ARUKAS TEABEHALDUS - M-FILES\nDokumendihõive ja -haldus\nRakendus M-Files pakub arukat lahendust teabe leidmiseks, kasutamiseks ja haldamiseks mistahes süsteemist. Lahendus on unifitseeritud ja lihtne, see ei muuda töövoogu ega nõua kasutaja sekkumist.\nTänapäeva konkurentsitihedas ärikliimas on oluline tuvastada kasulikud andmed, et saaksime teha teadliku otsuse täpse ja ajakohase teabe põhjal.\nBy deploying an intelligent information management system, organizations can benefit from the quality, integrity and accuracy of their most critical information. Information management can also be used as a means of con trolling risk, ensuring compliance, enabling consistent workflows and operating procedures as well as harmonizing processes.\nErinevalt traditsioonilistest ettevõtte sisuhalduse süsteemidest (ECM) võimaldab M-Files organisatsioonidel hallata sisu ja teavet sõltumata sellest, kas teave asub rakenduses M-Files või muudes ärisüsteemides või andmekogudes. Kasutajamugavuse tagab kontoritöö automatiseerimine, saavutades tehisintellekti eelised tänu sisu ja teabe leidmise, redigeerimise, jagamise ja korral-damise võimsatele tööriistadele.\nKasutage tõelist ettevõtteotsingut - rakendust Enterprise Search, et kiiresti leida ja redigeerida dokumente ja teavet kõigis oma süsteemides - isegi oma mobiilseadmes. Teil on juurdepääs oma võrgukaustades olevale projektiplaanile ja saate seda redigeerida, rakenduses SharePoint saate vaadata lepinguid või rakenduses Salesforce näha kogu kliendiga seotud teavet ilma, et peaksite faile üle viima.\nM-Files rakendab tehisintellekti failide ja teabe nimetuse- ja sisupõhiseks klassifitseerimiseks ja korraldamiseks ning esitab kontekstile vastava asjakohase teabe, nii et Te ei pea kunagi meeles pidama, kuhu olete oma failid salvestatud või milline versioon on õige.\nMetaandmed on andmed andmete kohta - failile või dokumendile lisatud teave, mille eesmärk on seda faili või dokumenti määratle-da, kirjeldada ja klassifitseerida. M-Files rakendab kõiki süsteeme ja hoidlaid hõlmavat teabekorraldust, mis lihtsustab teabe leidmist ja võimaldab kasutajatel teavet otsida viisil, mis on neile kui üksikisikule kõige mõistlikum.\nKui peate dokumente jagama või kolleegidega koostööd tegema, tagab M-Files sujuva töövoo ja korraldab toimingud selliselt, mis muudab koostöö ja meeskonnatöö lihtsamaks ja tõhusamaks - isegi partneritega väljaspool organisatsiooni.\nTäiustatud koostööfunktsioonid tagavad, et kasutata-vast dokumendist on ainult üks õige versioon; ei ole duplikaate ega vananenud versioone. Ka dokumen-tide redigeerimine (esiletõstmine, kommenteerimine) ja kinnitamine on varasemast lihtsam. See tähendab, et dokumentide jagamine M-Filesis on sama lihtne kui paremklõps.\nLihtne mobiilne töö\nHallake faile mistahes süsteemist ja hoidlast ühes vaates ja mistahes seadmes. Teil on alati juurdepääs olulistele dokumentidele ja teabele, sõltumata asukohast. Rakendusega M-Files saate töötada ka võrguühenduseta režiimis. Saate avatud dokumente vaadata, redigeerida ja salvestada ka juhul, kui wifi- või kaabliühendus katkeb. Niipea kui võrk on taas saadaval, värskendatakse redigeeritud andmeid automaatselt.\nRakendusse M-Files sisseehitatud töövoo mootor tõstab töö efektiivsust. Seda saab organisat-sioonis kasutada teatud toimin-gute kirjeldamiseks ja automati-seerimiseks, mis on vajalik töövoo järjepidevuse tagamiseks.\nJuurdepääsu andmisel tuleb arvestada teabe sisu turvanõuetega. Lihtne juurdepääsuõiguste seadista-mine ja andmete turvalisuse automatiseerimine. Rakendusega M-Files integreeritud aktiivne kataloog (Active Directory) rakendab üksikute kasutajate jaoks automaatselt organisatsioonilisi muudatusi kasutaja rolli ja ülesannete muutumise korral.\nVastavus ja kohaldatavad nõuded\nRakendus M-Files on kinnitatud ja tunnustatud vahend, mis vastab kohalduvatele õigusnõuetele ning sobib suurepäraselt ELi andmekaitse üldmääruses (GDPR) sätestatud nõuete järgimiseks ja kontrollim-iseks. M-Files võimaldab Teil kontrollida turvalisus- ja konfidentsiaalsusnõuete ning muude standardnõuete järgimist. Rakendust M-Files võivad kasutada nii sise- kui ka välisaudiitorid, samuti toetab rakendus mistahes tüüpi auditeerimist või sertifitseerimist.\nPAINDLIK JA LIHTNE KASUTAMINE\nM-Files võib olla ettevõttesisene, pilvepõhine või nende kahe hübriid. Pilvet-eenuste populaarsus põhineb tänapäeval kasutusmugavusel: tarkvara uusimad versioonid on kohe saadaval, värskendused toimuvad automaatselt ning platvormi mobiilirakenduse kasutamine on lihtne ja hõlbus. Mõnikord nõutakse organisatsioonidelt teatud tüüpi andmete ettevõttesisest säilitamist - kas vastavuse või turvalisuse huvides. Hübriidne lähenemine võimaldab ühendada ettevõttesise hoidla usaldusväärsuse pilvteenuse paindlikkusega.\nTOETAB KÕIKI ÄRITOIMINGUID


Oskus 5.1 Rinnuli ja selili horisontaalasendis sõudlemine | Ujumiskursus\nRinnuli ja selili horisontaalasendis sõudlemine\nSäilita kogu harjutuse jooksul sirutatud horisontaalasend.\nTunneta sõudlemise ajal peopesadel pidevat veesurvet.\nTunneta, et liigud käte töö abil edasi.\nHingamiseks tõsta pea üles või pööra küljele.\nNii harjutades õpitakse tunnetama veesurvet käelabadel ja kasutama veetakistust vees edasiliikumiseks. See on vajalik, et õppida krooli ujumisel ja selili ujumisel vett tõmbe ajal efektiivselt taha lükkama ja veetakistuse abil edasi liikuma.\nÕpilane hõljub rinnuli, hoiab hinge kinni, pilk on suunatud basseini põhja. Sirutab käed ette või hoiab enda all põhja suunas. Õpilane joonistab kätega liigutades enda ees või all number kaheksaid. Õpilane hoiab käed liigestest tugevad, et need haaraks vett. Õpilane liigutab kätt alati, peopesad eespool, nii, et peopesadel oleks tunda veesurvet ja peopesad saaksid haarata vett.\nÕpilane aitab edasiliikumisele kaasa kergete jalalöökidega ja hingamiseks tõstab pea üles või pöörab küljele. Edasiliikumisel on efektiivsem hingata küljele. Kui õpilane saab harjutusega rinnuliasendis hakkama, siis pöörab ta end selili ja liigub edasi, „joonistades“ kätega number kaheksaid, käed puusade juures. Selili edasi liikudes hingab õpilane rahulikult sisse ja välja.\nPaku õpilasele sõudlemiseks variante: õpilane peab hoidma käed rusikas ja siis näpud laiali, et tunnetada veetakistuse erinevust.\nKas õpilane liigutab käsi kokku ja lahku?\nKas õpilase käed on randmest ja küünarliigesest piisavalt tugevad, et saaksid vett haarata?\nEt õpilane ei teeks tõmbe liigutusi eest taha ega tagant ette.\nKas õpilane liigub peamiselt käeliigutuste abil ja jalad aitavad ainult natukene liikumisele kaasa?\nKas õpilane säilitab kõhuli ja selili hõljudes sirutatud horisontaalasendi, kui käed ja jalad töötavad?\nKas õpilane jätkab käte ja jalgade tööd, kui ta hingab sisse?\nKüsi, kas õpilane tunneb pidevat survet peopesades.\nKas õpilane suudab sõudlemisliigutuste abil liikuda edasi vähemalt 15 meetrit?\nTunneta sõudlemise ajal pidevat veesurvet peopesadel.\nHoia käed randmest ja küünarliigesest piisavalt tugevad, et saaksid peopesadega vett haarata.\nSõudlemisel liiguta alati käsi, peopesad ees, et peopesad saaksid haarata vett.\nÕpilane seisab vees püsti, käed ees vees. Õpilane viib käed kordamööda küljelt eest taha ja toob vee kohalt ette tagasi. Nüüd teeb õpilane sama, aga viib käed ka ette tagasi vees. Õpilane pöörab randmest kätt nii, et käsi liiguks ette ja taha peopesa ees.\nÕpilane seisab vees püsti, kallutab keha ette. Hoiab käed ettesirutatuna vee all veepinna lähedal, viib käed laiali ja kokku, nagu puhastaks auto kojamehed esiklaasi. Õpilane „pühib esiklaasi“ kord kiiremini ja kord aeglasemalt.\nKas õpilase peopesad on fikseeritud ja piisavalt sirged, et saaks vett haarata?\nKas õpilane liigub käte abil ja jalad ainult aitavad natukene liikumisele kaasa?\nKas õpilane säilitab horisontaalasendi kõhuli ja selili, kui käed ja jalad töötavad?\nKüsi, kas õpilane tunneb pidevat veesurvet peopesades.\nIstuv number kaheksa. Lamav number kaheksa. Selili veeballett\nSäilita sõudlemise ajal rinnuli ja selili hõljudes sirutatud horisontaalasend.\nNii harjutades õpitakse tunnetama veesurvet käelabadel ja kasutama veetakistust vees edasiliikumiseks.\nSee on vajalik, et õppida krooli ujumisel ja selili ujumisel vett tõmbe ajal efektiivselt taha lükkama ning veetakistuse abil edasi liikuma.\nIstuv number kaheksa\nÕpilane seisab püsti, toob sirged käed ette rinna kõrgusele, tõstab jalad põhjast lahti ja hõljub istuvas asendis. Selleks, et end vee peal hoida „joonistab“ käelabadega nii kiiresti ja tugevalt kaheksaid, kui vaja. Õpilane hoiab sõueldes pea vee peal nii, et saab rahulikult hingata jalgu põhja panemata.\nLamav number kaheksa\nÕpilane sirutab jalad taha ja võtab rinnuli hõljumiseks horisontaalasendi, vaatab basseini põhja ja hoiab käsivarred rinna ees, nii et käed osutavad alla basseini põhja poole. Õpilane liigutab käsi number kaheksa kujuliselt, nii et liigub käte töö abil kergelt edasi. Hingamiseks keerab õpilane pead küljele. Seejärel pöörab end selili allveelaevaasendisse ja jätkab selili sõudlemist.\nÕpilane on selili allveelaevaasendis ja liigub edasi „joonistades“ kätega number kaheksaid, käed puusade juures. Selili edasi liikudes hingab õpilane rahulikult sisse ja välja.\nKas õpilane säilitab horisontaalasendi kõhuli ja selili hõljumisel, kui käed ja jalad töötavad?\nKüsi, kas õpilane tunneb survet peopesades.


Frankfurdi raamatumess vol1 – Vein & Raamat\nelust-olust / Raamatud / reis\n13/10/2014 12/10/2014 veinraamatLisa kommentaar\nAasta parim üritus on seljataga ning pea muljetest tulvil. Ühte päeva mahtus rohkem elamusi kui muidu mitmesse kuusse. Nii palju erinevate riikide kirjastajaid, erinevaid žanre, inimesi ja üritusi, et läheks vaja vähemalt ühte nädalat, et kõik huvitavad kohad läbi joosta ja vestlused maha pidada. Nüüd tuli 9 tunni sisse mahutada “säästuprogramm” – ja ma jäin rohkem kui rahule. Siin väike kronoloogiline ülevaade päevast, mis peab nüüd mõnda aega mu vaimu toitma:\nÄratus – üleliigne. Ronisin pool tundi enne kella voodist välja ning olin pool üheksa kohvikus. Vorstivõileib, kohv ja Frankfurdi õhuline kolmnurkne rosinasai. Kohviku aknast nägi hipisid ja suurt hulka cosplayereid, kes sihikindlalt suuna raamatumessi poole võtsid.\nViis enne üheksat: trammiga messi juurde. Frankfurt on Saksamaal üsna alahinnatud linn. Teistest paikadest tulijad vigisevad külma ja kõleda atmosfääri üle, aga peale kõrghoonete on sellel Maini-äärsel linnal palju pakkuda. Esimesel pilgul hakkavad silma multikultuursus, kõiksugu monumendid ja kõikide maailma rahvaste “keldripoekesed”. Linna sissesõites on häärberis-villad üksteises kinni. Veekogu annab igale linnale mõnusa atmosfääri. Kuid olgem ausad – laupäeval oleks mulle ka mingi sõjakolle tõenäoliselt nunnu ja tore tundunud.\nÜheksa: trügime läbi piletikontrolli, andsime pakid riidehoidu (pärast kahetsesime, sest nänni tassida väikestes ebamugavates kotikestes) ning liitusime tunglevate massidega. Esimene takistus: kuhu minna? Raamatumess on mahutatud mitmesse hiigelsuurde halli ja koht pole mitte väikeste killast. Massid juhatasid meid messiplaanini ja seal andis kena näitsik meile ka programmi ilusti kaasa. Esimene käik oli välismaiste kirjastajate juurde. Selleks pidime mööduma soome kohvikust (mis veel kinni oli) ning umbes sajast cosplayerist – mõne draakoni tiivad ja mõned papist mõõgad võtsid suure osa koridorist enda alla. Lõpuks ometi 5.hoone! Alustame A-st – Aserbaidžaani väljapanek köidab ilusa stiili ja kirevate kokaraamatutega. Selgub kurb tõsiasi, et laupäeval raamatuid ei müüda, neid saab alles pühapäeva õhtul kaasa osta (ikka selleks, et väljapanekutel oleks midagi näha ka). Järgneb tore jutuajamine toreda aseri kultuuriministeeriumi poisiga, kes kiidab messi ja häid kontakte, kutsub pärast teed jooma ning kingib ilusa aseri kokaraamatu. Nüüd pole enam mingit vabandust – tuleb ise baklaavasid valmis vorpima hakata.\nMöödume mitmete riikide väljapanekutest. Üks kiosk on täielikult sufikirjandusele pühendunud (Etteruttavalt: see oli üks asi, mis mind sellel messil nii väga hämmastas: usukirjanduse suur hulk. Välismaiste väljapanekute puhul oli moslemimaadel kindlalt suur osa raamatutest usuteemaline. 3. hallis oli lausa mitu rida usule ja esoteerikale pühendatud. Usuga lajatati vasakule ja paremale. Ühe kioski juures oli suur silt stiilis “uuemad publitseerimistehnoloogiad” – ja mida seal näed? Suured koraanid laua peal laiali, leti taga joovad moslemid väikestest tassidest teed. Kuigi…tegelikult jätsid kristlaste arvukad kioskid palju halvema ja rääbakama mulje.). Möödusime massaažiteenust pakkuvatest noortest (alates lõunast olid nende käed sõna otseses mõttes tööd täis) ja Portugali kioskist, mille üks osa oli üles ehitatud nagu mõni Lissaboni park. Üks vanem naine pakkus end pilti tegema, väga tore. Üldiselt olidki inimesed raamatumessil väga sõbralikud – kui nad just üksteist jalge alla ei tallunud.\nKell kümme: jõudsime ühe India janide taskuraamatuid tutvustava kioski juurde. Ma näppisin ilusaid märkmikke ja kuidagi saime tolle mehega jutule. Paari küsimuse peale seletas ta lahkelt ära kogu märkmike valmistamise ajaloo ja tehnoloogia (kuidas riideräbalatest nahaimitatsiooni meenutavad märkmikud sünnivad), rääkis “märkmikutrendidest” ja andis vihjeid, missugused märkmikud järgmisel aastal moes on. Tundub, et kevad 2015 tuleb heledates värvides, kas kirevate mustritega või siis ühevärvilisele taustale kleebitud jaanalinnusulega. Kuulsime ka üht-teist jainindusest: ei loomsetele toodetele, ei maa all kasvavatele viljadele ning seentele. Religioonist see märkmikutöökoda sündiski ning nähtavasti on need tooted taanlaste seas üsna populaarsed. Reklaami ohver nagu ma olen, ostsin kaks jaini-märkmikku. Kuid kell tiksus armutult ja me suundusime kärmelt teise hoonesse, kus üks saksa tuntumaid ajakirjanikke oma uut raamatut esitlema hakkas.\naserbaidžaan, Frankfurt, india, kirjandus, mess, raamatud, raamatumess\nFrankfurdi raamatumess vol2


Vaktsineeritud õpetajad koroonas - Perekooli Foorum\nEsileht › Koroonaviirus COVID-19 › Vaktsineeritud õpetajad koroonas\nTeema: Vaktsineeritud õpetajad koroonas\nLasteaia rühmad covidit täis, olid osad juba vist nädala eest, aga teavitused saime nüüd, enamik vaktsineerituid kui ka vaktsineerimata töötajaid on maas. Kui teie lapsed on olnud lähikontaktsed, kas nad on ilmtingimata ka haigeks jäänud? Hirm on ausaltöeldes. Vaktsiin ju ei kaitse ja mul on 6 kuud möödas sellest endalgi. Kuidas olete selle pingega toime tulnud? Laps oli nende õpetajatega tihedalt kontaktis. Laps on samuti stressis ja kardab…\nMiks sa hirmutad oma last?\nJa kuidas teema pealkiri ning sisu kokku sobivad? Praegune pealkiri on lihtsalt põrutavam?\nMis teha. Kui pere on vaktsineeritud, siis on võimalus, et keegi raskelt haigeks jääb, väga väike. Vaktsiin kaitseb siiski päris hästi, hoolimata sellest, mida vaktsineerimisvastased püüavad väita. Võid oma perearstilt küsida, ta kinnitab, et vaktsineeritud põevad väga harva ja ka siis päris kergelt. Nemad puutuvad koroonapatsientidega kogu aeg kokku ja teavad tegelikku olukorda päris hästi.\nEks see on alati nii, et võib vedada, aga ei pruugi. Mul oli seitsmeaastane laps suvel laagris ülitihedas kontaktis (elas üle 24 tunni ühes toas sümptomitega lapsega, kes andis hiljem positiivse proovi; sama laps oksendas lõpuks ka terve toa täis ning minu laps sattus sinna kogemata ka kättpidi sisse). Ei jäänud haigeks. Septembri alguses lasksime lapsel uudishimust antikehad taset määrata, oli täpselt 0,0 ühikut. :O Neil seal laagris levis ka deltatüvi.\nMida ma küll tegin, et kui pärast seda kontakti järgmisel hommikul lapsele järele läksin, hakkasin kohe Bioblocki talle ninna panema. Panin 10 päeva järjest 3-4 korda päevas.\nSeda öelda, et vaktsiin ei kaitse, pole ka päriselt õige. Jah, see ei pruugi välistada haigestumist, kuid vähendab siiski sümptomaatilise haigestumise tõenäosust 2–4 korda ning raske haigestumise tõenäosust veelgi rohkem.\nLoodan, et teil veab!\nMa mõtlen sellele ka, et kui karantiin läbi saab võib ju järgmine haigestuda ja siis hakkab ring jälle otsast peale. Nii ei saagi ju lasteaias käia. Enne ei muutu ju midagi, kui kõik lapsed läbi põdenud nagu tuulerõugedki. Siis pole viirusel mingiks ajaks kusagil kanda kinnitada. No mul viskab küll närvid krussi.\nAinult et koroonaviirus ei ole nagu tuulerõuged, et põed läbi ja siis võid selle unustada…\nVäga paljude väikelaste jaoks ei olnud see nii ka rõugetega enne vaktsiini…\nNo korduvnakatumisi on ju tegelikult väga vähe raporteeritud võrreldes sellega palju on vaksi saanud haigeid.\nTuulerõuged ja rõuged on siiski täiesti erinev haigus.\nMeil jäid lasteaiarühmast haigeks 8 last, 2 õpetajat ja 2 abiõpetajat. Üks õpetaja oli vaktsineeritud, tema andis küll positiivse proovi, kuid ühtegi haigussümptomit tal ei olnud ega tulnud. Samuti, erinevalt teistest, ei haigestunud tema pereliikmed. Need lapsed, kes nakkuse said, viisid selle ka oma pereliikmetele, st läbi põdesid kõik.\nVõid oma perearstilt küsida, ta kinnitab, et vaktsineeritud põevad väga harva ja ka siis päris kergelt.\nKahjuks minul nii hästi ei läinud. Olen topelt vaktsineeritud, aga sain ikka koroona ja ma ei saaks öelda, et see kergelt läks.\nOli siis nii raske, et kaaluti haiglasse paigutamist?\nMu sõbrannal sama. Ta vaktsineeritud märtsis AZ-ga.\n
Oli siis nii raske, et kaaluti haiglasse paigutamist?\nNo nii raske tõesti ei olnud, aga kerge nohu see ka ei olnud. Nädalake olin ikka päris siruli.
\nMa olin vaktsineerimata 3 nädalat siruli. Ja selle kohta öeldi ka kergelt põdemine.\n
Tuulerõuged ja rõuged on siiski täiesti erinev haigus.\nTõsi, pidasin silmas ikka rõugeid. Lugesin kiiruga valesti.
\nJa mida su perearst ütles nende hetkel haiglasolijate kohta, kellest kolmandik on vaktsineeritud?\nEt 2/3 ei ole vaktsineeritud. Riskirühmadel on tõenäosus haigalasse sattuda alati suurem, olgu nad vaktsineeritud või mitte. Aga vaktsineerimine võtab seda võimalust tunduvalt väiksemaks. 100% ei anna, aga oluliselt vähemaks ikkagi.\nNo tegelikult ei saa ka tuulerõugeid pärast läbipõdemist unustada. Viirus jääb närvisüsteemi alles ning võib mitmekümne aasta pärast uuesti aktiveeruda ja põhjustada vöötohatist.\nEi, vöötohatis ei ole need villikesed, mis mõnel inimesel aeg-ajalt suu ja nina ümbrusse tekivad.\nMinu ema on lasteaiaõpetaja. Vaktsineeritud AZ kahe doosiga, teise doosi sai mai lõpus. Peale suvepuhkust läks augusti keskel tööle ja jäi septembri alguses koroonasse. Haiguse tõi rühma nakatunud laps. Neil olid haiged nii mõlemad õpetajad, õpetaja abi kui ka mitmed lapsed. Kõik täiskasvanud vaktsineeritud. Minu ema põdes nn. “kergelt” – kõrge palavik, maitsemeele puudus (praeguseni pole täielikult taastunud), üleüldine nõrkus, tugev peavalu jne. 100% pole taastunud siiani (ta on 50-nendate alguses, sportlik), trenni näiteks teha eriti ei jõua. Kokku oli töölt kodus kolm nädalat. Teine õpetaja põdes natuke kergemalt ja tuli peale kahte nädalat tööle tagasi, õpetaja abi samuti kolm nädalat haiguslehel. Mis selle vaktsiini mõte siis on, kui ikka suhteliselt raskelt haigeks jäädakse? Mul mitmed vaktsineerimata tuttavad on palju kergemini põdenud.\nAZ ongi kahjuks kõige nõrgema kaitsega. Samas, kui vaadata Läti andmeid (neil on meist madalam vaktsineeritus), siis näiteks täna oli haigestumisi 804 ja suri 11 inimest (sh üks inimene vanuses 20-29; üks vanuses - 40-49, kaks vanuses – 50-59 üks vanuses- 60-69, kaks vanuses – 70-79 ja neli – 80-89 . eelmisel nädalal suri 31 aastane noor naine, kes haigestus raseduse viimases trimestris. Ema päästa ei suudetud, laps päästeti. Kuna meil on samade haigestumise numbrite juures surevus madalam, siis võib järeldada, et vaktsineerimine siiski aitab. Samuti haigestuvad meil vaktsineeritutest väga raskesti siiski nõrgema immuunsüsteemiga 80+ inimesed, kelle kaitsmiseks hakatakse nüüd meil tegema tõhususdoosi. Loodame, et sellest on neile abi.Tõenäoliselt tuleb tõhususdoos teha ka AZ-ga vaktsineeritutele. \nSa ei tea ju, kuidas konkreetselt Sinu ema oleks põdenud, kui ta poleks vaktsineeritud olnud. Minu lähemas tutvus- ja sõprusringkonnas oli tänavu kevadtalvel kahjuks päris suur hulk inimesi, kes COVIDit põdesid. Vaktsineeritud olin tookord vaid mina tänu tööle haiglas, teisteni polnud see privileeg toona veel jõudnud. (Olgu mainitud, et meie perest läks haigus õnneks mööda ka.) Kõik umbes-täpselt 40-aastased inimesed, heas füüsilises vormis, tervislikus kaalus ja Eesti mõistes kõrge sotsiaal-majandusliku staatusega. Kolmel läks väga kergelt, üks põdes kodus kolm nädalat kõrge palaviku, üleinimliku nõrkuse ja jubeda köhaga ning enda tunde järgi oli vaid sent surmasuust puudu (samas meditsiini mõistes oli ta samuti kerge põdeja, sest kiirabi poolt korduvalt mõõdetud elulised näitajad püsisid siiski normi piires ja haiglasse viia polnud vaja) ning üks oli tõesti kaks nädalat päris raskes seisus haiglas, hoidsime hinge kinni. Tegelikult Sa ei tea ju, kui Su ema poleks vaktsineeritud olnud, kas Sul üldse praegu ema oleks, või kui oleks, siis milline oleks tema tervislik seisund. Inimesed on erinevad ja reageerivad viirustele erinevalt. Statistiliselt vähendab vaktsineerimine siiski raske põdemise riski mitu korda ning suremise riski kohe väga palju kordi. Ka AZ vaktsiini puhul.\nMuide, ma tean töiselt ka mõnd 90+ vanuses inimest, kellel on nii palju raske kuluga kroonilisi haigusi, et juba aastaid näib olevat vaid lühikese aja küsimus, millal ta siitilmast lahkuma peab, ja kes ometi põdes COVIDi läbi nii mängleva kergusega, et üldseisundi halvenemist ja krooniliste haiguste destabiliseerumist, mille tõttu ta tavapäraseltki mitu korda aastas haiglaravi on vajanud, üldse ei esinenud (ühel nt oli ainult lühiajaline maitsetundlikkuse häire, muud mitte midagi). Mis me sellest siis nüüd järeldame, et COVID on raskelt haigele raugale vaid tühine nohu?\nAsi on selles, et keegi ei julge öelda, et see vedelik EI OLE vaktsiin. Vaktsiin kaitseks, aga see vedelik, mis süstitakse, ei kaitse. See vedelik on katsetamisjärgus ka veel ja keegi ei tea kui paljud saavad mingit ohutut lahust ehk siis platseebot. Nii et vedelikku on juba sisse kodeeritud, et ei mõju. Põhiseaduse järgi on katsete tegemine ilma inimese nõusolekuta keelatud, nii et kes allkirja andnud on, mis seal paberi peal kirjas on ja kas teise poole lepingust saab enda kätte ? Aga vaktsiin peab andma immuunsuse, kui ei anna, ei ole vaktsiin. Selles see jama ongi. Mina pooldan vaktsiine, aga seda vedelikku mina vaktsiiniks ei nimeta. Uutest haigestunustest ligi 30 protsenti on vaktsineerimise lõpetanud ja seda nad ju varjavad kui palju uute haigestunute seas on ühekordse süsti saajaid.\nKlassikalised antivaxxeri valed. See mida sa kirjeldad on ravimuuringu 2. ja 3. faas. Need on ammu lõpetatud. Augustust on vähemalt Pfizeri vaktsiini ka ametlikult tunnustatud täies mahus.\nSüstige edasi lambapead, kui ühel hetkel peaks välja tulema, et teile on kõvasti valetatud, mis pole ajaloos esimene kord, siis pole enam kellelegi nutta. Niikaua võite oma seisukohti siin kaljukindlalt raiduda. Selle sodi efektiivsus on alla igasuguste arvestust ja seda ütlevad juba minu enda lähikondlaste kogemused. Arvake mida tahate.\nUutest haigestunustest ligi 30 protsenti on vaktsineerimise lõpetanud ja seda nad ju varjavad kui palju uute haigestunute seas on ühekordse süsti saajaid.\nKa seda, kui paljud vaktsineeritud haigestunutest on haiglas sümptomaatilise covidiga ja kui paljud surnutest on vaktsineeritud ning millesse nad surid.\nJa kui tuleb välja, et antivaksikutele on kõvasti valetatud? Mida on ajaloos juhtunud peaaegu iga kord? Hakkad siis vaktsineerima ja vabandad oma rumalate väljaütlemiste pärast?\nKlassikalised vaksikute valed. Pfizeri uuringu kolmas faas lõpeb siiski aastal 2023:\nModernal 2022: https://clinicaltrials.gov/ct2/show/NCT03897881\nMulle tundub üha rohkem, et siin on ainult üks ja sama olematu silmaringi ja IQ-ga inimene, kes siin valeinformatsiooni levitab.\nNii lammas ei saa ju olla! Sa ise loed neid linkel olevaid lehti ka kunagi, mida postitad?\nEsiteks seda ei tehta inimestele tänavalt. Teiseks jätkuvalt uuritakse kaua näiteks kaitse kestab. Hepatiidivaktsiinil näiteks kestab uurimine veel 10 aastat ja rohkemgi peale algse müügiloa andmist, et selgeks teha kaua vaktsiin töötab. See ei tähenda üldse, et tegu oleks eksperimentaalse vaktsiiniga.


Laenude refinantseerimise võimalused ja ohud | Svea Finance AS\nAvaldatud neljapäev 29 august 2019 16:31 | Muu\nÕiged otsused on edu alus\nVarasemalt tehtud impulsiivne otsus laenu võtmiseks või puuduliku kodutöö tulemusena sõlmitud kallim laenuleping ei tähenda siiski „maailma lõppu“. Igal laenuvõtjal on hiljem võimalik kaaluda olemasolevate laenude, järelmaksude ja liisingute refinantseerimist mõne teise krediidiandja poolt.\nAlljärgnevalt toome välja mõned laenude refinantseerimist puudutavad poolt- ja vastuargumendid.\nvähendada olemasolevate laenudega seotud krediidikulusid läbi madalama intressi, mida uus krediidiandja pakub – näiteks on laenuvõtja majanduslik seis oluliselt paranenud võrreldes hetkega, kui varasem laen võeti vms;\nvabastada olemasoleva laenu tagatiseks olev ese (sõiduk, kinnisvara, käendus) laenu tagamisest ning vähendada nii enda riske või kasutada antud tagatist mõne teise vajaliku laenu (näiteks kodulaen, autoliising vms) tagamiseks, kui uus krediidiandja võimaldab laenu ilma tagatiseta;\nvähendada olemasolevate krediitidega seotud igakuist maksekoormust, kasutades refinantseerimislaenu puhul pikemat tagasimakse perioodi ning soodsamast intressist tulenevat vähenevat krediidikulu;\ntulenevalt refinantseerimisega kaasnevatest madalamatest kuludest, võib soovi korral uue laenu graafiku koostada selliselt, et krediidi tagasimaksmine toimub kiirendatud tempos, säilitades kuumaksete suuruse olemasoleval tasemel;\nvormistades autoliisingu ümber laenuks, saab säästa kindlustusmaksetelt, kuna laenuga pole kaskokindlustus nõutav;\nrefinantseerida saab ka mitu erinevat laenu-, liisingu- või järelmaksukohustust ühekorraga, mistõttu saab nii koondada ehk konsolideerida mitu erinevat laenumakset mugavalt üheks.\nmõned krediidiandjad nõuavad laenuvõtjalt leppetrahve/hüvitist laenu refinantseerimisega seotud laenu ennetähtaegse tagastamise korral. Vastavalt võlaõigusseadusele on laenuandjal õigus nõuda ennetähtaegselt tagastatud summast maksimaalselt 1% suurust hüvitist, kui laen tagastatakse lepingust kokkulepitud tähtajast rohkem kui 1 aasta varem või maksimaalselt 0,5%, kui laen tagastatakse lepingus kokkulepitud tähtajast vähem kui 1 aasta varem. Refinantseerimine on mõistlik, kui nimetatud hüvitiste summad ei ületa laenu refinantseerimisega kaasnevat kulude kokkuhoidu;\nkui refinantseerimiseks võetav laen on pikema perioodiga kui refinantseeritavad laenud, pikeneb ka laenu täitmise aeg;\nkui pere kaalub olemasolevate laenude refinantseerimist krediidikulude ja/või igakuise kuumakse vähendamiseks, võib mõnel juhul positiivse otsuse saamiseks osutuda vajalikuks mõlema täiskasvanud pereliikme osalemine laenulepingu täitmisel, kas kaaslaenajana või käendajana. Nn piiripealsetel juhtudel annab see tingimus krediidiandjale kindluse, et laenuvõtjad on heade kavatsustega ning osalevad paremate laenutingimuste saamiseks kohustuse täitmises võrdselt.\nKuidas kodu soodsalt korda teha?\nAvaldatud neljapäev 29 august 2019 16:31


Manchester United on Juventusega vahetustehingus kokku leppinud, kuid argentiinlane punnib vastu - Delfi Sport\nManchester United on Juventusega vahetustehingus kokku leppinud, kuid argentiinlane punnib vastu\nPaulo Dybala (vasakul)\nManchester United ja Torino Juventus on jõudnud kokkuleppele vahetustehingus, mis viiks Paulo Dybala Inglismaale ja tähendaks Romelu Lukaku liitumist Itaalia jalgpallimeistriga.\nItaalia meedia teatel on tehingu lõpuleviimise viimaseks takistuseks Dybala, kes pole Unitediga veel isikliku lepingu tingimustes kokkuleppele jõudnud. Suurimaks erimeelsuseks olevat palganumber, sest 25-aastane argentiinlane on valmis Unitedisse siirduma vaid juhul, kui tema sissetulek oluliselt kasvab.\nLukaku on samas Juventusega juba kokkuleppele jõudnud ning hakkaks tehingu jõustumisel teenima 9 miljonit eurot hooaja eest. Belgia ründajal olevat laual samasugune pakkumine ka Milano Interilt, kuid nemad ei ole nõustunud Unitedi küsitud 80 miljoni naelaga.\nUnitedi peatreener Ole Gunnar Solskjaer on valmis Lukakust loobuma, sest tal on ründajate leeris Marcus Rashford, Anthony Martial ja nooruke, alles 17-aastane Mason Greenwood. Norra treener usub, et nende ründeliinist on puudu just Dybala taoline mitmekülgne ja liikuv ründaja.


Haruraamatukogud – Rapla Keskraamatukogu\nRaamatukogu on avatud ajutiselt uuel aadressil Alu, Mäe tn. 4-6\nTel. 48 68 397\ne-post: alu.raamatukogu [at] raplakrk.ee\nE, T, N, R 10.00 – 18.00\nKooli 1, Hagudi 79602\nTel. 48 71 573\ne-post: hagudi.raamatukogu [at] raplakrk.ee\nKooli 5, Kodila 79603\nTel. 48 94 828\ne-mail: kodila.raamatukogu [at] raplakrk.ee\nKuusiku mõisa allee 3, Kuusiku 79516\ne-mail: info [at] raplakrk.ee\nT 11.00 – 15.00\n2017 2018 2019 Emakeelepäev ERÜ EV100 galerii Huvitavat Jutupeatus Jutuõhtud Koduloopäev kohtumisõhtud Konkursid Koolitused Kunst raamatukokku Raplamaal Lastele Lasteraamatukoguhoidjapäev Loe ja Meisterda Luulelõunad Muinasjutuõhtud Muusika Netikirjariin NutiAkadeemia Näitused Pildigalerii Raamatuesitlus Raamatukogupäevad raamatukogu sünnipäev Raamatulaat suveraamat Suveraamat 2017 Teated Teetund raamatuga Tunnustamine Virtuaalnäitused\n21. jaanuar kell 16:00 - 17:00\nAlanud on XV Nukitsa konkurss, et selgitada välja laste kahe viimase aasta lemmikkirjanik ja illustraator. Võistlusel\nDetsembri esimesel teisipäeval käis mudilaste muinasjutuõhtul lastel külas ei keegi muu, kui Arendelle Elsa ise. Koos räägiti muinasjuttu ja pärast aitas Elsa meisterdada printsessikroone. Aitäh Janne\nRaamatukogu kümnendal koduloopäeval kõnelesid vanadest söömistraditsioonidest Sillaotsa Talumuusemi töötajad Liivi Miil ja Meelis Remmel. Eriliselt keskenduti kartulivorstidele, mille valmistamine Valgu piirkonnas on kantud ka vaimse kultuuripärandi\nPõhjamaade kirjandusnädala “Pidu põhjalas” raames toimus 13. novembril ettelugemine ka täiskasvanutele. Raamatuks oli “Babett´i pidusöök”, mille autoriks on kuulus Taani kirjanik Karen Blixen. Tekitasime raamatukogu saali\nPõhjamaade kirjandusnädala “Pidu põhjalas” raames on selle nädala jooksul toimunud mitmeid ettelugemisi lastele ja noortele. Lastele oli ettelugemise raamatuks Astrid Lindgreni “Pipi Pikksukk”, kus loeti ette\nSel kuul ja detsembris on saalis Evi Tätte juubelinäitus “40 aastat värvide maailmas”. Vitriinides on Rapla Vesiroosi Kooli keraamikastuudio õpilaste tööde näitus. Juhendaja Helle Kruus.


kunst pole elu: Mis emotsionaalseid kõikumisi toob sulle kaasa reisilt koju naasmine?\n# posted by Mart : 09:08\nPärast mõningast Peterburis viibimist avastasin, et Tartus kõndides painas mind küsimus - oot, aga kuhu kõik inimesed on kadunud? Kuidagi imelik oli olla tänaval, kus jalutas ainult paar inimest.\nTeistest suurlinnadest tulles pole sellist asja täheldanud.\nViimased kaks ja pool aastat pole mul "praegust kodulinna" olnudki. Iga uus linn on lihtsalt järgmine: ilma kohaspetsiifiliste harjumusteta.\nEmotsionaalseid kõikumisi kohavahetuse juures tekitab pigem igakordne kotipakkimine. Päev enne minekut olen juba ära. Pigem tunduvad rongid "kodudena". Minu kõige sagedasem ja seega ka harjumuspärasem keskkond praeguse elustiili juures.\nTeisalt tekitab imeliku tunde see,kui ühte kohta üle kahe nädala jään (st. et hakkavad reaalselt tekkima mingid konkreetse kohaspetsiifilised harjumused).\nPariis tekitab sageli saabudes hetketist masendust: haiseb, viletsus, zombindus.\nEestisse tulles on tunne nagu lõppeks pikaajaline hinge kinni pidamine. Kõigil on asjadest palju suvam, üksteisest nii samuti. Tekitab teatavat vabaduse ja iseolemise tunnet.\n# posted by Ne : 3:09 PM\nMinul on välismaalt koju saabudes alati selline rahulik äraolev tunne. Et minu siinsed toimetused on vahepeal meelest läinud ja kohustusi justkui poleks. Kõik sebivad ja ajavad omi asju, aga ma oleks nagu turist siin Tallinnas, kes käib ringi ja mõtleb, et peaks Eesti jogurtit või kodujuustu minema poodi ostma. See kestab tavaliselt 1-2 päeva. Pluss see, et iga kord avastan uuesti, kui palju musta ja halli on meie inimeste riietuses.\n# posted by kerli : 2:06 PM


Kuidas Austavad Vietnami Inimesed Oma Esivanemaid? (Vietnam) 2021\nKuidas Vietnami inimesed oma esivanemaid austavad?\nRiputatud tempel on austatud kui Vietnami rahva sünnikoht. Hone iga-aastase festivali juurde ja palju legendaarseid säilmeid, hoiab see Vietnami südames erilist kohta.\nLegendi järgi tekkisid Vietnami elanikud siis, kui draakon, Lac Long Quan, abielus haldjas Au Co, kes sünnitas siis 100 last. Lac Long Quan viis merre 50 last ja Au Co viis mägedesse 49 last, jättes oma esmasündinud poja keisriks, nimega Hung Vuong.\nEsivanemate austamiseks teevad paljud vietnamlased palverännaku Hungi templisse, templite ja pagoodide sari, mis kummardavad Hungi kuningaid ja nende kuninglikke perekondi.\nTempel kulgeb jalamilt 175 meetri kõrgusele Nghia Linhi mägi Vietnami kirdeosas Phu Tho provintsis, rangelt kaitstud metsamaal, 10 km kaugusel Viet Tri linn.\nHungi tempel koosneb kolmest põhivaldkonnast: alumine tempel, keskmine tempel ja ülemine tempel.\nAlates esimese astme templi väravast on 225 kivisammu kuni Alumine tempel ja Thien Quang Thieni pagood.\nSiin põletatakse viirukit ja pakutakse seda aupaklikult. Enne mäe tippu tõusmist, trepi jalamil seistes, saavad rändurid nautida Nghia Linhi mäe ümbruses asuvat jahedat ja rohelist maastikku.\nJärgmine teekond on 168 sammu üles Keskmine tempel. Legendi kohaselt asutas esimene kuningas Hung siin peatuse maja kohal, et puhata ja oma ametnikega vestelda. Prints Lang Lieu pakkus isa ajal ruudukujulisi kleepuvaid riisikooke ja gluteenirikkaid pelmeene Tet (Lunar New Year) festival, millest hiljem said rahva traditsioonilised koogid.\nSelleks ajaks, kui rändurid jõuavad Lähis-templisse, on enamus väsinud, kuid vähesed soovivad peatuda, tunnetades võib-olla maa ja nende juurte vaimset ja püha tunnetust. Nende teekond jätkub veel 102 sammu üles Ülemine tempel.\nMäe otsas saavad külastajad näha maa tohutut avarust. Just siin viisid Hung kuningad sageli läbi riisipühaku rituaali ja kaitserauda. Väljaspool templiväravat loetakse kiri: “Vietnami esivanemad”\nKuues kuningas Hung rajas oma templi, et kummardada Püha Thanh Giongi, kes oli vallutanud An-i tuntud sissetungijad. See on koht, kus 18. kuningas Hung pärandas trooni Thuc Phanile, kes siis istutas kaks kivisammast, lubadusega hoolitseda templi eest ja kaitsta Hung Kuningate pärandit.\nÜlemisest templist ida pool asub maakivist haud. Nagu legendil on, oli see kuuenda keisri Hungi haud. Pärast seda, kui Saint Giong alistas sissetungijad, lendas ta taevasse ja keiser muudeti siin kiviks. Hilisemad keisrid ehitasid reivi ja rajasid tema auks kuningliku haua.\nPärast ülemisse templisse ronimist jätkavad reisijad veel ühte teed viimase peatuseni, Giengi (kaevu) tempel, mäe jalamil. Giengi tempel on väidetavalt imeline koht neile, kes soovivad palvetada oma lähedaste eest. Templit nimetatakse sellepärast, et seal on kaev, kuhu printsessid Tien Dung ja Ngoc Hoa olid sageli tulnud peegelpildiks.\nPüha vee allikas pärines Nghia Linhi mäe seest. Mäe jalamil on lootosetiik ja Hung Vuongi muuseum, kus kuvatakse kõik objektid kiviajast rauaajani\n“Kes läheb mäest üles ja alla daale\nPidage meeles Lunari märtsi 10. aastat, mis on esivanemate aastapäev”\nHung Temple Festival nimetatakse ka Hung Vuongi esivanemad.’’\nKolm taset: feodaalriik, kohalikud külad ja vallad ning igaüks korraldas juubeli.\nfeodaalne riik korraldas rituaalid 12. märtsil - esimese riputatud kuninga aastapäeval. Iga viie aasta tagant toimuvat põhifestivali kutsuti. Jaanuari lõunaks olid Saint-i lipud juba mäe otsas laiali paisutatud, et teavitada lähedasi ja lähedasi inimesi eelseisvast sündmusest.\nKohalikud inimesed tulevad rituaali alustama. Umbes 40 küla pargivad palankiine oma küla kommunaalmajadest ja mäest. Toimus ka Xoani laulmise etteaste. Öö Xoani laulmiseks kestis hämarusest varahommikuni erinevate häälte ja erinevate häälte ning erinevate tantsude saatel.\nTänapäeval on festivali ajal kaks peamist rituaali: palanquini paraadifestival ja viirukit pakkuv rituaal.\nTänapäeva festival on elavam, seal on müügil mänge, etendusi, toite ja kaupu. Kohalikel rahval on aeg tulla riietuma oma parimatesse rõivastesse, heledate naeratuste nägu.\nNagu Ho Chi Minh kirjutas: „Hung Kuningad olid osutanud suurt abi rahva asutamisel; nii et sina ja mina peame koos riiki kaitsma. ”\nHung Vuongi esivanemaid austav Hungi templifestival on vietnamlastel kodus ja välismaal aeg meenutada ja avaldada tänu rahvuse rajajatele.\nEASTERN PHILOSOPHY - Confucius (Juuni 2021)


See kümne meetri kõrgune ja kolmekorruseline torn on välisküljelt maskeeritud maakividega hollandi tüüpi tuuliku kereks.\nSõjategevuse ajal 1941. aasta sügisel oli torni ümbrus veel suhteliselt lage ja merevaade hea, kuid moodne kaugusemõõtmise optiline aparatuur ja sideliinid kõrvalasuva komandopunkriga polnud veel töökorras ja Irbe väina ilmunud vaenlase laevade pihta tõkketule juhtimiseks kasutati ajutist torni Sääre mõisa pargis. Säilinud raudbetoontorni kõrval on näha veel raadiomasti ja õhutõrje-kuulipilduja betoonalused.\nÜle kahekümne meetrise läbimõõduga komandopunkri veega uppunud siseruumis on veel alles suure haamriga purustatud suuremõõtmeline mehaanilise ajamiga arvuti, mis vaatlustulemuste andmete põhjal pidi määrama 180 mm patarei sihtnurgad. Praegu ehk kõlbab vaatetorn militaarmälestisena veel varesepesade vaatlusteks. Sõrve mõisa kunagise laevaehituseks hoitud tammemetsa asemele on sirgunud uus lehtpuumets, kus noored tammedki pole haruldased ja kõdumaal roomavad viinamäe teod.\nKuulsa patarei suurtükialused ja teenindusruumid asuvad vasakul pool teed võsastunud metsas, kuhu autoga enam ligi ei pääse. Pealegi on maa alla ehitatud ruumid vett täis.\nPeamiselt Sõrve sõjasündmuste ajalugu kajastavat näitust võib vaadelda Esimese maailmasõja aegsete suurtüki aluste piirkonnas, praeguse piirivalve kordoni värava lähedal sisustatud Ajalootoas, mille ekspositsiooni on kokku korjanud koduloolased Mati Martinson ja Tõnu Veldre.\nPoolsaare lõpus asunud Sääre küla oma majade ja kalasadamaga on lakanud olemast. Säilinud on osa tuletorni teenindushoonetest ja tekkinud uued, turistide vajadusi rahuldavaid ehitised. Viiekümne kahe meetri kõrgune sihvakas mustvalge kooniline raudbetoonist tuletorn valmis 1960. aastal ja on samas paigas alates 1646. aastast juba kuues valgust heitev meremärk.\nEsimene puidust raamistikul tõsteroo otsale ketiga riputatud tulekorv ehk viipetulepaak rajati Rootsi sõjalaevastiku ja kaubandusliku meresõidu turvalisuse vajadusi silmas pidades. Vanal, 1650. aasta Saaremaa kaardil on Sõrve sääre otsale joonistatud juba kivist neljatahuline tuletorni kujutis.\nViimane kivist tuletorn, mis ehitati 1770, õhiti 24. novembril 1944. Sõja järel seisis neemel kümmekond aastat püramiidjas puidust majakas, mille nurgapostide betoneeritud augud on praeguse tuletorni kõrval näha.\nVaatamist väärivad ka vana telliskividest kahe suure korstnaga saun, kus soojendati ka mereõnnetusest päästetud alajahtunud meresõitjaid ning kahekordne tuletorni teenistujate elamu, mis on erastatud, aga veel korrastamata.\nTuletornist lõunas ulatuvad üle neeme endise merepäästejaama sillad, mida mööda sai lasta kahepoolsete väravatega paadikuurist kogukat päästepaati kas Liivi lahte või Läänemerre. Selle lähedal märkame veel Vene piirivalve toetuspunkti betoonjäänuseid. Meri võtab siin maad vähemaks või toob juurde ega anna armu ka kividele, rääkimata betoonist ja laevavrakkidest. Kaugele Irbe väina ulatuvaid „tükimaid” ja madalikke armastavad kormoranid, kellele maitseb isegi noor angerjas.\nVaatamisväärsusena on Sõrve sääre otsal mitmepalgeline meri ja aina kitsamaks ahenev maasäär, mida meri loobib siia-sinna nagu rõõmus koer saba. Puhas mereõhk ja eriline, seljataga sulguva maasääre kadumine ja ees, pisut kurakätt avanev lõpmatuse tunne jäävad kauaks meelde.\nMõntu ja Kaavi\nSäärelt lahkudes näeme mõlemal pool teed veel Sõrve ilmajaama, mille nimetamist oleme harjunud kuulama ilmateadetes. Ikka puhub siin tugevam tuul kui mujal ja sügisel on see kõige soojem paik Eestis. Vasakule jääb küngas, millel on kaks tahvlit tekstidega: üks vene, teine saksa poolelt, mis jutustavad kangelaslikust võitlusest Teise maailmasõja ajal. Vastasseisud on haihtunud, kuid mälestused jäävad.\nEes seisab teekond läbi laastatud külade ja isepäi jäetud maastiku, mille nukrust leevendavad üksikud rannaäärsed suvilad. Paremat kätt saadab meid angerjameri, mille keskus enne sõda oli Mõntu sadam.\nÜheksakümmend aastat tagasi sõjaliseks otstarbeks ehitatud sild on ümber ehitatud kala- ja reisisadamaks, mille kaudu peetakse ühendust Kuramaal asuva Ventspilsi sadamaga.\nSiin on tegutsevad sadamatuled – liitsihi majakad ja muulituli. Sadamasilla alguses vana pooppuu all seisab mälestuskivi neile sõrulastele, kes 1944. aasta sügisel sõja jalust Saksamaale viidi ja seal suuri kannatusi läbi elasid. Ja paljud neist ei pääsenud enam oma kodukohta elama. See oli Sõrve poolsaare asustuse vähenemise üks põhjusi. Ka hiilgavast Mõntu mõisast on järel umbekasvav park.\nPikemalt sellest paigast olen kirjutanud raamatus „Sõrve sääre otsa lood”. Hoopiski on aga märkamata jäänud Sõrve kalurikolhoosi kunagine keskus Kaa-vi, kus ranna piirkonnas kasvavad ootamatult lopsakad põõsad ja puud. Seal seisab liivakünkal ka paljudele tundmata Kaavi majakas. See on üks neist kivikbetoonist neljatahulistest tuletornidest, mis ehitati 1954. aastal.\nSee kujutab enesest Loodeninal seisva majaka kaksikvenda. Arvatavasti oli Kaavi majaka, mille laterna kõrgus merepinnalt kakskümmend meetrit, püstitamise vajadus seotud omal ajal Väina jõe suudmes Daugavgrivas dislokatseerivate sõjalaevade õppetegevusega Ruhnu saare lähistel. Praegu on tuli nähtav kuue miili kaugusele.\nKaavi endise kalasadama teelt võime silmata silla otsal muistse stiiliga suplusmaja, mis kuulub küll eraisikule, kuid eemalt vaatamise eest raha ei küsita.\nLõu lahe sihtliini ülemine majakas – Anseküla\nÜle Viieristi, kus võib näha suurepärast muistset rannaastangut haruldaste tuhkpihkakatega jõuame Vintri, Hindu ja Kaimri kaudu Ansekülla, endise kirikukihelkonna keskusesse … Kirik ise oli muudetud sõja ajal laskemoona laoks ja sakslased lasid selle taganedes õhku. Hävis ka torn, kus varem lääneküljel asus aknaorvas plinktule latern. 1953. ehitati samale kohale kivikbetoonist neljatahuline tuletorn, mis puude kasvades osutus madalaks.\nMöödunud aastal ehitati selle torni peale terasest sõrestikkõrgendus, mis aga osutus liiga raskeks ja hakkas toetuspinnal murendama kunagi halvasti valatud kivikbetooni. Tehti uus kergem sõrestik, mis väljapoolt kaeti ja nüüd on tornis oleval laternal vajalik kõrgus, kuid tuletorni väljanägemine on ebatavaliselt harjumatu. Tundub, nagu oleks tegu ajutise majakaga.\nSamas kirikuaias on aga vaadata mälestuskivi asjaloost tuntud pastorile ja laulikule Martin Kõrberile (1817–1893), kes on kirjutanud mitmed raamatud Saaremaa vanemast ajaloost. Ta oli aastatel 1846–1875 Anseküla pastor, kes viljeledes agaralt koorilaulu, korraldas kohapeal ka ühe esimese eestlaste laulupidudest.\nSiin, Salme valla valdustes lõpebki meie Sõrve tuletorni ring, mis edaspidi võiks olla aluseks uuele Abruka, Sääretuki, Allirahu, Laidunina, Kübassaar- ja Viirelaiu majakaterannal uitamisele.\n(algus 13. juuli Oma Saare numbris)


Kaitseminister Laanet: lähiaja tähtsaim ülesanne on Balti riikide ühised võimearendused | Kaitseministeerium\nAvaleht Uudised Kaitseminister Laanet: lähiaja tähtsaim ülesanne o...\nKaitseminister Laanet: lähiaja tähtsaim ülesanne on Balti riikide ühised võimearendused\n9. Veebruar 2021 - 9:31\nKaitseminister Kalle Laanet arutas videosilla vahendusel oma Läti ja Leedu kolleegide Artis Pabriksi ja Arvydas Anušauskasega Balti kaitsekoostöö prioriteetseid suundi käesoleval aastal.\nKaitseminister Kalle Laanet arutas videosilla vahendusel oma Läti ja Leedu kolleegide Artis Pabriksi ja Arvydas Anušauskasega Balti kaitsekoostöö prioriteetseid suundi käesoleval aastal. Arutelus keskenduti regiooni kaitsevõime tugevdamisele läbi ühise võimearenduse, õhukaitsealase koostöö edendamisele ning Ameerika Ühendriikide sõjalisele kohalolekule Euroopas ja Balti regioonis.\nBalti kaitseministrite kohtumine oli Kalle Laaneti esimene ametlik väliskohtumine Eesti kaitseministrina.\n„Ühistel võimearendustel on potentsiaal meie piirkonna julgeolekut oluliselt tugevdada. See tähendab, et peame koos Läti ja Leeduga pingutama Balti regiooni heidutuse ja kaitse tugevdamise nimel ning tegema seda läbimõeldult,“ sõnas kaitseminister Laanet. „Strateegilise tähtsusega võimete arendamine on ressursimahukas ning Balti riikidele üksikult võttes keeruline, ent koostöös oleme võimelised regiooni julgeolekut olulisel määral kindlustama,“ lisas ta.\nKaitseministrid peatusid pikemalt ka kaitsekoostööl Ameerika Ühendriikidega, mis president Bideni administratsiooni ametisse astumise järel on toonud Atlandi-ülestesse suhetesse senisest veelgi suurema fookuse liitlassuhetele. USA julgeolekuabil on suur väärtus Balti riikide iseseisva kaitsevõime ülesehitamisel. Eestil, Lätil ja Leedul tuleb jätkata tihedat koostööd ja täiendavaid investeeringuid selle parima kasutamise nimel.\n„Eesti jaoks on USA poliitiline ja sõjaline kohalolek ning pühendumus Euroopa julgeolekule üliolulised,“ ütles kaitseminister Laanet.\n2021. aastal on Balti kaitsekoostöö eesistujaks Leedu.


Vaadake plastist põhjustatud kahjustusi. Mida me teeme? - Plastik - 2022\nValige see, mis teile kõige lihtsam tundub, ja minge tasemele. Nii et sa lähed, tasuta baar ideedele elada ilma plastikuta:\n1. Pudelivett enam pole.\nRääkisin teile selles artiklis, miks lõpetage pudelivee joomine. Kui soovite elada ilma plastikuta, on see üks esimesi samme, mida peate tegema. Saate oma kraanivett filtreerida või hankida lähedalasuvast allikast.\n2. Hüvasti jäta ka karastusjookide, mahlade ja muude plastikpudelitesse villitud jookidega.\nTeie tervis hindab seda ja ka keskkond.\n3. Poekotid, alati korduvkasutatavad.\nNeed on juba paljudest supermarketitest kõrvaldatud, jah, aga kuidas on lood rõivakauplustega vms? Võtke kott alati kaasa. Siin on mõned ideed.\n4. Võtke kodust eemal olles kohvi ja muude jookide joomiseks kaasa termos või reisikruus.\nVältige ühekordselt kasutatavaid tasse, õlgi ja muid ühekordselt kasutatavaid plastist tarvikuid.\n5. Osta värsket leiba, mis on paberkottides või kotita.\nOlete näinud neid kotte, mis on pool paberist, pool plastikust; väldi ka neid.\n6. Minge poodi omaenda lõunakastidega.\nSee pole nii hull, enamikus poodides pole neil mingit probleemi ühe neist plastmahutitest päästa, kui lähed omadega kodust kaasa.\n7. Vältige pakendatud tooteid\nArvestades valikut lahtiste või plastikust õunte vahel, on valik selge, eks?\n8. Vältige külmutatud toite.\nJah, need tulevad alati plastikust. Kuid neil on ka suurem keskkonnajalajälg, kui nad peavad oma temperatuuri nii madalal hoidma.\n9. Osta hulgi igal võimalusel.\nMeil on vedanud, sest üha enam on poode, kes müüvad oma tooteid hulgimüügis ja teil pole seda raske oma kodu lähedalt (või suhteliselt lähedalt) leida. Täna on neil kõike, isegi lahtisi hommikuhelbeid.\n10. Osta otse talunikelt.\nKui see on võimalik, säästate mitte ainult plasti ja hoolitsete keskkonna eest, vaid aitate ka majandusarengut eemal rahvusvahelistest ettevõtetest.\n11. Vältige puhastusvahendeid.\nÄädika, vee, söögisooda ja sidruniga saate puhastada peaaegu kõike. Nende nelja asja kombinatsiooni kasutamine võib teha imesid ilma tarbetute saasteainete ja plastide kasutamiseta.\n12. Kasutage baariseepi.\nTe ei vaja plastpudelis vedelseepi. See kehtib ka šampooni kohta. Jah, seal on šampoonibaar.\n13. Kui kasutate kindaid, on need parem lateks.\nKui kannate puhastamiseks või muudeks toiminguteks kindaid, unustage kummikud.\n14. Vältige plastist mikropärleid\nPaljudesse detergentidesse ja kosmeetikatoodetesse kuuluvad mikrohelmed või mikroplastid, mis teid üldse ei aita, kuid satuvad veekogudesse ja kalade seedetrakti.\n15. Valige kosmeetika plastikuta pakendites.\nTeil on muid võimalusi, näiteks klaas, metall, paber või puit.\n16. Ka hambaharjad on valmistatud ilma plastikuta.\nLeiad bambusest vms harjad. Sama kammide ja juukseharjade puhul.\n17. Kasutage plastikuvabu naishügieenivahendeid\nSelles artiklis rääkisin alternatiividest, näiteks menstruaaltsüklist.\n18. Kui peate oma iga päev valmistatud toidu kaasa võtma ...\nKasutage roostevabast terasest lõunakaste ja riidest kotte. Sama võileibade ja toidu jaoks, mida külmkapis hoiate. Noh, viimasel juhul on klaas ka hea variant.\n19. Filmi alternatiivid\nToidu katmiseks võite vältida plastpakendi kasutamist, kasutades hoiukonteinereid, silikoonist kaaneid või teerätikuid. Ja paar eurot, mille säästate.\n20. Tee ise (tee ise)\nTe ei kujuta ette, mida saate ise teha: alates oma ketšupist või sinepist, lõpetades jogurtite või isegi köögiviljapiimaga. Kui teil on aega neid asju ise teha, saate vähendada oma keskkonnajalajälge ja vältida palju kasutut plastikut.\n21. Kui midagi plastikust on hädavajalik ja alternatiive pole ...\nVeenduge, et see oleks kasutatud. Annate sellele teise elu ja takistate rohkem plastiku tootmist.\n22. Parandage asju, kui need purunevad.\nPlastikust uuesti ostmise vältimiseks proovige asjad katki teha, kui need purunevad.\n23. Vältige ühekordselt kasutatavaid plastist pliiatseid.\nKasutage uuesti täidetavaid pliiatseid või pliiatseid. Või kirjutage digitaalses vormingus, kui saate, nii säästate ka paberit.\n24. Kui lähed reisile ...\nVõtke kõik: vesi, võileivad, riistad ... See pole nõme, vastutate ise.\n25. Kasutage kudede asemel kudesid.\nVõi olete näinud plastikuvabade kude pakki? Ma räägin neist, mida saate kaasa võtta, mitte nendest suurtest pappkastidest, mis sarnanevad pigem maja ümber käimisega.\n26. Kui ostate riideid, vali looduslikud kiud.\nUued riided on tänapäeval valmistatud sünteetilistest materjalidest nimedega: polüester, akrüül, lükra, spandex, nailon. Ehk siis plastkangas. Valige puuvill, lina, kanep vms.\n27. Kanna plastikuta kingi.\nPlastivabade kingade leidmine tundub peaaegu võimatu, kuid kui vaatate, siis leiate.\n28. Õppige, kuidas ilma plastikuta kinkida\nValige kogemused või teenused. Kui annate midagi füüsilist, vaadake valmistatud materjale. Arvestage ka pakendiga, kuigi ideaalne pole pakkimine.\nKui tavaliselt ostate veebist, jõuate suure tõenäosusega koju plastmäega iga kord, kui paki saate.\nOn veebipoode, kus on juba täpsustatud, et nende pakend on plastikust vaba, kuid ärge jääge sinna üksi, küsige seda iga kord, kui teete veebis ostu. Nad peavad lõpuks meid kuulama, eks?\n30. Otsige kasutatud elektroonikat, mänge ja mänguasju.\nAnnate neile teise elu ja takistate uute tootmist.\n30 + 1. Vältige halvimat plastikut\nKui te ei kavatse midagi ülaltoodut teha, hoiduge vähemalt halvimast plastist: polüvinüülkloriidist (PVC, number 3), polüstüreenist (PS # 6) ja polükarbonaadist (teised nr 7). PVC-d leidub paljudes ja paljudes toodetes ning see põhjustab terve hulga keskkonnaprobleeme. PS sisaldab stüreeni, mis on mürgine ajule ja närvisüsteemile. Ja PC sisaldab BPA-d, mis on tervisele ja keskkonnale kahjulik. Kui peate kasutama plasti, veenduge, et see pole # 3, # 6 või # 7. (Märkus: number 7 on katastroofisahtel igat tüüpi plastile, mis ei kuulu esimesse kuue kategooriasse, ka biolagunev plast See on silt # 7. Nii et kui teil on kahtlusi, küsige.)\nVideo: Новейший автомат АК 400 серии. Сделано в России. (Mai 2022).\nElektriautode soodustused 2019\nETHICOSCIENCE: kirg loomade vastu, eetika, tõsi\nWhirlpool toetab LifeGate PlasticLess ® operatsiooni\nKergejõustik: mis see on ja milliseid alasid see hõlmab\nHobusetõud: täielik loetelu\nMaltodekstriinid: mis nad on ja millal nad haiget teevad\nCopyright 2022 \_ Vaadake plastist põhjustatud kahjustusi. Mida me teeme?...


Järjekordne kiri – Minu lihtne elu\n19. jaanuar 2016 5. jaanuar 2016 Berit\nEile oli järjekordne “Post a Letter” üritus, mille jaoks olin ma säästnud ühe kirja, leidnud ühe uue neiu kellele kirjutada ning ühe noormehe kirjale vaatamise.\nÜritus toimus jällegi kohvikus Cafe Smageløs. Tegemist on sellise hipi ja boheemlasliku kohvikuga. Minu ühe uue lemmik kohvikuga siin linnas. Aga natukene huumorit ka – vestlesin Kristianiga mõni tund enne üritust ning ma rääkisin muljeid eelmisest korrast. Ühel hetkel tunnistasin talle, et nende Chai Latte ei olnud üldse hea. Kristian siis kostis selle peale, et Sa tellisid ju selle kohvikus Cafe Smageløs. (Smageløs tähendab tõlkes maitsetu).\nVõimalik, et ma olen maininud seda, ent detsembris sattusin ma hulgalise mailide hunniku otsa, kus tunti huvi, et kas ma tahan omale uut kirjasõpra. Kolm tuli neist meesterahvastelt. Otsustasin jah öelda, sest mu eelmine Valgevenest päris sõber pole ammu kirjutanud. Ühelt sain ma kirja ning talle vastasin enne uut aastat, teine noormees on kirja teele pannud ning pole veel minuni jõudnud ning kolmas noormees…tema on omamoodi tegelane.\nNimelt sain ma temalt enne jõule kirja, mis oli 13- lehekülge pikk ning väga intensiivselt teksti täis. Teemad, mis olid puudutatud šokeerisid mind tegelikult. Ma ei osanud talle midagi vastata. Teine kiri tuli temalt vahetult enne aastavahetust. See oli natukene inimlikum, ent kirjakirjutamise kellaaeg natukene jahmatas mind. Mõtlesin, et ma siis vastan talle esmaspäeval selle ürituse raames.\nPäeva jooksul tööl olles jõudsin järeldusele, et targem on alustada kirja kirjutamist sellele noormehele enne kui see üritus hakkab. Seega jalutasin läbi linna, tähendab töölt jalutasin kesklinna, ning astusin poest Søstrene Grene läbi, kust leidasin hulga materjali kirjade kirjutamiseks, otsin õhtusöögi ning seadsin end Lionis sisse tassi kakao kõrvale ja asusin seda kirjutama. Minu vastus tollele 19-leheküljelisele kirjale oli pelgalt 7-leheküljeline.\nÜritusele ise jõudsin kohale varakult, pool tundi enne. Hakkasin ettevalmistama end esimeseks kirjaks ning enne kui materjalid olid valmis pandud asusin ma kirjutama. Ühel hetkel tuli üks neiu küsima, inglise keeles, et kust materjali saab, viitasin korraldajatele. Ilmselgelt pöördus ta minu poole, kuna mul oli hulk pabereid nina all.\nKui ma miskil hetkel midagi huvitavat kirja tarbeks otsisin, siis ma pisut pettusin. Seekord polnud sellist huvitavat paberivalikut kui eelmine kord. Ühesõnaga jätkasin oma materjali kasutust.\nHiljem sain ilusti oma 3 tasuta postmarki ning kirjad Inglismaale, Iirimaald ning Rootsi asusidki teele. Lisasin ka kirja USAsse teiste sekka. Olin sellega üle nädala ringi käinud – pidin sellele pühapäeval paar postmarki juurde panema, sest meil tõusid hinnad!\nÜhesõnaga tavaline A post maksab 25 DDK (peaaegu 3.1€), B post 16 DDK (2€) Euroopasse. Taani siseselt on A post 19 DDK ja B post 9 DDK. Kusjuures kui eelmine kord saime üritusel saata kirjad A postiga, siis seekord oli see B post.\nHuumorit veel. Facebookis oli pilt 2 kg paki saatmisest Inglismaale. Postiga maksab see 475 DDK. Kui aga Kopenhaagenist Ryanairiga (loe sulidega) lennata Londoni, maksab pilet 108 DDK. 1€ on 7.5 DDK.\nKirjapandud 5. jaanuaril\nPosted in JSildistatud üritus, hinnad, kirjad, kirjutamine, mõtted, reisimine, sõbrad, taani, tutvumine\nNext postIlusad mehed ja käsipall


Gluteenivaba juustukook maisipuruga | LIVIN\nAvaleht Retseptid Desserdid Gluteenivaba juustukook maisipuruga\nSellest kogusest saab ühe 20 cm läbimõõduga koogi või kuus väikest 8 cm läbimõõduga kooki.\n„Väga kiiresti valmiv kergelt hapukas kook „à la cheesecake“. Ma armastan seda maisipuru ja soovitan siiralt proovida seda ka mujal kasutada. Lisan sellele sageli mitmesuguseid pähkleid: seedriseemneid, pistaatsiapähkleid või hakitud mandleid. Seda puru saab kasutada paljudes kohtades, näiteks oma lemmikkreemi või karamellistatud õunte peale raputada,“ räägib üks raamatu „Kepiniai be glitimo“ („Gluteenivabad küpsetised“) autoritest.\nMaisipuru jaoks läheb vaja:\n100 g külma, kuubikuteks lõigatud võid,\n100 g mandlijahu,\n100 g maisijahu,\nKuumuta ahi 160 °C-ni. Pane kõik koostisosad kannmikserisse (või köögikombaini) ja sega ühtlaseks peeneks puruks. Jaga mass pooleks. Vooderda koogivorm küpsetuspaberiga, pane pool puru vormi põhja, nii et see täielikult kaetud oleks, ning suru puru kergelt ja ühtlaselt kokku. Ülejäänud puru laota tühjale ahjuplaadile. Küpseta mõlemat (vormi ja plaati) umbes 20 minutit. Lase täielikult maha jahtuda.\nJuustutäidise jaoks läheb vaja:\n120 g toorjuustu (Philadelphia vms),\n100 g rõõska koort,\n30 g tuhksuhkrut,\n½ sidruni riivitud koort (ilma valge kihita),\n½ sidruni mahla,\nTähelepanu: kõik koostisosad peavad olema otse külmkapist võetud!\nPressi sidrunist mahl välja, lisa sellele želatiin ja lase paisuda. Pane ülejäänud koostisosad kaussi ja vahusta (mass peab olema kohev ja stabiilse konsistentsiga). Kuumuta želatiini mikrolaineahjus või veevannil mõni sekund, kuni see sulab, ning lase veidi jahtuda. Lisa sulatatud želatiin juustumassile ja sega korralikult läbi.\nVala saadud mass koogivormi küpsetatud purupõhjale. Puista peale ahjuplaadil küpsetatud puru. Pane kook paariks tunniks külmkappi kõvenema.


Maksuküsimused - OÜ tegeleb meelelahutusäriga, korraldab ja viib läbi erinevaid pidusid, osutab õhtujuhi teenust jms. Palgalisi töölisi firmasse vormistatud ei ole, teenuse osutamisega tegeleb firma omanik. Küsimus seoses tööriietusega: kas firma võib kulusse kanda erinevaid riideesemeid, jalanõusid, aksessuaare, teemapidudel ka nt pesu jms kui tööriietust? Kui võib, siis mis saab sisendkäibemaksust? Või käivad need kulutused erisoodustuse alla? - Maksumaksja Portaal\nAvaleht » 863\nOÜ tegeleb meelelahutusäriga, korraldab ja viib läbi erinevaid pidusid, osutab õhtujuhi teenust jms. Palgalisi töölisi firmasse vormistatud ei ole, teenuse osutamisega tegeleb firma omanik.\nKüsimus seoses tööriietusega: kas firma võib kulusse kanda erinevaid riideesemeid, jalanõusid, aksessuaare, teemapidudel ka nt pesu jms kui tööriietust? Kui võib, siis mis saab sisendkäibemaksust? Või käivad need kulutused erisoodustuse alla?\nTulumaksuga maksustatakse väljamaksed, millel puudub seos ettevõtlusega. Erisoodustusena (st tulumaksu ja sotsiaalmaksuga) maksustatakse hüved, mis tööandja annab töötajale töösuhtest tulenevalt. Tulumaksuseaduse § 32 avab, mida mõista ettevõtlusega seotud kulutuste all. TuMS § 32 puudutab otseselt küll füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulust tehtavaid mahaarvamisi, aga sama analoogiat saab kasutada ka äriühingute puhul. § 32 lõike 2 kohaselt on kulu ettevõtlusega seotud, kui see on tehtud maksustamisele kuuluva ettevõtlustulu saamise eesmärgil või on vajalik või kohane sellise ettevõtluse säilitamiseks või arendamiseks ning kulu seos ettevõtlusega on selgelt põhjendatud. Kui maksumaksja poolt tehtud kulu on ettevõtlusega seotud vaid osaliselt, võib kulu ettevõtlustulust maha arvata vaid ettevõtlusega seotud ulatuses.\nSeega on Teie enda otsustada, kas ja kuivõrd küsimuses nimetatud kulutused on OÜ ettevõtlusega seotud. Teie kirjelduse kohaselt võib küll arvata, et kulutused (teemapidude riietus, aksessuaarid jms) on ettevõtlusega seotud. Küsimuse ei ole aga mainitud, kas kulutused võiksid olla ettevõtlusega seotud ka üksnes osaliselt (nt kas juhatuse liige kasutab soetatud riideid ka väljaspool OÜ ettevõtlust). Vastusest sõltub, kas OÜ-l võiks kulutuste tegemisel tekkida erisoodustuse tulu- ja sotsiaalmaksu tasumise kohustus osaliselt.\nMis puudutab käibemaksu, siis selle mahaarvamise eelduseks on see, et arve on esitatud sellele käibemaksukohustuslasele, kes sisendkäibemaksu maha arvata soovib. Kolmandale isikule esitatud arve alusel ei saa käibemaksukohustuslane käibemaksu maha arvata.


31.mail toimub Tartu Rattaralli | NordenBladet.ee\n14 May, 2009 by Helena-Reet Ennet\n“Mai viimasel nädalavahetusel toimuv Estonian Cycling Weekend algab kahe profisõiduga ning lõppeb pühapäeval, 31. mail nii tippsportlastele kui harrastajatele mõeldud Tartu Rattaralliga,” räägib Kelk. Tema sõnul osales eelmisel aastal maanteerattasõidule pühendatud nädalavahetusel kokku 4721 spordisõpra. Tartu Rattaralli start on traditsiooniliselt Turu tänaval. Edasi viib rada sõitjad Lõuna-Eesti käänulistele teedele, mis pakuvad vaheldusrikast maastikku nii kogenud sõitjale kui alles algajale.\nOsalejatel on valida kahe distantsi vahel, millest pikem on 125 km ja lühem 61 km. Võrreldes eelmise aastaga on muutunud radade marsruudid. Täna on veel viimane võimalus panna oma nimi kirja kõige soodsama registreerimisvooru raames. Seda saab teha kodulehel www.tartumaraton.ee, Klubi Tartu Maratoni kontoris aadressil Laulupeo pst 25, Tartu ning Hawaii Expressi kauplustes üle Eesti. Eelmisel aastal registreerus Tartu Rattaralli pikemale distantsile 1786 ja lühemale 1906 osalejat. Lastesõitudest võttis osa 1403 noort.\nEstonian Cycling WeekendHawaii ExpressIndrek KelkLaulupeo pst.SEBTartu RattamaratonTuru tänav


Valu saab ravida ja ennetada - Eesti Ekspress, Poidla eest valutab ravi\nPoidla eest valutab ravi.\nMillised on ravivõimalused? Kõigepealt tasuks pöörduda oma perearsti või füsiaatri poole. Naised kannatavad karpaalkanali sündroomi all kolm-neli korda enam kui mehed, sest naiste randmekanal on anatoomiliselt kitsam.\nPõhjuseks on liigne koormus päkale ja koormuse valesti jagunemine jalalaba eesosale. Valu esineb tavaliselt esimese pöialuu ja suure varba liigese piirkonnas. Üsna tihti on haaratud ka teine kuni neljas pöialuu. Vaevused annavad tunda kõndides, joostes või seistes. Puhkeolekus annab valu tavaliselt järele. Võib esineda varvaste tundlikkuse alanemist ja turset päka piirkonnas. Paljajalu kõval pinnasel käimine tavaliselt lisab vaevusi. Meie jalalaba koosneb 26 luust, mis on rühmitunud poolkupli Osteoartriidi olaliigese 1 kraadiravi rakud, moodustades pikivõlvi suund varvastest kannani ja ristvõlvi suund siseküljelt välisküljeni.\nUuringud ja ravi Ravi tähtsaim lähtekoht on väja selgitada põhjus. Kõlab naiivselt, aga kui vaadata eespool toodud loetelu, ei pruugigi see nii lihtne olla. Valu põhjust teadmata on raske, kui mitte võimatu anda ka adekvaatset ravi. Vale ravi või valed soovitused tavaliselt head tulemust ei anna või teevad halvemal juhul Poidla eest valutab ravi veel hullemaks. Üsna paljud päkavalu põhjused võib välja selgitada patsienti küsitledes ja jala kliinilise uurimisega.\nJuba see, kuidas patsient vastuvõtule kõnnib, võib mõnikord anda vihje selle kohta, miks ja kustkohast valutab. Millest alustada? Kõigepealt tasuks pöörduda oma perearsti või füsiaatri poole. Perearst saab määrata röntgenipildid, vereanalüüsid ja teha esmase läbivaatluse. Vereanalüüsid aitavad välja selgitada erinevaid haiguseid, mis võivad metatarsalgiat põhjustada — näiteks diabeet, liigeste põletik, podagra või isegi borrellioos. Röntgenipiltidelt näeme luude asendeid üksteise suhtes, Poidla eest valutab ravi, murde ja muid jalalaba deformatsioone.\nOstetotoomiate puhul tuleb üldjuhul lõikusjärgselt kasutada spetsiaalset jalanõud, millega välditakse koormust päkale neli kuni kuus nädalat. Muude lõikuste puhul annab ortopeed konkreetsed Poidla eest valutab ravi olenevalt sellest, mida on tehtud. Kindlasti tuleb tähelepanu pöörata füsioteraapiale. Ärge kartke oma ortopeedilt asja kohta küsida. Kontaktid leiate kodulehelt www. AS Orthopedica ArtroSportKliinik on ortopeediakliinik, mis on orienteeritud tugiliikumisaparaadi luud, lihased, liigesed vigastuste ja probleemide ennetusele, diagnostikale ja ravile.\nKaidu Meitern ning Eesti kõige pikaajalisemate kogemustega spordiarst ortopeed dr. Eldur Annus. Kõrgel Poidla eest valutab ravi spordimeditsiinilisi terviseuuringuid ja konsultatsioone viivad läbi spordiarstid dr.