\nLaagrikasvataja või – juhataja osakutse saanute nimekirja leiate SIIT.\nVarasemad laagrikasvataja või – juhataja kvalifikatsioonitunnistused on võrdsustatud noorsootöötaja osakutsetunnistustega, kuid neid ei lisata tagantjärgi Kutseregistrisse.\n*Alates 01.01.2019 on kutsetunnistus elektrooniline kanne kutseregistris ning paberkandjal tunnistust enam automaatselt ei väljastata. Paberkandjal tunnistuse saamiseks kirjutage kutse@harno.ee.\nKutse taotleja kompetentside hindamiseks on Hariduse-ja Noorteameti juurde moodustatud kutsekomisjon.\nHaridus-ja Noorteameti kutsekomisjoni moodustavad:\nNimi Organisatsioon Roll\nSilver Pramann Haridus- ja Noorteamet kutsekomisjoni liige\nTiiu Kadak Tallinna Haridusamet kutsekomisjoni aseesimees\nAnu Allekand Eesti Noorsootöötajate Kogu kutsekomisjoni liige\nEne Liivand Eesti Noorsootöötajate Kogu kutsekomisjoni liige\nHille Ilves Eesti Linnade ja Valdade Liit kutsekomisjoni liige\nIlona-Evelyn Rannala Tallinna Ülikool kutsekomisjoni liige\nKairi Kaugema Huvikoolide Liit kutsekomisjoni liige\nMarek Mekk Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus kutsekomisjoni liige\nMaria Žuravljova Tartu Ülikooli Narva Kolledž kutsekomisjoni liige\nAnett Männiste Harno Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuur kutsekomisjoni liige\nPeagi selgumas Pärnu Linnavalitsus kutsekomisjoni liige\nRiin Luks Eesti Noorteühenduste Liit kutsekomisjoni liige\nLii Araste Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kutsekomisjoni liige\nEnne noorsootöötaja kutseintervjuule tulemist soovitame tutvuda järgmiste soovituslike materjalidega:\nNoorsootöö seaduse § 3 ja § 4\nNoorsootöö seaduse § 9\nNutika noorsootöö kontseptsioon\nEnne laagrikasvataja või juhataja osakutse eksamile tulemist soovitame tutvuda järgmiste soovituslike materjalidega:\nEesti keeles Vene keeles (по-русский)\n1. Noorsootöötaja kutsestandard 1. Профессиональный стандарт\n2. Kutse-eetika noorsootöös 2. Профессиональная этика в\n3. Tervisekaitsenõuded noorte\n4. Tuleohutuse seadus puudub\n5. Töökeskkonna ohutegurite ja tööde loetelu, mille puhul alaealise töötamine on keelatud puudub\n6. Tuleohutus ja evakuatsioon puudub\n7. Noorsootöö seadus puudub\n8. Rahvatervise seadus puudub\n9. Esmaabi infovoldik Punane Rist 9. Первая помощь Эстонский\n10. Lastekaitseseadus puudub\n11. Organisatsiooni juhtimine (sh projektijuhtimine) puudub\n12. Noortelaagri ning projektlaagri juhataja ja\nkasvataja kvalifikatsiooninõuded ning\nneile vastavuse tõendamise kord puudub\n13. Noortevaldkonna arengukava 2014-2020 puudub\n14. Noorsootöö strateegia 2006-2013 puudub\n15. Noorsootöö õpik 15. Учебник по работе с\n16. Arvuti kasutamine puudub\n17. Väljavõtted noortelaagri korraldaja\n18. Töölepingu seadus puudub\n20. Veeohutus puudub\n21. Tervisetõendid laste ja noortega töötavatele inimestele puudub\n22. Mailis Repsi ringkiri laagri personali koosseisu osas puudub\n23.NOORTELAAGRI KORRALDAJA KÄSIRAAMAT 23. Руководство для организатора молодежного лагеря\nNoortevaldkonna õigusaktid ja alusdokumendid\nKui noorsootöötaja kutse esmakordse taotlemise ning osakutse ja kutse taastõendamise tähtajad on kindlalt fikseeritud, siis osakutse esmakordse taotlemise puhul on dokumentide esitamise tähtaeg hiljemalt 4 tööpäeva enne valitud eksamit.\nEksamite dokumente menetletakse eksamite toimumise järjekorras, kuna eksameid on vooru jooksul väga palju. Vastused püüame saata hiljemalt 3 tööpäeva enne eksamit. Kui te aga selleks ajaks pole vastust saanud, siis helistage 735 0390 või kirjutage kutse@harno.ee, et olla kindel, et teiega on eksamil arvestatud.\nNoorsootöötaja kutse hindamisstandardid\nNäiteks võib lisada EVS-i tunnistuse. Kui teete vabatahtlikku tööd mõne ühingu juures, võib ühingu juht seda vabas kirjalikus vormis tehtud tõendiga kinnitada. Vabas vormis võib põhjalikumalt kirjeldada ka ise oma vabatahtliku töö kogemust. Taotleja ise otsustab, kas soovib lisada kinnitust oma vabatahtliku tegevuse kohta.\nNii palju, kui on kompetentside tõendamiseks vajalik. Lisada tuleks ainult need dokumendid, mis on seotud noorsootööga ja tõestavad ühe või teise noorsootöötaja kompetentsi olemasolu.\nMIDA TEHA KUI EI TEA, MILLIST TASET TAOTLEMA PEAKS?\nErinevatel tasemetel tuleb tõendada nende jaoks kutsestandardis märgitud kompetentside olemasolu. Oleme koostanud ka kokkuvõtted noorsootöötaja kutse ja osakutse tasemete erinevustest. Kindlasti tuleb enne taotlemist tutvuda ka kutsestandardiga. Meie eesmärgiks on hinnata kompetentside olemasolu. Kui vajad abi, broneeri endale individuaalne nõustamise aeg.\nKutse taotlemiseks esitatavate dokumentide juures, mis on loetletud noorsootöötaja kutse taotlemise rubriigis, on märgitud maksekorralduse juurde tasu suurus ning link arve saamise juurde. Kutse taotlemise tasude maksmine toimub ainult väljastatud arvete alusel. Arve tellimisel tuleb arvestada, et selle laekumine võib võtta aega kuni 10 tööpäeva.\nKES ON NOORTEVALDKONNA OSAPOOLED JA SIDUSÜHMAD?\nNoorsootöö valdkonna osapooled – Huvirühmad noorsootöö valdkonnas (nii riiklikud kui rahvusvahelised) — näiteks noorsootöötajad, noorteühendused, noortekeskused, huvikoolid, noortelaagrid, huvitegevuse pakkujad, noortemalevad, noorteühingud ja paljud teised.\nNoorsootöö valdkonna sidusrühmad – Huvirühmad, kes noortevaldkonnas otseselt ei tegutse kuid puutuvad sellega kokku nt raamatukogu, erasektor või muud lõimitud noortevaldkonna osapooled.\nnoorsootöö koolitused ja arenguvõimalused


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Rahvusvahelised uudised » Suurbritannia Breaking News » Kohustuslikud maskid naasevad Londoni metroosse\nEuroopa uudised • Reisiuudised • Ärireis • Valitsuse uudised • Tervis Uudised • Uudised • Rongireis • Ümberehitamine • Vastutav • turism • vedu • Reisisihtkoha värskendus • Reisijuhtme uudised • Praegu populaarsed • Suurbritannia Breaking News • Erinevad uudised\nKui linnapea Khani kavandatud muudatused ellu viiakse, tooksid nad Londoni ühistranspordi olukorra tegelikult tagasi 19. juuli eelsetele tingimustele.\nTube kandvat maski võib peagi uuesti seadusega nõuda.\nAinult kohustuslik maskeerimine paneb inimesed end ühistranspordis taas turvaliselt tundma.\nInglismaa jaoks kohustuslikust maskide kandmisest loobuti 19. juulil.\nLondoni linnapea Sadiq Khan nõuab tungivalt maskide kandmise tagastamist Londoni toru, püüdes muuta selle põhikirjaks, võimaldades seega Briti transpordipolitseil seda jõustada ja määrata rongidele istujatele maskeerimata karistusi.\n"Püüame valitsust lobitööga lubada, et me saaksime sisse tuua seadustiku, nii et see saab olema taas seadus, nii et saame väljastada fikseeritud karistusteateid ja kasutada selle täitmiseks politseiteenistust ja BTP-d," ütles Khan. , lisades, et ainult kohustuslik maskeerimine paneb inimesed end ühistranspordis taas turvaliselt tundma.\nLinnapea sõnul muudaks maskide kandmise uuesti kohustuslikuks muutmine inimesed turvalisemaks ja julgustaks neid toru kasutama.\nInglismaa kohustuslik maskide kandmine lõpetati 19. juulil, kuigi Khan on järjekindlalt selle sammu vastu olnud. Enne „vabaduspäeva”, mis lõpetas kohustusliku maskide kandmise, palus ta Transport for London (TfL) seda „veotingimuseks” jõustada, mistõttu TfL-i töötajad saaksid paluda nõuetele mittevastavaid reisijaid bussist või rongist lahkuda.\nKui linnapea Khani kavandatud muudatused ellu viiakse, tooksid nad Londoni ühistranspordi olukorra tegelikult tagasi 19. juuli eelsetele tingimustele. Vaatamata piirangute leevendamisele kavatseb ametlik statistika kohaselt umbes kaks kolmandikku Ühendkuningriigi täiskasvanutest maskide kandmist jätkata. Ka ühistranspordis maske kandvate inimeste arv on jätkuvalt suur, umbes 85% metroo-, bussi- ja rongireisijatest jätkab seda.


Leedu kontsern Vilniaus Prekyba ostab Bauhofi kauplusteketi - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 26. juuni 2018\nMüügileping allkirjastati eelmise nädala lõpus, tehing jõustub pärast Konkurentsiameti kinnituse saamist. Tehingu maksumust osapooled ei avalikusta, teatasid ettevõtted.\n„Enam kui 15 tegutsemisaasta jooksul on Bauhofist saanud Eesti ehitusmaterjalide ja aiakaupade turu liider ning tunneme selle üle suurt rõõmu ja uhkust. Käesoleva aasta esimese viie kuuga kasvas ettevõtte käive võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 10 protsenti,“ ütles MyInvest Estonia nõukogu esimees Indrek Prants. „Bauhof on praeguseks jõudnud sellisesse arengufaasi, et saame ettevõtte rahuliku südamega uutesse kätesse usaldada ning ise järgmiste ettevõtmiste algatamisse ja arendamisse panustada. Ostuhuvilisi on Bauhofil olnud ka varem. Jõudsime Vilniaus Prekybaga, kellele kuulub Leedus ehitusmaterjalide kaupluste müügikett Ermitažas, müügi osas kõigile asjaosalistele sobiva kokkuleppeni.“\nBauhof on Eesti ehitusmaterjalide jaekaubandusturu liider, ettevõtte senine omanik oli MyInvest Grupp. Bauhofi 2017. aasta käive oli 97 miljonit eurot ning puhaskasum 3,1 miljonit eurot. Bauhofil on Eestis 13 kauplust, ettevõttes töötab 450 inimest.


Lauaarvuti võimalused on nüüd peo peal - Äripäev\nLauaarvuti võimalused on nüüd peo peal\nprotsessor 75 MHz RISC\noperatiivmälu 16 MB, laiendatav\npüsimälu 10 MB, laiendatav\nekraan 640x240 punkti, 256 värvi, puutetundlik\nhelisalvestuse maht 1 tund kõnet 1 MB mälu kohta\noperatsioonisüsteem Microsoft Windows CE 2,0\nsisend-väljundseadmed RS-232, infrapunaport, PC Card\nmõõtmed 19,8x10,4x3,6 cm\nkaal 586 g koos patareidega\norienteeruv hind 15 940 kr\nallikad CHS Eesti, Hewlett Packard Company\nVeebruaris edukalt Eesti turule jõudnud pihuarvuti Hewlett Packardilt on kiiresti läbi löönud Eesti edukate ja kiirete seas: see on üks esimesi pihuarvuteid siin, mida saab kasutada samaväärselt süle- või lauaarvutitega, jooksutada Windows-keskkonna programme ja teha peaaegu kõike seda, mida tehakse tavaliste PC-tüüpi personaalarvutitega.\nPihuarvuti on värvilise vedelkristallekraaniga ja tema töökeskkonnaks on Windowsi vähendatud versioon sülearvutitele Windows CE. Kuigi arvuti mahub põuetaskusse, saab teda VGA-kaardiga ühendada esitlusvahendite või suure monitoriga ja korraldada korralikke presentatsioone. PC-kaardi pessa on võimalik ühendada modem, võrguadapter või täiendav mälukaart. Sisseehitatud digitaalne diktofon tagab andmetihendusega mälusäästliku helisalvestuse. Taskuarvutis on kasutatavad tavalisest Windowsist tuntud «kõhnemad» variandid Microsofti kontoriprogrammidest: Pocket Outlook sisaldab personaalset ajaplaneerijat, Pocket Powerpoint võimaldab koostada esitlusi ja Pocket Internet Explorer surfab Internetis ka freimidega lehekülgedel. Rääkimata tasku-Excelist ja tasku-Wordist, milles tehtud tekste saab vabalt elektronkirja või faksina igale poole saata.


Soome õigeusukiriku peapiiskop peab Pussy Rioti karistust ebaõiglaseks - Maailm - Postimees.ee\nSoome õigeusukiriku peapiiskop peab Pussy Rioti karistust ebaõiglaseks\n18. august 2012 9:20\nPunkansambli Pussy Riot liikmed (vasakult) Jekaterina Samutsevitš, Maria Aljohhina ja Nadežda Tolokonnikova. | FOTO: Scanpix\nSoome õigeusukiriku peapiiskop Leo peab Pussy Rioti karistust ebaõiglaseks, selgus eile kiriku kodulehel avaldatud intervjuust.\nPiiskopi hinnangul on punkbändi liikmetele määratud karistused lääneriikide õiglustaju vaatenurgast põhjendamatult karmid.\nVaimulik märkis siiski, et õigeusklike vapustus Venemaal on mõistetav, sest kristlasi pilgati ja mõnitati Nõukogude Liidus igapäevaselt 1980-ndate lõpuni ning punkbändi esinemine võis vanad haavad lahti kiskuda.\nVene kohus mõistis eile naiste punkbändi Pussy Riot liikmed süüdi usuvihast ajendatud huligaansuses ning mõistis neile karistuseks kahe aasta pikkuse vangistuse üldrežiimiga vanglas. Karistusaega arvestatakse alates Jekaterina Samutsevitši, Maria Aljohhina ja Nadežda Tolokonnikova kinnipidamisest käesoleva aasta märtsi algul.\nPussy Riot korraldas veebruari lõpul skandaalse väljaastumise Moskvas Lunastaja Kristuse kirikus. Bänd esitas altari ees laulu, mida nad ise nimetasid punkpalvuseks. Minutilises laulus kutsutakse Neitsi Maarjat ajama presidendiks valitud Vladimir Putin minema ning hakkama feministiks, samuti taunitakse vene õigeusu kirikut Kremliga mestimise eest.


Henn Põlluaas: Eesti eurotoetuste nimel kaheks jagamine ei aitaks maapiirkondi eriti - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Henn Põlluaas: Eesti eurotoetuste nimel kaheks jagamine ei aitaks maapiirkondi eriti\nHenn Põlluaas: Eesti eurotoetuste nimel kaheks jagamine ei aitaks maapiirkondi eriti\nSel nädalal jooksis taas Eesti poliitikast läbi idee, mille kohaselt tuleks Eesti jagada eurotoetuste saamise eesmärgil kaheks, ning valimiste eel kaasnesid sellega ka süüdistused.\nEKRE Riigikogu saadik Henn Põlluaas selgitab, miks on erakond sellesse ideesse leigelt suhtunud.\n“Vabaerakond tuli välja populistliku ettepanekuga jagada Eesti EL toetuste saamiseks kaheks regiooniks ja kurjustab EKRE kallal, et me seda ei toetanud. Väidetavalt ei toetavat me maapiirkondi. See ei ole sugugi nii. Asi on iseenesest väga lihtne. Esiteks ei vaevunud nad enda eelnõu asjus meiega eelnevalt rääkimagi. Teiseks, kuna saadaval rahal on niiöelda sildid küljes, siis ei ole kaheks jagamise puhul võimalik toetusi jagada vastavalt regionaalsetele vajadustele ja osa rahadest jääks lihtsalt kasutamata. Mis omakorda tähendab, et peaksime riigieelarvest juurde maksma,” selgitab Põlluaas.\nEKRE saadiku sõnul on seda teemat arutatud Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjonis, mille liige ta on, koos rahandusministeeriumi ja Riigikontrolli esindajatega, ning leitud, et asjal puudub sügavam mõte. “Riikides, kus sellist jagamist on kasutatud, ei ole see oodatud positiivset tulemust andnud. Pealegi ei ole seda jaotust Euroopa Liidu kivistunud reeglite tõttu võimalik saabuval rahastamisperioodil enam sisse viia. Seega, kõik mis hiilgab, ei ole sugugi kuld,” nendib Henn Põlluaas.\nEesti kaheks statistiliseks piirkonnaks jaotamine on jutuks olnud päris pikka aega, kuid enamik asjatundjaid on leidnud, et seda kaudu Euroopa Liidu toetuste arvelt rahalist võitu ei saa ning seetõttu suureneks vaid bürokraatia. Selle küsimuse tõstatamine vahetult enne valimisi ei kanna endas ilmselt muret Eesti maapiirkondade pärast.\nTeemad: Eesti jaotus EL-i toetused Henn Põlluaas


Ull Lugu: Pärandreservaat Lõuna-Eesti\nKui (tal)linlane Lõuna-Eesti sünnitusmajade sulgemise teemal sõna võtab, siis ta kujutab endale ette, et "maahaiglas" on keisrilõike-narkoosist ärkajal rinna peal lapse asemel pimesool ja personal taob sünnitaja tuhude vahel vabal sünnituslaual turakat ning tõttab ullikestele maainimestele terminit "kvaliteet" tutvustama.\nMaa-inimene seda linna-kvaliteeti, millest räägib ka noor isa Stig Rästa, ei himusta. Põlva sünitusmaja maine on lõunaosariikides sama arusaadav mõiste kui mõnele Gucci või Versace.\nJa nüüd pannakse see kinni.\nMa olen täiega kurb. Ja mitte ainult Põlva sünnitusmaja sulgemise pärast - see on igatahes emotsioonikoht ja kellel neid emotsioone ikka vaja! (Laulu-ja tantsupidu - milleks meile need emotsioonid?! Eestlase medalikoht suurvõistlusel - puhas emotsioon! Milleks seda veel aastakümneid meenutada? Lapse esimene naeratus, esimesed sammud, esimene koolipäev - see on ju asjade loomulik käik, pole mõtet emotsioneerida!)\nMa olen kurb sellepärast, et valitud ja seatud (ja väga ratsionaalsed, veatud!) meie riigis ei tea, mida nad teevad. Aga teevad nad selle eest hoolega. Kuidas on võimalik, et Põltsamaa Ametikoolile ehitatakse suur ja uhke, 6 miljonit maksmaläinud praktikakompleks ja siis, kui see on just valmis saanud, pannakse kool kinni?? Aga kõik exelid ja prognoosid ja arengukavad jne - kuhu need jäid???\nSee pole ainuke ämber. Suuremaid või väksemaid analoogpangesid on terve Eestimaa täis.\nKui meil on raha niimoodi laristada, siis ärge tulge mulle palun rääkima sellest, et 250 000 eurot aastas inimväärse sünnitusvõimaluse eest on meie riigile ülejõu käiv summa.\nMulle puhutakse mesijuttu, kuidas me kõik sulgemisest võidame ja elu tuleb helge nagu kommunism. Aga sellest, et meil TEGELIKUT ei jagu medistiinilist personali, sellest me ei räägi. Sellest, et meie ühisest rahakotist tasuta kõrgkoolitatud arstid kõik susside sahinal Soome suunas sibavad, me ei räägi. Need, kes mingil veidral põhjusel veel kohale on jäänud, nikastavad endil tööga nabasid paigast. Ka Läänemaa haigla ravijuht Kai Tennisberg, kes haigekassa blogilehel kiidab, kui äge on see, et Haapsalu naised saavad juba 18 aastat Tallinnasse sünnitama käia, on ühe teise netilehe andmetel osalise tööajaga ka naistearst rootsikeelses Soomes, Vaasas.\nMa ei taha jumala eest ühegi arsti kohta halba sõna öelda. Aga kui meil arste ei jagu, siis miks me ei võiks vastu võtta seadust, et kõik, kes on tasuta kõrghariduse saanud mõnel n-ö ühisrahastuse valdkonna erialal (õpetajad, arstid), peavad siis ka mõnda aega OMA riigi heaks töötama? Kes on oma hariduse ise kinni maksnud, sellelt niisugust asja nõuda ei saa, kuid kohustuslik kolm aastat, olgu see pealegi põlatud ajalooperioodist pärit idee, ei löö küll kellegi elulukku parandamatut haava.\nMa olen kurb sellepärast, et üks sulgemine viib teiseni. Sünnitusmaja sulgemisele järgneb lastearstide kadumine. Siis kirurgia. Siis ARK, politsei, töötukassa, pensioniamet... Kaovad töökohad, kaovad teenused. Ja seda kõike serveeritakse rahvale kui paremat kvaliteeti.\nMeil on Euroopa pärandkultuuri aasta. Võib-olla olekski õige aeg kogu Lõuna-Eesti lukku panna, kõik teenused välja kolida ja piirkond elukõlbmatuks pärandreservaadiks kuulutada?\nTundmatu autori töö pärandreservaadist\nEcuadori riigi ajaloos on periood, kus seda 13 aastat keegi ei valitsenud - isegi makse ei kogutud! - uskumatu, aga keegi ei kurvastanud ja rahvas jäi täiesti ellu...\nKui inimesed, kes\nhoiavad kokku söögi arvelt,\nei osta hinna pärast ajalehti,\nei käi kinos ega kontserdil,\nei saa puhkuse ajal kusagile sõita,\ntäidavad pimesi valitsejate käske,\nja armastavad ikka veel oma riiki,\nsiis see ei ole patriotism,\nAllkirja Põlva sünnitusosakonna allesjäämise toetuseks saab anda siin:\nPosted by Ulvi at 3:11 PM\nyrgnaine March 27, 2018 at 11:04 PM\nSuper, Ulvi. Kõik on öeldud, lihtsas ja selges keeles, ei ala- ega üleemotsioneeritult, vaid just nii, kuis om. AITÄH.\nHaige kassa ja rahvaste pall\nKelle oma on Haigekassa?


Uus tekstiilkardinate kollektsioon Sunoreki salongides - Ehitus.ee - kõik ehitusest!\nSinu asukoht : Artiklid » Uus tekstiilkardinate kollektsioon Sunoreki salongides\nLisaks kangaste lihtsale presenteerimisele, pööratakse seal suurt rõhku ka inspireerivatele n.ö trenditubadele, kus otsitakse loovust uuenduslikest lähenemisviisidest. Selle aasta suurejoonelisus, detailide rohkus ja intensiivsete kogemuste\npakkumine näitab üha arenenumat tehnoloogiat, osavust ja hoolivust jätkusuutliku maailmavaate arendamiseks. Esikohale on seatud tarbija kui inimene, inimlikud emotsioonid, nahasõbralikud pinnad ja materjalid. Just selline lähenemisviis peegeldub tagasi ka 2015. aasta trendidest maailmas tervikuna kui ka Sunoreki uuest kollektsioonist.


Keskkonnakaitsjad avalikustavad NRG-lepingud - Äripäev\nKeskkonnakaitsjad avalikustavad NRG-lepingud\n03. juuli 2001, 09:18\nTäna tutvustavad keskkonnaorganisatsioonid koos akadeemik Endel Lippmaaga avalikkusele NRG-tehingu seni varju jäänud tagamaid, kirjutab Postimees.\n'Osa meie inimesi, kes on lepingute sisust teadlikud, võib kinnitada, et praegu käib Eesti krosside eest mahamüümine ja Venemaa külge kinnitamine, kusjuures nabanööriks on elektrijuhtmed,' kommenteeris keskkonnaorganisatsioonide ühiskirja koordinaator Helle Vilu.\nVilu teatel on kavandamisel põlevkivienergia tootmise vähendamine sooviga osta puudujääv elekter Venemaalt.\nSarnastel seisukohtadel on ka akadeemikute ühispöördumise üks eestvedajaid Endel Lippmaa.\n'Me avalikustame näiteks Narva Elektrijaama osaluse ostja NR Generating Holdings krediidilimiidid, mis on 55 000 krooni - üsna naljakas number,' märkis Lippmaa. 'Arusaamatu on, miks sellisele pisifirmale kingitakse lisaks jõujaamadele ka põlevkivikaevandused.'


CBSN - CBS Live Streaming News Network nüüd RecipeByPhoto - Artiklid\nCBSN - CBS Live Streaming News Network nüüd RecipeByPhoto\nVõib tunduda, et ööpäevaringsed otsekanalid muutuvad nõutava video ajastul vähem asjakohaseks, kuna Dish Network jõuab nii kaugele tilk CNN oma koosseisust. Kuid CBS News on just käivitatud CBSN , mis väidab end olevat 'esimene digitaalse voogesituse uudisevõrk, mis pakub Interneti kaudu ühendatud seadmete kaudu ööpäevaringselt otseülekandes ankurdatud uudiseid', sealhulgas RecipeByPhoto.\nCBSN on saadaval RecipeByPhoto's CBS News kanal . Kanali käivitamisel mängitakse kohe CBSN-i otseülekannet, kuid saate kasutada videopilti (VOD) juurdepääsu saamiseks puldi tagasinoolt. Otseülekanne mängib ööpäevaringselt, kuid käivitamise ajal on saade igal nädalapäeval 15 tundi reaalajas. Väljaspool neid tunde on otseülekanne tegelikult varasemate ülekannete kordus.\nAnkurdatud otseülekanne on saadaval igal nädalapäeval kell 9.00–24.00 ET, 60-minutilise vorminguga, mida uuendatakse kogu päeva vältel. CBSN viib läbi ka värskete uudiste CBS Newsi eriaruannete üheaegseid ülekandeid ja sisaldab sisu muudest CBS-i allikatest, sealhulgas CBS News, CBS-i sidujaamad, CNET, CBSSports.com, Entertainment Tonight ja palju muud.\nVajutage seda noolt tagasi ja leiate VOD-i kogu, mis sisaldab CBSN-is eetris olnud viimaseid lugusid koos järgmise kolme loendi loendiga. Lisaks CBSN-i kategooriale leiate endiselt originaalsed videokategooriad, sealhulgas uusimad segmendid teistest CBS-i uudistesaadetest, klipid pool tosinast populaarsest saatest nagu 60 minutit, CBS This Morning ja CBS Evening News ning klipid konkreetsetest teemadest, mis hõlmavad poliitikat, USA uudiseid, maailma uudiseid, meelelahutust, tervishoidu ja teadustehnikat.\nMis puudutab CBSNi väidet, et ta on „esimene voogesitatav uudistevõrk, mis pakub Interneti kaudu ühendatud seadmete kaudu ööpäevaringselt otseülekandeid, ankurdatud uudiseid”, siis see võib olla tehniliselt õige, kuna CBSN peab end „digitaalseks voogesituse uudisevõrguks”. Siiski leiate RecipeByPhoto's ka 24/7 otseülekande uudiseid Sky News kanal . Huff Post Live ja WSJ Live pakuvad ka otseülekannete uudiseid oma RecipeByPhoto kanalite kaudu, kuigi nende otseülekanded on palju piiratuma ajakavaga.\nSõltumata esimese väite eripärast on märkimisväärne verstapost suurele uudistevõrgule, nagu näiteks CBS, Interneti-ühendusega seadmete jaoks 24/7 uudistekanali käivitamine. Võib-olla ei muutu ebaoluliseks otseülekanne ööpäevaringselt ööpäevaringselt - see võib osutuda ebaoluliseks ainult kaabel- või satelliitantennide külge kinnitatud seadmetega.\nLisateabe saamiseks lugege CBSi täielikku pressiteadet aadressil www.cbscorporation.com/news-article.php?id=1106\nmillal on Ameerika iidoli finaal\npäevane emmy auhind silmapaistvate draamasarjade eest\ntroonimängu 8. hooaja 3. osa lekib reddit\nkui kaua oli Dalton Trumbo vanglas


ZA/UM: FULGENS, SEQUAR V\nSurmav on minu käekirja lugeda. Proovisin aru saada sellest, mis eile kirja panin, näib, et selleks on lisapäevi vaja. See muidugi ei kuulu asja juurde. See on vajalik eelsoojendus, et ma oma sõnad lahutaksin ja järjekorda seaksin. Ei suuda veel oma mõtteid jälgida, nad on krambis, jutujärge ei tule ega tule, nõnda nagu see lõpuks ei taha pidama jääda ja ainuüksi suure väsimuse pärast pidin eile katkestama; kargasin veel mitu korda voodist üles, üht-teist kirja panema. Pöördun nüüd jälle tagasi selle juurde, mida iga kord puudutan: leidsin nüüd enam-vähem ammendava vabanduse sellele, mida teen ja kuidas teen, nimelt on olemas kolm võimalust: võib omi mõtteid võõraste pähe esitada, võõraid omade pähe esitada aga ka omi omade pähe esitada, mis tegelikult oleks ju kõige loomulikum, aga me oleme harjunud võõrastena esinema, peites kõike, mis meis on tõelist ja omast. Ma ei haka selle üle praegu arutlema. Kui ma midagi lahkama hakkan, siis ei saa enne pidama, kui kõik on ribadeks hakitud (ikka veel on mu mõtted inertsed, kaotan lausejärje, suutmata enam meenutada). Tekitades niimoodi müriaadi uusi probleeme, see näib mulle plastikkile molekulvalemina Vonneguti romaanist, mõelge ise, missugusest, ma ei jaksa kõigile viiteid anda ja veel vähem viitsin puuduvaid andmeid otsima hakata, ka mitte enese tarvis. Ma ei tea, kuhu ma välja jõuan ja mida ütelda tahan. Ühest asjast tuleb mulle kiiresti tüdimus peale, hüppan teise juurde, mis ei välista kunagist tagasipöördumist. Ma ei sea mingeid reegleid, ei anna mingeid selgitusi, motiveeringuid oma tegudele ega sellele, miks ma arutlen. Ja nii edasi. Mingi ebakindlus on minus, arvan, et olen haige, uimane pea ja tantsivad ringid silme ees, sisemuses haigutab loidus. Ma pean! aga jälle olen ma kõik unustanud ja ei suuda peamise juurde jääda, iseenese mõttekäiku jälgida. Olen meeleheitel, peaksin lihtsalt lõpetama need neetud sissejuhatused ja asuma konkreetse juurde. Öösel on sadanud lund, osad ei liigu ja nad on valged. Kindlalt on mulle jäänud vaid homne päev. (Ma ei tee katsetki seletada oma lausete seosetust, nad lihtsalt tulevad ja võib-olla olen nüüd lähemal oma algsele kõige fikseerimise ideele.) Kindlalt on mulle jäänud vaid homne päev ja seda on vähe. Võib-olla selgitan kõike natuke hiljem. On valge ja oksad ei liigu. Pean püsti tõusma ja otsima üles paberi, mille öösel kateid täis sirgeldasin, kasutan nad ära, ärgu nad pealegi interjööri sobigu. Võib-olla on praegu vale aeg ja liiga varajane - (kaotasin mõtte). Olen haige. Olen päris kindlasti haige, mu mõtted ja minu keha. Ometi olin eile joovastuses, kui mu pea valutas rohkem kui tohib. Olen ennegi valu tundnud. Praegu tundub mulle, et olen kogu aeg valu tundnud, kogu aeg valu ette kujutanud, mis on üks ja see sama. (kaotasin mõtte.) Minu elus pole midagi olnud, pidin seda ilustama väljamõelduga, väljamõeldud valu või õnnega. Paistab siiski, et tühjuse täitmiseks on valu sobilikum. Olen valesti elanud, sest pole üldse elanud, minu elus pole midagi olnud ja kindlalt on mulle jäänud vaid homne päev. Seda on vähe (lugege mõttes kui draamateksti)\nPean nüüd ikkagi tõusma ja võta selle paberi laua pealt. Väljas ei ole enam valge, ma valetasin. Kirjutasin sellest, mida hommikul nägin, aga praegu on õhtu ja hommikut pole enam olemas. Kui ma näo vastu klaasi surun, võin veel lund näha, ent see ei muudaks midagi. Tõin tuppa säravad näärikarrad, nüüd, novembris, see näitab, et olen laps. Ma ei haka ennast õigustama, ega oma lapsuse vastu võitlema, nagunii olen ma oma jõudu liigselt kulutanud. Olen haige. Nüüd tõusen tõesti ja võtan paberi laualt. Seal polnud midagi väärtuslikku: teised teevad paljastuse lõpus, mina alguses. Ma ei paljasta midagi. Naiivne võib uskuda, nagu oleksid need minu mõtted ja minu tunded. Need on sõnad. Võõras mõju minule pole veel lakanud, vihkan sõnu, sest ei oska neid valitseda. Leian, et "Kaspar" on täiuslik ja leian, et mina ei ole täiuslik. Ma tahan täna halada. Võib-olla peaksin natuke hiljem kirjutama hakkama, sest praegu ma unustan kõik ega suuda midagi väärtuslikku öelda. Kiusu pärast katsun lehekülje täis pingutada, tehes ebaväärtuslikke, tähenduseta sõnu. Sõnadel ei ole üldse mingit tähendust, nad on sümbolid, (ma ei tea, kirjutan selleks et kirjutada ja ainult neist asjadest, mida ma ei tea, et kõik oleks kindel.) Meie anname neile tähenduse. sama hästi võin mina neilt tähenduse ära võtta. Iga mu sõna võib tähistada hoopis midagi muud, kui ta tähistab, nii et midagi ei saa uskuda. Ma ei jaksa, pole kunagi jaksanud, peaksin vist halamise lõpetama, ehk see aitaks, aga ma olen liialt nõrk endast ja tähenduseta sümbolitest jagu saama. Praegu mõtlen, et millelgi pole mõtet ja et me oleme tolm ja nii edasi. Need pole kellegi uued mõtted ja sõna "mõte" on mulle vastikuks saanud ja sõna "täiuslikkus" lihtsalt jõledaks. Ma ei ütle kunagi seda, mida ma tahan ütelda, sest ma ei oska. Võib-olla ei taha ma üldse midagi, ainult arvan, et tahan, võib-olla ei ütle ma üldse midagi, ainult arvan, et ütlen, võib-olla ma oskan küll, ainult ütlen, et ei oska ja nõnda edasi. Ma ei annata segamist. Iga hetk võib mind keegi segama tulla ja ma ei kuule teda, sest ta käib sussides. (Ma ei kavatse oma sõnadele mingisugust selgitust anda.)\nImeks pandav, et ma olen juba poolteist lehekülge täis kirjutanud! Ma võin veel nii mõnegi asja üle imestada ja ka teise poolteist täis kirjutada, nii et siin pole m i d a g i imestada. Ainult et mul pole kalduvust imestada, mul on ainult kalduvud v a a d e l d a, ise kõrval seistes, sest ma ei j u l g e lähemale astuda. See on mu s a a t u s. Niipaljusid jutte räägitakse üle ja keegi ei heida kellelegi midagi ette ja mina võin öelda, et mu sõnades on varjatud mõte ja keegi ei heida mulle midagi ette. Ma võin öelda, et see on nii m õ e l d u d k i ja et mulle lihtsalt meeldib panna inimesi teisiti arvama. Et mulle lihtsalt meeldivad sõrendatud sõnad ja nii mõnedki muud asjad ja et ma võin kangekaelselt k õ i k e tagasi ajada. Et mul pole m i d a g i selgitada ja kõik on üks paljas puru silma ajamine. Ja et ma tegelikult ei oskagi öelda, kellele ma puru silma ajan ja mispärast ja kas üldse ajan ja mida üldse puruks ja mida ajamiseks pidada. Ja nõnda edasi. Selle teema olen nüüd ammendanud, õigem oleks öelda, et olen ennast ammendanud. Kõige vähem oskan veel öelda, millist teemat ja kas üldse mingit teemat ma silmas pidasin. Ja nõnda edasi. Tundub, et ma olen juba parasjagu abstraktseks muutunud ja oleks aeg juba mingi s õ r e n d u s teha, et veel midagi päästa. Küsida võib küll: mida? Aga mina võin vastata: mõelge ise ka midagi. Aga võin ka mitte vastata. Ja mõni võib ka mitte küsida. Ja ongi parem, sest küsimused külvavad segadust, sel ajal, kui kõikjal k o r d peab valitsema. mõni võib muidugi küsida: mis on kord? aga see oleks temast lihtsalt rumal. Ma ei hakka üldse selgitamagi, mispärast. Sest parem on ennast mitte lolliks teha. Lollist lollemaks. Võib-olla oleks mõistlik natuke mõistlikku juttu ajada? Enne, kui mõnele tuleb pähe küsida: mis on mõistlik? ja endalt poosid ära heita, enne, kui mõnele tuleb pähe küsida: mis on poos? aga seda vaadaku ta enese pealt järgi. Ma vaatasin läbi akna välja ja väljas oli tõepoolest valge ja oksad ei liikunud ja lumi kattis neid. Nüüd pean ootama ainult seda, et taevas läheks selgeks ja tähed hakkaksid paistma ja oma valgusega võtaksid mult viimase mõistuse ja teadmise enesest ning kõigest; ma ei mõtlegi midagi selgitada ja ükskord lähen ma siit IKKAGI ÄRA! Enne, kui mõnel tuleb pähe küsida, et kuhu siis?\nautor Martin Luiga at 3:29:00 PM\nLabels: järjejutt, kirjastus "Pimedus" 1981, Made Luiga\nMartin May 7, 2010 at 11:32 PM\nSee osa mulle meeldis. Eemisest osast meeldis mulle samuti see koht, kus oli see baretiga ilus inimene, keda Made hetkeks nägi. Hea on, kui reaalsus "igavese sissejuhatuse" ja kommentari sisse lekib. Ja need kordused siin on samuti meeleolukad.\nMa tegin kunagi koos Arksiga kanepit ja nägin riiulis raamatut, mille nimi oli umbes nagu "Igavene lahkumine". Ma rääkisin talle, et see on näidend, ja üleni ühest tüübist, kes on just välja astumas, aga päriselt siiski ei lahku, jääb midagi seletama või on midagi maha jätnud. Arks totally believed it and found that it's an awesome book.\nRobert Kurvitz May 9, 2010 at 7:16 AM\nmulle ka meeldis see osa ja ma arvan, et see meeldis mulle kõige vanemal põhjusel maailmas - mulle tulid mõned asjad siit tuttavad ette. Endapäraste mõtetena.\nKes ei vihkaks sõnasid?\nAlso - Scootri video on kõva. Kahjuks nad viimasel ajal on kuidagi mugavaks läinud, selline (raskeloomulisem, saksa keelne) võiks olla nende karjääri loojakuaastate arengusuund.\nPS Ülalseisev tekst on muidugi ebasõbralikeks kamakateks toimetatud või sellisena ka kohe alguses esitatud, mispuhul peaks ta olema vähem ebasõbralikeks kamakateks jaotatud. Ja ma tean, et "seal kus viga näed laita" aga ma tõesti ei jaksa...


Trumpi endise kampaaniajuhi vanglakaristust pikendati - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTrumpi endise kampaaniajuhi vanglakaristust pikendati\n13. märts 2019, 18:57\nPaul Manafort (ratastoolis) kohtusaalis.\nUSA presidendi Donald Trumpi endisele kampaaniajuhile Paul Manafortile, kellele on juba määratud maksu- ja pangapettuse eest 47 kuud vangistust, määrati täna vandenõusüüdistuse alusel veel 43 kuud vangistust.\n«Kaitsealune pole rahvavaenlane number üks, aga ohver ta ka pole,» lausus ringkonnakohtunik Amy Berman Jackson otsust haudvaikses kohturuumis ette lugedes.\nTa lisas, et veteranlobist polnud erilist kahetsust üles näidanud ning valetas korduvalt. Kaks kohtuotsust tähendavad, et Manafort peab vangis olema kokku seitse ja pool aastat.\nKohtunik rõhutas, et süüdimõistmine polnud seotud 2016. aasta presidendivalimistega. See määrati poliitiliste konsultatsioonide ja kampaaniate eest, millega Manafort venemeelsetele Ukraina poliitikutele abiks oli.\nManafort tunnistas end eelmise aasta septembris süüdi USA vastu suunatud vandenõus ja õigusemõistmise takistamises. Mõlemad kuriteod olid seotud tema tegevusega lobistina, täna määrati karistus just nende tegude eest.\nTa nõustus septembris eriprokurör Robert Muelleriga kergema karistuse nimel koostööd tegema, aga kõigest kaks kuud hiljem leiti, et Manafortiga ei saa kokkuleppele minna, kuna ta valetas korduvalt valitsusele.\nManafort teatas kohtule täna, et soovib vabandada: «Ma kahetsen oma tegusid ja neid samme, mis meid täna siia on toonud.»\nManaforti juhtum on seni suurim eriprokurör Muelleri uurimisest alguse saanud kohtuasi. Mueller uurib Venemaa sekkumist USA 2016. aasta presidendivalimistesse.\nTšehhi moslemid on vastu kogukonnajuhi üleskutsele relvastuda (1) Loe artiklit\nÜRO esitleb plaani vägede väljaviimiseks Hodeida sadamalinnast Loe artiklit\nMartin Helme: e-valimised on sisuliselt loto (22) Loe artiklit\nKanepi otsustav kohtumine Miami turniiri kvalifikatsioonis lükkus edasi Loe artiklit


Riina: "JAH!” tagajärg läkitas minu elus omamoodi liblikatiiva efekti" — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nRiina: “JAH!” tagajärg läkitas minu elus omamoodi liblikatiiva efekti”\nRääkides Erasmus+ maastikust ja selle hüvedest, mainitakse tihtilugu vahvaid tutvusi maalt ja merelt, põnevaid enesetäiendamise viise ja elumuutvaid kogemusi, tasuta reisimise võimalust ning muidugi ka inspiratsiooni või motivatsiooni saamist tulevasteks ettevõtmisteks. Kui ma peaksin esile tooma vaid ühe põhjuse miljonist, miks peaks iga noor (ja ka mitte enam nii noor) kasvõi korra oma elu jooksul osa võtma Erasmus+ programmist, siis oleks selleks põhjuseks võimalus ise ennast paremini tundma õppida.\nTeadagi, võib peadpidi tundmatutesse vetesse sukeldumine olla midagi hirmuäratavat. Samas ühtlasi ka vabastavat ja põnevat. See, mida keegi uutes vetes sulistades leiab on muidugi väga individuaalne – oleme ju kõik ise oma elu kunstnikud. Aga milles ma olen veendunud, on see, et Erasmus+ seiklusele võimalusele andmine ei jäta kedagi kunagi päris ükskõikseks. Tähtis on vaid varuda piisavalt avatud meelt uuteks kogemusteks ja teadmisteks ning elumuutev seiklus võib alata.\nMinu esimene Erasmus+ kogemus oli noortevahetus Vilniuses. Olin 16, usin õppur ja võtsin aktiivselt osa kõiksugu erinevatest huvitegevustest ning elu oli tegelikult päris vinks-vonks. Aga mingisugune spice oli justkui puudu ja mul oli konstantselt kuidagi vähe minu tol ajal veel üsna väikesest maailmast. Lihtsalt öeldes: mul oli igav. Väga igav. Esimene projektikogemus, mis juhtus tol ajal spontaanselt öeldud “JAH!” tagajärjel läkitas minu elus omamoodi liblikatiiva efekti, kus peatamatu inertsiga hakkas muutuma nii maailm minu ümber kui ka maailm minu sees. Ühest projektist on tänaseks kasvanud kakskümmend+ ja see, mis või kes ma tänapäeval olen, on tugevalt vorbitud just nende kogemuste poolt, mille osaliseks sain just nimelt Erasmus+ programmi tõttu.\nÜks minu lemmikuid projektidel seiklemise kõrvaltoimeid on alati olnud see, kui kiiresti sa satud silmitsi oma tugevuste ja nõrkustega: tahad või ei taha, pead sa varem või hiljem projektil osalema olukordadesse, mis ikka ja jälle panevad sind proovile. Enamuste inimeste jaoks on igapäevane rutiin siiski teatud mõttes mugavustsoon, milles me täidame kindlaid rolle oma kolleegide, pere, sõprade ja tuttavate jaoks. Projekti ajal elad justkui vaakumis, kus on kõik natukene teistmoodi kui tavaliselt. Sul on aega ja ruumi olla samuti natuke teistmoodi: natuke julgem, natuke ausam, natuke avatum. Lõppude lõpuks, kui sa midagi väga “rumalat” teed, siis sa ei pea muretsema, et kohtad neid inimesi taas oma igapäevaelus: enamus osalejaid elavad teistes riikides sinust sadade/ tuhandete kilomeetrite kaugusel ja see on ju väga lohutav mõte, kas pole?\nSuurim “kingitus” mis projektikogemus mulle kaasa andis, on minu väärtuste kaardistamine. Ennem Erasmus+ maailma sattumist kujutasin endale ette üsna lineaarset elu: lõpetada gümnaasium, minna ülikooli, võibolla lubada endale üks vaheaasta hullamiseks ja ringi seiklemiseks, siis ehitada karjääri, luua pere -eks selline lugu on igaühele tuttav. See on vägagi okei ja tore teekond, aga sain peagi aru, et see pole absoluutselt midagi sellist, mis mind tegelikult kõnetab. Projektidel sain tuttavaks igasuguste mind inspireerivate inimestega. Nad elasid erinevates riikides, tegid erinevat tööd, olid kõik erineva taustaga- neil oli kõigil oma eriline lugu rääkida. Üks asi, mis kõiki neid inimesi ühendas, või kippus õhendama, oli see, et oleksin ma neid kohanud oma “päris elus” ja mitte mõnel noortevahetusel või koolitusel, kus ongi natukene teistsugune keskkond, poleks me arvatavasti kunagi sõpradeks saanud.\nKuulates nende lugusid ja üritades mõista, mis paneb neid tiksuma, hakkasin tundma, kuidas minu jaoks kaotas tähtsuse vajadus midagi konkreetset saavutada ja teiste jaoks kuidagi põnev või lahe või vahva tunduda, mis tol hetkel mind painas, kuigi ma ei pruuginud seda endale veel teadvustada. Ainus asi, mis oli järsku väärt püüdlemist ja pingutamist, oli töötamine selle kallal, et olla autentne iseenda ja teistega. Ning loomulikult ka olla õnnelik ja oma eluga rahul- selline tagasihoidlik eesmärk muutus minu jaoks kõige väärtuslikumaks saavutuseks, mida minu süda eales ihaldada võiks.\nIga päeva, nädala, kuu ja aastaga toimub enamustes inimestes vaikselt justkui voolamine mingis suunas, mis kujundab meist need isiksused, kes me igas antud hetkes oleme. Erasmus+ pole muidugi ainus kogemus siin maamuna peal, mis imekombel vorbib sinust fantastilise, mõistva, eduka ja huvitava tegelase. Aga julgen väita, et see annab noore arengule positiivse lükke, avardades silmaringi ning lisades kõigile kübekese julgust, pealehakkamist, enese ning teiste paremat mõistmist ja omamoodi sära. Ning kui ei miskit muud, siis lahedad mälestused ja kogemused, ükskõik mis kujul, on jätkuvalt midagi sellist, mis käib Erasmus+ programmis osalemisega käsikäes.


Seksuaalset liiget saab suurendada voi mitte,\nTerapeutide sõnul on see tüüpiline, sest algul kardab laps pere lõhkuda ja juba suurena takistab häbi. Sellise eemaldamise tingimused ja kestus määratakse kindlaks lapse huvidest lähtudes. VII peatükk — Uurimine, süüdistuse esitamine ja menetlusõigus Artikkel 30 — Põhimõtted 1 Konventsiooniosaline võtab vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks uurimise ja kriminaalmenetluse toimumine lapse huvides ja lapse õigusi arvestades. Sest kui midagi ei muutu, siis saab uuesti proovida. Selline mõistekasutus on eriti kasulik, kui räägitakse transsooliste või intersooliste isikute partneritest.\nEapiiri tõstmise vajadus «Seksuaalse enesemääramise eapiiri tõstmine ei ole noortega vastandumise ega neilt õiguste äravõtmise küsimus. See on koostöö, täiskasvanuliku vastutuse ning laste kaitsmise küsimus. Nagu eelnevalt selgitatud, murdeealise arenguline ülesanne ongi otsida, uurida, piire katsetada ja ka riske võtta.\nTäiskasvanute ülesanne on tagada muuhulgas seadusega piirid, mille raames saaks noor inimene oma mängumaal võimalikult turvaliselt toimetada,» kinnitas Vändra täiskasvanute ülesannet.\nPsühholoogi sõnul tasub kaalukaussidele asetada võimalikud võidud ning kaotused. Aga ma ei soovita seda kellelgi teha üksinda," rääkis Kadri. Rita Holmi sõnul on isegi ilma suurema reklaamita huvilisi olnud 20 ringis, kohal käib stabiilselt kümmekond.\nSee on ikkagi väga-väga raske protsess, et sa lõpuks ometigi otsustad tulla," rääkis Holm.\nSelles mõttes, et tugigrupis ma tunnen seda, et ma ei ole üksi," kinnitas Kadri. Nad avavad täpselt nii palju, kui nad peavad vajalikuks. Ja isegi, sa võid tulla sinna ja sa võid üldse mitte kaasa rääkida.\nSa võid olla lihtsalt kuulaja," selgitas Holm.\nMe ei pea kirjeldama - lihtsalt saavad aru," lisas Kadri. Sinisalu sõnul on grupp väga hea tervendusmeetod. Sest kui midagi ei muutu, siis saab uuesti proovida.\nJa mida ma tahan veel julgustada, on see, et need täiskasvanud, kes kõrvalt midagi näevad või teavad või isegi arvavad või on sisetunne, siis tavaliselt see ei peta," sõnas ta. Ohvrite tugigrupp alustab juba septembri lõpus lisaks pealinnale tegevust ka Tartus ning plaanitakse ka venekeelset tugigruppi.\nGrupi koordinaatoriga saab kontakti aadressil tugigrupp gmail.\nSelle nädala teisipäeva hommikul tuli aga teade, et Kadri isa leiti surnuna, esialgsetel andmetel enesetapu tõttu. Teistpidi tuleb meeles pidada, et pedofiilia on häire, mida saab raviga pärssida, kui selleks on soov.\nSuurema vanusevahega juhtumid on harvemad," selgitas Lauri. Eapiiri tõstmise korral on vajalik lisaks otsustada ka seda, kas sel juhul tuleb muuta teisi alaealisi puudutavaid vanusega seotud sätteid, eelkõige praegu kehtivat võimalust teatud juhtudel aastaselt abielluda.\nVäärib märkimist, et näiteks on süüvõime iga praegu 14 aastat, edastas ministeeriumi pressiesindaja.\nÕiguskomisjon arutas esmaspäeval koos asjaomaste asutuste esindajatega seksuaalse enesemääramise vanusepiiri tõstmise üle, mis praegu on 14 aastat. Esmaspäeval siiski ühtki otsust ei tehtud rõhutas Karilaid ning lisas, et kaasama peab ka noorteorganisatsioone ja tervishoiutöötajaid. Pärast seda koguneb komitee alati vähemalt ühe kolmandiku konventsiooniosaliste või peasekretäri taotluse korral. Artikkel 41 — Konventsiooniosaliste komitee ülesanded 1 Konventsiooniosaliste komitee kontrollib käesoleva konventsiooni rakendamist.\nKonventsiooniosaliste komitee töökorras määratakse kindlaks kord, mille kohaselt hinnatakse käesoleva konventsiooni rakendamist. XI peatükk — Seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega Artikkel 42 — Seos Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsiooni ning selle laste müüki, lasteprostitutsiooni ja -pornograafiat käsitleva fakultatiivprotokolliga Konventsioon ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonist ning selle laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lapspornot käsitlevast fakultatiivprotokollist; konventsiooni eesmärk on suurendada nende alusel ettenähtud kaitset ning arendada ja täiendada nendes sisalduvaid norme.\nArtikkel 43 — Seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega 1 Konventsioon ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest õigusaktidest, millega konventsiooniosalised on ühinenud või ühinevad ning mis sisaldavad käesoleva konventsiooniga reguleeritavaid küsimusi käsitlevaid sätteid ning tagavad suurema kaitse ja abi laste seksuaalse ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise ohvritele. XII peatükk — Konventsiooni muudatused Artikkel 44 — Muudatused 1 Konventsiooniosalise tehtud ettepanek konventsiooni muutmiseks edastatakse Euroopa Nõukogu peasekretärile, kes saadab selle edasi Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kõigile allakirjutanutele, kõigile osalisriikidele, Euroopa Ühendusele ja kõikidele riikidele, keda artikli 45 lõike 1 kohaselt on kutsutud konventsioonile alla kirjutama, ning kõikidele riikidele, keda artikli 46 lõike 1 kohaselt on kutsutud konventsiooniga ühinema.\nXIII peatükk — Lõppsätted Artikkel 45 — Allakirjutamine ja jõustumine 1 Konventsioon on allakirjutamiseks avatud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, selle väljatöötamises osalenud kolmandatele riikidele ning Euroopa Ühendusele. Ratifitseerimis- ja heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.\nArtikkel 46 — Konventsiooniga ühinemine 1 Konventsiooni jõustumise järel võib Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee pärast konventsiooniosalistega konsulteerimist ja nendelt ühehäälse nõusoleku saamist kutsuda konventsiooniga ühinema mis tahes riigi, mis ei ole Euroopa Nõukogu liige ega ole osalenud konventsiooni väljatöötamises; Ministrite Komitee teeb sellekohase otsuse Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 20 punktis d ettenähtud häälteenamuse alusel ning Ministrite Komitees osalevate osalisriikide esindajate ühehäälsel otsusel.\nArtikkel 47 — Territoriaalne kohaldamine 1 Riik või Euroopa Ühendus võib konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimis- heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi või territooriumid, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse.\nSellise territooriumi suhtes jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele peasekretäri poolt vastava avalduse kättesaamise kuupäevast. Tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele peasekretäri poolt vastava teate kättesaamise kuupäevast. Näiteks Bruce Bagemihl kirjutab, "et mõistestikus "heteroseksuaal" ja "homoseksuaal" hinnatakse seksuaalset sättumuse kasutades ainult isiku geneetilist sugu.\nSealt tulenevalt ignoreerivad need sildid inimese sooidentiteeti. Isiku geneetilist sugu tähtsustatakse tema sooidentiteedi asemel.\nBagemihl näeb probleemi, et selline mõistekasutus võimaldab lihtsalt väita, et transnaine on tegelikult homoseksuaalne mees, kes üritab pääseda häbimärgistamisest. Näiteks arvati, et tüüpilised naised, kellele meeldivad teised naised, on maskuliinsed ja vastupidi. Selline lähenemine seksuaalsest sättumusest oli toona vaidluse all.\nTranssoolised ja cis-soolised inimesed võivad tunda külgetõmmet nii meeste, naiste kui mõlema poole. Seda vaatamata sellele, et erinevad seksuaalsed sättumused esinevad kahe populatsiooni seas erineval määral. Homoseksuaalne, heteroseksuaalne või biseksuaalne isik võib olla maskuliinne, feminiinne või androgüünne.\nPeenise suurus ja rasvumine\nEnne fotot enne suurendamist ja parast fotot


Ajalookonverents "Mässu kaudu vabasse riiki" | EV100\n<iframe frameborder="0" scrolling="no" height="500px" width="300px" src="https://www.ev100.ee/et/widgets/event/13146" ></iframe>\nAjalookonverents "Mässu kaudu vabasse riiki"\nAjalookonverentsiga tähistame Eesti Vabariigi jõudmist Muhu- ja Saaremaale, mis on seotud 1919. aasta Saaremaa mässu mahasurumise 100. aastapäevaga. Ettekannetega esinevad nimekad Eesti ajaloolased.\n15. veebruar 2019 11:00\nKuressaare Linnateater, Tallinna tn 20\nEesmärgiga tähistada Eesti Vabariigi algust Muhu- ja Saaremaal - mis on seotud traagilise 1919. aasta Saaremaa mässuga, millest möödub tänavu 100 aastat - korraldab SA Saaremaa Muuseum eesotsas ajaloolase Piret Hiie-Kiviga ja koostöös ajalehega Saarte Hääl vastavateemalise ajalookonverentsi 15. veebruaril 2019 Kuressaare Linnateatris. Sündmuse toimumise koht on valitud teadlikult, sest just sellele majale (tollasele Kuressaare Eesti Seltsi hoonele) tõmmati 1918. aasta novembris esimest korda Saaremaal üles Eesti Vabariigi riigilipp sinimustvalge. Kohaliku rahva teadvusesse jõudis uudis oma riigist aga alles pärast 1919. aasta veebruaris toimunud mässu mahasurumist. Ajalookonverentsil esinevad mässu puudutavate ettekannetega mitmed nimekad Eesti ajaloolased, et anda värskeim vaade saarte olukorra kohta Eesti Vabadussõja päevil ja Saaremaa mässu tähendusest Eesti ajaloos. Eesmärk on pakkuda uut teadmist Saaremaa mässu ajaloo uurimises, mida kunagi varjutas pikalt ekslik punarevolutsioonilise võitluse loor. Konverentsil osalejad saavad uusi olulisi teadmisi oma kodukoha ajaloo ja Eesti Vabadussõja ühe märgilisema sündmuse tagamaade ja tulemuste kohta. Ettekannetega esinevad ajaloodoktorid Ago Pajur (peaesineja), Kersti Lust, Mari-Leen Tammela, ajaloolased Eda Maripuu, Eimar Tärk ja kunagiste mässumeeste järeltulija Rein Saksakulm ning kirjanik Ülo Tuulik (erikülaline).\nAjalookonverentsi lõpus avatakse teatrimajas ka vastavateemaline näitus, pakkudes visuaalset tuge konverentsile. Näitus "Mässu kaudu vabasse riiki" valmib koostöös Eesti Kunstiakadeemia (EKA) II kursuse tudengitega ja jääb avatuks seitsmeks kuuks. Kuressaare Linnateatril valmib märtsikuus 2019 mässuteemaline uuslavastus, mille kirjutab Urmas Lennuk ja lavastab Raivo Trass. 2019. aasta jaanuaris-veebruaris ilmub Saaremaa mässust ka ülevaatlik järjejutt ajalehes Saarte Hääl koos konverentsil esinejate lühitutvustusega. Sügisel on plaanis avaldada ajalookonverentsi ettekannetest eraldi trükis.\nSihtasutus Saaremaa Muuseum\nSaaremaa Muuseum on üks Eesti vanimaid ja suurimaid muuseume, mis asutati estofiilse Saaremaa Uurimise Seltsi (Verein zur Kunde Oesels) muuseumina 1865. aastal, olles üks peamisi Saaremaa kui eripärase looduse, ajaloo ja kultuuriga piirkonna identiteedi säilitajaid ja tugevdajaid. Selle identiteedi oluliseks osaks on 14. sajandist pärinev Kuressaare linnus-kindlus kui maailmas ainulaadne arhitektuurimälestis ja Eesti üks olulisemaid turismiobjekte, mida muuseum mőtestatult eksponeerib, jutustades selle lugu laiale maailmale. Kitsamas plaanis on muuseumi kutsumuseks kohalikule kogukonnale süstematiseeritud ja korrastatud ajaloo- ja kultuurimälu tagamine ja kättesaadavaks tegemine.


ARVUTILAUD BAJT, VALGE HIND | kaup24.ee\nNORE arvutilauad, kirjutuslauad\nArvutilaud Bajt, valge\nArvutilaud Bajt, valge hind\nArvutilaud Bajt, valge Internetist\nArvutilaud Bajt, valge tagasiside\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 09-06-2019 kuni 01-07-2019\nToote kirjeldus: Arvutilaud Bajt, valge\nMugav arvutilaud koos väljatõmmatava klaviatuuri riiuli ja eraldi oleva arvuti kohaga - tööpind on tühi ja valmis töö tegemiseks.\nValmistatud 16 mm paksusest lamineeritud puitlaastplaadist.\nMõõtmed: kõrgus 74 cm, pikkus 80 cm, laius 50 cm.\nMugavus hea hinnaga!\nPlaadi pealmine kiht kaetakse tihtipeale spetsiaalse kilega, mis tagab mööbli tugevuse. Uusimate tootmistehnoloogiate abil võivad need plaadid olla niiskuskindlad, mistõttu erinevad need materjalid oma universaalsuse poolest ja sobivad igasse tuppa. Arvutilaud Bajt, valge leiab kindlasti koha teie kodus!\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Arvutilaud Bajt, valge sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSoovitame osta koos Arvutilaud Bajt, valge\nÜldine informatsioon tootest: Arvutilaud Bajt, valge\nKauba ID: 1684636\nVaade: NORE, avatud lauad\nPikkus: 2208415 cm\nSoovitame osta koos: Arvutilaud Bajt, valge\nTagasiside tootele: Arvutilaud Bajt, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Arvutilaud Bajt, valge