Neli lõbusat fakti populaarsete telesaadete põhjal teenindusaegade kohta 📺\nSlots / Uudised / Neli lõbusat fakti telesaadepõhiste mänguautomaatide kohta\nNeli lõbusat fakti telesaadepõhiste mänguautomaatide kohta\nTelesaated, eriti telesaated, on inimeste igapäevaelus mänginud rolli üle 60 aasta. Miljonid inimesed häälestavad regulaarselt oma lemmiktelesaateid ja loovad erilise sideme nende telesaadete tegelastega. Pole üllatav, et slotimäng loojad on võrguautomaatide, videomänguautomaatide ja videomänguautomaatide kasiinode aluseks võtnud populaarseid telesaateid. Teleteemalised slotimängud võiksid inimesi fantaasiakuningriikidesse meelitada, viia neid metsikutele seiklustele, lasta neil mängida koomiksiraamatutes superkangelasi ja isegi transportida neid maailma, kus kõikjal on supermodellid. Selles artiklis käsitletakse nelja lõbusat fakti telesaadetel põhinevate mänguautomaatide kohta.\nSee muudab slotimängud lõbusamaks\nInimesed vaatavad televiisorit meelelahutuse pärast, et oma igapäevases elus stressi leevendada. Täpselt samamoodi käivad inimesed kasiinodes või mängivad online mänguautomaate, et auru puhuda, et neil oleks hea aega veeta. Ei ole raske ette kujutada, et heade boonuste ja põnevate funktsioonidega mänguautomaat, mis põhineb populaarsel telesaatel koos kõigi mängijate poolt armastatud tegelaste ja teemadega, on mängijate jaoks lõbusam ja põnevam kui tavaline mänguautomaat, mis pakub mängijatele ainult Õnnelik 7, paprika ja kirsid.\nMänguautomaatide mängimine on lihtsam\nMänguautomaatide loojate jaoks on üks peamisi ülesandeid välja töötada kaasahaarav lugu, mis võiks mängijad edasi liikuma panna. Telesaadetele tuginedes ei pea slotimängude arendajad enam looma omaette jutujooni, vaid kasutavad selle asemel telesaateid. See on olnud väga edukas, tavaliselt kui slotimängus on telesaate põhjal loodud lugu, mis on populaarne või olnud eetris kogu maailmas. Mängijad sooviksid seda õppida, et nad saaksid tegutseda, ja telesaate fännid hindaksid võimalust mälestuseks ja sooviksid seda nautima minna.\nSee muudab telesaated ühendatumaks ja asjakohasemaks\nTelesaated tulevad ja lähevad kogu aeg ning mõned jäävad eetrisse kauem kui teised. Kui aga slotimäng luuakse telesaate põhjal, võib see tekitada inimestes telesaatega rohkem sidet ja muuta see üldsuse jaoks asjakohasemaks. Niikaua kui mängijad näevad mängu telesaate põhjal või kuulavad telesaate muusikat, tuletab see neile meelde, kuidas telesaade neid end tundma pani, ja see võib omakorda võimaldada neil slotimängu mängida . Kuigi telerisaadetepõhised mänguautomaadid on mängimiseks saadaval, võib see panna inimesi, kes pole telesaadet näinud, vaatama ühte või kahte saate osa ja hoida saadet asjakohasena.\nSee annab telesaadetele veel ühe võimaluse raha teenida\nPole tähtis, mis arvamused inimestel võivad olla, telesaadete eesmärk on raha teenida. See on vähemalt fakt, see on. Ehkki telesaateid tuleb teha lähtuvalt sellest, mis inimestele meeldib või soovib, on lõpuks nende eesmärk olla võimalikult suur kasum. Kui telesaatest on saanud popkultuuri osa, on ütlematagi selge, et kaup tuleb paratamatult sisse, näiteks t-särgid, kruusid, märkmikud, mälestusesemed ja palju muud. Mänguautomaatide mängude tegemine telesaadete põhjal annab telesaadete tootjatele veel ühe võimaluse teenida telesaadetest rohkem raha.


Aastaid on räägitud suuremast riigi panusest Ida-Virumaale\nRiigikogu arutab Ida-Virumaa tulevikku\n10:44 12.10.2017 (Uuendatud 10:46 12.10.2017)\nKeskerakonna fraktsiooni algatusel arutatakse Riigikogus oluliselt tähtsa küsimusena Ida-Virumaa tulevikuperspektiive. Ettekanded esitavad Lembit Kaljuvee, Jaak Aab ja Mihhail Stalnuhhin\nTALLINN, 12. oktoober — Sputnik. Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu sõnas, et aastaid on räägitud suuremast riigi panusest Ida-Virumaale ning Keskerakonnal on hea meel, et valitsus on pööramas maakonnale enam tähelepanu, edastab Pealinn.\n"Leiame, et meil tulebki rohkem rääkida maakonnast, kus elab enam kui 143 000 inimest, kuid kus on kõrge töötusemäär ja erinevad sotsiaalsed ning majanduslikud probleemid, millele tuleb meil sügavalt otsa vaadata ja need lahendada," sõnas Sarapuu.\nMTA pidas Ida-Virumaal kinni puskariajajad\nRiigikogule peab esimese ettekande ettevõtja, AS Kunda Trans nõukogu esimees ja AS Lajos nõukogu esimees Lembit Kaljuvee. Ida-Virumaa tulevikuperspektiivi ja valitsuse tegevust avab seejärel lähemalt riigihalduse minister Jaak Aab, kes on töötamas välja Ida-Virumaa programmi, mis sisaldab vajalikke investeeringuid taristusse ning elanike paremasse elukvaliteeti. Samuti peab ettekande Ida-Virumaalt Riigikogusse valitud saadik Mihhail Stalnuhhin.\nDmitri Tšornõi: Ida-Virumaal elanul on hea igal pool>>\nKeskerakonna fraktsiooni juht lisas, et ta loodab Ida-Virumaa temaatika arutamisel aktiivset osavõttu nii koalitsiooni kui ka opositsiooni saadikutelt, sest Eesti terviklik areng puudutab igaüht. Sarapuu tõdes ka, et kuigi olulise tähtsusega küsimust on ka püütud siduda kooseluseaduse arutamisega, pole need omavahel seotud.\n"Olulise tähtsusega küsimuse arutamise Riigikogus otsustas ja rääkis keskfraktsioon läbi kantseleiga läbi enne kui õiguskomisjon kooseluseaduse eelnõu 12. oktoobri istungi päevakorda määras," kinnitas Sarapuu.\nKeskerakond, Riigikogu, Kersti Sarapuu, Ida-Virumaa


Heidi Ruul: suuseks, võileivad ja vaikus – tehtud! - Arvamus - sõbranna.ee\n6. veebruar 2017, 11:09\nHelistan, keegi ei vasta. Saadan oma naissoost küljeluule screenshot’i vestlusest, kus härra pühalikult kinnitab, et täna tullakse AUSÕNA hiljemalt kell üksteist koju. Ei olnud ju mina see, kes asjadest valesti aru sai? Muhvigi! Meest sõnast, hipsterit tuunitud habemetutist ja härga sarvest, ma ütlen! Istun pisut pettununa voodinurgal ja mõtlen, miks uus Cosmo veel postkasti potsatanud pole. Ju jääb jälle lihtsalt hiljaks, täpselt nagu armas härra ja üleeile algama pidanud päevadki.\nKell on märkamatult pea kolm öösel. Meest pole endiselt, und ning kuupuhastust ka mitte. Tahaks midagi lugeda, aga niigi loll ja kurb on olla. Sügavkülmast jäätist otsima minnes avastan, et armas härra on minust juba ilmselgelt ette jõudnud. Valikusse on jäänud vaid pakk pelmeene, hakkliha, friikartulid ja poolik pudel Lätist toodud viina. No ja loomulikult see pagana võileib…\nAlles nägin uhket pealkirja, kus väideti, et suuseks, võiku ja vaikus pidid suhtega imet tegema? Hetkel tundub küll, et ainus asi, mis päriselt ka imeb, on minu lootus täna õhtul Aasta Naise tiitli vääriline olla. Aga mis Aasta Naiseks olemisest me üldse räägime, kui ma ei näe välja nagu Buduaari kaanestaar ja viimane külastus kosmeetiku kabinetti jääb otsapidi suisa eelmisesse sajandisse? Ahjaa, mul on ju kuskil see vana Anne, mille lehekülgedel õpetati täpselt, kuidas mitte oma raha salongide vahel võrdsetes osades ära jaotada, vaid selle asemel kogu kosmeetilise juraga kodus iseseisvalt hakkama saada! Lükkan kohvipaksust ja meest valmistatud maski näkku ning avan Saladused, kus üks naine räägib enda loo sellest, kuidas ta oma esimese miljoni teenis. Pane nüüd tähele – see ei juhtunud sugugi tema kalli kaasa arvelt. Uskumatu, eksole?!\nPesen maski maha. Vaatan peeglisse: nahk särab, nagu oleks just ilusalongis käinud ja üleüldse näen endiselt väga püss välja! Kell on peaaegu neli. Nälg teeb kurjaks, vaatan kiibitsevalt õnnetut võileiba, aga ei puutu, kordagi ei puutu, sest pärast kuute õhtul ju süüa ei tohi. Elu või asi!\nJust siis, kui olen parasjagu teki alla maailma vihkama jõudnud, kuulen, kuidas keegi välisukse kallal toimetab. Teesklen, et magan. Härra kõigub magamistoa uksest sisse, näeb poolenisti kuivanud võileiba ja ajab selle kogemata kapiservalt põrandale. Seejärel avastatakse poolik pakk Mynthonit ja otsustatakse, et korralikule hambapesule on see hommikul kell neli igati aktsepteeritav alternatiiv. Härra loobib äärmise ettevaatlikkusega oma riided toanurgas seisva tooli poole ja sätib end minu kõrvale voodisse. Kaisus on hea. Ei kisa, karju ega nõua vastuseid. Armastan oma hullu. Väga. Isegi kui ta vahepeal korralik jobu on.


Miks mu kaal ei alane nii kiiresti kui sooviksin? - Perekooli Foorum, Minu kaalulangus on aeglane\nMinu kaalulangus on aeglane. Südamesõbralik dieet\nOma toiduvalikul pean esmatähtsaks valke. Korra sain tõsise kõhuvalu kui teadlikult endale ise haiget tegin — sõin värskekapsahautist ja sinna peale peenralt värskeid herneid. Airi ütleb: Tavaliselt ma selliseid artikleid ei loe, aga mul oli kaalu jälle juurde tulnud ja see dieet tundus hea valik.\nTegelikult on need kaks täiesti erinevat asja ja kes on grupis kord käima hakanud, teab hästi, milline jõud on grupiliikmete toetusel ja kui suureks abiks võivad olla kaaslased, kes minu kaalulangus on aeglane ja tunnevad samamoodi.\nMõnda võib teise jutustatud lugu aga koguni suunata tervisliku toitumise rajale. Edulood teebki huvitavaks see, et inimesed on erinevad ja see, mis ühele mõjub ühtmoodi, ei pruugi teisele samamoodi mõjuda.


MIKS AUSTASID ESIVANEMATE PUEBLOANID INIMESI LISANUMBRITEGA | NUTIKAD UUDISED | SMITHSONIAN - NUTIKAD UUDISED, NUTIKAD UUDISTE AJALUGU JA ARHEOLOOGIA - 2022\nNew Mexico Mehhiko loodeosas asuv suur arheoloogiline koht, mis on täis ümmargusi maju ja suuri kivikülasid, ümbritseb palju saladusi. Keegi ei tea, miks kanjonist, kus on vähe vett või põllumaad, sai 800. aasta keskpaiga algul piirkondliku Pueblo kultuuri keskus. Kas see oli usuline paik? Türkiissinine kauplemiskeskus? Sotsiaalne eksperiment?\nAia aretuskeskus varustas eelajaloolisi ameeriklasi hinnatud sulestikuga\nSuurimate küsimuste hulgas on aga see, miks Chaco Canyoni Pueblo kogukond austas inimesi kuue varbaga. Kultuur kaunistas kivisid kõigis piirkondades polüdaktiliselt ja isegi täiendava liistuga kaunistasid seinu, siludes jalad märjaks saviks, teatas Aaron Sidder National Geographicule .\nAntropoloog Patricia Crown otsustas nähtust uurida hiljuti ajakirjas American Antiquity avaldatud artiklis . Crowni meeskond uuris kõigepealt 96 skeletti, mis on aastate jooksul välja kaevatud Pueblo Bonito juurest, mis on Chaco kanjoni piirkonnas. Kolmel luustikul (hinnanguliselt 3, 1 protsenti uuritud jäänustest) oli parema jala väikese varba kõrval lisaarv. See määr on märkimisväärselt kõrgem kui 0, 2 protsenti polüdaktüüli määra, mis tänapäeval on Ameerika põliselanike hulgas.\nKa kuue varbaga säilmeid töödeldi erinevalt, maeti rituaaliruumidesse või nende lähedusse. Ühel oli isegi jalaga pahkluu peal ehitud käevõru, millel oli lisaks veel notsu. "Leidsime, et eriti kuue varbaga inimesed olid tavalised ja tundusid olevat seotud oluliste rituaalistruktuuride ja kõrge staatusega objektidega nagu türkiissinine, " räägib Crown Sidderile. Teisisõnu tundub, et lisavarbad tõid kaasa erilise austuse.\nAastal 2012 kirjutasid arst Maureen Hirthler ja käekirurg Richard Hutchison ajakirjas Hand fotoesse, milles kirjeldati polüdaktüülsete käte ja jalgade pilte kogu Edela Nelja nurga piirkonnas ning mis näitasid, et esivanemate Puebloansi kinnisidee ulatus Chaco piiridest kaugemale. Oma töös osutavad nad, et polüdaktüülluid on leitud ka Coloradost Liiva kanjonist ja lisavarbaga imikule anti kõrge seisundi alla matmine Arizonas Tapia del Cerritos.\nSamuti leidsid nad kuuenumbriliste käte ja jalgade pilte Sedonast, Arizonast, Lewise kanjonist, Texast ja muudest piirkondadest Uus-Mehhikos ja Utahis. Ehkki on leitud ainult lisavarvastest pärit luid, põhjustavad nad lisakõrvade esinemist ka kultuuris suhteliselt sageli, ehkki närilised kaotavad pisikeste sõrmede luud kergemini või neid on neid võimalik ära pesta.\nIda-Uus-Mehhiko ülikooli bioloogiline antropoloog ja käimasoleva uuringu kaasautor Kerriann Marden ütleb Sidderile, et kõigil Chaco lisavarbadel võis olla keskkonna põhjus. Ta spekuleerib, et kokkupuude raseduse ajal ohtlike materjalide või nende dieedi mõne koostisosaga võis mutatsioone esile kutsuda. Tegelikult on Chaco kanjon ja seda ümbritsevad piirkonnad tuntud oma uraaniladestuste poolest.


Pokker 2010 -- Raamatukoi raamatupood\nAndres Burget, Marek Kolk, Sander Laprik, Imre Leibold, Runnar Lindepuu, Kaur Mägi, A. Namsing, Svetlana Reimaa, Rainer Roomet, Priit Türner ja Lennart Vahemets\nEesti proffidelt eesti mängijatele\n«Pokker: eesti proffidelt eesti mängijatele» on mahukas enam kui 350-leheküljeline ning Eestis ainulaadne teos. Autoriteks on 11 tunnustatud mängijat ja oma ala spetsialisti: Andres Burget, Hannes Namsing, Imre Leibold, Kaur Mägi, Lennart Vahemets, Marek Kolk, Priit Türner, Rainer Roomet, Runnar Linderpuu, Sven Reimaa ja Sander Laprik. Autorid ei õpeta ainuüksi pokkerit paremini mängima, vaid olema edukas kõiges, mis pokkerit puudutab, ning annavad võimaluse heita pilk eduka Eesti pokkerimängija mõttemaailma. Raamatu tuumaks on enimlevinud pokkerimängude õpetused; lisaks käsitletakse nii ühe- kui mitmelaua turniiride mängimise põhilisi aspekte.\nIga autor on kirjutanud peatüki mänguliigi kohta, mida ta kõige paremini valdab. Raamat on sobilik nii edasijõudnutele kui ka algajale, kes teeb mängijana oma esimesi samme. Selgitamaks pokkeris kasutatavaid mõisteid, on autorid lisanud raamatusse põhjaliku 35-leheküljelise pokkeriterminoloogia sõnastiku. Lisaks annab raamat lugejale ülevaate pokkerimängu ajaloost ja tutvustab kuulsate pokkerimängijate elulugusid.\nKuidas on pokkerist saanud maailma harrastatuim mõttesport?\nMis põhimõtetel toimib internetipokker?\nKuidas korraldada kodust pokkeriturniiri?\nKuidas võita rahalaudades ning mängida edukalt turniiridel?\nKuidas jõudsid tippu maailma ja Eesti parimad pokkerimängijad?\nFotod Vallo Kruuser ja Peeter Laurits


Kuidas valida parim mobiilikasiino? Loe siit juhendit ja vali parim kasiino!\nKui veel aastaid tagasi oli mõeldamatu võimalus mängida kasiinomänge internetis, siis tänapäeval on maailm veelgi edasi arenenud ning nüüd mõtleb iga internetikasiino järgmisele sammule: kuidas muuta oma kasiino parimaks mängukohaks mobiilseadmetel. Teadupärast on juba pooled mängijad kolinud kasiinomängude proovimiseks nutiseadmetesse, seega ruttavad kasiinodki paremate võimaluste loomisega.\nKui sa oled samuti peamiselt nutiseadme kasutaja ja oled mõelnud internetikasiino proovimisele, ent pole päris kindel, mida silmas pidada mobiilse kasiino valimisel, siis siin on paar nõuannet, mis teevad otsuse lihtsamaks.\n1. Kas mobiiliäpp või mobiilne versioon?\nMobiilseid internetikasiinosid on kahte tüüpi: mobiiliäpina ja mobiilse versioonina. Esimene neist on tavaline rakendus, mille saab alla laadida äpipoest, teine on aga tavapärane mobiilne versioon, millele pääseb ligi mobiilibrauseri kaudu.\nMõlemal on omamoodi eeliseid ja miinuseid. Mobiilirakendused on tavaliselt võimekamad ning neile on lihtsam ligi pääseda, kuid muidugi hammustavad oma osa mälust, mistõttu ei sobi äpp siis, kui sul on juba palju rakendusi. Mobiilne versioon on pisut kohmakam ja sellele ligipääsemiseks pead avama ka brauseri, ent samas ei koorma see su seadet. Nutiseadmetele on kohandatud pea iga kasiino, kuid mobiiliäpid on vaid mõnel nagu näiteks Unibetil ja Tonybetil.\nTeine tähtis faktor, mille järgi valida parim mobiilikasiino, on boonuste valik. Mida rohkem on tekkinud nutiseadmete kasutajaid, seda paremaks on läinud ka boonused. Paljud kasiinod pakuvadki eksklusiivselt boonuseid üksnes mobiilikasutajatele. Kui sa tahad saada parimate boonuste osaks, tasub kindlasti pakkumisi arvesse võtta ja valida kasiino, kus on mobiilikasutajatele mõeldud boonuseid.\nKasiinod on teinud küll tublisti tööd selle nimel, et oma veebilehti täiuslikult mobiilile sobitada, kuid tarkvaradel on siiski omad limitatsioonid. Seepärast ei ole ka pea ühegi kasiino mänguvalik 100%-liselt saadaval telefonis. Agaramad kasiinod on märkinud mobiilil saadaval olevad mängud eritähisega – seda teevad näiteks Olybet ja Unibet. Nii saad ülevaate sellest, kas su lemmikmängud on üldse telefonil saadaval või milline kasiino pakub neid ka nutiseadmele.\nKui lähtud valiku tegemisel neist kolmest põhimõttest, leiad kahtlemata parima mobiilikasiino, mis vastab su ootustele ja võimaldab igal ajal lemmikmänge mängida.


NÕUANDEID | Kuidas istutada paljasjuurseid roose? - Moodne Kodu\nNÕUANDEID | Kuidas istutada paljasjuurseid roose?\nPaljasjuursena on maailma lemmikuim lill oma stardivormis üllatavalt tagasihoidlik, koosnedes vaid puntrast juurtest ning kolmest kuni viiest okkalisest varrest. On uskumatu, milline muutus leiab aset vaid mõne loetud nädala jooksul pärast seda, kui paljas juurepundar mulda saab.\nRoositaimi on kaubanduses saadaval kahes vormis — paljasjuursete ja potitaimedena. Kui sa pole varem paljasjuurseid roose istutanud, võib see tunduda kehvema valikuna kui potitaim. Tegelikult aga on paljasjuursetel roosidel mitmeid eeliseid — puhkeseisundis istutatud roositaim kohaneb kasvukohaga paremini ja ta alustab kasvu looduse loomulikus rütmis, lisaks maksavad paljasjuursed istikud vähem kui potitaimed ning neid on mugavam transportida.\nMillal on õige aeg paljasjuursete rooside istutamiseks\nPaljasjuursed roosid on mõistlik pista mulda jahedamal ajal. Meie kliimas on parimaks ajaks aprilli keskpaik, siis kui maapind on sulanud ja tahenenud.\nKust paljasjuurseid roose osta\nPaljasjuurseid roose leiab paljudest aianduskeskustest, kuid samuti saab neid tellida kataloogidest või mõne roosikasvataja veebipoest. Aianduskeskustes on reeglina saadaval teehübriidrooside ja floribundrooside populaarseimad sordid. Kui otsid mingit kindlat sorti või teatud kindlat tüüpi roosi, näiteks nagu põõsasroos, siis tõenäoliselt leiad parema valiku veebist mõne roosikasvataja lehelt.\nKuidas paljasjuurseid roose valida\nPaljasjuurse roositaime pikkus on sõltuvalt sordist 60-75 cm. Istikud jagunevad vastavalt kvaliteedile: A-kvaliteediga taimel on kolm või enam oksaharu, B-kvaliteediga taimel kaks. A-kvaliteediga taimed on kallimad.\nVõimaluse korral tasub eelistada A-kvaliteediga roositaimi, sest need on elujõulisemad. Samas, kui sinu soovitud roosi on saadaval ainult B-kvaliteediga taimena, siis ära muretse, ka see on hea valik. Peamiselt tähendab see seda, et sul tuleb õisi paar nädalat kauem oodata ning roosipuhmas on esialgu väiksem, kuid aja jooksul võtab see kasvus järele. Väldi selliste istikute ostmist, mille varred on kuivanud või juba uusi võrseid kasvatama hakanud.\nKuhu oma uus roositaim istutada\nVali koht aias, mis saab päeva jooksul vähemalt kuus tundi päikest. Hea õhuringlus on samuti rooside jaoks oluline, sest see vähendab lehti kahjustavate seenhaiguste tõenäosust. Roose ei sobi istutada suuremate puude/põõsaste lähedusse, sest nende juured võivad roosijuurte levimist pärssida.\nKuidas paljasjuurseid roose istutada\n1. Kõigepealt pane taim likku. Täida ämber veega ning lase roositaimedel enne istutamist kaheksa kuni kakskümmend neli tundi liguneda. Jälgi, et juured ja pookekoht oleks täielikult vee all. See aitab taastada roosijuurte niiskustasakaalu. Mõni roosikasvataja soovitab lisada vette B1 vitamiini, et\nvähendada ümberistutamisest tingitud šokki ning supilusikatäie valgendit, et tappa võimalikud ohtliku bakterid. See pole siiski kohustuslik samm.\n2. Valmista ette istutusauk. Aega, mil roositaimed ligunevad, on mõistlik kulutada istutusaugu ettevalmistamiseks. Augu sügavus ja läbimõõt peaks olema vähemalt 40 cm. Kobesta augu põhi hargiga, et juured saaksid paremini areneda.\nRoosid tunnevad end kõige paremini rammusas ja viljakas mullas. Lisa olemasolevale mullale komposti ja korralikult laagerdunud sõnnikut (vahekorras pool ja pool) ning sega korralikult läbi. Lisaturgutuseks võid lisada auku vere- ja kondijahu, mis on lämmastiku ja fosfori orgaaniliseks allikaks.\n3. Säti roos auku. Tekita mullast augu keskele väike küngas, laota sellele roosi juured nii, et kõik juureotsa jääksid suunaga allapoole. Jälgi, et roositaime ja mullapinna vahele ei jääks tühimikke ning vajadusel kohenda küngast suuremaks või väiksemaks.\nEnne roosi paika sättimist kärbi kõik murdunud või surnud juureosad. Terve juur on seest valge. Kui juur on seest tume, on see surnud. Kärbi juurt seni kuni jõuad seest heleda osani. Lisaks püga juurte otsad, lõigates iga juure otsast ca üks sentimeeter maha. See stimuleerib uut juurekasvu.\nSäti roos istutusauku ja laota juured ettevaatlikult mullakünkale laiali. Kui vaja, lõika liiga pikad juured lühemaks, et need auku ära mahuksid.\n4. Täida auk mullaga. Hoia roosi ühe käega paigal ning teisega täida auk mullaga. Vajuta muld kätega kinni, nii eemaldad viimasedki mulda jäänud õhutaskud. Jälgi, et pookekoht jääks vähemalt 5-7 cm, aga veelgi parem kui 10 cm sügavuselt mulla alla. Pärast istutamist tekita roositaime ümber sügavam kraav ja kasta ohtralt.\nVastistutatud paljasjuursete rooside eest hoolitsemine\nKui oled roosi maha istutanud, kata taime pinnapealne osa üleni kompostmulla või multšiga. See kaitseb taime hiliste külmade eest ning ühtlasi hoiab varsi kuivamise eest. Multšikuhja võid taime ümbert sõrmedega ettevaatlikult eemaldada siis, kui vartel on näha paari sentimeetri pikkuses uusi kasve (selleks võib minna kolm nädalat või rohkemgi).\nEsimese kuu jooksul pärast istutamist kasta taime iga kolme päeva tagant, seejärel hakka kastmiste vahelist aega tasapisi pikemaks venitama. Samas jälgi ka seda, et pinnas ei oleks pidevalt liiga niiske, sest liigmärg pinnas soosib haigusi ja võib taime lämmatada.\nOota väetamisega esimeste õite avanemiseni. Paljud inimesed arvavad, et uusi roose tuleks kärmelt väetama hakata, kuid tegelikult see nii ei ole.\nKõige keerulisem osa paljasjuursete rooside istutamise juures on ootamine, millal nad ükskord juba oma õied avavad. Selleks kulub keskmiselt kaheksa kuni kaksteist nädalat. Kuid see ootamine tasub end kuhjaga ära, kui näed, kuidas varem paljad rootsud mattuvad lopsaka rohelise leherüü ja säravkaunite õite alla, mis toovad rõõmu terve pika suve.


5 põhjust, miks valida Xiaomi elektritõukeratas\nViimastel aastatel on tänavapildis populaarseks muutunud elektritõukerattad. Need on suurepärased abilised, kui soovite liikuda kiiresti ja mugavalt ühest kohast teise.\nEsimene värvilaik aiavaasis\nSarvkannikesed ja võõrasemad ehk aedkannikesed on suvelilledest kõige vapramad: nad elavad üle kuni viiekraadise külmaga kevadöö.\nVesinikuauto on valmis, maailm mitte\nVesinikumajandusest saab millalgi tulevikus uus reaalsus, seda vähemalt mingis osas maailmast. Ka kütuseelementide areng on pärast mõneaastast vaikelu uut hoogu sisse saamas.\n13. veebruaril antakse start autoralli Eesti meistrivõistluste avaetapile – JMV Motors Otepää Talverallile.\nNüüd on aeg lõigata viinapuud\nVõta oksakäärid kätte alles paar-kolm nädalat pärast seda, kui väätidelt on lehed langenud. Siis on üheaastaste okste korgistumine lõppenud ning toitained liikunud lehtedest ja korgistumata võrsetest sinna, kus need talvel peavad olema: juurtesse, tüve\nTahad lapsi rohkem kodutöödesse kaasata?\nHiina autotootja Dongfeng alustas konkurentidest oluliselt varem elektrilise kastiauto seeriatootmist. Kohalikule turule mõeldud mudel sünnib Nissan Navara ametlikult toodetud koopia baasil.


21. oktoober 1987 – tahte ja hirmu vastasseis\tSee päev kujunes ajaloosündmuseks, mida kannustas ühelt poolt HIRM ja teiselt poolt TAHE. Seekord ei olnud aga hirmul mitte rahvas, vaid võimuorganid. Kardeti eestlaste ärkavat ajaloolist mälu.\nKompartei Võru rajoonikomitee juhtimisel algas kampaania mälestusmiitingu vastu. Mitmel päeval enne miitingut saadeti suur hulk agitaatoreid ja propagandiste rajooni asutustesse, ettevõtetesse ja koolidesse. Tegelikult kujunes sellest välja jõuline reklaamikampaania, millega informeeriti meie üritusest kogu Võrumaa elanikkonda.\n21. oktoobriks oli toodud Võrru mundrimehi mitmelt poolt Eestist ja isegi Venemaalt. Kalmistule minek keelati. Mälestusmiitingu korraldamisega seotud Argo Männimets, Meelis Ivask ja Ain Saar võeti Nõukogude armee esindajate poolt koidikul kinni ja toimetati bussiga Tallinnasse sõjakomissariaati. Sellega loodeti, et «peata kari» suundub tagasi etteantud kitsukesele rajale. Rajooni parteikomitee propagandamasina ennenägemata töö tulemusena kogunes õhtul kella poole seitsmeks Võru kalmistu ette ligi 3500 inimest. Kohalik võimuaparaat koos julgeolekukomiteega pani miitingu ärahoidmiseks vastu 400 miilitsameest, rahvamalevlast ja KGB töötajat. Kalmistut hoiti piiramisrõngas juba keskpäevast peale.\nLoe edasi...\tVõrulaste tahteväljendus Üks linn ei ole vaid majad, pargid, tänavad ja teed. Linn - see on lisaks veel tema ajalugu, traditsioonid ja inimesed. Meie Võru linn öeldakse olevat üts ummamuudu liin.\nMis seisab aga selle ummamuudu oleku taga? Mis teeb meie linna ja tema inimesed eriliseks? Me kõik oleme kuulnud fraasi - Võru veri ei värise. Just seda ütlust kinnitab meenutus ühest 20 aasta tagusest sündmusest. Kargel ja tuulisel 21. oktoobrikuu päeval kogunesid tuhanded võrulased Kubja kalmistu väravete ette, et järgida üleskutset mälestada neid sõdureid, kellele võlgneme OMA EESTI RIIGI. 1987. aastal ei räägitud oma EESTI RIIGIST, sest valitses terrorivõim, mis oli istutanud hirmu sügavale rahva hinge. Paljud inimesed mäletasid punaterrori aastaid. mil tuhandeid eestlasi piinati ja mõrvati sadades vanglates. Need, kes jäid ellu, saadeti vangilaagritesse. Eestimaalt küüditati kümned tuhanded meie kaasmaalased, meie omaksed, sõbrad ja tuttavad külmale maale... surema. Nende ainus süü oli see, et nad olid eestlased, et nad armastasid oma maad ja austasid eesti kombeid.\nLoe edasi...\tVõrulaste tahteväljenduspäev 2016\t29 aastat tagasi, sai võrukeste jaoks alguse võitlus meie riigi taasiseseisvumise eest. Võidelda saab mitut moodi, mõni teeb seda relv käes, mõni võitleb sõnaga. Võrus palju ei mulisetud, siin võideldi eeskujuga, see andis inspiratsiooni kogu ülejäänid Eestile. Meie jaoks ei toimunud Eesti taasiseseisvumine mitte "laulva revolutsioonina" vaid läbi töö tunnustada võitlust, iseseisvust ja omariiklust ning neid inimesi, kes selle nimel elasid, töötasid ja vajadusel andsid ka oma elu.\nLoe edasi..\tPärast päeva (II tahteväljenduspäev - 2008)\nPage 1 of 2 StartPrev12NextEnd (c) 2016 Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr.1


Kuidas akudest maksimum võtta? Soovitused, kuidas pikendada liitium-ioonakude tööiga - Ehitusruudus\nEt liitium-ioonakud pikalt kestaks, tuleb nende eest pidevalt heaperemehelikult hoolt kanda. Paljud meist ei teagi, mida teha selleks, et enda akudest maksimum võtta. Järgnevalt mõned nõuandeid ja näpunäiteid, kuidas pikendada akude tööaega ja eluiga.\nKuumus on number üks aku jõudluse tapja. Enamik kuumusest tekib küll aku laadimisel ja koormamisel ning sinna polegi midagi parata, kuid liigse kuumuse vähendamiseks saab üht-teist siiski ära teha.\n• Laadimistsükli lõpus eemalda aku laadijast ning lase sellel enne uuesti kasutusse lükkamist paar minutit jahtuda. Nagu ennist mainitud, kuumeneb aku ka laadimise ajal, seega kohe pärast laadimistsükli lõppu seda kasutama hakates suurendad aku temperatuuri veelgi.\n• Kuumadel ilmadel hoia akusid jahedas, eemal otsesest päikesevalgusest. Kindlasti püüa vältida nende autosalongi jätmist, kus palav päike neile peale paistab. Sellistes kasvuhoonetingimustes võib temperatuur kiiresti väga kõrgeks tõusta. Võimaluse korral hoiusta akusid auto pakiruumis või muus jahedamas kohas.\n• Aeg-ajalt tasub käega aku temperatuuri katsuda. Kui see on sooja asemel tuliseks läinud, tee väike paus ja lase tööriistal varjulises kohas jahtuda. Lisaks temperatuuri langetamisele laseb see akuelementide keemial stabiliseeruda, pikendades ühelt laadimiselt saadavat tööaega. Tark oleks vältida situatsiooni, kus aku on nii ülekuumenenud, et end ise välja lülitab.\nKuuma kõrval on vaenlaseks ka külm\nSarnaselt ülekuumenemisele on akude tapjaks ka külm. Külmast akust võib oodata märgatavalt lühemat tööaega ja väiksemat jõudlust.\nMadalate temperatuuride korral saad neid üles soojendada järgmiselt.\n• Vastupidiselt palavale ilmale võta külma korral akud salongi kaasa. Tõenäoliselt hoiad oma autosalongi teel tööle soojas, seda saab suurepäraselt ära kasutada. Pane akud kõrvalistmele, ning suuna üks ventilaator nende poole. Lastes akusid tee peal soojeneda saad nendega kauem töötada.\n• Hoia ruumis sees. Tehes välitöid kohas, mille lähedal on soe ruum, kasuta kindlasti võimalust hoida akusid ja laadijat siseruumis. Selle tulemusel saadud pikem tööaeg kaalub üldiselt üle ebamugavuse neid tööpaigast eemal laadimas ja vahetamas käia. Kui töö on tehtud, siis selle asemel, et lasta neil üleöö külmas garaažis olla, võta akud tuppa kaasa.\n• Kui tööpaigas sooja kohta pole, hoia akusid võimaluse korral päikese käes. Pannes aku ja laadija kohta, kus need saavad otsest päiksevalgust tõstab temperatuuri rohkem, kui varjus hoidmine.\nVibratsiooni on keeruline vältida\nKahjuks vibratsiooni vähendamiseks väga palju teha ei saa, sest vibratsioon tuleb tööriistast ning tööst endast.\nSiiski püüa akudega ümber käimisel vältida järgmist.\n• Ole hoolas ja väldi akude maha pillamist. Olles palju keerulisema ehituse ja keemiaga, on tööriista akud midagi rohkemat, kui lihtsalt kimpu seotud AA patareid. Lisaks akuelementidele sisaldavad need ka mikrokontrollereid ja muid elektroonikakomponente. Hoia neid hästi.\n• Ära paiguta akusid nii, et need sõidu ajal ringi liikuda saaksid. Transpordi neid kindlalt tööriistakasti pakituna. Iga kord, kui kiirendad, peatud või kurvi võtad, võivad hinnalised liitium-ioonid millegi vastu lennata. Kusjuures on tekkiv jõud tihtipeale suurem, kui arvata võiks.\nNiiskus hoia eemal\nMe kõik teame, et vesi ja elekter ei sobi kokku. Seetõttu ei tohiks tulla üllatusena, et kohast, kus miski võib need kogemata märjaks teha, oma tark oma akud eemal hoida. Nende korpused on küll kujundatud niiskust akuelementidest eemale juhtima, kuid kui kahju on tehtud, siis on tegutsemiseks juba hilja.\nJah, vahepeal on ilmtingimata vajalik ka vihmaga välitöid teha, kuid hoia vähemalt varuakud vihmast eemal tööriistakastis või katte all.\nIgapäevane hoiustamine ja laadimine\nViis, kuidas me akusid laeme ja hoiustame on midagi, mille üle üldiselt kõige rohkem kontrolli omame. Võimaluse korral lae akusid enne nende täielikku tühjenemist, näiteks siis, kui laetustase on veel 15-25% (skaalal tavaliselt üks pulk). Selliselt laadides pikendad märgatavalt akude eluiga.\nHoiusta akusid poole laengu peal, eriti siis, kui tead, et lased neil kauem, kui paar-kolm päeva seista. Ka lihtsalt üleöö seistes on hea, kui neile mingi laeng sisse jääb. Sellel, miks tootjad akusid poole laenguga transpordivad on ka hea põhjus - siis on nende keemia kõige stabiilsem. Kusjuures töötavad akud selles seisundis on oma kõrgeima potentsiaaliga.


Toit ja vaimne tervis | Pärnu Haigla\nAju tervis ja vaimse tervise toetamine toiduga\nAju on väga keeruline organ, mis vajab häireteta funktsioneerimiseks tasakaalustatud toitu. Parim viis nii vaimse kui ka füüsilise heaolu saavutamiseks on oma keha tegelike vajaduste eest hoolitsemine. Need on - regulaarne füüsiline aktiivsus, puhas vesi, päikesevalgus, puhkus ja tervislik toitumine. Ajutegevuseks on olulised toiduga saadavad süsivesikud, valgud ja rasvad.\nKuna süsivesikud ja neis sisalduv glükoos on ajule energia andjaks, siis on nad meie menüüs hädavajalikud. Toiduga saadud süsivesikud imenduvad verre määrates meie veresuhkru taseme. Veri viib glükoosi ajju andes talle energiat. Et tagada vaimne erksus kogu päevaks, tuleb seada eesmärgiks stabiilse veresuhkru taseme saavutamine. Oluline on süüa regulaarselt, nii et söögikordade vahe ei veniks väga pikale. Kindlasti on tähtis jälgida süsivesikute kvaliteeti ning vähendada kiiresti imenduvaid süsivesikuid. Need oleksid eelkõige rafineeritud e. puhastatud suhkur, kõik sellega magustatud tooted, samuti valge sai, valge riis, kartul jms. Veresuhkru taset aitab stabiilsena hoida tasakaalustatud menüü; head toidurasvad ja kvaliteetne valk ning kindlasti kiudainerikkad toiduained. Teravilja süües oleks alati mõistlik teha täistera valikuid.\nKõik, mis me näeme ja kogeme – emotsioonid, valu, puudutus jne. jõuab ajju. Seal liiguvad kõik signaalid e. impulsid kindlaid kanaleid pidi. Et impulss jõuaks ühest närvirakust teise on vajalik piisav neurotransmitterite ehk närvivahendusainete kohalolu. Närvivahendusianed on valgulised ühendid. Toiduga söödud valk lagundatakse kehas erinevateks aminohapeteks, osad neist on tähtsad närvivahendusained, mis mõjutavad meie psüühikat - näiteks aminohapet trüptofaani peetakse tõhusaks antidepressandiks, see aitab organismil närvivahendusainet serotoniini e. õnne homrooni toota; türosiin parandab nii vaimset kui füüsilist toimetulekut; aminohape GABA on efektiivne ärevuse puhul, aitab lõdvestuda ja rahustab. Ühtlasi on valgulised ühendid ka kõik ensüümid, mis kindlustavad organismis toimuvate reaktsioonide normaalse kulgemise ning mitmed muud närvivahendusainetega sarnaselt töötavad aineid, näiteks heaolutunnet tekitavad endorfiinid. Valgu puudus võib soodustada depressiooni, motivatsioonipuudust, võimetust lõdvestuda, halba mälu ja keskendumisraskusi.\nTähelepanu peab pöörama ka aju enda ehitusele ning tagama piisaval hulgal kvaliteetse ehitusmaterjali olemasolu. Aju koosneb peamiselt rasvadest ehk lipiididest. Igat aju närvirakku ümbritseb membraan, mis koosneb suures osas fosfolipiididest ning tähtsal kohal on ka oomega-3 rasvhapped. Fosfolipiidide peamisteks toiduallikateks on munakollane, soja, maks ja kalad, eriti rasvased kalad (nt sardiinid, heeringad). Oomega-3 rasvhapete saamiseks tuleks iga päev tarbida lusikatäis lina- või chiaseemneid või kreeka pähkleid, samuti süüa vähemalt kolm korda nädalas rasvast kala.\nAju tegevuseks vajalikud vitamiinid ja mineraalained\nKõige olulisemad on aju tööks B-grupi vitamiinid, aju kasutab neid suurel hulgal. Isegi minimaalne B-vitamiini puudus häirib ajutegevust, mõjutades nii mõtlemist kui ka tundeid.\nB1 ja B3-vitamiin aitavad glükoosi energiaks muundada. Peamiseks nende vitamiinide puuduse sümptoomideks on väsimus, unetus, depressioon, ärrituvus, lihasnõrkus.\nB5-vitamiin toetab mälu koos B4-vitamiiniga.\nB6, B12 ja foolhape (B10) kontrollivad koos B3-vitamiiniga kõikide närvivahendusainete moodustamise protsessi.\nHead B grupi vitamiinide allikad on täisteravili, maks, hapendatud piimatooted, linnu- ja loomaliha, kala, muna, pärm, kaunviljad, mitmed puu- ja juurviljad, rohelised lehtviljad.\nKaltsium ja magneesium on looduslikud rahustid. Nad lõdvestavad nii närvi- kui lihasrakke. Nende mineraalide puudusel võib esineda närvilisust, ärrituvust ja agressiivsust. Magneesiumipuudust seostatakse ka depressiooniga. Rohelised lehtviljad on magneesiumirikkad, samuti on magneesiumi pähklites ja seemnetes ning täisteraviljas. Samadest toiduallikatest saab ka mangaani ja tsinki, mis on samuti aju tegevuseks ülivajalikud mineraalid.\nAju kahjustavad tegurid\nKuna aju ehitusmaterjaliks on suures osas toiduga saadavad rasvad, siis on ajule kõige kahjulikumad transrasvad, mida leidub eeskätt liigselt praetud toidus ja hüdrogeenitud taimsetes rasvades. Kahjulikud on ka näiteks suitsetamisel või saastunud keskkonnast organismi sattuvad toksiinid. Aju kaitsevad keskkonnast tulevate kahjulike ühendite eest antioksüdandid. Aju jaoks on kõige tähtsamaks antioksüdandiks E-vitamiin, mis kaitseb õrnu rasvhappeid. Rikkalikud E-vitamiini allikad on seemned, külmpressitud õlid ja kala. Olulised on ka teised antioksüdantsed vitamiinid - vitamiin C - must sõstar, kibuvits, astelpaju, melon, kiivi, mango, lehtkapsas, petersell, kapsad ning vitamiin Q10 - õlid, pähklid, mandlid, munakollane, liha, makrell, täisteraviljad, vähem aedviljad - porgandis, spinatis, idudes.\nAlkohol on neurotoksiin, mis kahjustab aju ja tühjendab keha vitamiinidest. Alkoholijoove häirib ajus signaalide edastamist ja halvendab mälu.\nStress tõstab neerupealise hormooni kortisooli taset, kortisool aga kahjustab aju.\nToiduvalik peab olema tasakaalustatud – see peaks sisaldama 50-60% süsivesikuid, 25-30% rasvu ja 10-15% valku.\nTarbi häid valke (rohkem kala, muna ja kaunvilju). Ära liialda, kuid ära ka menüüst välja jäta.\nTarbi iga päev 5-7 portsjonit aedvilja (portsjon on tükeldatuna umbes klaasitäis). Vähemalt poole aedviljakogusest võiks süüa toorena.\nVeresuhkru tasakaalustamiseks söö regulaarselt 5-6 korda päevas. 3 põhitoidukorda ja 2-3 vahepala. Söögikordade vahe võiks olla iga 2-3 tunni tagant.\nHeadeks vahepaladeks on erinevad marjad ja puuviljad koos pähklite ja seemnetega.\nTarbi täisteraviljatooteid ning rafineerimata süsivesikuid.\nTarbi oomega-3 rasvhappeid rikkalikult sisaldavaid seemneid ehk lina-, chia- ja kanepiseemneid.\nSöö vähemalt kolm korda nädalas rasvast kala (näiteks makrell, lõhe, sardiin, heeringas), see kindlustab aju hädavajalike rasvhapetega (DHA ja EPA).\nKasuta salatis külmpressitud extra virgin oliiviõli (sama väärtuslikud on vähem levinud seesami-, mandli- ja avokaadoõli), või siis oomega-3 rasvhapete poolest rikkaid õlisid nagu kanepi- ja rapsiõli (mitte rafineeritud, vaid külmpressõli).\nKontrolli toiduainete koostist. Elimineeri oma toiduvalikust kunstsuhkrud (aspartaam, atsesulfaam, tsüklamaat jmt), kahjulikud lisaained (naatriumglutamaat, asovärvid jt) ning hüdrogeenitud rasvad. Ajule sobivad ainult naturaalsed ehk kehaomased toitained.\nÄra tarbi tooteid, mille komponentide hulgas on nimetatud taimset rasva ilma täpsustamata, mis rasvaga on tegu. Transrasvu võib leiduda eeskätt niisugustes tööstuslikes toodetes nagu küpsised, koogid-tordid, saiad, jäätised jms.\nJoo piisavas koguses puhast vett (umbes 30ml päevas kehakaalu ühe kilogrammi kohta). Pea silmas maitsestatud vee ja karastusjookide suurt suhkrusisaldust!\nÄra liialda simulantide (kohv jms) ja alkoholiga, lõpeta suitsetamine.\n„Toitumine erinevate haiguslike seisundite puhul“ – Annely Soots\n„Toidu mõju lapse ajule, arengule ja käitumisele“ Madleen Simson, Egle oja\nPortaal – Via Naturale http://vianaturale.ee/\nPortaal – TAI tervisliku toitumise informatsioon - http://toitumine.ee/\nKoostatud: Psühhiaatriakliiniku õde Margit Kask, mai 2017


Milline on tõenäosus, et mees saab hepatiit C? - Ravi\nÜsna õudusunenägu. Kui olete nüüd teemas, võib-olla valgustada: mida teha, et mitte näiteks nakatada hambaarsti juures? Nad ütlevad, et peate kandma oma tööriistu küünehooldussaalides, kuid te ei saa neid hambaarstile viia (\nHuvitav loogika) Ja mida iga uus päev, uued tööriistad või mida? Või on nad kuidagi täielikult steriliseeritud ainult tööpäevade vahel?\nTere! Ma tahan teile nõu pidada kliinikus Setchenova Moskvas. Praegu on viirusevastane ravi pegasisiga olnud väga edukas. Ma tean inimesi, kes on ravitud. Kõik teile parim. ärge muretsege, peamine asi ei ole edasi lükata ja kõik on korras.\nTere! Tänan teid, et ma pean silmas. Minu abikaasa ei taha üldse ravida, isegi et teha elementaarseid teste nakkuse määra kindlaksmääramiseks\nTänan teid! Loodan, et kõik läheb ka hästi)\nKorda tehtud jälle\nhttp://www.gepatit.com/c/infect.php Tõesti loodan, et teie ega mu tütar ei nakatunud. Nüüd lugeda ideed ei tohiks olla nakatunud. ainult läbi vere saavutatakse.\nJah, infektsiooni tõenäosus on väga väike. Loomulikult järgime nüüd kõiki turvameetmeid.\nMu tädi oli nii nakatunud hemodialüüsiga (vereülekanne). Ma tean, et see oli talle väga raske, ravi oli raske, tundsin teda halba pärast. Kuid ma ei tea üksikasju. Ma tean ainult seda, mida ma nägin temaga hiljuti ja ta välja näeb hea välja, ütles ta, et ta läks paranema.\nMu abikaasa on hepatiit C. Me leidsime just sellest hiljuti. Ma olen 3 kuu jooksul rase, arst nõustamises ütles, et me peaksime sugu raseduse ajal täielikult välistama. Kas nii on? Ja kui kasutate kondoomi, kas on võimalik kontakti saada või mitte? Jah, küsimus on samuti huvipakkuv. Kas meil on tulevikus lapsi, kui abikaasal on selline haigus?\nVasta Tatjana Stepanova, gastroenteroloog-hepatoloog\nSugu pole vaja välistada, kui see puudutab teie abikaasa C-hepatiidi viiruse esinemist. C-hepatiidi viiruse nakatumise tõenäosus kaitsmata seksuaalvahekorras on 0... 7%. Kondood vähendab seda võimalust veelgi. Ja teie abikaasa tuleb uurida ja vajadusel ravida viirushepatiit C.\nMina isiklikult silmitsi selle probleemiga... Mul oli esimest meest kümme aastat tagasi hepatiit C ja aasta hiljem oli mul terve tütar. Nagu teid väga mures, läksite korraga mitu nakkushaigust... Ja ma võin kindlalt öelda, et esiteks ei saa C-hepatiiti kõveneda, see on krooniline haigus, seda saab vaikida ainult siis, kui järgite kõiki meditsiinilisi juhiseid, siis kaua... Teiseks, see väga sugulisel teel.... kuid. ainult juhul, kui see on ägenemises, st kui bilirubiin ületab normi ja keha on joobes. Võimalused, et see haigus antakse lapsele isast, on väga väikesed, kuid ema tõenäoliselt peab see, et abikaasa peab olema registreeritud (tõenäoliselt juba talle antud), läbima ravi ja perioodiliselt läbima eksami, keelake Jumal ja te ei püüa seda. Üldiselt ei ole see ohutu haigus, see ei saa aastaid ilmneda, isegi ei viitsinud, kuid aastate jooksul hävib maks, kuni tsirroos. Nad ütlevad, et tegemist on C-hepatiidiga, kindlasti tapjaga... On veel üks nüanss, ei pruugi see haigus olla haige, vaid see on C-hepatiidi viiruse kandja ja edastab selle teistele. Üldiselt ei ole peamine asi, et haigus halveneks ja läheks konsultandiks spetsialisti juurde. Õnne, armastus ja loomulikult varane rasedus! !\nMa käsitlesin HepSi 7 aastat tagasi.\nMa ütlen sulle oma lugu. Ma olen alati olnud väga tervislik inimene, ma ei joonud, ma ei suitsetanud, ma käisin spordi jaoks, ma ei teinud tattoo. Kuna ta oli sportlane, tegi ta komisjonis iga kuue kuu tagant katseid. On aeg lapsepõlves olla. Mul oli kohutav mürgisus ja ma olin pidevalt tilguti. Seal oli palju verd, veenid ei järgnenud, õed ei kandnud alati kindaid. Tulemuseks oli verega nakatumine 2-kuulise raseduse ajal haiglas. Kuus kuud hiljem on mul äge vorm (äge hepatiit on kas üldse mitte äge või juhtub, kuid ainult kuus kuud pärast nakatumist (mis tõendab veel kord oma arstiga nakatumist). Olen diagnoositud, sünnita varsti. Noh, seda haigust ei saa loomulikult edasi anda Mulle andis keelduda söötmisest (ma ei kahjustanud last), ma hakkasin kaalutlema ja alustasin teraapiat poolaasta pärast. Pärast aastat puudus veres viirus. Selle päeva kohta pole viirust. kui mu siis mees, tema pere, käitub samamoodi, nagu te käitute, oleksin kõige rohkem Ma tahan väljendada teile oma agressiooni mitte niivõrd karmides vormides. Kuid sa tead, miks? Sest peate nii põhjalikult ja sügavalt uurima infektsiooni ja haiguse ennast, nagu te isegi ei kujuta ette, siis peaksite sellest kõike teadma, nii et te ei kardaks ega solvaks oma meest veel kord, keegi pole kindlustatud. Sina ja su abikaasa võivad ka olla teie asemel (Jumal ei paku). Nüüd on möödas palju aega. Mingil põhjusel ei ole häbi rääkida hepsi üle. aga siis jalutuskäigu emad jooksid minust eemale, nad sosistasid teisele (Moskva, 21. sajand!) ja nii edasi. Ma olin ennekõike selle üle, sest teadsin, et see ei olnud minu süü tõttu, et mu abikaasa, tema pere ja mu pere toetasid mind kodus. Tea: viirus elab õhus mitte rohkem kui 4 sekundit (ei ole tõestatud fakt, võib-olla müüt, kuid siiski), ei saa te seda viirust nakatada oma elus (rätik, roog, roog, roog, roog, roog, roog), ärge kasutage raseerimisvahendeid (see on üldiselt ja terved inimesed terved). Nii võib infektsioon tekkida ainult siis, kui teil on avatud haav, teie abikaasal on avatud haav, ja teete üksteise verd. Sugu korral, kui sul on pragusid, on teie abikaasal pragusid, veri läinud (hästi, sa tead, kui raske sugu peaks olema)))). Aastate jooksul me ei kaitsnud end oma abikaasaga, tal oli erinevaid jõude sugu, suudles ja natuke. Mu abikaasa on terve (muide, ta on kõik tätoveeringutes ja siin olen ma komsomol-sportlane). Kui teil on kõike seda väga raske ellu jääda, saame mulle kirjutada, ma võin teile ja arstile nõu anda - nii hästi, mõistlik. ja üldiselt toetada.\nAllikad: http://vsepropechen.ru/bolezni/gepatit/vidy/c/kak-mozhno-zarazitsya-gepatitom-c-ot-muzha.html, http://sprosidoktora.ru/go/4346/, http: / /hvatit-bolet.ru/virusnie-hepatiti/peredacha-gepatita-s-sposoby-peredachi-v-bytu-pri-pocelue-polovym-putem.html\nRaseduse planeerimise tunnused


Teadlased suudavad taastada ununenud mälestusi - Inimene - Heureka\nTeadlased suudavad taastada ununenud mälestusi\nTeadlased on aru saanud, kuhu mälestused kaovad ning välja töötanud plaani neid unustusest tagasi tuua.\nAju keerdkäike ja uusi mooduseid tutvustab Imelise Teaduse viimane number. Kogetust saab mälestus siis, kui see kinnistub aju närviühenduse võrgustikus. Tavaliselt oleneb see, millises aju osas mälestus talletub, selle sisust: näiteks sõnad ja numbrid asuvad aju eri piirkondades. Varem arvasid teadlased, et kogu meie mälu asub hipokampuses, aga nüüd teavad nad, et see piirkond on vaadeldav pigem aju «sisukorrana». Kui hipokampus alt veab, siis ei suuda me ajju talletunud mälestusi üles leida. Kui püüame midagi meenutada ja meile tundub, et otsitav on «just keele peal», ent ei taha ikkagi mälust esile tulla, siis on meie hipokampus segadusse sattunud ning püüab mälestust aju arhiividest palavikuliselt üles leida.\nMälestuse esimene peatus teel pikaajalisse mällu ongi hipokampus. See on ajutine peatus. Kui hipokampus otsustab, et tegu on olulise mälestusega, siis käsib ta ajukoore neuronitel talletada mälestus kogu ülejäänud eluks. Kui hipokampus aga rivist välja läheb, siis ei jõua enam miski pikaajalisse mällu. Ja sel puhul on tegu mälukaotusega, kus inimesel on vanad mälestused alles, aga uus info enam ei talletu.\nMõnikord tulevad aga mälestused aegamööda tagasi ning see tähendab, et mälestused ei kustu, vaid aju lihtsalt ei leia neid üles.\n2016. aastal näitas aga California neuroloog Li Gan, et valk nimega KIBRA aitab ajul mälestusi alles hoida. Neuronid suhtlevad omavahel keemiliste signaalide abil ja neuronitevahelise ühenduse punktides ehk sünapsides hoolitseb KIBRA signaali ülekande eest ühe neuroni retseptorist teisele. Teadlane avastas, et Alzheimeri tõve haigete ajus ei saa KIBRA korralikult toimida, muu hulgas just närviühenduste nõrgenemise tõttu. Hiljuti lõid teadlased aga ühe meetodi, millega võiks tulevikus taastada ka dementseks jäänud inimeste mälu. Geneetikat ja valgussignaale kombineerivat meetodit nimetatakse optogeneetikaks. Rottide eesajukoore ventromediaalsesse ossa viidi viiruste abil geene, mis asusid seal tootma valgustundlikke valke. Järgnevates katsetes stimuleeriti seda ajupiirkonda valgussignaaliga ning see pani rotte mälestusi kas unustama või taastama. Seegi saavutus viitab, et ununenu ei ole ajust lõplikult kadunud, vaid lihtsalt kusagil peidus. Võib-olla suudavad arstid tulevikus uuesti aktiveerida ka inimeste kadunud mälestusi ja ununenud faktiteadmisi.\nLoe põhjalikumalt Imelise Teaduse viimasest numbrist.


Tšarterlendude operaatori SmartLynx grupi käive kasvas oluliselt - Reisijuht\nTšarterlendude operaatori SmartLynx grupi käive kasvas oluliselt\nSmartlynx kasvatas käivet.Smartlynx Estonia\nBaltimaade suurima tšarterlendude operaatori SmartLynx grupi käive oli 2015. aastal 92 miljonit eurot, kasvades eelmise aastaga võrreldes 13,6 protsenti. Lennundusgrupi puhaskasum oli eelmisel aastal 3,1 miljonit eurot. Ettevõte plaanib jätkata oma lennukipargi uuendamise, teeninduse arendamise ning tulemuslikkuse tõstmisega.\nSmartLynx grupp liisib lennukeid koos meeskonnaga ja täisteenindusega ning korraldab rahvusvahelisi tšarterlende üle maailma. Tšarterlende opereerib lennufirma lisaks Eestile ka Lätis, Leedus, Prantsusmaal ja Kosovos. Grupi käive tšarterlendude ärisuunal kasvas aastaga 17 protsenti.\n“Huvi soodsamate tšarterreiside vastu kasvab stabiilselt kõikidel turgudel, kus tegutseme. Vastavalt turu arengutele ning reisijate ootustele arendame pidevalt oma lennukiparki ja tutvustame koostöös reisikorraldajatega ka uusi reisisihtkohti,” kinnitab SmartLynx Estonia juhatuse liige Jurgis Sedlenieks.\nSmartlynxi rikkis lennuki pärast lükkub lend vähemalt 10 tundi edasi (51) 30.06.2017\nSel suvel alustab SmartLynx Estonia otselendudega Tallinnast uutesse sihtkohtadesse Kreekas ja Horvaatias. Tšarterlennud toimuvad koostöös reisibüroodega Aurinko, Germalo, Novatours ja TEZTour. Lennufirma jätkab ka oma lennukite uuendamist nii reisijate kui ka pardameeskonna turvalisust ja mugavust silmas pidades. Näiteks sellest aprillist saavad reisijad SmartLynx Estonia lendudel oma nutiseadmete akusid laadida istmetesse ehitatud USB-pesadest. SmartLynx grupp täiendab ka tänavu mais oma lennukiparki esimese Airbus 321 lennukiga, mis 220 istmekohaga saab olema suurim lennuk Baltimaade lennufirmade lennukipargis.\n“Eestis oleme eriti uhked selle üle, et oleme märkimisväärselt parandanud Tallinnast väljuvate lendude ajagraafikus püsimist. Eelmisel aastal väljusid 82,3 protsenti kõikidest lendudest ettenähtud ajal või 15 minuti sees ettenähtud ajast. Sama näitaja oli 77,1 protsenti 2014. aastal ja 69,7 protsenti 2013. aastal,” lisab Sedlenieks.\nSmartLynx Estonia korraldab alates 2012. aastast paindlikke ja soodsaid tšarterlende Eesti ja vahemereäärsete puhkepiirkondade vahel. Lennufirmale on omistatud IOSA (IATA lennuohutuse auditi) sertifikaat, mis kinnitab lennufirma tegevuse vastavust kõrgeimatele ohutus- ja kvaliteedinõuetele.


Euroopa Liidu liikmesriigid ei toetanud glüfosaadi kasutusloa pikendamist ka lühemaks perioodiks - Maaleht\nEuroopa Liidu liikmesriigid ei toetanud glüfosaadi kasutusloa pikendamist ka lühemaks perioodiks\nEuroopa Liidu liikmesriikide vahel 9. novembril toimunud hääletus glüfosaadi turustamise litsentsi viie aasta võrra pikendada kukkus läbi.\nEesti, nagu ka teised Balti riigid, toetasid eelnõud, kuid hääletus kukkus liiga vähese toetuse tõttu Euroopa Komisjoni taimede, loomade, toidu ning sööda alalise komitee istungil läbi, kirjutab Euractiv.com.\nKahe nädala eest hääletati, kas litsentsi võiks pikendada kümne aasta võrra, kuid sellele ei kogutud piisavalt toetust. Euroopa Komisjon võttis nüüd aastaid vähemaks, et nii riikide vahel kompromissini jõuda, kuid vastuolevad riigid Belgia, Prantsusmaa, Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Küprus, Luksemburg, Malta ja Austria jäid enda seisukohtade juurde.\nOtsus glüfosaadi kasutusloa pikendamise või sellest keeldumise kohta on Euroopa Liidu ülene ning vajab liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust. "Võttes arvesse juriidilisi kohustusi ja seda, et praegune kasutusluba aegub 15. detsembril, esitab Euroopa Komisjon eelnõu edasi novembri lõpuks apellatsioonikomisjonile," teatas komisjoni esindaja.\nEuroopa Liidu põllumeeste ühendused hoiatavad, et glüfosaadikeelu tõttu võib katkeda toiduimport kolmandatest riikidest. Kriitikud jällegi osutavad sellele, et Rahvusvaheline Vähiuuringute Agentuur on glüfosaadi liigitanud kui "tõenäoliselt kantserogeense". Glüfosaadi vastu on kogutud üle Euroopa 1,3 miljonit allkirja.\nEuroopa Komisjon ei soostunud täpsemalt kommenteerima, kas glüfosaadikeeld võiks toiduimporti tõkestada, kuid ametnik märkis: "Praegugi on keelatud müüa tooteid, milles glüfosaadi jääkide tase liiga kõrgel on."\nKui liikmesriikide vahel ei leita ka apellatsioonikomisjonis üksmeelt, võib Euroopa Komisjon siiski eelnõuga edasi minna, kuid see tähendab neile poliitilist riski.


Itaalia president üritab vältida valimisi • Objektiiv\nMaailm » Itaalia president üritab vältida valimisi\nItaalia president üritab vältida valimisi\nSergio Mattarella ja Mario Draghi arutamas viimase peaministr\nItaalia nelja aastakümne pikkuse vasakpoliitiku ja kohtunikukarjääriga president Sergio Mattarella üritab puhkenud valitsuskriisis vältida Salvinit ja teisi paremaid poliitilisi jõude võimule tuua ähvardavaid enneaegseid valimisi. Uut “rahvusliku ühtsuse” valitsust kutsuti moodustama tehnokraat Mario Draghi.\nMattarella kutsus endise Euroopa Keskpanga juhi Draghi enda juurde möödunud kolmapäeval peale seda, kui senise peaministri Giuseppe Conte püüdlused moodustada uus valitsus jooksid selgelt liiva, vahendab Reuters.\n“Mul on kohustus pöörduda kõigi poliitiliste jõudude poole palvega moodustada kõrge profiiliga valitsus,” põhjendas Itaalia president oma valimiste vältimise ajendit ajakirjanikele. Ta lisas, et ennetähtaegsed valimised oleksid tänaste Itaalia ees seisvate katsumuste tõttu ebasoovitavad.\nMaailmapangas, Goldman Sachsis ja Itaalia Keskpangas karjääri teinud majandusteadlast Draghit peetakse tänu massiivsele rahatrükile ning sellega kaasas käinud “kvantitatiivsele õgvendamisele” 2008. aastal puhkenud majanduskriisi järel eurotsooni päästjaks. Omamoodi loosungiks on saanud tema 2012. aastal antud lubadus “teha kõik, mis võimalik”, et Euroopa Liidu ühisrahasüsteem kaosest päästa.\nItaalia, esimene Euroopa Liidu riik, mida Covid-19 epideemia tabas ja kus tänaseks on vähemalt üheks surma põhjuseks Covid-19 märgitud rohkem kui 89 000 inimesel, on pandeemia paisanud majanduskriisi. Möödunud teisipäeval üllitatud andmetest selgub, et Itaalia sisemajanduse kogutoodang kukkus 2020. aastal 8,8 protsenti, mis on Teise Maailmasõja järel kõige rängem kukkumine.\nDraghi ei ole kommenteerinud, kas ta on valmis uue valitsuse moodustamise enda peale võtma. Samuti pole selge, millised Parlamendis esindatud parteid võiksid Draghit toetada.\nItaalia Parlamendi suurima partei, Viie tähe liikumise (M5S), ja kahe viimase valitsuskoalitsiooni liikme, kõrgel positsioonil esindaja sõnul ei kavatse nende partei toetada ühtegi valitsust, mida veab Draghi. “Mitte mingil juhul,” kinnitas ta ajakirjanikele, keeldudes samas oma nime avalikustamisest.\nSamas M5S-i suurim koalitsioonipartner, Demokraatlik Partei (PD) – kuhu kuulub/kuulus ka Mattarella – on valmis endist keskpankurit toetama.\nSamuti on kinnitanud oma toetust Draghile Matteo Renzi, kelle pisipartei lahkumine koalitsioonist põhjustas seekordse valitsuskriisi.\nSeega saavad otsustavaks, kas Itaaliat hakkab koroonakriisist päästma Draghi valitsus, parlamendi paremjõud: Matteo Salvini Liiga, jõuliselt parema maailmvaatega Itaalia Vennad ja keskvoolu konservatiivide partei Forza Italia.\nForzast oodatakse, et see asub Draghi taha, Itaalia Vennad on kinnitanud, et nemad jäävad pigem opositsiooni ja seega võib saada kaalukeeleks Salvini Liiga.\nViimane kord kui Itaaliat määrati juhtima tehnokraat, kelleks oli majandusteadlane ja 1995. kuni 2004. aastani Euroopa Liidu siseturukomissarina töötanud Mario Monti, lõppes see viimase jaoks aastaga. Monti plaanid Itaalia majanduskriisist väljaupitamiseks osutusid poliitikute jaoks liiga jõhkrateks.\nSildid Itaalia Mario Draghi Matteo Salvini Sergio Mattarella valitsuskriis


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Küsimused ja vastused ettepaneku kohta vaadata läbi ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS)\nKüsimused ja vastused ettepaneku kohta vaadata läbi ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS)\nVt ka: Pressiteade: Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamine – komisjoni suvine energiapakett näitab suunda (15. juuli 2015).\nMiks tegi Euroopa Komisjon täna ettepaneku ELi HKS läbi vaadata?\nEuroopa Komisjon esitas seadusandliku ettepaneku vaadata läbi ELi heitkogustega kauplemise süsteem (HKS) kooskõlas kliima- ja energiapoliitika raamistikuga aastani 2030, mille leppisid ELi juhid kokku 2014. aasta oktoobris. Ettepanek aitab kujundada tulevikku suunatud kliimapoliitikaga vastupidavat energialiitu – tegemist on president Junckeri juhitud komisjoni poliitilise prioriteediga, mis seati 2015. aasta veebruaris.\nSee on esimene samm aitamaks saavutada ELi eesmärki vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 40%, mis on ELi panus käesoleva aasta detsembris Pariisis vastu võetavasse uude üleilmsesse kliimakokkuleppesse. Ettepanek annab rahvusvahelisele üldsusele jõulise sõnumi otsustaval ajal, mil teisedki tähtsad jõud, nagu G7 ja Hiina, on üles näidanud kindlat tegutsemistahet.\nELi HKS on maailma suurim CO2-turg. Tänase ettepaneku eesmärk on tagada, et ELi HKS kui ELi kliimapoliitika nurgakivi oleks jätkuvalt kõige tulemuslikum ja kulutõhusam vahend, millega järgmisel kümnendil heitkoguseid vähendada. Selleks saab ära kasutada ettevõtjate ja ametiasutuste kogemusi süsteemi rakendamisel esimese kümne aasta jooksul. ELi HKS peaks inspireerima teisi rahvusvahelisi partnereid, nagu Hiina, kasutama CO2-hindu kulutõhusa vahendina, mis tõukab neid oma majanduse CO2-heidet tulevaste põlvede hüvanguks järk-järgult, kuid kestvalt vähendama.\nKõrgete eesmärkidega kliimameetmed loovad ärivõimalusi ja avavad uusi turge vähese CO2-heitega tehnoloogia jaoks. Tänane ettepanek annab kinnitust, et kliimameetmed ja konkurentsivõime käivad käsikäes. ELi HKS pakub tugevamaid innovatsioonistiimuleid ja tagab ka edaspidi, et Euroopa tööstussektor püsib rahvusvahelisel turul konkurentsivõimelisena. ELi HKSi raames eraldatakse täiendavad rahalised vahendid CO2 vähendamiseks tehtava innovatsiooni jaoks (esmakordselt ka suure energiakuluga tööstusharudele) ja väiksema sissetulekuga liikmesriike energiasüsteemide ajakohastamiseks. See soodustab veelgi rohkem taastuvate energiaallikate ning muude vähese CO2-heitega ja energiatõhusate tehnoloogialahenduste kasutamist, mis on CO2-heite vähendamise kõrval peamiseks energialiidu eesmärgiks.\nLisaks tugevdab läbivaadatud ELi HKS hiljuti kokku lepitud turustabiilsusreservi toel siseturu toimimist ja annab investeerimiseks paremad pikaajalised hinnasignaalid. Seepärast aitab tänane ELi HKSi käsitlev ettepanek kujundada paremini toimivat üleeuroopalist elektriturgu, mis on parim viis kindlustada, et elekter tarnitakse eratarbijatele ja tööstussektorile kõige kulutõhusamal moel.\n2. Kuidas on süsteemi läbivaatamine kasulik ELi kodanikele, tööstussektorile ja liikmesriikidele?\nKavandatud läbivaatamine toob mitmetist keskkonna- ja majanduskasu. Läbivaatamine aitab võidelda kliimamuutuste vastu, sest kiirendatakse ELi jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamisel. Heidet vähendades väheneb ka õhusaaste ning see mõjub kasulikult rahva tervisele. Lisaks vähendatakse läbivaatamise tulemusel Euroopa sõltuvust imporditud fossiilkütusest.\nEttepanekus toetatakse tugevamat ja paremini toimivat ELi HKSi, mis aitab ELi vähese CO2-heitega majandusele üleminekul õigele rajale. Ettepanekuga luuakse ettevõtjatele ja tööstussektorile märkimisväärsed võimalused uute tehnoloogialahenduste ja turgude loomiseks ja neist kasu saamiseks, toetatakse innovatsiooni ning aidatakse luua uusi töökohtade loomise ja majanduskasvu võimalusi. Vähese CO2-heitega majandusele üleminekut toetab ettepanek ka seeläbi, et väiksema sissetulekuga liikmesriikidele eraldatakse rohkem rahalisi vahendeid investeerimisvajaduste rahuldamiseks.\nSamal ajal mõistab komisjon, et mõnele rahvusvahelise konkurentsi tingimustes tegutsevale ettevõtjale võib tekkida riske, kui muudes tähtsamates majandusriikides ei võeta võrreldavaid kliimameetmeid. Seepärast sisaldabki ettepanek ka meetmeid, millega kaitstakse ELi suure energiakuluga tööstusharude rahvusvahelist konkurentsivõimet. Tähtsal kohal on halduskoormuse vähendamine. Ettepaneku kohaselt võivad liikmesriigid ka edaspidi jätta ELi HKSist välja väikeheitetekitajad, sh vähe heidet tekitavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, tingimusel et nende suhtes kohaldatakse samaväärseid meetmeid.\n3. Kuidas aitab ELi HKSi läbivaatamine kaasa rahvusvahelistele kliimameetmetele?\nHeite vähendamine ELis aitab suuresti kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele hoida maailma keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega.\nKõiki majandussektoreid hõlmav vähemalt 40% eesmärk ilmestab ELi jätkuvat tahet kindlustada käesoleva aasta detsembris Pariisis kõrgete eesmärkidega üleilmne kliimalepe, millega kaasnevad kõigile osalistele õiguslikult siduvad kohustused. Tänane ettepanek on selle töö osa ja selles on esitatud esimene neist tähtsaimatest sammudest, millega täita nimetatud kõrge eesmärk heidet vähendada.\nPariisis vastu võetavad otsused peaksid tegema nõuetele vastavatele osalistele, eriti väikseima suutlikkusega osalistele võimalikuks kliimamuutustega seotud rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise. Ka pärast 2020. aastat on kliimamuutustega seotud meetmete rahastamisel oluline osa avalikul sektoril. Tänase ettepanekuga kutsutakse aga liikmesriike üles juba nüüd enne nimetatud otsuste vastuvõtmist kasutama osa nende ELi HKSi enampakkumise tulust selleks, et rahastada ELi välistes riikides võetavaid kliimameetmeid, sh kliimamuutustega kohanemise meetmeid. Liikmesriikide ülesanne on määrata osa niisugusest heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu saadud tulust selleks, et toetada kliimamuutuste leevendamise meetmeid kolmandates riikides, sh arenguriikides.\n4. Kuidas mõjutab HKSi läbivaatamine saastekvootide koguarvu?\nSaastekvootide koguarv väheneb alates 2021. aastast 2,2% aastas.\nAlates 2013. aastast on ELi HKSi saastekvoote peamiselt jaotatud liikmesriikide poolse enampakkumise teel. Praegusel kauplemisperioodil (2013–2020) müüakse enampakkumise teel 57% kõigist saastekvootidest ja ülejäänud jäävad tasuta eraldamiseks. Enampakkumisel müüdavate saastekvootide osa jääb samaks ka pärast 2020. aastat. Enampakkumisest saadud tulu võimaldab liikmesriikidel rahastada eri meetmeid, nt taastuvenergia programme. Lisaks kolmandates riikides, sh arenguriikides võetavate rahvusvaheliste kliimameetmete toetamisele saab seda tulu kasutada ka sotsiaalpoliitika meetmete jaoks, et hõlbustada ettevõtjatel, töötajatel ning tarbijatel ausat ja õiglast üleminekut vähese CO2-heitega majandusele.\n5. Kuidas täiustatakse saastekvootide tasuta eraldamise süsteemi pärast 2020. aastat?\nKuna saastekvootide koguarv on piiratud ja väheneb, tuleb tasuta eraldamise süsteem läbi vaadata, et olemasolevaid kvoote saaks jaotada võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult. Kavandatud muudatustega soovitakse viia miinimumini paranduskoefitsiendi kasutamise vajadus ja tagada ettevõtjate jaoks prognoositavus.\nTasuta eraldamisel keskendutakse sektoritele, kus on kõige suurem oht viia tootmine väljapoole ELi.\nSüsteemi põhielemendid jäävad ka pärast 2020. aastat samaks, kuid üksikuid aspekte täiustatakse kooskõlas ELi juhtide 2014. aasta oktoobri kokkuleppega.\nVõrdlusaluste väärtusi ajakohastatakse, et võtta arvesse eri sektorites toimunud tehnika arengut. Praegused väärtused määratakse kindlaks 2007. ja 2008. aasta andmete põhjal. See ei kajasta aga 2020. aasta järgset tehnika taset.\nTootmisandmed – süsteem muudetakse paindlikumaks, st tootmismahu suurenemist ja vähenemist võetakse paremini arvesse ning sellele vastavalt kohandatakse ka tasuta eraldatavate saastekvootide hulka. Teatav arv tasuta saastekvoote pannakse kõrvale uute ja arenevate käitiste jaoks.\nKasvuhoonegaaside heite ülekandumine – nagu praegu, nii käsitatakse ka pärast 2020. aastat kõiki suuri tööstussektoreid kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohus olevana.\nCO2-ga seotud kaudsed kulud – liikmesriike kannustatakse kasutama enampakkumise tulu hüvitise maksmiseks kooskõlas riigiabieeskirjadega.\n6. Kuidas toetab ELi HKS CO2-heite vähendamiseks tehtavat innovatsiooni?\nLuuakse innovatsioonifond, et toetada esmainvesteerimist taastuvenergiasse, CO2 kogumisse ja säilitamisse ning suure energiakuluga tööstusharudes CO2 vähendamiseks tehtavasse innovatsiooni.\nSelleks pannakse alates 2021. aastast kõrvale ligi 400 miljonit saastekvooti, mille väärtus ulatub nende müümise korral ligikaudu 10 miljardi euroni. Lisaks pannakse kõrvale 50 miljonit 2013.–2020. aastal eraldamata jäänud saastekvooti, et alustada innovatsioonifondi tegevust enne 2021. aastat ja toetada tööstuslikku läbimurdetehnoloogiat.\nInnovatsioonifond tugineb praegusele edukale rahastamisprogrammile, mille alusel toetatakse CO2 vähendamiseks tehtavat innovatsiooni, kasutades 2013.–2020. aastal 300 miljonist saastekvoodist saadud tulu(programm „NER300”).\n7. Millised on ajakohastamisfondi eesmärgid?\nAjakohastamisfondi eesmärk on toetada väiksema sissetulekuga liikmesriike energiatõhususe suurendamiseks ja energiasüsteemide ajakohastamiseks vajalike suurte investeeringute tegemisel.\nAjavahemikul 2021–2030 pannakse fondi loomiseks kõrvale 2% saastekvoote ehk kokku 310 miljonit kvooti. Fondi annavad oma panuse kõik liikmesriigid ning sellest saavad toetust kümme liikmesriiki, mille SKP elaniku kohta oli 2013. aastal vähem kui 60% ELi keskmisest. Toetuskõlblikud riigid on Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Tšehhi Vabariik ja Ungari.\nHKSi käsitleva direktiiviga on kavas luua ajakohastamisfondi juhtimisstruktuur, milles osalevad liikmesriigid, Euroopa Investeerimispank ja komisjon.\n8. Kuidas mõjutab ELi HKSi läbivaatamine turustabiilsusreservi?\nHiljutine turustabiilsusreservi käsitlev leping võimaldab kanda eraldamata saastekvoodid 2020. aastal üle turustabiilsusreservi. Analüütikute hinnangul kantakse selle eeskirja kohaselt 2020. aastal turustabiilsusreservi üle 550–700 miljonit kvooti. Arvestades parlamendi ja nõukogu soovi kaaluda eraldamata saastekvootide kasutamist pärast 2020. aastat, teeb komisjon ettepaneku luua 250 miljonist 2013.–2020. aastal eraldamata jäänud saastekvoodist reserv uute ja arenevate käitiste jaoks.\n9. Kas selle ettepaneku koostamiseks toimus avalik konsultatsioon?\nLiikmesriigid, tööstussektori esindajad, vabaühendused, akadeemilised ja teadusasutused, ametiühingud ning kodanikud osalesid ettepaneku väljatöötamise eri etappides. 2014. aastal peeti huvirühmadega ulatuslikud konsultatsioonid ELi HKSi tehniliste aspektide kohta. Komisjonile laekus rohkem kui 500 vastust, mida on ettepaneku koostamisel ka arvesse võetud.\nPärast neid konsultatsioone ja ELi 2030. aasta kliimapoliitikaeesmärkide analüüsimist hindas komisjon ELi HKSi läbivaatamise mõju ning täna avaldatakse ka selle hindamise tulemused (vt dokumendid).\n10. Millised on järgmised sammud?\nSeadusandlik ettepanek on esitatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastuvõtmiseks ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele arvamuse esitamiseks. Komisjon teeb nimetatud institutsioonidega koostööd, et see seadusandlik ettepanek vastu võetaks. Kodanikud ja huvirühmad saavad järgmisel kaheksal nädalal ettepaneku kohta seisukohti esitada. Need võetakse arvesse seadusandlikus arutelus ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.\nTäpsemat infot saab Kliimameetmete peadirektoraadiveebisaidil olevatest lisaküsimustest.\n Sektoriülese paranduskoefitsiendiga vähendatakse kõigis sektorites saastekvootide tasuta eraldamist, kui tasuta kvoote taotletakse saadaolevast kogusest rohkem.\n CO2-ga seotud kaudseid kulusid peavad kandma peamiselt suure elektrikuluga tööstusharud, kus CO2-ga seotud kulud kanduvad neile üle elektrihinna kaudu.\n Eraldamata saastekvoodid on kvoodid, mis olid algselt ette nähtud tasuta eraldamiseks, kuid mida ei eraldatud ettevõtete sulgemise või tootmismahu vähenemise tõttu.\nNäiteks CO2 kogumist ja kasutamist tutvustavad projektid.


Kommentaarid: Tiina Talumees loobus oma loomingus karusnahast: inimesed ei teadvusta endale, et nende kapis ripub õnnetu elusaatus\nvanaisa/ 14. november 2019, 18:56\nNo nii ongi. Kunstnahk ei mädane, loomne aga aastaga. Seega mis jura siin ajatakse. Kas keegi kusagil jälle miinuses, et ei osteta kunstnahku.\nHaugimälu/ 14. august 2019, 10:02\nTavaline propagandistlik avaldus, kes tunneb kaasa huntide, lõvide ja tiigrite ärasöödud loomadele ...\nLennart/ 13. august 2019, 23:42\nLoobusin Tiina Talumehe loomingust. Ei taha, et mu kapis ripuks õnnetu elusaatus ...\nnjah/ 13. august 2019, 19:11\nkeskkonna saaste vastu võitlemise projektid on täisesti mõttetud, mis ainult kiirendavad elusolu maal, kuna nad ise saastavad loodust rohkem, kui loodus ise!!!\nnjah/ 13. august 2019, 18:57\nsinu poolt näritud porgand, või kooritud kaalikas said nüüd nahka pistetuna õnnelikuks? See sinu kapis rippuv riideese ja igapäevane eine on ilmselt loomulikku surma surnud flora ja fauna jääk! Probleemi keskmes oled nüüd sina, kes sa saastad oma olemasoluga planeeti ja millised on sinu ettepanekud?????\nmelon/ 13. august 2019, 18:47\nveel üks teadvustunud lillelaps\nnjah/ 13. august 2019, 18:45\nKeskkonnakaitsjatele: mida me siis sellel planeedil oma elutegevuseks tarbima peaksime, et igate pidi keskkonnasäästlikud oleksime? Lärm on, aga lahendust pole- probleem on tegelikult ju inimmassis ja keskkonnakaitsjad võiksid planeedi päästmiseks lihtlabase suitsiidi teha algatuseks! Probleemiks on inimmass ja keskkonnakaitsja on üks osake sellest- ära karju, vaid pane oma pea pakule!\nteine/ 14. august 2019, 11:47\nprobleemi haru on hullumeelne tarbimine: trendid ja moed vahelduvad kosmilise kiirusega, meedia (reklaamid) muudkui taovad kõigile pähe, et just see või teine asi peab sul olema, et inimeseks klassifitseeruksid... tehnikat on majapidamised täis, vastu peab see parasjagu garantiiaja, aga rikke korral parandada pole võimalik... toidukaupu pööritatakse mõttetult mööda maailma rohke kütuskulu abil... keskkonna kaitsmise kohti ei jõua üles lugedagi, aga need on ju asjad, mida igaüks saaks teha, nende üle ei anna suurt trummipõrinat tekitada.\nEestlase.../ 13. august 2019, 18:10\n... talupoja tarkus on kadunud. Elagu uus maailm, elagu lumehelbekesed. Peaks ka moslemiks hakkama, võtavad asju lihtsalt. Aga, ei saa ikka, lisaks karusnahale tahaks sealiha kah. Oh õudust, mida küll teha?????\nsuuremad teevadki väiksematele liiga/ 13. august 2019, 17:06\nmul külmkapis ka lebamas õnnetu elusaatus\neu/ 13. august 2019, 17:05\nNo kasutagem siis võimalust auto rataste all surnud looma nahku. Tee äärtes on tihti näha kährikuid ( muideks võõrliik Eestis) - juba hinge heitnuna. Ja millise kena kasuka saaks sellest!?\nValve/ 13. august 2019, 16:34\nInimesed lähevad oma äärmustes ikka täitsa lolliks.\nPõlise talumehe lapselapse arvamus: Talumehed on üldiselt siiski väga praktilised./ 13. august 2019, 16:31\nMeie kliimavöötmes on naturaalsed karusnahad igatahes omal kohal. Meil siin jääb palmilehtedest või viigilehtedest kahjuks nagu väheseks. Kunstkarusnahad? Nende tootmine kulutab mittetaastuvat maavara - naftat. Vajab ning saastab tohutul hulgal vett. Ja ära visatuna säilib ningsaastab see veel sajandeid. Sega - jätab tohutusuure ökoloogilise jalajälje.\nkj/ 13. august 2019, 16:02\nsee on silmakirjalikkus. Tekstiilitööstus on keskonda eriliselt saastav. Kemikaalid, mis reostavad jõgesid. Tekstiilitööstuses kasutatakse lapsi ja aasia madalapalgalisi nn orjatööd. Kas see on eetiline?\njah vaatasin/ 14. august 2019, 07:38\nka seda dokfilmi. ikka päris jube. värvilised solgijõed voolavad suurtesse veekogudesse. ise pladistavad seal jalgupidi sees. parem osta paar kvaliteetset asja kui värviandvaid kaltse. ja kui nafta tootmine väheneb siis tõmbame puulehed ümber.\nTore on / 13. august 2019, 14:42\nKas need nn looma kaitsjad teavad /on nainud kuidas moslemid tapavad loomi...vaadake vahemalt videost ja minge sinna korda looma ..loomulilult kui julgete\nK/ 13. august 2019, 14:18\nEsmajärjekorras peaks keskenduma ikkagi inimestele,kuidas elavad meie vanemad,lapsed,lapselapsed,kuidas läheb üksikul naabrimemmel.\nMaali/ 13. august 2019, 14:08\nVaatasin yle,yhtegi N e e g r i t ei rippu.\nMari/ 13. august 2019, 13:46\nKas te teate, kuidas neid loomakesi tapetakse? Kas siis peab selleks, et ma saaksin kanda kasukat, elama kitsukeses puuris ja surema gaasitamise läbi mitukümmend väikest naaritsat. 21 sajandil ei vaja me külmakaitseks enam kaursnahku, see on edevate tädikeste teema\nvillu/ 13. august 2019, 13:44\nja pannil säriseb veel üks õnnetu elu saatus ning külmikus samuti...\nLoviisa/ 13. august 2019, 12:28\nJätke oma loll jutt õnnetutest loomadest! Kui Sina karusnahka ei kanna,kas arvad,et LÕVI jätab Su nahka pistmata???Loodus poolt on toiduahel seatud, on lihasööjad ja taimetoitlased, inimene sööb mõlemaid ja karusnahk on inimese kehakatteks olnud ammu enne kangastevalmistamise oskust. Loll jutt! Mina kannan küll karusnahka\nlemmikloom/ 13. august 2019, 23:48\nInimene on end toitumisahelast väljapoole asetanud ja võtab mõned meelepärased liigid oma mulli kaasa.\ntädi sohvi/ 13. august 2019, 11:59\nKarusnahk ongi põhjamaa inimesele külmadeks talvedeks selga panemiseks. Eks need hilpharakad kandku oma jope /parkasid ja külmetagu edasi. Õnnetu on ikka see, kes mingile õnnetusele mõtleb.\nKratt/ 13. august 2019, 11:49\nSaapad,kingad,kotid, meie ümber on palju õnnetuid inimesi,kas me märkame?\nma ei saagi/ 14. august 2019, 07:39\nkunstnahast kingi kanda. jalad hakkavad valutama.\nAts/ 13. august 2019, 10:51\nSa kannad püksirihma mis on tehtud loomanahas. Sa kannad nahktagi...tunned end õnnetuna?


MEREGRUPP | MÄNG 2 OSA 1 – PANTVANGI PÄÄSTMINE\nLOLA JA LOHE\nTekst: Markus Saksatamm\nPilt: Anni Mäger\nMeri kohises ühtlaselt. Oli tõeliselt mõnus rannailm.\n„Kas me täna ei mängigi päästmist?“ nurises Lohe, kellele ei meeldinud, et Lola muudkui päevitab ja raamatut loeb. Tüdruk tõstis pilgu, vaatas mõtlikult merele, avas juba vastamiseks suu. Kuid korraga märkas ta üht suurt pudelit, mille laine oli just kaldale uhtunud. Tüdruk kangutas pudelilt korgi ja leidis kirja.\n„S-O-S,“ luges Lola.\n„Kas kellegi jalgrattal on kumm katki?“ päris Lohe murelikult.\n„Ei. Miks sa seda arvad?“\n„Aga miks ta siis nii imeliku sõna kirja pani: soss-ss-ss-ss?“\n„Rumal loheke oled,“ noomis Lola oma suurt hoolealust leebelt. „SOS* on rahvusvaheline appikutse. See tähendab, et keegi on hädas ja teda tuleb aidata.“\n„Kas katkise rattakummiga hädas?“ ajas Lohe ikka vana joru. Aga Lolal ei olnud mahti teda rohkem õpetada. Tüdruk uuris nimelt leitud kirja, millest osa oli merevesi paraku loetamatuks muutnud, ning ta nägu muutus tõsiseks. Kirjas aga seisis nii:\n„Aidake, kes saab! Mind rööviti kui ◠◡╯╰◠◡ päevitasin ◠◡╭╮╯╰ see ◡╭╮╯ saarel. Seda teg╰ ◠◡◡ ╭╮╯ Vabastaja saab autasuks ◠◡◡╭ Printsess Tirilill.“\n„Meil tuleb lüngad kirjas täita,“ pomises Lola.\n„Eriti see autasu koht,“ arvas Lohe varmalt.\n„Siin läheduses on tõesti üks saar,“ teadis Lola. „See lausa kubiseb kollijõmmidest. Küllap nemad printsessi röövisidki. Me moodustame kohe päästesalga ja mina hakkan selle juhiks.“\nPikemalt aru pidamata ronis väike Lola lohe kukile. Too ajas end tagajalgele, purskas tuld ning lehvitas tiibu – ta oli uhke, et sai olla päästesalga juhi hobune! Siis asusid nad teele.\n*SOS on lühend ingliskeelsest väljendist „Save Our Souls“, mis tähendab tõlkes „Päästke meie hinged“.\nKes tahab säärases päästmismängus end salgajuhina proovile panna, võib seda teha alljärgnevalt.\nMÄNG 2 OSA 1\nOn suvi, pärastlõunane aeg. Päike paistab. Puhub kerge tuul läänekaarest.\nKülarahva juttude järgi elab saarel umbes tosin kolli. Kollid püüavad aegajalt viskevõrkudega inimesi ja lasevad siis oma vangidel ennast jutustustega lõbustada. Kollid on osavad võrguloopijad ja suudavad tabada isegi 300m pealt. Eelmisel päeval oli saarelt kostnud heledahäälset appihüüdu. Tundub, et kollid on saagiks saanud printsess Tirililli.\nOled otsustanud minna printsessi päästma. Ümberkaudsetest küladest on sinu kutsumise peale kohale jõudnud 4 päästesalka. Kõik on hakkamist täis ja ootavad sinu korraldusi. Sinu käsutuses on kokku 30 abilist kelledeks on:\nI salk – ammukütid. 8 tükki\nII salk – vibumehed. 8 tükki\nIII salk – noolepuhujad. 7 tükki\nIV salk – hülgepüüdjad. 7 tükki (neil on 2 paati)\nKõikide relvad on varustatud unerohuga hõõrutud nooltega.\nHülgepüüdjad tunnevad hästi merd, käsitsevad osavalt paate, ujuvad suurepäraselt ja vajadusel sukelduvad vee all isegi 200m kaugusele. Nende paadid mahutavad igaüks 4 inimest. Neil on ka hülgerasva-tõrvikuid (valgustavad, kuid teevad tihedat suitsu).\nAll on tegevuskoha kaart. Asute praegu koordinaatidel I-3 (punane ringike vasakul üleval). Ühe ruudu pikkus on 100m.\nSinu ülesandeks on koostada päästmisplaan.\nKes kuidas liigub ja mida millalgi teeb?\nKuidas lepite kokku märguanded?\nMillised on sinu käsklused salkade ülematele tegutsemiseks?\nVihje: võid küsida nõu vanematelt, õpetajalt ja sõpradelt. Kivi kotti!\nLahenduse sisestamiseks (kommenteerimiseks) LOGI SISSE\nREGISTREERU MÄNGIJAKS või LOGI SISSE\n1. UPPUNU ELUSTAMINE\n2. PANTVANGI PÄÄSTMINE\n✉ ∗ ☂ ∗ ✇


Ravi Sustavis. Näidustused ja vastunäidustused\nTinktuuri retsept väliseks ja sisemiseks kasutamiseks ml viina jaoks lisage ml redise mahla, klaasi mett, 25 g soola. Protseduur kestab kuni kompositsiooni täieliku jahutamiseni.\nKompressid ja soojenemine Universaalne Segu 0,5 tl. Tihendamine toimub öösel.\nHommikul eemaldatakse Vann ja järelejäänud mass. See meetod on eriti efektiivne õlaliigese valu korral. Sool, võetud koguses 30 g, puistatakse köögiviljajahuga peet, porgand või kapsassegatakse kõik, levitatakse kompositsioon marli salvrätikul, volditakse kihti ja kinnitatakse kurgukohta. Protseduuri kestus on 5 tundi.\nViige läbi 10 seanssi üks päevas. Valuvalu korral ühendatakse sool ja sinep vahekorras 1: 1 kummaski 0,5 tassijaotatakse kuiva marli salvrätiku peale, volditakse samamoodi nagu eelmises retseptis, mähitakse rahutu liide koega ja kinnitatakse kompress hästi, mähkides selle klambriga ja soojendades oluline. Pärast põletustunde ilmumist eemaldage rakendus. Annetage 1 kg soola laud või meri Ujumisbasseinite valu liigestes, valage see lõuendikotti, valage see 30 ml alkoholi sisaldava taruvaigu tinktuuriga.\nKinnitage ettevalmistatud Ravi Sustavis Ravi Sustavis ja hoidke kuni jahtumiseni.\nPodagra ja reumatoidartriidiga Kuiv kuumus parandab kahjustuse vereringet Ravi Sustavis leevendab valu. Sool peaks kaltsineerima pannil temperatuurini 70 ° C, valama tihedasse kotti ja kinnitama häiriva liigendi külge. Kui kuum kompress tekitab ebamugavusi, pange selle alla froteerätik. Nii et kuumus tungiks täielikult valupunkti, võib aplikatsiooni mähkida klambriga, mille alla tekib sauna omapärane efekt.\nProtseduuri tuleb Ravi Sustavis 10—40 minutit sõltuvalt patoloogia ja heaolu määrast. Kõvastumiste resorptsioon saavutatakse kaks korda päevas aurutades. Põlve bursiidiga Kotis olev sool kuumutatakse Ravi Sustavis temperatuurini 45 ° C. Rakendus kantakse põlveliigesele ja hoitakse minutit.\nPärast protseduuri lõpetamist hõõrutakse kurgukohta kuuseõliga. Päevas viiakse läbi sellist seanssi. Tervendavasse savi Ravi Sustavis soolakristallid suhe 1: 1saadud segu kuumutatakse veevannis. Häirivale liigesele kantakse soe mass ja vastav osa säärest mähitakse marliga. Protseduuri optimaalne kestus on 15 minutit. Polüartriidi korral Haigestunud liigeseid soojendatakse nii: katke õige koht kuuseõlis leotatud paberiga, asetage peale kott kuuma soola ja kinnitage kõik sidemega.\nKompressi peaks hoidma maksimaalselt minutit põletuse vältimiseks. Apretid ja vedelikud Kui retsept hõlmab salvrätikute kasutamist, siis parima terapeutilise efekti saavutamiseks tasub valida puuvill või lina.\nKahtlustatava ja süüdistatava õigused kriminaalmenetluses - Küpros\nVedelik on immutatud salvrätikutega, mis on volditud mitmeks kihiks ja triigitud kuuma triikrauaga. Siis tõmmatakse need kergelt välja ja asetatakse häirivale liigesele. Nii et rakendus sobib tihedalt haavakohale, kinnitatakse see tiheda sidemega. Kile soolavedelikega ei kasuta. Protseduur viiakse lõpule pärast seda, kui salvrätikud on täiesti kuivad.\nRakendust rakendatakse 1 kord päevas.\nKursus kestab päeva. Kui selle aja jooksul paranemist ei toimu, on vaja täiendavaid protseduure veel 10—20 päeva.\nVaheaeg kursuste vahel - 30 päeva. Tugeva valu korral valmistatakse küllastunud lahus: g soola lahjendatakse 1 liitris kuumas vees. Seansi kestus on sel juhul 5 minutit. Pikema kokkupuute korral ilmnevad põletustunne ja muud ebamugavad aistingud.\nArtriidist sh deformeeruv Supilusikatäis soola lahustatakse ml piimas, kuumutatakse temperatuurini 45—55 ° C. Segu jahutatakse, enne magamaminekut niisutatakse kihina rullitud voodilina, pigistatakse veidi ja kantakse liigesele.\nEt seda saaks ravida nii, nagu see peaks toimuma 14 päeva, siis tehke nädalaks paus ja korrake kursust. Infusioonis segage 2 supilusikatäit soola. Seejärel langetatakse villane riie lahusesse, leotatakse minutit ja haige liigend mähitakse selle ümber. Protseduur viiakse lõpule siis, kui kreem jahtub.\nDeformeerivat artriiti ei saa täielikult ravida. Liigeseid kannatavad pöördumatute vanusega seotud muutuste all.\nSoolaprotseduurid leevendavad seisundit ainult selle vaevusega. Podagrast Jahust ja veest tehakse jahu, jahust lisatakse soola suhe 1: 1kõik segatakse kokku, moodustub lame kook ja kinnitatakse see kurgualusele, mähitakse murettekitav koht klambriga ja mähitakse see sooja asjaga.\nHõõrumine liigesevaludest Puhta soolaga Kui patsiendil pole vanni võtmiseks vajalikke tingimusi, võib soola läbi viia. Selleks Ravi Sustavis 1 liitris vees 0,5 kg soola toitu või merd. Nad immutavad lehte sooja vedelikuga, katavad sellega häiriva liigendi ja masseerivad kahjustatud piirkonda kätega kanga peal. Protseduuri viiakse läbi seni, kuni ilmub soojustunne.\nPärast kõigi manipulatsioonide lõpetamist pestakse löögikoht sobiva temperatuuriga veega ja hõõrutakse rätikuga. Terapeutilise efekti tugevdamiseks kantakse pärast kõiki toiminguid liigesele meekompress.\nSelleks võtavad nad 25 g mesindussaadust ja sama palju soola, segavad koostisosad, panevad mass salvrätikule ja mähivad selle ümber liigese.\nPärast seda mähkige valus koht sooja salliga ja jätke ööseks kompress. Oliiviõliga ml rafineerimata õli segatakse peene kristalse jodeeritud soolaga, koguses Ravi Sustavis g.\nSegu kuumutatakse peopesades, kantakse kurgukohale ja masseeritakse kergete hõõrumisliigutustega. Üleliigsed vahendid eemaldatakse salvrätikuga. Kursuse optimaalne kestus on protseduuri. Sealiharasvaga Sealiharasvale g lisatakse peent kristalset soola 1 spl.\nMass kuumutatakse peopesades ja määritakse häirivaid liigeseid. Hõõruge toodet kuni täieliku imendumiseni. Kui sellised protseduurid pakuvad märkimisväärset leevendust, viiakse need läbi nii kaua kui võimalik.\nSaadud toodet hõõrutakse häirivates kohtades sama põhimõtte kohaselt, nagu on kirjeldatud eelmises retseptis. Mee ja sinepi baasil valmistatud salvidega g mett segatakse 1 spl.


Buduaari turg - TÄNA 50€! Levis 501 skinny kõrge pihaga, W26L32\nTÄNA 50€! Levis 501 skinny kõrge pihaga, W26L32\nKõrge pihaga, materjal on päris teksa tugev, aga veniv.\n55.00€\tTÄNA 45€! Stiilne esikupink\n10.00€\tTÄNA 5€! H&M...\n7.00€ Rainbow jegginsid 42 suurusele\n7.50€ Cingue sinised capri teksad L...\n7.00€ Ten25 tumehallid teksad L...\n24.00€ Link uued strech roosa ja musta...\n13.80€ Uued Mingel sinised teksad 44...


kvaliteet « AERMEC EESTI « Aermec Eesti\nAermec on vastanud globaalsele konkurentsile otsustavalt, keskendudes innovatsioonile kõigis selle aspektides. Mitte ainult tehnoloogilistes uuendustes ja arenenud teadustöös, vaid ka protsessi innovatsioonis: alates kõrgelt automatiseeritud ja integreeritud tehases, kõige keerukama juhtimisega logistikaosakond, täielikus koostöös tarnijatega; alates ratsionaliseeritud tarneaegade vastuvõtmisega (Enterprise Resource Planning - ERP), mis võimaldab süsteemide ning komponentide täielikku jälgitavust. Kõik see tagab, et klient saab kvaliteeti ja teenuseid, mis muudavad Aermeci vaieldamatult liidriks tööstuses ja tootmises.\nToote kvaliteeti mõõdetakse klientide vajaduste rahulolul ja ootustel ning saavutatakse ühtsete projektide näol, optimaalne materjalide valik ja innovatiivsed tootmisprotsessid. Nn "Aermec kvaliteet" filosoofia määrab, et toode, alustades selle kontseptsiooni ideest, peab selle tulemus olema hoolika analüüsi põhine ja mitte ainult tegelikke kliendi vajadusi ja ootusi arvestav, vaid ka seotud erinevate vahendajatega (disainerid, paigaldajad, insenerid). See ambitsioonikas eesmärk tugineb meeskonnatööl, integratsiooni oskustel ja koostöö vaimul, et soodustada "Aermec pere" moodustumist, kus igaüks töötab eesmärgi poole nii lõpptoote lahenduse arengus, kui ka enne ja pärast müüki tehnilise toe näol, aidates seeläbi kaasa täpsele ja tugevale ettevõtte identiteedile.\nAermec kvaliteet on täielikult sertifitseeritud: alates 1993. aastast ISO 9001, firma kvaliteedisertifikaat; alates 2002. aastast Vision 2000, mis tõendab, mitte ainult toode, vaid ka arenguprotsessi ja kõiki teenuseid; ja alates 2013 on ISO 14001, mis tõendab ettevõtte keskkonnajuhtimise protsessi.\nAermec jõudlust tõendavad sertifikaadid on ülemaailmsed, kinnitades kvaliteeti, millega Aermec on tuntud. Euroventi sertifikaat kindlustab Euroopat ja AHRI sertifikaat Põhja-Ameerika turgu. Edasise jõudluse sertifikaadid hõlmavad EHPA - Euroopas, NF - Prantsusmaal, MCS - Suurbritannias ja teistes erisertifikaadid.\nAermec tooted on sertifitseeritud vastavalt erinõuetele rahvusvahelistes sihtkohtades, sealhulgas cUL loetelu Põhja-Ameerika turule ja CE Euroopas.


Venemaa tahab kindlust, et Ukraina ei astu NATOsse\n19. november 2014 kell 8:06\nPutini Venemaa tahab kuulda, et Ukraina ei astu NATOsse.Foto: epa\nVenemaa tahab saada 100protsendilist garantiid, et keegi isegi ei mõtleks sellele, et Ukrainast võiks saada NATO liige. Aga seda garantiid praegu ei ole.\nSellise avaldusega tuli eile õhtul välja Venemaa valitsuse pressisekretär Dmitri Peskov intervjuus BBC raadiole.\n"Me tahame sajaprotsendist garantiid sellele, et mitte keegi ei hakkaks mõtlema Ukraina astumisele NATOsse," ütles Peskov. "Tahame kuulda, et NATO lõpetab liikumise Vene piirialade poole, et NATO lõpetab katsed rikkuda jõudude tasakaalu. Aga kahjuks me seda ei kuule," lisas Putini pressisekretär.\nEsmaspäeval märkis Ukraina president Petro Porošenko intervjuus Saksa ajalehele Bild, et praeguses etapis on Ukrainal veel vara NATOsse astuda. Samas lubasid NATO liikmed septembris Walesis toimunud kohtumisel Ukrainale igakülgset abi, sealhulgas ka 15 miljonit eurot sõjalisteks reformideks.