LAPSE AKNE: KUIDAS VABANEDA BEEBI VISTRIKEST - LAPSEVANEMAKS OLEMINE\nMis on beebiakne?\nBeebiakne, mida mõnikord nimetatakse vastsündinute akneks, on tavaline nahahaigus, mis areneb imiku näol, tavaliselt põsed, lõug, nina ja otsmik .\nSee võib ilmneda ka üle torso ning aeg-ajalt kaela ja õlgade tagaküljele.\nLapse vistrikud on kahjutud ja tavaliselt ajutised, mille tulemuseks on pisikesed valged punnid või punakasroosad imemud, millega mõnikord kaasnevad mäda valgepead .\nSeisund ilmneb umbes 20 protsenti vastsündinutest, peamiselt poistest, ja statistiliselt tundub see olevat täies ajavahemikus (37–40 rasedusnädalat) sündinud väikelastel võrreldes enneaegsete lastega.\nEnamikul juhtudel kaob beebi akne ilma meditsiinilise sekkumiseta.\nKui teie laps on vanem kui kolm kuud ja tal on akne, võib tal olla infantiilne akne, mis on seotud suuremate, kõrgendatud, kangekaelsete plekkidega, mis kipuvad kauem kleepuma ja vajavad armistumise vältimiseks ravi.\nKui kaua lapse akne kestab?\nVastsündinud vistrikud arenevad tavaliselt igal ajal alates sünd kuni nelja nädala vanune ja kaovad loomulikult ühe kuni kolme kuu jooksul.\nMis põhjustab lapse akne?\nKuigi beebi akne on suhteliselt tavaline, on arstid vaeva näinud, et pakkuda välja üks vastus selle kohta, mis seda seisundit põhjustab.\nKaks parimat lahendust, mida teadus suudab pakkuda, on:\nMõned teadlased usuvad, et selle põhjustavad hormonaalsed muutused ema raseduse ajal.\nRaseduse viimasel etapil läbivad teatud hormoonid emalt platsenta kaudu lapsele.\nLaste dermatoloog dr Camila K. Janniger ütleb, et beebiakne põhjuseks võivad olla erinevad tegurid, sealhulgas loomulik, ajutine rasu tootmise suurenemine ja rasunäärmete stimuleerimine hormonaalse tasakaalustamatuse tagajärjel.\n'Me ei tea tegelikult vastsündinud vistrike põhjust, kuid see on tõenäoliselt tingitud põletikulisest reaktsioonist Malasseziale, mis on tavaline pärmitüüp, mis koloniseerib beebi nahal,' ütleb Katie Pyle, Firestone'i UCH Health Care kliiniku lastearst. , Colorado.\nKuidas see beebiakne välja näeb?\nLapse vistrikud ilmuvad erepunaste või valgete punnidena, mida ekslikult peetakse a-täheks lööve või putukahammustus .\nKas beebi akne on sama mis piima vistrikud?\nBeebiakne aetakse sageli segi piimavistrikega, mida teaduslikult nimetatakse miliaks.\nPiimapunnid on alati valged, vastupidi vastsündinud vistrike punasele ja roosale välimusele.\nNad saavad oma nime, sest nad näevad välja nagu lapse piima kerge pihustatud piim ja neid leidub kõige sagedamini otsmikul, põskedel või suunurkades.\nMilia tekib siis, kui naha pinnale jäävad kinni väikesed surnud naha helbed, mis ei ole imikule valulikud ega ärritavad.\nKuigi piimavistrikud ja beebiakne on kaks eraldi seisundit, on mõlemale parim lähenemine lihtsalt mitte midagi teha.\nNeed nahaprobleemid on laialt levinud ja tuhmuvad tavaliselt ilma armide või püsivate märkideta.\nKuidas vabaneda beebi vistrikest\nKuna valdav osa juhtudest kaob ühe kuni kolme kuu pärast, eksperdid ei soovita mis tahes ravimid beebi akne raviks.\nOluline on mitte proovida käsimüügis olevaid kreeme või losjoneid ilma eelnevalt oma lastearstiga nõu pidamata, sest paljud neist toodetest võivad kahjustada imiku tundlikku nahka.\nRasketel juhtudel võib arst välja kirjutada aselaiinhappekreemi, Retin-A, bensoüülperoksiidgeeli või tretinoiinikreemi.\nRinnapiim: Jah, tõesti. Kuigi paljud peavad seda nõu vanade naiste jutu jäänukiks, sisaldab rinnapiim lauriinhapet, millel on märkimisväärsed antibakteriaalsed ja põletikuvastased omadused, mõlemad suurepärased vastumürgid vastsündinute aknele. Tupsuta mõni tilk kahjustatud piirkonda ja jäta õhku kuivama.\nKookosõli: Paljud lastearstid soovitavad tavaliste beebiakne korral karmide, abrasiivsete kemikaalide asemel tilka kookosõli. Lisage vatitikule veidi õli ja tupsutage beebi ettevaatlikult üle näo.\nDieedi muutmine: Kui toidate last rinnaga, proovige välja lõigata teatud põletikulised toidud ja hormoonirikkad allikad, näiteks piimatooted, et näha, kas akne taandub. Toitvatel emadel, kes vahetavad toitumisrežiimi, on vähenenud ka lapse ekseemi raskusaste. Tsitrusviljad on olnud laialdaselt teatatud imikute nahaprobleemide põhjusena.\nOle õrn: Lapse nägu pestes peaksid vanemad pühkima ja tupsutama hoolikalt leige sooja lapiga, et vältida vistrike ja muhkude kriimustamist ega pigistamist. Liigne nühkimine võib põhjustada ärritust, põletikku või infektsiooni.\nÄra kunagi poppi ega vali: Vältige kahjustatud ala nii palju kui võimalik puudutamist ja pange öösel beebi kätele puuvillased labakindad, kui nad nägu kriimustavad.\nNiisutus: Te ei saa kunagi piisavalt vara alustada ja kui teie vastsündinul on akne, on veelgi olulisem hoida oma nägu kogu aeg kriiksuva puhta ja niisutatuna. Kasutage pehmet seepi ja lõhnavaba, hüpoallergeenne kreem hoida nahk täidlane ja niisutatud.\nTehke oma lapsele igapäevaseid vanne: Mustus, õli ja bakterid võivad imiku nahka kinni jääda, jättes nad altimad purunemistele, seega hoidke purskeohu minimeerimiseks igapäevast suplusrutiini.\nKasutage niisutajat: Nagu teismeliste ja täiskasvanute vistrikud, võib ka beebi akne kuiv õhk ärritada. Loomulikult niiskuse lukustamiseks kasutage beebi toas niisutajat.\nKas see võib põhjustada pikaajalist kahju?\nKuigi see võib tunduda üsna vastik, on hea uudis see, et beebi akne on täiesti kahjutu ja kaob tavaliselt ilma arsti juurde minemata.\nKui teie lapse akne ei kao mõne kuu jooksul pärast selle arengut, pidage nõu oma perearstiga, et teada saada, kas õrn ravimkreem või muu mitteinvasiivne ravi on sobiv.\nSamuti peaksite pöörduma arsti poole, kui akne levib teistesse kehaosadesse või kui sellega kaasneb palavik või vilistav hingamine.\nÄärmiselt harvadel juhtudel võib püsiv beebiakne olla märk sellistest seisunditest nagu kasvajad, neerupealiste häired ja endokriinsüsteemi probleemid.\nNagu öeldakse, teavad ema (ja isa) kõige paremini, seega küsige alati professionaalset nõu, kui olete mures oma beebi heaolu mõne aspekti pärast.\nNaha puhkemise või ebatavaliste jälgede rääkimine oma arstiga aitab teil tutvuda beebi jume ja ainulaadse dermatoloogilise jumestusega.


YUGAGRO 2021 - Potato System Magazine'iga on juba liitunud üle 90 uue ettevõtte\nв Kuulutus, uudised\nNäituse "YUGAGRO 2021" külastajate registreerimine jätkub\nEttevalmistused programmiks YUGAGRO 2021 on hoogustumas: Venemaal on põllumajanduslike põllukultuuride tootmiseks ja töötlemiseks suurima põllumajandusmasinate, seadmete ja materjalide näitusega liitunud juba üle 90 uue ettevõtte. Uued osalejad tutvustavad oma tooteid kõikides näituse osades: "Põllumajandusmasinad ja varuosad", "Agrokeemiatooted ja seemned", "Põllumajandussaaduste ladustamise ja töötlemise seadmed" ja "Niisutusseadmed ja kasvuhooned". Oma uudsete võimaluste demonstreerimiseks YUGAGRO 2021 saabuvad debütandid Aserbaidžaanist, Itaaliast, USA-st, Valgevenest ja teistest maailma riikidest ning Venemaa Föderatsiooni subjektidelt nagu Krasnodari territoorium, Stavropoli territoorium, Rostovi ja Kurski piirkonnad, Tatarstan ja paljud teised piirkonnad. meie riik.\nYUGAGRO pidamine on Venemaa agrotööstuskompleksi jaoks väga oluline, sest just siin saate tutvuda paljude uute põllumajandustehnika, taimekaitsevahendite ja seemnete, seadmete ja materjalidega põllumajandussaaduste ladustamiseks ja töötlemiseks. , samuti niisutusseadmeid ja kasvuhooneid juhtivatelt rahvusvahelistelt ja Venemaa tootjatelt ja tarnijatelt. Igal aastal osaleb näitusel üle 700 ettevõtte enam kui 30 riigist, nende seas osaleb YUGAGROs esimest korda umbes 200 eksponenti.\nÜle 18 000 juhtiva põllumajandustööstusettevõtte, talupoegade ja teraviljaettevõtete juhtidest ja spetsialistidest Venemaa juhtivatest agraarpiirkondadest, samuti peamised turustajad, kes tegelevad agrokeemiatoodete, istutusmaterjalide, põllutöömasinate ja nende hooldusega. YUGAGRO näitus igal aastal. Näituse 4 päeva jooksul saavad YUGAGRO külastajad:\n• näha suurimaid maailma ja kodumaiseid tootjaid, kes pakuvad laia valikut uusimat tehnoloogiat, seadmeid ja materjale, et parandada põllumajandustoodete tootmise ja töötlemise kvaliteeti;\n• arutada individuaalseid ostutingimusi ja oma toodangu kõige tõhusamaid lahendusi otse eksponeerivate ettevõtete juhtidega;\n• võrrelge saadud pakkumisi ja valige oma ettevõtte kasvatamiseks parimad tarnijad.\nPõllumajandusnäitus "YUGAGRO" toimub aasta kõige optimaalsemal ajal, kui pärast järgmise kuuma tootmishooaja lõppu on vaja oma ettevõtte kaasajastamiseks valida uued tehnoloogiad ja valmistada see ette järgmise hooaja alguseks . Põllumajandustootjad saavad YUGAGRO 2021 näituselt leida ja osta seadmeid, mis need probleemid lahendaks.\nKuid "YUGAGRO" üks olulisemaid eeliseid on see, et sõna otseses mõttes ühel näitusepaigal asub kogu Venemaa põllumajandus. Külastajad saavad tutvuda taimekasvatustoodete tootmiseks ja töötlemiseks mõeldud seadmete täieliku valikuga, mis aitab oluliselt kokku hoida spetsialistide aega oma ettevõttele vajaliku tehnoloogilise lahenduse leidmiseks.\nYUGAGRO näitust toetavad Venemaa Föderatsiooni valitsus, Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Assamblee Föderatsiooninõukogu, Venemaa Föderatsiooni Põllumajandusministeerium, Krasnodari territooriumi administratsioon, Venemaa põllumajanduse ja töötleva tööstuse ministeerium. Krasnodari territoorium, Krasnodari linna munitsipaalformatsiooni administratsioon.\nKülastajate tasuta elektrooniline registreerimine\n28. rahvusvaheline taimekasvatustoodete tootmise ja töötlemise põllumajandusmasinate, -seadmete ja -materjalide näitus "YUGAGRO 2021" toimub 23.-26. Novembril 2021 Krasnodaris (VKK "Expograd Yug"). Külastajate tasuta elektrooniline registreerimine on juba avatud.\nYUGAGRO veebisaidil registreerimine annab külastajatele mitmeid eeliseid, sealhulgas aja ja raha kokkuhoid. Registreerudes veebisaidil tasuta ja saades elektroonilise pileti, saab külastaja näituse registreerimislauas piletijärjekorra vahele jätta, kuid minna otse näitusekompleksi "Expograd Yug" paviljonidesse. Peate lihtsalt registreeritud pileti välja printima või selle pildi oma mobiiltelefoni salvestama. Tasuta elektroonilist registreerimist saab kasutada kas üks inimene või külastajate rühm. Elektrooniline pilet kehtib YUGAGRO 4 näituse kõik 2021 päeva.\nLisaks saavad näituse külastajad kasutada elektroonilisi katalooge, et eelnevalt leida huvitavaid eksponeerivaid ettevõtteid, samuti tooteid ja teenuseid, mida osalejad tutvustavad YUGAGRO 2021.\nNäitus "YUGAGRO 2021" toimub kõiki Rospotrebnadzori ja ülemaailmse näitusetööstuse assotsiatsiooni UFI heakskiidetud ohutusnõudeid järgides.\nNäituse strateegiline sponsor - ettevõte CLAAS\nNäituse üldpartner - firma Rostselmash\nNäituse peasponsor - ettevõte ROSAGROTRADE\nKiirustage registreerumist YUGAGRO 2021-le ja hankige tasuta pilet Venemaa suurima rahvusvahelise põllumajandusnäituse külastamiseks!\nTags: Lõuna-Aafrika 2021


Kui I maailmasõda puhkes, oli Euroopa koloniseeritud juba suurel hulgal Aafrikast, kuid sõjajõudude ja ressursside vajadus sõja ajal viis koloniaalvõimu konsolideerimisele ja külvitas seemneid tulevasteks vastupanutuseks.\nVallutus, teenistus ja vastupanu\nKui sõda algas, oli Euroopa volitustel juba Aafrika sõduritesse kuulunud koloniaalarmee, kuid sõjaväevajaduse nõuded suurenesid sõja ajal märkimisväärselt, nagu ka vastupanu nendele nõudmistele.\nPrantsusmaa kutsus rohkem kui veerand miljonit meest, samal ajal kui Saksamaa, Belgia ja Suurbritannia võtsid oma armetele kümneid tuhandeid rohkem.\nVastuseks nendele nõudmistele oli tavaline. Mõned mehed üritasid emigreeruda Aafrikas, et vältida sõjaväeteenistusi, kes mõnel juhul olid neid hiljuti vallutanud. Teistes piirkondades nõuab sõjaväeteenistuse nõudmine olemasolevat rahulolematust, mis toob kaasa täiskohaga ülestõusud. Sõja lõppedes lõppesid Prantsusmaa ja Suurbritannia võitluses kolonialistide ülestõusudega Sudaanis (Darfuri lähedal), Liibüas, Egiptuses, Nigeris, Nigeerias, Marokos, Alžeerias, Malawis ja Egiptuses, samuti võitjate lühikest ülestõusu Lõuna-Aafrikas sakslastele armunud.\nPakkijad ja nende perekonnad: I maailmasõja kadunud inimohvrid\nBriti ja Saksamaa valitsused - ja eriti Ida- ja Lõuna-Aafrika valgete asunduste kogukonnad - ei meeldinud ideele ärgitada Aafrika mehi võitlema eurooplasi, nii et nad võtsid enamasti tööle Aafrika mehed kui teisaldajad.\nNeid mehi ei peetud veteraniteks, sest nad ise ennast ei võitles, kuid nad surid kõikides punktides, eriti Ida-Aafrikas. Sõltuvalt karmidest tingimustest, vaenlase tulekahjust, haigustest ja ebapiisavast toidust, suri I maailmasõja Aafrika piiridel teenindav vähemalt 90 000 või 20 protsenti portijatest.\nAmetnikud kinnitasid, et tegelik arv oli ilmselt suurem. Võrdluspunktiks suri sõja ajal ligikaudu 13 protsenti mobiliseeritud vägesid.\nVõitluse ajal põlesid ka külad ja sõdurite ärakasutamiseks võeti toitu. Tööjõu kaotus mõjutas ka paljude külade majanduslikku suutlikkust ja kui sõja viimased aastad langesid kokku Ida-Aafrika põuaga, suri palju rohkem mehi, naisi ja lapsi.\nVõitjatele lähevad röövlid\nPärast sõda kaotas Saksamaa kõik oma kolooniad, mis tähendas Aafrikas, et see kaotas täna tuntud riike nagu Rwanda, Burundi, Tansaania, Namiibia, Kamerun ja Togo. Rahvasteliit leidis, et need territooriumid ei ole iseseisvuse jaoks ette valmistatud ja jagunesid seega Suurbritannia, Prantsusmaa, Belgia ja Lõuna-Aafrika vahel, kes pidid ette valmistama need mandri territooriumid iseseisvuse nimel. Praktikas tundub, et need territooriumid ei erinenud kolooniatest, kuid imperialismi mõtted hakkasid muutuma. Rwanda ja Burundi puhul oli ülekanne kahekordselt traagiline. Belgia koloniaalpoliitikad nendes riikides loovad 1994. aasta Ruanda genotsiidi ja vähemtuntud, seotud massimõrvade Burundis staadiumi. Sõda aitas siiski poliitikat elanikkonnale, aga kui tekkis Teine maailmasõda, oleksid Aafrika koloniseerimise päevad nummerdatud.\nEdward Paice, Tip and Run: Aafrika suur sõja ütlemata tragöödia. London: Weidenfeld & Nicolson, 2007.\nAafrika ajaloo ajakiri . Eriprobleem: I maailmasõda ja Aafrika , 19: 1 (1978).\nPBS, "I maailmasõja õnnetusjuhtumite ja surmajuhtumite tabelid" (ligipääs 31. jaanuaril 2015).\nTeddy Beari ajalugu\nAncient Toltec kaubandus ja majandus\nHarjutus sugupooltevahelise keele kaotamisel


Phat Apartment - Ho Chi Minh - Hotels.com\nPhat Apartment, Ho Chi Minh, VietnamSihtkoht\nMugavustega külaliskorter köökidega, läheduses on Bitexco Financial Tower\nICON 56, 56 Ben Van Don Street, Ho Chi Minh, 700000, Vietnam\nBitexco Financial Tower – 11 min jalgsi\nKülaliskorter, 3 magamistoaga, basseini kasutamise võimalusega\nHo Chi Minhi linnamuuseum – 18 min jalgsi\nOoperimaja – 20 min jalgsi\nBui Vieni jalakäijate tänav – 20 min jalgsi\nVincom Centeri ostukeskus – 22 min jalgsi\nMajapidamisteenust pakutakse lisatasu eest iga 7 päeva tagant hinnaga 150000 VND\nKoristustasu: 150000.0 VND inimese kohta nädalas\nKas Phat Apartment võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Phat Apartment pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Phat Apartment pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Phat Apartment lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Phat Apartment kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Cari Cua 63 (5 min jalgsi), Rogue Saigon (7 min jalgsi), Things Cafe (7 min jalgsi).\nMida majutuskohas Phat Apartment ja selle ümbruses teha saab?\nPhat Apartment pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja treeningsaal.\n4 ööd, reis, 3. juuni 2019\nNguyen, 1 öö, reis, 1. dets 2019


Eesti Teadusagentuur ja Tallinna Reaalkool esitlevad: IV rahvusvaheline reaal- ja loodusteadusliku hariduse konverents - Ärileht\nEesti Teadusagentuur ja Tallinna Reaalkool esitlevad: IV rahvusvaheline reaal- ja loodusteadusliku hariduse konverents\nTallinna Reaalkoolis 10.–11. septembril toimuv konverents on suunatud nii alushariduse, põhikooli kui ka gümnaasiumiastme õpetajatele, ülikooli õppejõududele, üliõpilastele ja tulevastele õpetajatele.\nEsimesel päeval kõneldakse haridust puudutavatest arengukavadest, õpetajate järelkasvust, distantsõppe kogemusest, e-õppe tulevikust, autonoomsest õppijast, andekate toetamisest, õppekava arendusest. Esinevad Liina Kersna, Kristi Vinter-Nemvalts, Viktoria Ladõnskaja-Kubits, Liis Reier, Jaan Aru, Martin Saar jt.\nTeine päev pakub nauditavaid ettekandeid Tallinna Reaalkooli aulas (esinevad Madis Vasser, Mario Kadastik, Marti Jeltsov, Alvar Soesoo, Tuul Sepp, Krista Fischer, Tarmo Soomere) ning võimaluse kuulata loenguid ja osaleda töötubades (valida on enam kui 50 loengu ja töötoa vahel), millest paljud toetavad just füüsika, keemia, bioloogia, geograafia, matemaatika, loodusõpetuse õpetamist ning tööd õpetaja ja klassijuhatajana.\nPärnu mnt koolimajas toimub 11. septembril konverentsi osa, kus kõneldakse reaal- ja loodusteaduslikust haridusest lasteaedades ning põhikooli I ja II kooliastmes.\nTäpsem info ja registreerimine: www.etag.ee ja www.real.edu.ee\nKonverentsi info: Madis Somelar, madis.somelar@real.edu.ee, 5559 3717


Kuidas valida gaasigrilli\nGrill tuleb valida selle järgi, kui ambitsioonikas oled\nMeelepärase valimine on maitseasi, nii nagu sellel valmivad hõrgud paladki. Kuid ometi teab iga grillija, et grillil ja grillil on suur vahe. Söegrillide eelistajad on kaljukindlad, et söed on kuumemad ja paremad kui gaasigrilli tuli. Gaasigrilli eelistajad aga arvavad, et nende abiline on kõige mugavam ja vähem aega nõudev riistapuu.\nkuidas valida gaasigrilli Gaasigrilli süütamine on väga lihtne ja grill töötab laitmatult ka tuulise ilmaga. Gaasigrill töötab lõhnatu vedelgaasiga (maagaas või propaan). Grilli ostes tuleb arvestada, et gaasiballoon ja lisatarvikud (näiteks ballooni ja grilli vahele käiv ühendusvoolik ja reduktor) pole enamasti grilliga kaasas ja tuleb eraldi osta.\nPoodide müügiarvud osutavad, et eestimaalased ostavad üha enam gaasigrille, kuid järelevalveametnike kinnitusel pole mitmed kauplustes müügil olevad grillid ostmist väärt.\nSuvi käes: kuidas grillida turvaliselt? - Kodu - Tarbija\nkuidas valida gaasigrilli Kuidas valida sobivat grillikatet kui sul on mõne teise kaubamärgi grill? Gaasigrilli puhul mõõda oma kokkupandud grilli välismõõdud laius x sügavus x kõrgus cm, arvesse võttes kõik väljaulatuvad osad. Söegrilli puhul mõõda kokkupandud grilli diameeter ja kõrgus. Nüüd vali allpool olevast loetelust kate, mille mõõt on sama või natuke suurem kui on Sinu grilli välismõõdud.\nGrillide katted ja puhastusvahendid @ Grillid.ee\nKuidas valida endale hea gaasigrill või sobilik keetel matkale? Grillid. Gaasigrilli populaarsus kasvab pidevalt nii Eestis kui ka mujal maailmas, sh ka grillimise kodumaal Ameerikas. Restid lähevad silmapilkselt kuumaks, kuumust saab nuppude abil lihtsalt reguleerida ja grillimisega võib alustada kohe.\nkuidas valida gaasigrilli Ostja peab gaasigrilli soetades kaasa saama eestikeelsed ning piisavat infot sisaldavad juhendid. Enne grilli kasutamist tuleb juhendid tähelepanelikult läbi lugeda. Tehniline juhend peab sisaldama infot kasutatava küttegaasi liigi ja lubatud rõhu kohta ning õpetama, kuidas gaasigrilli õigesti kokku panna.\nGaasigrilli on mugav kasutada tuulise ilmaga ning kui seade on mitme põletiga, siis saab samaaegselt valmistada mitut rooga. Näiteks grillida kõrgemal temperatuuril liha, praadida keskmisel kuumusel kartuleid või hoida madalamal temperatuuril köögivilju soojas. Gaasigrilli on mugav ja lihtne kasutada.\nÕigesti valitud kotiga ei tundu raske kandam ebameeldiva koormana. Seljakotiga matkama minnes tuleb järgida kahte rusikareeglit: • Pikemateks matkadeks sobiva suurusega seljakoti valikul kasutatakse põhimõtet, kus kandja pikkusest lahutatakse 100 ning saadud …\nMilline grill valida – söegrill või gaasigrill\nkuidas valida gaasigrilli Gaasigrilli populaarsus kasvab pidevalt. Restid lähevad silmapilkselt kuumaks, kuumust saab nuppude abil lihtsalt reguleerida ja grillimisega võib alustada kohe. On gaasigrille, mille külge on ehitatud keetmiskoht (pliit) ja tööpind, kus saab valmistada lisandeid ja kastmeid.


Tormihoiatus: varuge sooja! - Tänane leht\nSulavesi tanklas rikkus hulga sõidukeid (1) Majandus\nPrügivedajad ägavad tööjõupuuduse käes (6) Välismaa\nSaaremaa peatreener euromängude eel: Itaalia liiga on teine maailm, püüame anda endast kõik Tervis\nEesti arstid päästavad Aafrikas vaeseid vähist (2) Tallinn\nSuur solgitoru ähvardab lõhkeda (3) Tarbija\nTormihoiatus: varuge sooja!\nRasmus Keskküla Sisekaitseakadeemia vilistlane\nElektrikatkestuse tulemuseks võivad olla nädalaid kütmata korterid\nGeneraatori olemasolu katlamajas ei taga elektrikatkestusel toasooja\nKaugkütte süsteemide varustuskindluse tõstmine on vältimatu\nVõrus asuva Lõuna-Eesti haigla varugeneraator on nõukogudeaegse militaarsõiduki kuuesilindriline diiselmootor, mida hooldab ja hoiab töövalmis tehnikahuviline Ago Pettai (pildil). Viimati kasutati seda mulluse oktoobritormi põhjustatud elektrikatkestuse ajal. Generaatoril on 400-liitrine kütusemahuti, millega peaks saama elektrit toota vähemalt ööpäeva, siis tuleb kütust lisada. FOTO: Arvo Meeks/Lõuna-Eesti Postimees\nViimastel kuudel on tormihoiatused saanud meie elu igapäevaseks osaks, võisteldes ajaleheveergudel Covid-19t puudutavate uudistega. Viimaste päevade sündmuste valguses tundub, et viimane kipub peale jääma, ning seda põhjusega.\nTormihoiatusi on olnud palju ning juba ainuüksi tänavu on puhkenud vähemalt kaks tormi, mille tagajärjel jäi elektrita enam kui tuhat majapidamist. Viimasest ulatusliku mõjuga tormist, oktoobritormist, mille tõttu elektrita jäi ligi 65 000 majapidamist, on möödas neli kuud. See on piisav aeg, et hakata unustama, millised probleemid sellega kaasnesid. Samas on õigustatud küsimus, mida on nüüdseks ära tehtud selleks, et järgmine kord oleksid tormi mõjud kontrollitumad.


Fassaadid – ESTPLAST\nEhitiste fassaadide soojustamisel tuleb kindlasti kasutada spetsiaalselt selleks eesmärgiks valmistatud Estplasti EPS-fassaadiplaate, sest soojustusplaadid peavad vastu võtma nende pinnale paigaldatava krohvikihi koormused ja sellele välitingimustest tulenevad.\nSoojustuse paksuse määramiseks ja sobivaima EPS fassaaditoote valikuks tuleks kaasata pädev projekteerija. Soojustuse liimimisel ja tüüblite paigaldamisel järgida fassaadide soojusisolatsiooni liitsüsteemi (SILS) tootja paigaldusjuhendit.\nEPS 60 SILVER on materjal, mille isolatsiooniomadused on võrreldes standardse valge EPS-iga 20% efektiivsemad. Soojusjuhtivus on ehitusmaterjali olulisim näitaja. Mida väiksem on soojusjuhtivus, seda paremad on soojuse levimise isolatsiooniomadused. EPS 60 SILVER puhul on efektiivsus saavutatud tänu soojusülekande optimeerimisele EPS-vahus. Soojuskiirguse tõttu tekkivat soojusülekannet on vähendatud, kasutades grafiidi-lisandeid soojuskiirguse neelamise ja peegeldumise suurendamiseks. Selle tulemusena väheneb soojusjuhtivus EPS SILVER vahus tunduvalt, eriti väikese tihedusega alal.\nEstplasti EPS FASSAAD isolatsioonimaterjal on mõeldud välisseinte soojusisolatsiooniks. EPS FASSAAD plaate kasutatakse:\nEPS FASSAAD soojustusplaadid on kergesti töödeldavad ja paigaldatavad\nEPS FASSAAD soojustusplaadid on kujupüsivad (ei kahane mahus ega vaju kokku)\nKarkassita paigaldus tagab ühtlase ja õhutiheda soojustuskihi\nEhitusprotsessi käigus ei ole ohtu soojustuse niiskumisest tekkivatele soojapidavuse omaduste halvenemisele (imab minimaalselt niiskust). Parima tulemuse saavutamiseks tuleb siiski ehitamise ajal minimeerida niiskuse sattumist aluspinnale, soojustusele ja krohvile\nEstplasti EPS SILVER ja FASSAAD plaadid on raskesti süttivad (tuleklass E), täpsete ja stabiilsete mõõtmetega, kerged ja lihtsate vahenditega sobivasse mõõtu lõigatavad


Vooremaa Triin Saariste: Heade tulemusteni viib lapse tõeline soov ja õpetaja suur töö\nTriin Saariste: Heade tulemusteni viib lapse tõeline soov ja õpetaja suur töö\nSa oled kaevanduslinna Kohtla-Nõmme tüdruk, kummagi vanema elukutse pole muusikaga seotud. Kuidas läks nii, et tulid Tartusse muusikaõpetajaks õppima?\nTõepoolest ei ole mu vanemad elukutselt muusikud. Ema õpetab Kohtla Põhikoolis saksa ja inglise keelt, isa töötas Kohtla kaevanduses. Aga mu suguvõsa on väga muusikalembene, mitmeid põlvi on sugulaste hulgas pillimehi olnud. Kodused peod ei möödu kunagi lauluta. Õppisin Kohtla-Järve laste muusikakoolis klaverit, aga muusikakooli lõpetasin hoopis Jõhvis, sest aasta enne minu lõpetamist läks mu klaveriõpetaja Liana Jefimova sinna üle. Ja ma pidasin väga oluliseks just tema käe all lõputunnistuseni jõudmist. Laulu ja klaverimängu kõrval oli mul teine suur armastus kooliajal veel, see oli rahvatants ja ehk oli see mingil perioodil mulle olulisemgi kui laulmine. Nii Kohtla Põhikoolis kui Kohtla-Järve I Keskkoolis tegutsesid tantsurühmad. Olen tantsinud nii sega- kui naisrühmas ja suurtel pidudel osalenud.\nKas ei tulnud mõtet minna hoopis tantsujuhtimist õppima?\nOlin varakult veendunud, et minust saab ema eeskujul õpetaja. Ja et muusika mulle nii oluline oli ja et selle õppimine läks hästi, oli loogiline valik muusikaõpetaja. Keskkooliajal organiseerisime tüdrukutega oma klassi lauluansambli, mida klaveril saatsin. Käisime ka mitmel pool esinemas. Abituuriumis õnnestus mõni klassivend ka kampa saada. Loomulikult tahtnuksin minna pärast keskkooli Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, kuid muusikaerialale ei saadud mind võtta ? olin lõpetanud ju ainult laste muusikakooli, muusika-alane keskharidus puudus. Olin nii vapper, et käisin isegi katsetel ja seal öeldi, et teadmiste-oskuste poolest võetaks mind kahe käega vastu, aga et paber puudub, pole võimalik. Õnneks olid Tartu Õpetajate Seminaris veel vastuvõtukatsed olemata. Valisin muusikapedagoogika ja koorijuhtimise, lisaerialadena klaveri ja solfedzo.\nÕpetajaid on, vähemalt praegu, igale poole hädasti vaja. Kuidas olid lood sel ajal, kui Sina Tartus diplomi said?\nSiis ei olnud töökohti tõepoolest ülearu, vähemalt mitte Tartus, kus lootsin iseseisvat elu elama hakata, sest see linn oli mulle õppimise ajal väga armsaks saanud. Suure otsimise peale leidsin muusikakasvataja koha lasteaias, kus tundus, et mind nii väga ei oodatud ? loodeti ilmselt saada mõni vanem ja kogenum. Ja saatus tahtis nii, et ma ei jõudnud oma ametisse veel sisse elada, kui mind otsisid üles mu endised õppejõud seminarist Inna Samoilova ja Tiiu Millistver ja soovitasid tungivalt minna Tabivere Gümnaasiumi, mis on ilma muusikaõpetajata. Nii hakkasingi bussiga Tartu ja Tabivere vahet sõitma. Sain kõik muusikatunnid, lisaks gümnaasiumiosa kunstiajaloo tunnid. Selline sõitmine oli esialgu harjumatu, bussiajad ei klappinud tundide alguse ajaga. Praegusest olukorrrast, kus õpetajad Tartust spetsiaalse bussiga tööle tuuakse, ei osanud kümne aasta eest unistadagi.\nPraegu õpetan ka Elleri-kooli Tabivere filiaalis solfedzot ja muusikaajalugu.\nKui praegu võimalus avaneks, kas läheksid mõnda Tartu kooli tööle?\nTegelikult ei läheks. Olen harjunud, et töötan Tabiveres ja elan Tartus. Maakooli lapsed on ikkagi südamlikumad, vahetumad ja siiramad, nendega on kergem suhelda. Tartus oleks sellest küljest arvatavasti raskem. Olen ka avastanud, et aeg, mis kulub bussisõiduks, võimaldab tööpäevast välja elada, jätan õhtul Tartusse sõites päevamured Tabiverre maha.\nOlid vahepeal ka Tabivere rahvamajas ametis?\nTõepoolest, paar aastat tegutses rahvamaja juures segakoor, 2000. aasta suvel käisime isegi Tallinnas Eesti-Soome laulupeol. Tollane rahvamaja juhataja Pilvi Pindma tahtis väga seda koori, kevadtalvel alustasime proovidega ja suvel läksime laulupeole, aga koori tarvis oli meid ikka vähe, eriti raske oli mehi laulma saada. Ühed tulid ja teised läksid. Järgmisel suvel osalesime veel segakooride laulupäevalgi, aga et koor väga kokku kuivas, tuli laiali minna.\nSegakooriga läks lauljate passiivsuse tõttu tõesti pisut kasinalt. Aga põhitöö, mis tublisid tulemusi andnud, teed Sa ikkagi koolis. Räägime sellest.\nGümnaasiumis on praegu lastekoor ja mudilaskoor, vahepeal tegutses ka väikeste poiste ansambel, aga pean tunnistama, et nende rüblikutega on tõesti raskusi. Esiteks on laulev laps ka muudel aladel aktiivne, teeb sporti, tahab võistlustel käia. Ja kui on valida, kas laulma tulla või kuhugi kaugemale võistlustele sõita, valitakse tavaliselt viimane. Pedagoogi seisukohast on ka sageli nii, et saad poisi talvel nii-öelda joone peale, talle hakkab endale ka asi meeldima, sest on tulemust… ja siis on vahepeal suvi, kõik unustatakse, iseloomukene ja huvid on jälle muutunud. Aga kooridega on hästi läinud, Tallinna laulupeole läheme kolmandat korda.\nMudilaskoor sai sel kevadel laulupeoeelsel võistulaulmisel esimese kategooria, lastekoor teise. Ega suuremad lapsed ometi kehvemini laula?\nÕnnetuseks oli võistulaulmisel kolmandast häälest kaks lauljat puudu. Ja et meid ainult 15 ongi, jäi see hääl nõrgaks.\nKui pärast züriilt pärisin, mis vajaka jäi, ütles Ingrid Kõrvits, et talle meeldis meie väike koor just eriti ja laul oli väga puhas, aga justnimelt ühte häält polnud kuulda. Muide, kõigil võistulaulmistel ja konkurssidel vestlen pärast alati hindajatega, et oma head ja vead teada saada. Ses suhtes on ka hea, et olen kümme aastat ühes koolis olnud, et tunnen laste hääli, tean, milleks nad võimelised on. Enda suhtes olen väga kriitiline ja püüan tehtud vigadest alati õppida. Laulmise viib heale tasemele vaid järjekindel töö.\n“Laulupärlike” on viimasel ajal Tabiveres väga populaarne ? võistlejaid palju, saal publikust tulvil.\n1998. aasta kevadel alustasime tasapisi valla laste lauluvõistlusega, varem oli korraldatud koolisiseseid. Sel aastal oli keskastme vanuserühmas eriti palju lauljaid. On terve hulk hea häälematerjaliga lauljaid, enamik siiski tüdrukud, kes aasta-aastalt arenenud on. Ja rõõmu teeb, et ise tullakse küsima, kas ma aitaksin võistluseks laulu valida ja õppida. Mõni heade eeldustega laps on arem ka, vajab julgustamist, et ta söandaks esinema tulla.\nLapsed ilmselt näevad, et teistel läheb hästi ja et Sinu õpetamisest on abi, sellepärast tullaksegi?\nJah, siin ongi oluline, et oma laululapsi ja nende häälematerjali peab tundma. Noort häält peab arendama ja laskma tal koos lapsega kasvada. Inimene, kes hääleseadest ega laulmisest suurt ei tea, võib küsida, miks laps nii vaikselt laulab, miks ma ei õpeta teda valjemat häält tegema. Aga ma ei tohi sundida karjuma, see moonutab tämbrit. Peab oskama väikesele lauljale selgeks teha, kuidas hääl tekib, kuidas seda ise suunata ja muuta saab. Ja hääl tõepoolest areneb, kui selle nimel tööd teha.\nHea tulemuseni viib eeldustega lapse tema enda suur soov järjest paremini laulda ja õpetaja tõsine töö temaga.\nPoisse on “Laulupärlikesel” vähevõitu?\nSee on jälle seesama teema, millest eespool juttu oli. Võimetega poisse on, aga neil pole püsivust. Aga üks tore erand on Artur Aunap, kes on andekas, kellel on head looduslikud eeldused ja õppimisvõime. Tema teeb tõesti vaid rõõmu, pealegi on ta oma 11 eluaasta juures selline tore ja asjalik noormees, kellega on hea ja lihtne suhelda ? tõeline väike sõber! Arturiga tegime ju sel kevadel läbi raske võistluse ja tal läks tõesti väga hästi. Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatud poiste-solistide ülevabariigilisel võistlusel jäi ta oma vanuserühmas napilt neljandaks. Loomulikult on see väga oluline, et kodus tuntakse tema töö ja edusammude vastu huvi, aidatakse ja elatakse kaasa.\nKas niisugune vanemate ja pere suhtumine on haruldane?\nKahjuks küll. Pean tunnistama, et paljudes kodudes ei tunta üldse huvi, milleks laps suuteline on, mida ta õppinud on. Kui koolis korraldatakse emadepäeva puhul kontsert ja kuulajaid on vaid käputäis, ajab see ju lausa nutma. Ja nii on paraku ka muude kontsertidega ja praegu laulupeole minekuga. Mõnda vanemat ei huvitagi lapse osalemine sellel suurel peol. Viimasel minutil teatatakse mulle, et perel on hoopis teised plaanid ja last peole ei lubatagi. Ometi on kleidid kõigile õmmeldud, laps on ülevaatustel koos teistega pabistanud, on sellest tähtsast sündmusest kindlasti ka kodus rääkinud… Tundub, et mõned isad-emad, kelle lapsed laulavad, ei ole ise laulupidude vastu kunagi huvi tundnud, pole seal osalenud ega isegi mitte publikuna kaasa elanud. Aga kui koolilapsel seda vaimustust ja ühist hingamist, mis suure laulukaare all tekib, kogeda ei võimaldata, ei teagi ta, millest ilma jääb, ei lähe täiskasvanuna koori laulma, ei tee viimaks koguni televiisorit peoülekande ajal lahti! Ta jääb elus paljust ilusast ilma ja sellest on ääretult kahju.\nMeie jutuajamise ajal on Sulle mitu korda helistatud, ikka on jutt kleitidest, infolehtedest, väljasõiduajast.\nJah, just nii see organiseerimistöö käibki. Helistan lastele ja nemad helistavad mulle. Panen neile, kes ise aktiivsemad, südamele, et nad mõnda sellist koorikaaslast otsiksid, kellega mina kontakti saanud pole. Infolehe tegin igaühele, seal on kirjas kõik peoga seonduv: millal on väljasõit, mis vaja kaasa võtta, millal on proovid, kus täpselt ööbime jne. Leidsin, et sellest lehest on rohkem abi kui lastevanemate koosolekust, kuhu paljud ehk ei tulegi. Talve jooksul on suur töö ära tehtud, et peole pääseda, kõrge kategooria saada. Aga enne pidu võtab veel palju energiat see suur asjaajamine.\nSee on suur õnn, et kool maksis kinni nii kleidiriide kui õmblemise. Kleidid on heledad, puuvillase ja linase segu. Mudilaskooril on lõige lapselikum, lastekoori neidude esinemisriie on pisut daamilikum, kaelusesse käib sõlg.\nBuss sõidab välja reede hommikul. Mudilastel poleks vaja nii vara minna, aga läheme ikka kõik koos. Siis näevad kõik ära ka tantsupeo peaproovi, kuhu piletid said muretsetud. Ka see on minu arvates väga oluline, et laululapsed tantsupidu näeksid, sel moel nakkab ehk ka tantsupisik. Ma ei väsi kordamast: nii laulu-kui tantsupeo sees tuleb olla, kaasa teha ja seda õhku hingata, et tekiks vajadus seda taas kogeda, ise osaline olla.\nLoodame, et pidu läheb hästi nii väikestele lauljatele kui Sulle endale ja teistele õpetajatele, kes peolistega pealinna kaasa tulevad. Aga viimane küsimus hoopis selline. Mida arvad teooriast, et absoluutselt iga lapse võib suure harjutamise ja muusika sees olemisega laulma panna?\nSee on tegelikult õige, et lapsed, kes n-ö oma häält kuulata ei oska, võib harjutada teiste toel kooris laulma. On võimalik õpetada kõrvallauljat kuulama ja oma häält tema järgi seadma. Igaühest ei tule solisti ja lauluhääl on ikkagi looduse kingitus, kuid muusikaarmastust ja laululusti saab süstida igaühesse, kes vaid ise soovib.


Trip.ee | Jaanapr\n36 külastatud linna või piirkonda\n29. apr 00:06\nMaliliisu kirjutas: huulepulk on juba tahke\nMinule on küll Tallinna lennujaamas öeldud, et huulepulk on vedelik…\nJa brie juust on ju ka teadaolevalt vedelik.\nKes lendab 24.-26. märtsil Tenerifele?\n23. märts 14:28\nNeandertaal, aga mis saab neist, kellel polegi passi? Mis nemad EL-s reisides id-kaardile lisaks kaasa võtavad?\n19. märts 22:46\nVeix73, septembris tehtud vaktsiini tõend kehtib ju maikuuni?\n16. märts 18:27\nVat ei tea, millest see oleneb. Kohati on lennufirmade pakkumised vägagi nähtavad ja siis teisel päeval on sama sihtpunkti otsides näha ainult vahendajate pakkumisi. Kui sügavamalt kaevama hakkad, leiad ka lennufirmade pakkumised, mis eelmine päev kohe nähtaval olid. St need on olemas, on head, aga mingil viisil peidetud. Makstud komisjonitasu muudab otsingutulemuste esitust?\n16. märts 11:38\nMeelis, miks lahke vastutulek? Teistes pankades pole seda kaardiga/seotud kontolt reisikulude maksmise nõuet kunagi olnud.\nHispaania (Kanaari saared) - kohustusliku FCS-vormi täitmine\n12. märts 14:38\nMingit vajadust ei ole täita arvutis, ma ütleksin, et äpis oli isegi mugavam täita.\nDominikaani sisenemise reeglid\n27. veebr 16:37\nSelle https://www.iatatravelcentre.com/world.php järgi ei ole tõesti enamikel juhtudel midagi nõutud. Eesti kodanikke (pro residente) puudutavad tingimused on seotud sellega, kus sa viimase 2 ndl jooksul käinud oled.\n25. veebr 20:40\nIkka muudetakse, jah. Ma ostsin sügisel piletid Tenerifele ja SAS teatas tund aega hiljem, et lend on tühistatud. Kui on segmendid eraldi piletitel, siis ongi alati risk, et muudetud ajad enam ei klapi.\n25. veebr 14:53\nJaanusm, kas see siis võis olla covid-tõenditega seotud? Et Soome elanikud pääsevad ju riiki nii ehk naa, teistel aga vaja tõendit kontrollida.\n15. veebr 16:55\n15. veebr 13:29\nKuhu sinna, Soome või Tenerifele? Ja üleüldse, kus on probleem, kui pass kaotab pärast Tenerifele jõudmist kehtivuse?\n14. veebr 14:08\nNorsu, selline tekst oligi või? "Hinnatud Hotels.com-i kliendina anname teada, et sulgeme 1. aprillil 2022 kõik\nEestis pakutava veebisaidi ja rakendusega Hotels.com seotud reisijakontod.”\nKõlab natuke kahtlaselt ja arvestades, et nt mina ei ole sellist kirja saanud, siis kas on tegemist hoopis mingi scammiga? Kuhu kasutamata boonusööd kästi kanda?\nHmm, tundub siiski täiesti ametlik scam olevat. Sisse logituna on üleval servas pisikeses kirjas “Pane tähele, et me ei võta vastu majutuse broneeringuid kuupäevadeks, mis on pärast 31. märtsi 2022.” Broneerima hakates näitab kalendrit ainult märtsi lõpuni.\nKas lennu ära jätmisel tekitatud kahju on kuidagi korvatav?\n13. veebr 14:26\nBooking.comist ei saa ju lennukipileteid osta. Suhelda tuleb sellega, kellele makse läks.


VAATA AEDA: Kuus eluohtlikku lille, mille mürgisusest sul ehk aimugi polnud - DELFI Naistekas\nKas selle pildi pealt leiad mõne mürgise taime?MorgueFile\nNaiste kohta arvatakse mõnikord, et mida ilusamad, seda mürgisemad nad on. Lilledega võib samamoodi olla. Vaata oma aed üle — sa ei pea küll iga mürgist taime kohe oma aiast välja juurima, aga on hea, kui oled ohtudest teadlik, eriti kui sul on lapsi, kes endale kõike suhu toppima kipuvad või uudishimulikke ja aplaid koduloomi.\nRododendron ja asalea\nNende õied on imeilusad. Aga mõlema puhul on mürgine kogu taim — nii õite, varte kui lehtede manustamisele võib järgneda kõhuvalu, hingamisraskused, halvatus, kooma ja isegi surm.\nSelle taime õied võivad olla valged, roosad või punased ja neid taimi leidub meie aedades palju. Aga kasvõi pisikese selle taime tüki söömine võib saada saatuslikuks — kasvõi ainult üks leht võib olla lapsele eluohtlik. Oleandrimürgituse sümptomid on unisus, pulsi aeglustumine, värinad ja tõmblused.\nNeed väikesed valgete õitega taimed võivad su aias ka umbrohuna kasvada ja kui sul on uudishimulikud lemmikloomad, kes armastavad mullas tuhnida, peaksid mürkputke kindlasti oma aiast eemaldama, sest mürkputke risoom on paraku vaatamata mürgisusele hea maitsega. Mürkputke toksiin, millel on porgandiga sarnane lõhn, ründab närvisüsteemi ja võib põhjustada nii loomadele kui inimestele tõsiseid tagajärgi alates krampidega ja lõpetades surmaga.\nKõige mürgisemad on nartsissi sibulad, nii et kui sul on koer, kellele meeldib lillesibulaid üles tuhnida, siis ei tasu nartsissisibulaid aeda maha panna. Nartsissi sibulate söömine võib põhjustada oksendamist, kõhulahtisust, krampe, kontrollimatuid värinaid ja südame rütmihäireid.\nTerve see taim on väga mürgine, aga kõige mürgisemad on seemned. Jugapuu sisaldab alkaloide, mis võivad põhjustada krampe, halvatust ja raskemal juhul südamepuudulikkust.\nNeed tihti meie aedade uhkuseks olevad õied sisaldavad toksiini, millega küll nalja pole — tsüaniidi. Aga ära seda lille kohe välja juurima hakka, sest tegelikult peaksid su lapsed või loomad sööma päris suures koguses seda taime, et mõju oleks fataalne.\nFotod: Morguefile, Scanpix


Jaanus Piirsalu blogi: Kes tahaks Naši noored Eestisse külla kutsuda?\nPostitaja: Jaanus Piirsalu kell 21:26\npakun kihlvedu - kui seda ei tee Keskerakonna noortekogu, ei julge seda keegi teha ... no või siis äärmisel juhul Krishtafovitshi punt:) kõik kardavad ju märki külge saada. panen kasti õlut vahele - kas võtad vastu?\nNo kuidas ma saan anonüümse inimesega kihla vedada?\nKT = Karmo Tüür ... karmo.tuur@ut.ee\nMul ükskõik, kes nad Eestisse kutsub tegelikult. Peaasi, et nad võimalikult palju suhelda saavad Eestis. Pealegi ma usun, et Keski noored on oma südames ikka Eesti patrioodid. Ma olen valmis küll küllakutsujale omalt poolt kasti õlut välja panema. Kuigi kuulu järgi pidid nagunii vist juba plaanima Eesti külastamist. Nad räägivad, et neil olla Tallinnas mingi toetusrühmake.\nka mina ei arva, et keski noored oleks nö kremli käepikendus ... lihtsalt neil oleks see nö institutsionaalselt ja imagoloogiliselt lihtsam kui kellelgi teisel:)\nAga miks arvate, et OMAD ei ole Eestis käinud... need konkreetsed noored sealt ehk tõesti mitte, aga mõned teised kahtlemata on. Kas te tahate tõesti, et kõik OMAD Eestit külastaksid? Milleks?\nKui keegi neid külla kutsuks, ma võiks õla alla panna. Väga palju ei panustaks, aga õhtukese ekskursioonitaks ringi ehk küll või midagi.


Beebi – Page 2 – TTARU\nEMME Hei, seekord lausa mõtlesin, et millest ma siis kirjutan? Esimestel kuudel on ju nii palju emotsioone, teineteisega kohanemist ja tundmaõppimist, raskusi, valu ja muret. Nüüd 5. elukuuks on elu üsna normaliseerunud (või noh, oleme olukorraga harjunud) ja mulle on ka kohale jõudnud, milline see …\nHei, Kui Aaron sai 2,5 kuuseks, hakkasime Temaga võimlemas käima. Sellega seoses tekkis lugejatel/jälgijatel väga palju küsimusi ja otsustasime siis sellest natuke pikemalt kirjutada. Esiteks on A täiesti terve poiss, ühtegi lisavolti kuskile ei ole, puusad on korras ja liiga palju ühele poole ka ei …\nEMME Täpselt aasta tagasi tegin ma rasedustesti (päevad olid ainult 3 päeva hiljaks jäänud). Test oli positiivne, aga ma juba teadsin seda, tunne oli teistsugune. Aaron oli väga planeeritud ja oodatud ning 9 kuu pärast sai meist pere. 3,5- liikmeline pere (Bella ka). Täna, 4. …\nHej, kuna aasta lõpus tehakse ikka erinevaid Edetabeleid ja Edekabeleid, siis mõtlesimegi kirja panna enda selle aasta ühised tippsündmused. Aasta on väga põnev olnud – palju uusi kohti, palju uusi emotsioone ning suuri elumuutusi. Kui omavahel arutasime, et mis siis ikkagi meie kõige-kõige sündmused sel …\nBeebi, Elustiil, Fotograafia, Reisimine\nHei, Aaron on 3,5 kuune ja juba mõnda aega tagasi tekkis tal huvi oma käte vastu 🙂 Lamamistoolis hakkas ta mänguasju katsuma (või vähemalt püüdis neid sihtida) ja haaras tihti ka neist kinni ning see pakkus talle palju rõõmu. Seega oli aeg talle mängukaar meisterdada. Inspiratsiooni …\nISSI Aaroni kolmandal elukuul oli minu esimene isadepäev ning pean ütlema, et isaks olemine on väga vinge! Tüüp on ümaralt 22 tundi ööpäevas väga tubli poiss ning vähemalt mind need ca 2 tundi õhtust jonni ei heiduta. See kuidas ta enamasti itsitab ja särab, päev-päevalt …\nEMME Pärast Aaroni esimest elukuud võisin julgelt väita, et tõenäoliselt on see mu elu üks raskemaid, kuid see-eest kõige õnnelikumaid kuid. Iga elatud kuuga loodad, et läheb kergemaks … nüüd tahaksin väita, et Tema teine elukuu on mu elu üks raskemaid, aga hästi ei julge …\nÜleeile, 4. oktoobril, sai Aaron ühe kuuseks. Uskumatu kuidas see aeg ikka lendab! Tema esimese mini-sünnipäeva puhul otsustasime, et teeme iga kuu ühe ühise postituse. Vaatame tagasi möödunud kuule ja kirjutame sellest, kuidas meil läinud on ning mida tundnud oleme, nii emme kui ka issi …\nBeebi, Fotograafia, Mini-sünnipäevad, Portree\nHei, Tulles tagasi veel põgusalt sünnitamise juurde. Tahan väga jagada ühte vahvat ja ülimalt praktilist ettevõtmist. Minu haiglakott oli juba pakitud kui minuga võttis ühendust Kodult Kodule meeskond ja pakkus testimiseks Sünnituspakki. Igasuguste erinevate asjade promomise osas olen ma üsna skeptiline ja valiv, aga tutvudes selle …\nHei, Mõtlesin pikalt kas ja kuidas seda kõike kirja panna. Kas hoida seda endale ja Tanelile, kes nii tugevalt ja truult mu kõrval oli, või jagada seda ka Teiega?! Kas see sobib meie blogisse jne? Las minna … jõudsin otsusele, et panen kirja! Kõige rohkem …


OÜ Reds sõlmis Porto Francoga koostöölepingu rajatavasse keskusesse laiapõhjalise mängumaa kontseptsiooni rajamiseks ja opereerimiseks.\nSõlmitud lepingu kohaselt rajab Ülemiste Keskuse Lennumaad, Tartu Edeni Keskuses mängukeskust Reds ja Tartu Kvartali Keskuses lastemängukeskust Marakratt opereeriv ettevõte Porto Francosse uuendatud kontseptsiooniga ca 1500m2 suuruse laste mängumaa keskuse -2 korrusele Prisma hüpermarketi vahetusse lähedusse.\nPorto Franco laste mängumaa kontseptsiooni hakkavad kuuluma lastekohvik, mänguasjade pood, laste päevahoid, sünnipäevatoad ja suur laste mängumaa. Lastekohvikus hakatakse pakkuma maiustusi, karastusjooke ja kergeid spetsiaalselt lastele toodetud kohvikutooteid. Mängumaa mängualadele on planeeritud ronila, liumäed, väikelasteala, trompoliinid, legonurk, kineetiulise liiva laud, tõukeautod ja interaktiivsete mängude alad. Kontseptsiooni hulka kuulub ka laste päevahoid Porto Franco kaubanduskeskuse kui ka bürookeskuse töötajatele, sünnipäevatoad lasteürituste korraldamiseks.\nMängumaa rajajate sõnul on nende eesmärgiks ehitada põnev sisemängukeskus, milline täna Tallinna kesklinnas puudub. Mängukeskuse läbivaks ideeks on võlumaailm ja võlumets, kuhu peategelased õde ja vend seiklema asuvad. Mängumaa saab olema lastele helge ja särav, alati täis põnevust ja avastamisrõõmu. Mängumaa on mõeldud lastele vanuses 0-12 eluaastat ja nende saatjatele-lapsevanematele.\nLaste mängukeskuse võlumaailm\nPorto Franco laste mängukeskus pakub lõbu kõigile\nPorto Franco laste mängukeskus


Katoliiklaste arv Eestis on kümne aastaga kahanenud enam kui 20%. Milles seisnevad põhjused? • Objektiiv\nEesti » Katoliiklaste arv Eestis on kümne aastaga kahanenud enam kui 20%. Milles seisnevad põhjused?\nKatoliiklaste arv Eestis on kümne aastaga kahanenud enam kui 20%. Milles seisnevad põhjused?\n8. juuni 2013\nToomas Vooglaid analüüsib oma blogis Tabernaakel hiljuti avaldatud rahvaloenduse tulemusi seonduvalt katoliiklaste isikukoosseisuga Eestis.\nNagu analüüsist nähtub, on katoliiklaste arv viimase kümne aasta vältel kahenenud rohkem kui viiendiku võrra. Toomas Vooglaid püüab uurida, kuhu on viiendik katoliiklasi kadunud.\n"[O]n selgelt näha, et katoliiklaskond on kahanenud suhteliselt ühtlaselt kõikides vanuserühmades, st. ei ole nii, et kahanemine on toimunud peamiselt vanema küüru arvel suremuse tõttu. [K]adunud viiendikus on suur osa neid, kes kas on oma katoliiklikust usust lahti öelnud või ei soovinud 2011. aasta küsitluses seda avaldada."\nVooglaid lõpetab analüüsi sedastades, et "katoliiklaskond tervikuna on kahanenud umbes viiendiku võrra, eestlastest katoliiklaste arv on kahanenud neljandiku võrra, ning eestlased moodustavad "kadunud" katoliiklastest kolmandiku."\nSildid katoliiklus kristlus sekularism\n9 responses to “Katoliiklaste arv Eestis on kümne aastaga kahanenud enam kui 20%. Milles seisnevad põhjused?”\n10. juuni 2013, 17:02\nOleks väga vajalik hakata mõtlema sellise üpriski drastilise languse põhjuste üle. Miks väheneb katoliiklaste arv, samal ajal kui ortodokside arv on jõudsalt kasvuteel (ja mitte ainult venelaste, vaid ka eestlaste hulgas)? Eesti saamisest iseseisvaks piiskopkonnaks ei ole sellistes tingimustes mõtet unistada, sest selle üheks eelduseks on katoliiklaskonna kasvamine ning teiseks eelduseks preestrikutsumuste olemasolu, millega ei ole meil kahjuks samuti midagi head ette näidata – kui ma nüüd ei eksi, siis kümne viimase aasta jooksul mitte ühtegi kohalikku preestripühitsust.\nEinar Laigna OP III ütleb:\n10. juuni 2013, 20:44\nVeel 5 aastat Opus Deid ja II Vaticanumi modernismi, ning Katoliku Kirikus Eestis on vaid grupike vagatsejaid.\nEinar Laigna ütleb:\n10. juuni 2013, 20:55\nNõukogude ajal oli Eestis kat. misjon, kaks minu õpilast said preestriteks, Rein Õunapuu ja Ivo Õunpuu… Isa Mihhaili ajal kõik kasvas. Siis tulid need Lääne modernistlikud “p i i i i i s k o p i d” kõike lammutama, alustati Profittlichi altari väljalõhkumisega ja antropotsentristliku uue nn.missaga laua taga. Tulemused on käes.\nEinar Laigna kolmas kord ütleb:\n10. juuni 2013, 21:05\nNõukogude ajal oli kogu Eesti peale üks preester, Isa Mihhail ja kõik edenes ja kasvas, misjonitöö oli edukas. Nüüd on preestreid palju (kui palju?) – ja tulemused? Mida teevad siin need poola dominiiklased, on nad suured filosoofid ja suurepärased jutlustajad?\n11. juuni 2013, 07:30\nKatoliiklusel Eestis on olnud tagasihoidlik loomulik järelkasv. Eesti vabanemise perioodil liitunute hulgas oli juhuslikke inimesi, kes on hiljem katoliiklaste hulgast lahkunud. Sekulaarses maailmas ateistliku elukorralduse juurest jumala ja kirikuni jõudmine käib keerulisi radu mööda. Katoliikluse juures võis juhusikele inimestele peibutavalt mõjuda kiriku üleilmsus ja “salapära”. Hiljem kui maailm avanes laiemalt unustati kirik ja jumal. Pole mõtet neid taga igatseda.\nOn jäänud mulje, et mõnedele on katoliiklus globalismi ja sotsialismi ajalooliste kaunistustega aseaine. Religioosse maailmavaate osaks tundub olevat oma mina taandamine, oma kirgede kontrollimine. Hea ja halva eristamine, patu ja vooruse mõiste. Sellega on ateistliku kasvatuse saanud isikul raske leppida. Igatahes pole ühegi religiooni korral tegemist globaalse sõbraliku koostarbimise ja elunautimise hullusega?\nSiinkirjutaja huvi katoliilikluse vastu tekkis Einar Laignat kuulates, nii jõusin ka sellele võrgulehele mida loen nüüd regulaarselt. Teatud segadus katoliikluse osas tekkis, kui ma vaatasin piiskopile pühendatud filmi, kus esitati ajaloolist tõde, tõenäoselt sobivas poliitilises kontekstis. See kontekst oli minu arusaamaga Eesti ajaloost vastuolus. Pidasin tõde olulisemaks kui võimalikku kasu poliitilistest serveeringutest. Mul pole loomulikult tõe monopoli…\nÕigeusul on Eestis mingisugused ajaloolised juured, hilisemas kihistuses. On olemas mälestuslik järjepidevus – mu vanaisa oli õigeusklik ei tea endal ühtegi katoliiklasest esivanemat.\nÕigeusu kirik on regionaalne. See rõhutab mingil moel rahvuslikku identiteeti, ei assotsieeru eeskätt globalismiga. Loomulikult pole kristlusele rahvuslik vastandumine omane. Samas, venelaste puhul on õigeusk rahvusliku ja slaavi identiteedi lahutamatu osa. Sellest ehk ka suund komsomolist kirikusse, mis on andnud mingi osa Eesti õigeusklike juurdekasvust. Selline juurdekasv pole ehk sisuliselt kõige kristlikum?\nLuterlusega võrrelduna on õigeusu kiriku puhul tegemist usaldusväärselt konservatiivse institutsiooniga. Tõenäosus, et tunahomme kuulutab õigeusukirik näiteks homoabielud kiriku õpetusega vastavaks on kaduvväike. Luterluse puhul pole see sugugi võimatu.\nKirikusse leiavad tee inimesed kes otsivad traditsioonilisi väärtusi ja ei suuda uskuda, et ajalugu algab nende põlvkonnaga ja seniste põlvkondade arusaam maailmast on olnud ekslik. Kirikust Usuni võib olla erineva pikkusega tee. Enamus meist selleni ei pruugigi jõuda.\nJõudu meie katoliiklastele!\n17. sept. 2013, 13:47\nPõhjustest peamine: Opus Dei poliitika. Ja OP mahitusel suurte koguduste etteotsa pandud Neokatehhumenaalse Tee preestrid. Eriti kurb on olukord Tartus.\nSamuti arvaja ütleb:\n17. sept. 2013, 13:55\nTartu olukord on tõesti eriti kurb. Anda ülikoolilinna kogudus paljudeks aastateks neokatehumeenide kätte – see näib ausalt öeldes olevat kõige kindlam viis tagamaks, et katoliiklus Tartus ei kasvaks. Aga tõepoolest võiks küsida, kas keegi näeb Katoliku Kirikus Eestis mingitki püüdlust kasvada, inimesi Katoliku Kirikusse tuua? Mulle ei ole küll mitte mingit seesugust initsiatiivi teada. Seejuures on Katoliku Kirikul Eestis väga suur kasvupotentsiaal – kui seda vaid kasutada tahetaks…\nArvaja eelmisele ütleb:\n18. sept. 2013, 13:04\nTundubki, et kõrgemal tasemel 1) pole ei püüdlust kasvada ega 2) meie rahva suurt usulist (kasvu)potentsiaali kasutada. Ja seda tehakse (tundub nii) täie teadlikkkusega.\nmarve abiline ütleb:\n24. nov. 2013, 10:32\nvaat kus kivi all vähid peidus: hirm ja õud hääbumise pärast. Ajab pühad isad isegi omavahel tülli ja vastastikku süüdistusi loopima. Suur Byblion hakkab langema ja tema langus saab vägev olema, nagu Ilmutuse Raamat ennustab.


Castlepoint Puhkemajad ja majutuskohad - Wellington, Uus-Meremaa | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Castlepoint\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Castlepoint\nIca View Glamping on enamat kui ööbimiskoht. See on võrgust väljas glamuurikogemus. Asub mäe otsas, kust avaneb vaade hingematvale Ica orule. Asub 35 minutit Mastertonist ida pool randade suunas. Veidi üle kahe tunni Wellingtonist. Läheduses on palju päevaseid tegevusi neile, kes soovivad ööbida mitu ööd.\nPopulaarsed mugavused linna Castlepoint puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Castlepoint


Dirigentide täiendkoolitus Heino Elleri Tasuta täienduskoolitus Kuidas saada paremaks puhkpilliorkestri drigendiks I moodul Sihtrühm: Puhkpilliorkestri dirigendid, kellel puudub erialane tasemeõpe, vanemaealised muusikakoolide õpetajad või dirigendid. Õppe alustamise nõuded: Vähemalt üks aasta kogemust puhkpilliorkestris mängijanaToimumise aeg ja koht: 29. august – 1. september 2017 kell 13. 30-17. 00 Õpe toimub Heino Elleri nim Tartu Muusikakooli Elleri saalis ja õppeorkestriks on Elleri kooli puhkpilliorkester. Koolitaja: Janis Purinš – Läti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigeerimise osakonna juhataja. Lõpetanud Läti Muusikaakadeemia prof. Vasily Sinaisky sümfooniaorkestri dirigeeerimisklassi, mitmete Läti puhkpilliorkestrite dirigent ja festivalide korraldaja, Balti Noorte Puhkpilliorkestri organiseerija. Koolituse maht akadeemilistes tundides: 30 Registreerimine ja täpsem info aadressilhttp://www. tmk. ee/koostoo/taienduskoolitused Dirigentide täiendkoolitus Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis\nAvaleht > Uudised > Pressiteated > Dirigentide täiendkoolitus Heino Elleri nimel\nTasuta täienduskoolitus Kuidas saada paremaks puhkpilliorkestri drigendiks I moodul\nSihtrühm: Puhkpilliorkestri dirigendid, kellel puudub erialane tasemeõpe, vanemaealised muusikakoolide õpetajad või dirigendid.\nÕppe alustamise nõuded: Vähemalt üks aasta kogemust puhkpilliorkestris mängijanaToimumise aeg ja koht: 29. august – 1. september 2017 kell 13.30-17.00\nÕpe toimub Heino Elleri nim Tartu Muusikakooli Elleri saalis ja õppeorkestriks on Elleri kooli puhkpilliorkester.\nKoolitaja: Janis Purinš – Läti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigeerimise osakonna juhataja. Lõpetanud Läti Muusikaakadeemia prof. Vasily Sinaisky sümfooniaorkestri dirigeeerimisklassi, mitmete Läti puhkpilliorkestrite dirigent ja festivalide korraldaja, Balti Noorte Puhkpilliorkestri organiseerija.\nKoolituse maht akadeemilistes tundides: 30\nRegistreerimine ja täpsem info aadressilhttp://www.tmk.ee/koostoo/taienduskoolitused\nDirigentide täiendkoolitus Heino Elleri\nTasuta täienduskoolitus Kuidas saada paremaks puhkpilliorkestri drigendiks I moodul Sihtrühm: Puhkpilliorkestri dirigendid, kellel puudub erialane tasemeõpe, vanemaealised muusikakoolide õpetajad või dirigendid.Õppe alustamise nõuded: Vähemalt üks aasta kogemust puhkpilliorkestris mängijanaToimumise aeg ja koht: 29. august – 1. september 2017 kell 13.30-17.00Õpe toimub Heino Elleri nim Tartu Muusikakooli Elleri saalis ja õppeorkestriks on Elleri kooli puhkpilliorkester. Koolitaja: Janis Purinš – Läti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigeerimise osakonna juhataja. Lõpetanud Läti Muusikaakadeemia prof. Vasily Sinaisky sümfooniaorkestri dirigeeerimisklassi, mitmete Läti puhkpilliorkestrite dirigent ja festivalide korraldaja, Balti Noorte Puhkpilliorkestri organiseerija.Koolituse maht akadeemilistes tundides: 30 Registreerimine ja täpsem info aadressilhttp://www.tmk.ee/koostoo/taienduskoolitused


Klaas: toetused on vaid üks osa ettevõtluspoliitikast\nVäinu Rozental • 3. september 2010 kell 15:34\nEttevõtluspoliitika ei ole pelgalt ainult ettevõtlustoetused, heitis riigikogu majanduskomisjoni esimees Urmas Klaas riigikontrollile ette vaid ühe fragmendi alusel üldistuste tegemist.\n„Ettevõtluspoliitika osad on ju ka maksupoliitika, eelarvepoliitika, õiguskeskkond ja haridus sealhulgas, kindel rahasüsteem, eurole üleminek,“ loetles Klaas. „Kõik need kokku moodustavad ettevõtluskeskkonna. Me ei saa võtta ühte fragmenti ja teha üldistust kogumi kohta. Seda ma täna ka riigikontrollile ette heitsin.“\nRiigikogu majanduskomisjon pidas täna erakorralise istungi, kus arutati Riigikontrolli auditit.\nTeatavasti andis riigikontroll oma 26. augustil avalikustatud auditis, mis käsitles ettevõtlustoetuste mõju Eesti majandusele, karmi hinnangu: konkurentsivõime kasvule suunatud toetused pole tegelikult meie ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks muutnud.\nAudit leidis, et riigi ettevõtlustoetuste süsteem on kasu toonud üksikutele, eraldiseisvatele ettevõtetele. Auditi aluseks oli ligi paari tuhandet ettevõtjat hõlmanud uuring.\nKlaas ütles pärast istungit Äripäevale antud intervjuus, et kuna riigikontrolli poolt on tehtud väga tõsine analüütiline töö, on tarvis selle pealt edasi minna. „Et ettevõtlustoetusi makstakse, see on reaalsus, aga küsimus on selles, et millises mahus ja millistel eesmärkidel seda tehakse,“ rääkis Klaas. „Sest iga kroon, mis maksumaksja raha kokku korjatakse – olgu see siis Euroopa Liidu või Eesti maksumaksja raha – jaotamine peab olema väga selgelt põhjendatud.“\nKlaasi kinnitusel oli täna alles esimene selleteemaline arutelu, milles osalesid riigikontrolli peakontrolör Tarmo Olgo ja auditijuht Urmet Lee, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi majandusarenguosakonna juhataja Tea Danilov ning EASi juhatuse esimees Ülari Alamets. „Me jätkame arutelusid koos majandus- ja kommunikatsiooniministriga, KredExiga, EASiga, Kaubandus-Tööstuskojaga, teadlastega,“ lisas Klaas.\nKlaas ütles, et ta on näiteks kardinaalselt vastu riigikontrolli ettepanekule, et toetusi ei tasuks mitte pihustada, vaid mõttekas on välja valida mõned tugevad majandusharud ja nendesse panustada raha.\n„Majanduskriis näitas, et just mitmekesise majandusstruktuuriga riigid tulevad kriisiga paremini toime, mitte need, kes on keskendunud mõnele üksikule valdkonnale,“ põhjendas Klaas.“ Näiteks Soome ja Iirimaa on täna ikkagi seetõttu üsna raskes seisus, et nad on panustanud teatud valdkondadesse. Rõhutan, et ka Soome arengufondi nõukogu esimees hoiatas kevadel arengufondi arengufoorumil meid, et ärge mitte mingil tehke seda otsust, et keskendute mõnele võtmevaldkonnale ja hakkate neid eelisarendama ning muud valdkonnad unustate ära.“\nRiigikontrolli auditi suhtes on olnud üsna kriitiline ka majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts. Minister ütles toona Äripäevale, et tema hinnangul pole küsitav mitte riigikontrolli tehtud töö ja meetodid, vaid selle põhjal välja öeldud järeldused. "Töö põllul tehakse päris hästi ära, uuritakse ja küsitakse inimestelt. Päris metoodiliselt ja korrektselt, kui ma vaatan seda auditit. Aga nende faktide põhjal tehtavad järeldused on juba hoopis kosmos. Ma ei oska sellest üldisest kriitikast midagi arvata," rääkis Parts.\nToetused vaid moonutavad turgu\nMKM: riigikontroll liialdab ettevõtlustoetuste järeldustega


Veebiseminar "Enesejuhtimisega kriisist välja — Change Consulting\nVeebiseminar "Enesejuhtimisega kriisist välja\nVEEBISEMINAR "Enesejuhtimisega kriisist välja"\n3. juunil kl 15-17 on kõigil registreerujatel võimalik osaleda meie veebiseminaril, kus koolitajad Endel Hango ja Liis Aavaste-Hango jagavad häid enesejuhtimise alaseid nõuandeid kriisist väljumiseks. Registreeri kohe, sest kohtade arv on piiratud! Veebiseminar on tasuta.\nTulemuslik enesejuhtimine on hoiak (suhtumiste ja teadmiste kogum, mis väljendub käitumises), mis kriisis on segi löödud. Ebaselgust ja ebakindlust on palju. Kas see ongi nüüd uus reaalsus? Kas tuleb uus kriis? Millal tuleb? Kuidas olla valmis? Kuidas üldse edasi minna? Need ja paljud teised küsimused on inimestel meelel. Veel enam, kas ma peaks midagi enda tegutsemises, ajajuhtimises, stressijuhtimises jne, muutma või tegelikult peaks minema tagasi "vanade viiside" juurde? Ja kui midagi muuta, siis mida ja kuidas?\nVeebiseminar "Enesejuhtimisega kriisist välja" annab mudeli kõigi selliste eluliste valikute kaalumiseks ning koolitajate abiga saavad osalejad hulgaliselt näpunäiteid, kuidas psühholoogiline kriis enda, oma lähedaste või kolleegide ja alluvate jaoks mugavamalt lõpetada.\nVeebiseminarile registreerimiseks täida allolev vorm:


Kas Eestis on kõikides lasteaedades kohustuslik lebada liikumatult voodis see 2h magamise aega? Või tehakse kusagil aedades erandeid ka lastele kes kunagi ei maga? Kuidas see on organiseeritud?\nMinu laps on vähese unevajadusega 5 aastane ja ei maga enam päevaund. Saan aru, et teised lapsed muidugi vajavad rahu ning vaikust magamiseks, kuid samas on minu arvates ka liig nõuda, et väike laps peab suutma tundide viisi liikumatult paigal lebada. Just hiljuti ta jälle sai pahandada ja pidi nurgas istuma, kuna oli voodis kätega vehkinud. Lasteaed väidab, et ei ole võimalik mitte mingisugust alternatiivset lahendust leida, kuigi on tegu suure lasteaiaga ja mitte magavaid lapsi leidub kindlasti ka teistes rühmades.\nMina ei sunni oma last lasteaias käima. St et võtsin ta sealt ära, õnneks mul on see võimalik. Ärkame hommikul siis kui uni ära läheb ja õhtul magama siis, kui uni peale tuleb. Keskmiselt umbes kell 9 ja 21. laps on ka 5-aastane, juba 3-aastaselt oli keeruline teda magama sundida.\nLasteaiaga proovisime, eelkõige seetõttu, et saaks omavanustega suhelda, aga ei sobi see süsteem. Nüüd käib kahes huviringis.\nEesti lasteaedades (ja ma arvan, et ka kõikjal mujal) on jah see süsteem, et kõik peavad olema samamoodi, samasugused. Ja kui ei ole, siis kannatagu, hambad ristis. Õnneks ei ole lasteaed kohustuslik.\nPraegu mul see teema aktualne pole, aga esimese lapsega oli. Mu laps lõpetas päevaune magamise kuskil 2,5-aastaselt, edasi magaski 20-8 umbes. Lasteaed aga ärkvelolekut ei võimaldanud, isegi siis mitte, kui laps oli juba viiene. Siis oli päris hullumaja, laps lõpuks lasteaias ikka uinus, aga see tähendas seda, et enne 11 ta õhtul magama ei jäänud. Mis omakorda tähendas seda, et meie olime hommikul väsinud ja ka laps ei saanud voodist üles. Hakkasingi teda siis lõunaune ajal aiast ära tooma, istus mul paar tundi töö juures ja pärast viisin tagasi. Õnneks lasteaia viimasel aastal neid väga magama ei sunnitud, äidi matkadel ja eelkoolis jne.\nEks põhjus ole see, et õpetajaid vähe ja need väsivad ka päeva jooksul ning tahavad vaikset tundi. Kuigi tegelikult oleks ilmselt võimalik iga lasteaia peale koguda kokku need lapsed, kes ei maga, ja lasta neil siis näiteks ühes eraldi ruumis raamatuid vaadata või joonistada.\nMeil ei pea magama aga voodisse puhkama lähevad kõik esialgu. Õpetaja loeb unejuttu ja siis jääb u 1t 30 min pikutamise aega. Magama ei pea aga teisi, kes magavad, segada ja äratada ei tohi St käega v jalaga vehkida oma voodi piires on ok, naabri voodisse neid pista, koputada, sõbra voodit raputada jne pole ok. Kaisut võib n’ppida ja sellega tasakesi mängida. On raamatut uuritud, 6a on voodis mugavasti istudes lugenud ka. Kes tõesti ei uinu, saavad ka varem voodist välja, nii 30-45 minutit varem-kui õpetaja abi lõunalt tuleb. Isegi joonistades, rääkimata lauamängust, tuleb läbi lükandukse aga täiesti häiriv kolin, seega on lapsed siis tädiga esikus juturingis või ettelugemist kuulamas.\nVarem ei saa lapsi magamistoast kuskile lasta, sest õpetaja on tund aega vaid üksi.\nProovisime teha ka nn mitte magajate kokkukogumist lõuna ajal-majandusjuhataja, direktor või muusikaõpetaja nendega saalis…aga tekkis mitu kitsaskohta:\nmaja kostab nii läbi, et korrus kõrgema rühma magamistoas ei saanud keegi vaikust, et uinuda- iga pallimüts, klotsi kukkumine jne oli kuulda, rääkimata kõnekõminast\npole võimalik, et kui koos on üle 3-4 lapse, siis liiguvadki 1,5 t kikivarvul, räägivad sosinal ja ükski mänguasi, pliiats ega muu vahend ei kuku\nja kui juba keegi lubatakse üles jääda, liitub selle sooviga pea kogu rühm, sh needki, kes muidu momentselt uinuvad ja väga und vajaks…siis kurdab ema, et kodus on õhtuti laps jabur, tige või nutune ja üleväsinud.\nKevade poole prooviti nendega siis õues olla aga jalutuskäik nõuab juba 2 täiskasvanut.\nNüüd on ikka iga rühma sseasi, kas ja kellega ja kus need mitte uinunud on ja mida teevad aga majas on vaikne tund vaikne st isegi köögis kokal raadio ei lärma, koristaja ei tööta tolmuimejaga treppidel, muusikaõpetaja eei harjuta klaverit jne ning lapsed on vaikses tegevuses, kui on üleval.\nMinu lapse rühmas on probleem on selles, et õpetajad ei usu, et need konkreetsed lapsed, kes pikali olles segavad, suudaks vaikselt mängida/raamatut vaadata, kuni teised magavad. Vähemalt mitte mitmekesi ühel ajal. Nii et nad tuleks toimetada kuskile kaugemale (nt saali), millega kaasneks järgmised probleemid (ja juhtkond on vastu).\nMinu lapse ja minu tutvusringkonna laste aedades magamise suhtes polnud erandid võimalikud.\nJuba seetõttu, et Tln ülerahvastatud lasteaedades magasid lapsed ka rühmaruumis ning rühmaruumide suurus ka nii miinimum, et saaks võimalikult maksimum eraldi rühmi teha. Meil näiteks ehitati saali osa ka ümber rühmaruumiks.\nUsun iseenesest seda väidet, et eraldi (kodus) võib laps suuta vaikselt vaadata raamatut või joonistada, aga kui mitmekesi pundis, siis kipub rühmaruumis siiski suminat tulema, mis vaikuses kostab kui lärm.\nKui vähegi lisaruume ja õpetajad on, siis loodan, et hakatakse midagi ka selles suunas mõtlema, et mittemagajad saaksid pärast mingit aega rahuliku puhkamist üles tõusta ja kuskil teises ruumis õpetaja/te suunamisel või järelvalve all vaiksemas tegevuses olla. Sest tegelikult on see surnud ringi, sest need vähem und vajavad lapsed ei jää õhtul kuidagi normaalsel ajal magama, vaid ikkagi tunduvalt hiljem, sest nad on juba päeval lisaks puhanud.\nIdeaalis näeksin ma ka sellist võimalust, et mittemagajad saaksid mingi õpetajaga selle aja väljas olla. Lasteaia hoovis ilmselt kilkamiste tõttu mitte, aga oma lapse lasteaia kõrvaltänaval oli ka aiaga üldmänguväljak (tegelikult teiselpool veidi kaugemal veel üks), kuhu saaks siis ka minna. Kahjuks selline korraldus eeldaks ka rohkemaid õpetajaid ja valmisolekut pakkuda erinevaid võimalusi, mida hetkel ei ole.\npaku välja, et võiks voodis raamatut vaadata. Minu tütar alates 1,5a teisiti ei oskagi uinuda, kui raamat kaisus.\nArutage algatuseks asja hoolekogu tasandil. Ei ole okei panna last nurka selle eest, et ta end liigutab, vähkreb vmt, kui muidu on tasa ja ei jutusta.\nTegelikult on see probleem laiem kui 1 lasteaed. Lahendus on olemas, aga ei soovita lahendada\nNäiteks meil on aias 2 õp ja 1 abiõp. Õpetajad käivad vahetustega pikad päevad tööl, abiõp 8 h iga päev. Mida teeb abiõpetaja laste uneajal? 2 h ei ole ju köögitoimkonda. Kui lasteaias on 5 rühma, saaks ju kenasti ära jagada nädalapäevad, mil iga abiõpetaja jälgib lapsi nt võimlemissaalis, õpetajad siis käivad ka vaheldumisi silma peal hoidmas (arusaadavalt vajab õpetaja veidi pikemat puhkepausi, sest tal tööpäev 07-19). See oleks üks võimalus meie lasteaias, aga õpetajad ise ei taha – sest lihtsam on lastega riielda kui olukord lahendada.\nMeil kodus mehega samalaadbe vaidlus. Kiirustab laste lõunaunne, ööunne saatmisega ja siis muudkui käib neid korralekutsumas, selmet uneaega 30 min nihutada. No ja lastenähes ei taha ju vaielda g et kui üks alustas juba unwtoiminguid…\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.09 10:16; 16.09 14:53;\nAbiõp 8 h iga päev. Mida teeb abiõpetaja laste uneajal? 2 h ei ole ju köögitoimkonda.\nOlen ise õpetaja abi, seega vastan: meie tööaeg on kellast kellani 9t, tulen 8.00 ja lahkun 17.00, mis sisaldab 1 t lõunapausi st kell 14.00-15.00 ei pea isegi majas olema, ammugi tööd tegema. Pakkusime ka välja, et ongi 8t tööd, lõunapausita aga ei saa- hommikul 8 on juba teist inimest vaja, sest läheme 8.30 juba sööma…ja kui ma 16.00 lahkuks, kes siis õhtul õpetaja lastega õue aitaks vms, ta ei pääseks wc-ssegi, on ju siis rühmas praktiliselt kõik lapsed veel kohal st seaduski ei luba tal üksi jääda, kui on üle 11 lapse.\nLapsed on magamistoas u 13.15 – 14.45 või 15.00 st minu lõuna ongi meelega laste uneajal st ainsal võimalikul ajal kui saab hädakorral õpetaja 24 lapsega üksi jätta. Isegi kui 3p nädalas on tööl 2 õpetajat, siis kogu lõunaune aeg neil ei kattu, kattumist on enim vaja hommikupoolikul tegevuste ajal ja õues olekul(mil on ka õppekäigud, matkad jne) st II lahkub enne kui lapsed ärkavad- I õpetaja on magamistoas, II teeb rühmatoas kiirelt ettevalmistusi uueks päevaks (otsib plakati v meisterdamisvahendid, lugemispala, täidab ELIISi, korrastab oma selle päeva õppevahendeid, peseb kunstivahendid, teeb stendi) ja 2p nädalas ongi vaid üks õpetaja.\nenne lõunale minekut jääb mul õpetaja abina 45 minutit, et koristada lauad, pesta nõud, puhastada niiskelt rühmatoa lauad ja põrand, pesta pesuruum/wc (seal ei tee põrandat märjaks kui lapsed üleval-libe ja ohtlik ja lastele ebamugav) ja pühin-pesen esiku st riietusruumi kuna tulime enne lõunasööki õuest.\nTõesti ei taha mitte magajaid lõunapausil kaasa võtta, ei koju, apteeki, poodi vms 🙂 Ja seadus ei luba ka.\nEga meie kasvatajad ei vaja tõesti sööki ega jooki ega käi wc. Tunde valmistatskse ette õhtul kell 9 ja ruumid puhastuvad imeväel iseenesest.\nSiin pole väga head lahendust, kuni seda ei otsustata lasteaia või isegi valla/KOV tasandil: vaja oleks eraldi inimest, kes nende ärkvelolijatega tegeleb, ja eraldi ruumi, kus ta seda teeb.\nMinu meelest on ka ebainimlik sundida last, kes uinuda ei suuda, 2 tundi hiirvaikselt lebama.\nAga ebainimlik on ka lasta tal segada neid lapsi, kes magavad ja und vajavad, aga sahkerdamise saatel uinuda ei suuda.\nMina olen (õpetajana) lastega uneajal üksi, õpetaja abil on lõuna, mis on seaduses ette nähtud. Meil on üks rühmaruum. Milline oleks hea rühmasisene lahendus? Aga direktoriga nõu pidades – tal pole vahendeid, et maksta 2 tundi iga päev kinni inimesele, kes tegeleks nendega, kes ei maga, ja meie väikesel maalasteaial pole tegelikult selleks ka ruumi.\nMeie oleme olukorra lahendanud nii, et loeme lastele pikalt ette, samuti laseme neil endil voodis kordamööda lugusid rääkida (oma tegemistest või fantaasiajutte, muinasjutte jne), lihtsalt üritamegi nii seda kohustuslikku vaikuseosa nende jaoks, kes ei uinu, veidi lühemaks muuta. Aga praegugi osa lapsi poriseb, et ei saa uinuda, kui teised veel juttu ajavad, ja osa vingub 10 minutit peale uneaja algust, et miks see unetund nii pikk peab olema. Saan kõigist osapooltest aru ja väga head lahendust ei näegi kahjuks, lihtsalt loodan, et uusi lasteaedu projekteeritakse nii, et arvestatakse tõesti erinevate laste ja perede erinevate vajadustega.\nTäiesti haige on aga lasteaias last NURKA PANNA, ammugi selle eest, et ta ei maga! Ma isegi ei tea, mia peaks laps korda saatma, et ma õpetajana sellist alandavat karistust kasutaksin. (Kuhugi vaiksesse nurka padjakuhilatele istuma ja maha rahunema olen küll lapsi saatnud, kui nt on kellelegi korduvalt tahtlikult haiget tehtud vms, aga nurgas seismine ei peaks küll kuuluma õpetaja võtete arsenali.)\neks see vist sõltub lasteaiast. osades peavad kõik magama, osades kooliminejate rühm ei maga.\nmõnes lasteaias on soovi korral võimalik magamise ajal huviringi tegevustes osaleda,\nosades jälle huviringid rangelt alles pärast kella 16\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.09 19:05; 29.01 22:51;\nLasteaia kogemust selles osas ei ole, aga kui mul oli kodus kaks last, kellest noorem pidi lõunaund magama, aga ilma vanema lapseta ei läinud, samas vanem laps arvas, et tal pole seda vaja, siis panin ma neile unelaulude cd ja ütlesin, et kes selle lõppedes ei maga, võib tasakesi toast välja hiilida. Vahel vanem laps isegi tuli ka.\nMeil on noorem laps (6-aastane) viimast aastat lasteaias, aga ei taha enam minna üldse, nutab kodus, sest lasteaias peab pikutama. Kodus lõpetas ta lõunaunede magamise 2,5-aastaselt, lasteaias hakkas kolmeselt käima, alguses ikka mõnikord magas, aga viimased aastad on seal muudkui pikutama pidanud lõunaune ajal.\nRääkisin ka õpetajatega, et äkki lasevad ta pärast pooletunnist pikutamist rühmaruumi (magamisruum on eraldi), või lubavad voodis raamatut lugeda, aga ei ole sellest rääkimisest kasu. Muudkui noogutavad, aga laps peab ikka 2 h pikutama, ei lubata raamatut võtta. Kusjuures laps loeb hästi, ta hea meelega loeks need 2 h, aga ei saa. Vaikselt oskab ka olla ja lugeda meeldib.\nPraegu õnneks saan teha nii, et pool päeva olen kontoris ja pool päeva töötan kodus, nii et saan enamasti enne lõunaund lasteaiast ta ära tuua.\nAga narr olukord on küll, kasvõi viimane lasteaia-aasta võiks selle magamisega natuke järgi anda. Las pikutavad siis tund aega. Milleks 2 h? Ja kui tunniga pole magama jäänud, siis võiks ju ülevalolijad vaikselt voodis raamatut lugeda, oleks sellest ajast lastele ka kasu.\nKusjuures mu laps pole ainuke, kes ei maga, neid on seal palju. Koolieelikud, vähesed rühmas vajavad sellist päevaund. Ma saan aru, et õpetajatel on vaja mingeid dokumente täita, tööplaane teha jne. Aga nii on ka jama, et lastel tekib täielik protest lasteaia vastu ja laps ise on nii õnnetu, sest magamist nõutakse.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.09 19:42; 14.09 12:53;\nPraegu mul see teema aktualne pole, aga esimese lapsega oli. Mu laps lõpetas päevaune magamise kuskil 2,5-aastaselt, edasi magaski 20-8 umbes. Lasteaed aga ärkvelolekut ei võimaldanud, isegi siis mitte, kui laps oli juba viiene. Siis oli päris hullumaja, laps lõpuks lasteaias ikka uinus, aga see tähendas seda, et enne 11 ta õhtul magama ei jäänud. Mis omakorda tähendas seda, et meie olime hommikul väsinud ja ka laps ei saanud voodist üles.\nMeil sama jama. Õpetaja ütleb ka, et suurema osa lõunaunest on laps ärkvel. Lõpuks uinub, magab pool tundi ja sellest piisab, et õhtul istub nagu öökull. Ma ise tahaks hiljemalt kümnest õhtul magama minna aga ei saa :(.\nMeil on hetkel see võimalus, et tihti on lasteaias pool päeva või ei hakka üldse viima (siis lähebki kuskil 20 magama ja ärkab 7-8 vahel heatujulisena ja puhanuna). Aga uuest aastast peab hakkama täiskohaga lasteaias käima … ja kooli läheb alles kolme aasta pärast :(.\nMõistan, et õpetajatel on ka pausi vaja aga leian, et hea tahtmise korral annaks ikka miskit orgunnida. Aga pole seda tahtmist.\nMina tean, et ühes tavalises Õismäe lasteaias ei pea lapsed magama, sest mu sugulase laps käis seal. Oli veel juttu, et kuna laps ei taha päeval magada ning selles lasteaias ka ei panda selliseid vooditesse, vaid lastakse midagi muud teha, on laps järeletuleku ajal siiski veidi väsinud ning tavaliselt jääb autos magama.\nAga kuidas asi täpselt korraldatud oli (kuidas olid eraldatud ülevalolijad magajatest jne), seda ma ei tea.\nMinu vanem laps on välja kukkunud lõoke – kella 20-21 vahel hakkab “ära kukkuma” nii töö- kui puhkepäevadel, vahet pole. Teised pereliikmed võivad veel ringi sebida, aga tema lihtsalt vajub voodisse ja magab, ei näe ega kuule enam midagi. Ei muuda midagi ka see, et lasteaias ta magab lõunaund, mida kodus puhkepäevadel alates 4a ei maga.\nNoorem laps on väiksema unevajadusega ja magaks meelsamini hommikul, ei tea, kuidas temaga läheb.\niga laps on väsinud kui teda kodus hiljem magama pannakse.\nPane laps 22 paiku magama, võta 7 paiku üles ja usu mind, 5 aastane magab päevaund nii mis mühiseb, sest ta väsib. Ilmselgelt on siin kodused mugavad harjumused mängus, milles on järsku lasteaed süüdi. Loomulikult on ka õpetajatel puhkeaeg, keegi ei hakka sinu lapsega 2h personaalselt tegelema, kuna emme tahab õhtul varem filmi vaadata ja paneb lapse vara tuttu\nEestis on olemas seadus, mis ei luba sundida lasteaias magama vähemalt 4-aastast last ning ka lapse sundimine lõunaune ajaks voodisse on lubamatu.\nMingid põhjendused nagu õpetajate tööaeg ei võimalda ja ruumid kostavad läbi jms ei päde.\nKui lasteaed ei tee koostööd, siis kaeba KOVi haridusosakonda ja kui sealt ei suudeta survestada lasteaeda seadusi täitma, siis õiguskantslerile, kellel on pädevus teostada õiguslikku järelvalvet ka lasteaedades.\nPeatükk 3, paragraf 14\nAh et kohe paragraffiga ähvardama.\nVoodi kohta pole seal seaduses nüüd küll mingit keeldu.\nAga loomulikult ei tohi KARISTADA last, kes ei maga.\nVaikselt olema ülevalolev laps aga peab, kui pole teist ruumi või vajalikku personali, kes tegeleks mujal nendega, kes üleval.\nNo kirjas on, et peab olema valik magamise ja muu vaikse tegevuse vahel. Olen selle kadalipu õiguskantslerini läbi teinud ja sealne seisukoht oli, et voodis lebamine ei kvalifitseeru muuks vaikseks tegevuseks. Mu lapse lasteaias ei saanud ka enne ükski laps võimalust üleval olla, kuni tekkis reaalne oht, et hakataksegi juhtkonda ametist vabastama. Nüüd saavad kõik soovijad lõunaune ajal rühmaruumis joonistada või lugeda. Nagu võluväel ei kosta enam ruumid läbi ega lähe õpetajate tööaeg lõhki.\nMismoodi need vanemad siis tööle jõuavad üldse, kel algab ka tööpäev kell 8:00 ja kui lõppeb näiteks kell 17, siis järgi ka ei jõua ju? Äkki on 9-st 18-ni, siis ei saa ju üldse. Ei saa tegelikult üldse aru, et mis tänapäeval lasteaedades toimub, et kas vanemad ei käigi tööl, et toovad lapsed hommikuti hilja (9 ajal) ja ära viivad juba kell 16 või varem ja lasteaiaõpetajad pressivad ka muudkui peale, et viiks aina varem lapsed ära. Ei peetagi rühma ametlikest lahtioleku kellaaegadest kinni.\nminu jaoks on ka arusaamatu, mis emad need on kes kl 9 toovad ja kl 16 viivad, töötud, mitmelapse emad, poole töökohaga emad ? Ma näen ka ümberringi 8-17 töötavaid inimesi\nHalloo, kas sa oled ise kunagi mõnd last aeda viinud ja sealt toonud, ühel ja samal päeval? Pole kunagi juhtunud, et lapse vastu võtab üks õpetaja, tagasi annab teine? See tööaeg oli ju konkreetselt selle õpetaja abi tööaeg, õpetajatel on teine graafik. Oli ju ometi kirjas, et hommikul kell 8 on juba vaja TEIST inimest – see tähendabki, et LISAKS õpetajale, kes juba kell 7 kohal oli.\nMina saan ise sättida aega, millal viin ja toon. Ei ole töötu ega ka poole kohaga. Aga mul on võimalus kodus ka töötada, nii et tihtipeale lähen hommikul kontorisse, siis enne lapse lõunaund toon ta ära, ja jätkan töötamist kodus. See venitab enda tööpäeva pikaks, sest töö tuleb ju ikka ära teha ja koormus on suur, aga just see ajaline paindlikkus, et saan lapse endale sobival ajal lasteaiast ära tuua, kompenseeribki seda, et mõnikord tuleb siis õhtutundidel oma projektid lõpetada. Tööandajal selle vastu midagi ei ole, sest töö on selline, et tulemust on võimalik ka muudmoodi mõõta, kui ainult töökohas viibitud tundide järgi, nii et on kohe näha, et pole viilinud ega tagumikutunde teinud, vaid töömaht ja normid on tehtud.\nMismoodi need vanemad siis tööle jõuavad üldse, kel algab ka tööpäev kell 8:00 ja kui lõppeb näiteks kell 17, siis järgi ka ei jõua ju? Äkki on 9-st 18-ni, siis ei saa ju üldse\nÕpetaja tööpäev algab ju juba 7.30 (valverühm lausa 7.00) ja lõpeb 18.00,\nkuidas see küsimus on seotud sellega, et õpetaja abi töötab 8.00-17.00?\nHommikul enne 8.00 pole veel üle poole rühma kohal, võibki olla 1 täiskasvanu. Ja reeglina tund enne sulgemist st 17.00-18.00 on ka alla poole rühma…kui on rohkem, siis meil õpetaja abi enne ei lahku, kui on jäänudki max 11 last.\nLisaks saavad paljud pered oma tööaegu siiski nii sättida, et laps ei peaks olema kella 7.30-18.00-ni lasteaias, vaid näiteks ema tööaeg algab kell 8, aga lõppeb kell 17, isal algab 9, aga lõppeb 18, ja siis isa viib ja ema toob last, nii et laps võidab tunni nii õhtust kui hommikust.\nSul vist pole olnud sellist last, kes väsimise jaoks vajab rohkelt aktiivset tegevust, kui usud, et alati on lapsevanema mugav elustiil lasteaias mittemagamise põhjuseks.\nMa ise sain kodustes tingimuste oma 3-aastase lapse ideaalselt lõunaks (küll ilmselt veidi hiljem nii umb 13.30-ks), aga selleks pidime hommikupoolikul min umb 2,5 h aktiivselt (õues) tegutsema. Lisaks pidime ka õhtupoole kindlasti väljas olema. Kahjuks kõigi lasteaia aastate jooksul magas ta lasteaias vist kuni 5x (alati teatati, sest kardeti, et hakkab haigeks jääma, kui erandlikult magama jäi). Olin suuremosa lasteaiaõhtutest (mõni jäi ilmselt vahele mõne sünnipäeva vms teiste poolt tööpäeva õhtusse pandud tegevu tõttu ära)oma lapsega ka peale lasteaeda tunnike väljas tegutsemas. Rohkem väga ei kannatanud, sest ka kodused toimetused peavad tööinimsel mahtuma sinna tööpäeva õhtusse. Ei aidanud nii vähene aega, kui kogu päevas oli seda õuesolekut ja aktiivsemat tegutsemist vähe ning lisaks veel 2h pikaliolekuna puhkamist.\n4-lt oli ta juba ka kodus ilma lõunauneta, aga õhtul rahulikult kell 21.00 uinuv laps (tingimus siiski, et päeval parajalt õues olnud või aktiivselt toimetanud). Lasteaia päevadel nihutasin kõigi heaolu nimel voodissemineku kella 22.00, aga uinus ta ikka 22.45. Varasem voodisseminek lasteaiapäeval protestide ja jonnidega ja uinus isegi veel hiljem. Ei tahtnud mingeid filme vaadata, vaid lapse uinumist siiski mõistlikumal ajal.\nUnevajadus ei ole päris kindlasti harjutamise küsimus, erinevalt teistega arvestamisest, milles peaks kodu õpetajale appi tulema, mitte vastanduma.\nKui laps lasteaias magas ei jäänud kodus õhtul magama enne 11-12. Üles tõusis seitsmest. Kodus lõpetas lõunauned 2,5 aastaselt – st laps oli lamanud lõunal voodis tunde magama jäämata. Siis loobusin.\nMa ei tea, kus aias sa õpetaja oled. Aga ka varasemalt on läbi kuvanud postitustes, et tegelikult juba enne 13 suunatakse lapsed voodisse. Minu lapsel peaks 12.30 algama ettevalmistused uneajaks – kui aga on olnud olukord, et laps on päeval haigestunud ja 12.15 jõuan aeda järgi, on kõik teised lapsed juba voodis! Siin ongi üks kala peidus – tegelikutl suunatakse lapsed varem voodisse, kui ka graafiku järgi ette nähtud.\nKa kõik teised käivad tööl kell 8-17, sa pole ainuke. Väga palju saab ära korraldada lihtsal töökorraldusega – ei, saei pea kedagi apteeki kaas võtma. laste valvamist saab korraldada vaheldumisi kasvõi 15-20 minuti kaupa valvajat vahetades. kõike on võimalik. Aga tegelikutl sa ei taha.


Valu vasakult roietes | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValu vasakult roietes 05.05.17 / Neuroloogia\nUmbes kuu aega tagasi algas mul valu vasakult roietes, just selles osas, mis on rindadest allpool. Valu tuleb esile mõne liigutuse, järsu aevastamise või tugeva sisse hingamise korral. Valu on mõõdukas ja seda ei ole tunda niisama kõndidest või istudes.\nÜldiselt on see ka möödunud nädala jooksul ja mitmeid kordi tagasi tulnud paarinädala möödudes.\nPerearst on teinud röntgeni, 5-se hemogrammiga vereproovi ning ultraheli roiete piirkonnast - kõik uuringut olid haigusnähtudeta ja diagnoosiks sain: närvijuurte haiguslik seisund.\nSoovin teada, kas see on normaalne, et antud valu tuleb nädalate möödudes tagasi ja kuidas ma peaksin seda ravima? Perearst ise soovitas Dolmeni võtta, kui valu tuleb tagasi ja arvas, et eriarsti juurde ei ole vaja edasi pöörduda. Ühe nädala jooksul, kui valu esines, võtsin päevas 1x Dolmeni - minu meelest ei muutnud see midagi, valu kestis ikka u nädala ja tuli mõne nädalaga tagasi.\nMillega võib olla tegu ja kuidas ma saan aega-ajal uuesti välja tulevat valu ravida?\nKui punast villilist löövet nahal ei olnud on tegemist ilmselt roietevahelise närvi ärritusega seoses muutustega rinnalülidevahelistes ketastes või liigestes. Valu võib kaua püsida ja korduda ka väga ägedal kujul. Vajalik oleks siis neuroloogi konsultatsioon.\nMul on juba 3-4 päeva pea valutanud torgetena, aga ainult ühest kohast. Vasakult poolt kuklast. mingi tunni aja jooksul kokku mingi 10 korda. Valu ei ole pidev ja tugev ka mitte. 2-3 korda järjest lööb ...


Kaugõpe Energiaõigus programmid, otsida parimaid Kaugõpe Energiaõigus programmid siin! - Energiaõigus 2020/2021\nKaugõpe Energiaõigus Programs, otsige parim Energiaõigus programmid siin! - Energiaõigus\nEnergia seadus on areneva distsipliini õigusõpinguid. Need programmid käsitlema aktuaalseid teemasid energiaallikatele, nagu taastuvenergia ja rahvusvaheliste ressursside kauplemise, püüdes teavitama õpilasi tulevikus loomine poliitika ja õiguse.\nKaugõpe Energiaõigus Programs: Otsing siin Energiaõigus programmid. Saad kõik kooli ja Kaugõpe Energiaõigus info directely, säästa aega ja kontakt Energiaõigus ülestunnistusi siin!\n2 Tulemused Energiaõigus, Kaugõpe Filter\nUus kursus põhineb meie märkimisväärne kogemus selles valdkonnas ja on välja töötatud vastuseks kasvavale tähendus seotud õiguslikke küsimusi nafta, gaasi ja mäetööstuses ... ...


Viigede valu sere.\nKaasas on toru koos depilaatoriga ja spetsiaalne mõla karvade eemaldamiseks, mis meenutab konstruktsiooni spaatlit. Veekindlate komponentide kompleks, mis moodustab toote valemi, võimaldab aeglaselt lahustuval nahal toimida isegi veega kokkupuutel. See on joodetud plastkorpusesse. Asukoht: Kategooria: Armastatud lapselaps Seryoga saabus Gloomyhasse relvastatud suure musta püstoliga.\nLootosepiima tõttu on epidermis kuivamise eest kaitstud ja toode ei põhjusta ärritust.\nKuiva naha jaoks See nahatüüp on pärast soovimatute juuste eemaldamist altid põletusele, sügelemisele ja koorimisele. Selle negatiivse mõju vältimiseks pehmendab sheavõi nahka. Tundlikele Tundlik epidermis reageerib kosmeetikale sageli järsult, sageli ilmnevad allergilised reaktsioonid ja ärritus.\nTänu kreemi lisakomponentidele ei nahk põletikku ja jääb pärast depilatsiooni pehmeks.\nLootosepiima tõttu on epidermis kuivamise eest kaitstud ja toode ei põhjusta ärritust. Kuiva naha jaoks See nahatüüp on pärast soovimatute juuste eemaldamist altid põletusele, sügelemisele ja koorimisele. Selle negatiivse mõju vältimiseks pehmendab sheavõi nahka. Tundlikele Tundlik epidermis reageerib kosmeetikale sageli järsult, sageli ilmnevad allergilised reaktsioonid ja ärritus. Tänu kreemi lisakomponentidele ei nahk põletikku ja jääb pärast depilatsiooni pehmeks.\nSupremi olemus Sobib normaalsele ja kuivale nahatüübile. Kompositsioon sisaldab eeterlikke õlisid, mis pakuvad pehmust ja niisutavad nahka, desinfitseerides ja leevendades põletikku. Veet Naturals sheavõiga See tagab toitumise ja hüdratsiooni ning soodustab ka naha taastumist. Enne mis tahes tööriista kasutamist peate tutvuma juhistega. Samuti on soovitatav läbi viia allergiatesti: kandke väike kogus kreemi käsivarre siseküljele.\nKui minuti jooksul pole ebamugavaid aistinguid, saate depilatsiooni teha. Meeste kreem Veet Kõik ülaltoodud fondid on loodud inimkonna kauni poole jaoks.\nErinevus naissoost on kompositsioonis, kus on suurem kogus toimeaineid, kuna meeste juuksed on vastavalt paksemad, paksemad ja tihedamad kui naistel, ja sellest on raskem lahti saada. Kreem "Vit" sobib kätele, jalgadele, rinnale, seljale, õlgadele ja kaenlaalustele.\nSamm-sammult juhendamine Üksikasjalikud kasutusjuhised on toodud Veet pakendil. Peate tegutsema lihtsa skeemi järgi: Vahetult enne Viigede valu sere on soovitatav vanni võtta, võite kasutada pehmet koorijat.\nSee aitab puhastada nahka liigsest rasvast ja keratiniseeritud rakkudest, aurutada ja niisutada nahka. Pärast vanni peate kuiva pühkima.\nKreem kantakse soovitud alale spetsiaalse spaatliga, mis tuleb koos kreemiga. Protseduuri täpne aeg on märgitud pakendile. Reeglina on maksimaalne periood 10 minutit. Liiga pikk toote nahal hoidmine on võimatu, see võib põhjustada põletust. Veet pestakse sooja veega maha.\nVajadusel kasutatakse pärast protseduuri niisutajat. Kandke kreem õhukese kihiga, kuid nii, et see kataks täielikult karvad. Ühest pakendist piisab korda, sõltuvalt töödeldud tsoonide arvust.\nAinult jalgadest ja Viigede valu sere eemaldatud taimkatte eemaldamiseks Viigede valu sere joonlauda. Kreemide "Vit" depilatsiooniks kasutamine Enne kreemide "Vit" kasutamist depilatsiooniks peate tutvuma nende rakenduse nüanssidega. Intiimtsooni kasutamise tunnused Depilatsioon intiimses piirkonnas on kõige problemaatilisem. Fakt on see, et bikiinivööndis on epidermist lihtne kahjustada, kuna nendes kohtades Viigede valu sere see eriti õrn.\nNaha võimalikult kaitsmiseks sessiooni ajal järgige selgelt järgmisi reegleid: Kõigepealt peate valima õige toote. Ideaalne abinõu oleks Vit tundlikule epidermisele.\nVõite kasutada ka kõrge sheavõi sisaldusega koort. Muidugi, sama bränd. Protseduuri ajal kasutage spetsiaalset spaatlit, mitte sõrmi.\nÄrge kasutage Brasiilia juuste eemaldamise tööriista sügavad bikiinidkuna sel viisil on limaskesta lihtne kahjustada. Ärge tegelege tegevustega, järgige kasutusjuhendit. Ärge tootega üle pingutage: parem on maha pesta varem kui hiljem. Enne kasutamist viige läbi tundlikkuse test: kandke küünarnuki paindele veidi kreemi, loputage 10 minuti pärast. Kui ärritus ei ilmne päeva pärast, kasutage toodet julgelt. Pärast depilatsiooni kandke nahale sama kaubamärgi spetsiaalselt välja töötatud kreem.\nJuhuslike tööriistade kasutamine pole soovitatav. Kui seansi ajal on valusaid või kummalisi aistinguid, loputage koor kohe maha.\nEnne protseduuri peate viimasega tutvuma. Klassikaline Klassikaline viis Vit-kreemiga depilatsiooni teostamiseks sisaldab järgmisi samme: Kõigepealt on vaja nahka puhastada ja kuivatada.\nSeda saate teha dušigeeli ja tavalise rätikuga. Määrige ala, kus soovite vabaneda soovimatust taimestikust. Kiht peaks olema tihe, kuid mitte liiga paks. Käte naha vigastamise vältimiseks on soovitatav toodet kanda spaatliga. Tavaliselt kehtib koor "Vit" minutit. Kui teate, et teie karvadel on tihe struktuur, hoidke toodet 10 minutit, kuid mitte mingil juhul kauem.\nRõõm. Jõululugu. Kelle juurde Kristus tuleb\nPärast määratud aja möödumist eemaldage koor spaatliga. Proovige seda teha kiiremini, sest tööriist töötab endiselt. Loputage töödeldud ala veega, kandke ettevaatlikult rätik ja pärast naha kuivamist kasutage spetsiaalset kreemi või geeli.\nKes kellele mida kinkis Reklaami asukoht: Sel hommikul oli Ugryumikha küla Püha Peaingeli kiriku rektor isa Philip väga mures. Tema põnevuses ei olnud hirmu, pigem vastupidi, ta tegi magusat valu rinnus. Seda seetõttu, et pärastlõunal peaks Batiushka armastatud lapselaps Seryoga neile pimedas külla tulema. Nad polnud mitu kuud teineteist näinud ja igatsesid üksteist väga. Ja siin on nii suurepärane võimalus: Seregini vanemad kogunesid Austriasse talvepuhkusele suusatama.\nMeeskreemi "Vit" kasutatakse samamoodi kui naissoost. Ainus erinevus on see, et toodet tuleb hoida pisut kauem: 7—10 minutit.\nDušši all Dušis tehtud protseduur säästab teie aega: pesemise ajal tegutseb koor. Mugavam on seda teha käsna pehme, värvilise küljega, mis kuulub depilatsioonikomplekti. Kreemil on vetthülgav struktuur, nii et pärast selle pealekandmist võite ohutult duši all käia.\nPärast dušši võtmist kasutage niisutavat ihupiima. Tootja väidab, et sellise tööriista kasutamine on mugavam kui traditsiooniline koor.\nJärgige järgmisi samme, et tagada pihustiga seansi tulemus teie ootustele: Enne protseduuri alustamist peate veenduma, et läheduses pole vaipu ja muid asju, mille struktuur võib tugeva agendi tegevuse tõttu seansi ajal kahjustada. Pihustage toodet kuivale nahale, nii et töödeldud piirkond muutuks täielikult niiskeks. Paks toote kiht pole mõtet. Oluline punkt: ärge raputage purki Sex infektsioonid liigesevalu enne ega pärast depilatsiooni.\nKui kasutate pihustit intiimsetes kohtades või kaenlas, pihustage toodet peopesale. Viimane määrige vajalikud alad. Kui karvad tulevad kergesti maha, viige protseduur läbi klassikalisel viisil: koguge toote jäänused spaatliga. Pihusti maksimaalne kasutamise aeg on 10 minutit. Protseduuri lõpus kasutage niisutajat, loputage pihustusotsikut voolava veega Viigede valu sere sulgege pudel tihedalt. Negatiivsed tagajärjed Kui Vit-kreemi kasutatakse valesti, võivad ilmneda järgmised negatiivsed tagajärjed: Põleb.\nVõib ilmuda naha liiga pika kokkupuute tõttu. Viigede valu sere põletus on juba ilmnenud, loputage kahjustatud piirkonda kohe rohke voolava veega ja pange haavale paranemisvahend. Kui pärast päeva pole paranemist, pöörduge arsti poole. Sissekasvanud karvad. Kui probleem on juba ilmnenud, peaksite taimestikku aurutama kuuma rätikuga. Siis peate rakendama koorija.\nRõõm. Jõululugu. Kelle Juurde Kristus Tuleb | Vaba aeg ja reisimine\nÜleminek insuliinile võib olla ajutine meede, näiteks operatsiooni või viirushaiguste ajal.\nKorda protseduuri mitu korda, sissekasvanud juuksed peaksid välja langema. Probleemi ennetamiseks on kuuma vanni võtmine vahetult enne depilatsiooni. Allergiline reaktsioon. Sellest olukorrast on ainult üks väljapääs - kreemi kasutamise peatamine. Ettevaatusabinõud Kreemi "Vit" depilatsiooni kasutamise negatiivsete tagajärgede vältimiseks tuleb järgida järgmisi ettevaatusabinõusid: Enne seanssi testige toote Viigede valu sere tundlikkust: kandke küünarnuki painde siseküljele pisut kreemi.\nKui 24 tunni möödudes ärritus puudub, saab toodet ohutult kasutada. Pöörake tähelepanu tootega karbis olevale vooderdisele. Tavaliselt on ostetud toote kasutamise kohta kirjalikud soovitused. Ärge kasutage kreemi, mis on aegunud või aegunud. Mitte kasutada põletikulise ja ärritunud epidermise korral. Kui kasutate järgmisi haigusi: diabeet, pidage toote kasutamise kohta eelnevalt nõu arstiga, hormonaalsed häired, Proovige 24 tunni jooksul pärast protseduuri lõppu kanda looduslikest kangastest lahtisi rõivaid.\nPäev pärast seanssi ei saa ujuda, päevitada, kasutada deodoranti ja meiki. Ärge tehke protseduuri uuesti varem kui pärast 72 tundi. Tabel: plussid ja miinused "Vit" depilatsioonikreemide plussid ja miinused Kasu Valuetus.\nPärast depileerimist unustage ebamugavustunne. Mehaanilisi kahjustusi pole. Ei mingeid lõikeid, kriimustusi jne. Minimaalne ärrituse ja koorimise oht. Kreemid sisaldavad komponente, mis protseduuri ajal sügavalt toidavad ja niisutavad nahka. Aeganõudvuse puudumine.\nMiks määratakse insuliin?? - Diagnostika\nDepilatsioonikreem Veet - Kreem\nRavi Veetiga võtab minimaalselt aega - keskmiselt 3—5 minutit, jämedate juuste korral - kuni 10 minutit.\nKreemiga depilatsiooniks vajate ainult 10 minutit, erinevalt tundist või kahest, mida on vaja protseduuri jaoks, kasutades žileti või vaha.\nProfessionaalsed oskused puuduvad.


Sülearvuti ASUS ROG Zephyrus M, GM501GM-EI007R\nROG Zephyrus M revolutsiooniline jahutussüsteem Active Aerodynamic System tagab süsteemi kindlalt jahedamad temperatuurid ja vaikse töö, isegi võimekate komponentide kõige intensiivsema töötamise ajal. Tänu eksklusiivsele tarkvarale saad valida sobivaid töörežiime ning kohandada süsteemi vastavalt enda eelistustele. Komplektis seljakott ja hiir.\nTippklassi AAS jahutussüsteem tagab sülearvuti vaikse ja efektiivse töö ilma jõudluses järeleandmisi tegemata. Alumine ventilaator on ühendatud suure, 9 mm kõrguse õhukambriga. Tavaliste jahutussüsteemidega võrreldes loob AAS õhu ringlemiseks 20% rohkem ruumi, suurendades õhuvoogu 32% võrra ning vähendades sisetemperatuuri samuti 20% võrra. Tolmuvastane kujundus takistab tolmu- ja mustuse osakeste sisenemist ekraani avamisel süsteemi ning puhastab end ise, puhudes süsteemis olevad tolmuosakesed õhuringluse abil sealt välja. Unikaalse jahutususüsteemi viimasteks osadeks on kaks ventilaatorit ning jahutuselemendid, mis jahutavad eraldi nii protsessorid, graafikakaarti kui ka kiibistiku toitekomponente.\nSmart Amplifier tehnoloogia jälgib helisignaali väljundit ja kohandab seda reaalajas, et saaksid ilma kõlarielemente kahjustamata nautida heli ka valjemate tugevuste juures. Tänu nutikale tehnoloogiale on sul võimalik nautida erinevat sisu kuni 250% valjemalt ning dünaamilisema sagedusvahemiku ja bassiga. Zephyrus M teab, et kvaliteetne heli on mängukogemuste oluline osa ning ei vea sind alt.


unustasin pilii võtmata | Rasedus ja sünnitus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Taruvaik – looduse vägi! Raseduse alguses võetud valuvaigisti võib lootele ohtu kujutada Maitse terviseks: naat, nõges ja võilill on väärt supertoidu mainet Tervisenõu: mis muutub kehas, kui teed beebipillidega lõpparve? SISUTURUNDUS Milline peaks olema üks korralik reisiapteek? Akne ja kaua paranevad haavad: kaheksa märki, mis viitavad tsingipuudusele Kas tõesti rongaema – kui kauaks peaks lapsega tegelikult koju jääma? (2) Gil Greengross: huumor ei pruugigi tervisele kasulik olla\nunustasin pilii võtmata 07.11.03 / Rasedus ja sünnitus\nmis juhtub kui ma unustasin ühe päeva pilli võtmata? Tähendab ma läksin oma vanaemale külla ja unustasin kaasa võtta! aga muidu pean iga päev kell üheksa võtma tabletti! Mida ma nüüd tegema pean ja kuidas suureneb risk rasestuda nüüd?\nLugege veelkord läbi tabletikarbis olev patsiendiinfo.\nKui unustate tableti, siis võtke kohe, kui meenub ja järgmine tavapärasel ajal.\nEdasi tarvitage pille skeemi 21+7 järgi kindlal kellaajal.\nKui tekib veresegune voolus, tuleb kasutada kondoomi.