Horse Shire, võimas ja võimas\nShire on üks kõige tugevamaid ja tugevaimaid hobuste tõugusid, kes on kasvatatud. See on hobuste võistlus, mis sobib suurepäraselt jõupingutusi nõudvatel ülesannetel. Kui soovite rohkem selle loo kohta teada saada, ei saa te selle hõivatu artikli järele proovida. Me ütleme teile kõike\nVõibolla te ei kuule nime, aga kui me ütleme teile, et teil on jalad põhjaga rohkeid juuksed, mida sa paned pildile?\n1 Külastage Shire'i, elegantset hobust, kus seal on\n3 Mida Shiret kasutati\n4 Shire omadused\n5 Mis on Shire tänapäeval?\n6 Vaata videot: Trenn\nKülastage Shire'i, elegantset hobust, kus seal on\n14. sajandi alguses Lombardia hobused imporditi Inglismaale, eesmärgiga neid kohalike märade abil ületada. Põhjuseks oli see, et keskajal toimunud sõdade jaoks oli vaja loom, mis oli tugev ja jõuline sõdurite relvade ja varustuse transportimiseks. Ükski inglise hobustest ei olnud selleks valmis.\nMa mõtlesin, kui palju inimestel oleks hobustega sarnane. Raske nahk, mis vajab tugevat puudutust.\n– "Kompassid, kes otsivad kadunud naeratusi" –\nKuidas sa pidid uut tõugu tõugama Inglismaa mäe liit ja Lombardide hobused tõid kaasa Shire'i. Ilmselt ei ole sama kõrgusest, mida täna teame. Tänapäeva šire on liiga suur, et seda tööd edasi arendada.\nOn tõenäoline, et selle aja jooksul on rass muutunud. Kuid kahtlemata on need kuulsad hobused selle päritolu. 1882. aastaks tunnistati rassi sugupuuga. Selle hobuse tohutut tugevust tunnistati, kui 1911. aastal kasutati 20 titaani peamist ankrust, mis kaalusid 15 tonni ja poole.\nAafrika hobuste haiguse tõttu langes 1947-1948 umbes 100 000 inimest Suurbritannias. See oli midagi, mis peaaegu suudab rassi kustutada. Õnneks oli neid, kes võitlesid selle säilitamiseks ja neil õnnestus, sest Euroopas registreeritakse igal aastal 500 Shire'i isendit.\nMida Shiret kasutati\nShire on võidusõiduks kasutatav hobune, sest see ei sobi võistlustele, kuigi kiiruse puudumine kompenseerib vastupidavust ja vastupanu. See loom loodi selleks, et tõmmata põllumeeste vankrid, et põllud saaksid nii kiiresti kui võimalik.\n"See on häbi, sest hobustega suhtlemise puudumine on humaansust edasi lükkanud," ütles Abrenuncio. "Kui me kunagi seda murda, saame teha kentaur."\nShire on selle maakonna nimi, kus esimesed isendid olid teada.\nSee on kompaktne korpus tugeva selja ja käsivarrega.\nSuur rindkere ja lihaste tagajäsemed.\nIsoleeritud profiil pea ja suuri lõualuusid.\nNende jalgade alumises osas on neil juuksed, tavaliselt valged.\nEmased on meestest vähem kõrgemad, umbes 20 cm On mõned erandid, milles Shire võib ületada 190 cm. Tema kaal, 850 kilo meestel ja sisestage 750 ja 780 naistel.\nLubatud värvid on: must, pruun, valge ja punane.\nMis on Shire tänapäeval?\nTäna seda kasutatakse ikkagi võistlusena, et töötada, samuti õlutarbekaupade reklaamimiseks, nagu mõned on selle tootebrändi logo valinud.\nNeid kasutatakse laialdaselt ka messidel ja näitustel, kuigi nad on hobused segatuna teiste soojaverega, kuid peetakse puhtaks rassiks.\nInglismaal on hobune, mis on "loodud", kuid täna on see tõusnud Ameerika Ühendriikides, Euroopas, Uus-Meremaal, Austraalias ja Kanadas.\nNagu näete Shire on veel üks suurepärane hobune, mis on teadmisi väärt. Kui olete kunagi käinud messil või hobuste näitusel, saate kindlasti seda raskesti ära tunda.\nVaata videot: Trenn


Kindla valgus deformatsioon - Valgosocks\nMis on kindla valgus peatus ja kuidas seda parandada?\nKorter valgus paigaldamine stop — ortopeedilised anomaalia, mis iseloomustab deformatio muutuste jalad, mis on tekkinud nagu täiskasvanutel nii ka lastel. Deformatsioon kujutab endast rikkumist pind jalad, kui selle keskmine osa on kallutatud allapoole ja varbad ja kand on pööratud väljapoole. Põhjus ebanormaalse arengu jalad peitub nõrkus sidemete, lihaste ja kõõluste, kui jalalaba mõjul rohkem tugevate lihaste äratanud teda. Tulemus selline mõju on moodustamine".\nKindla valgus deformatsioon stop — see on sisuliselt sama lampjalgsus, väga levinud viga, mida kohtab igal viieteistkümnendal planeedi elanik. Haigus on raskesti ravitav, kuid protsess ise ravi on pikk ja keeruline.\nPõhjused, miks areng patoloogia\nSelle käigus areng meie suu on välja kujunenud nii, et võta endale ja ühtlaselt jaotada kaal inimese keha. Roll jalad on selles, et tagada suurim polsterdus ajal jalgsi, asjalikud ja hüpped. Pealegi tänu unikaalsele anatoomilise ehitisele suu, inimene kõnnib püsti, ei tractus seejuures paremale — vasakule, edasi-tagasi — edasi. Kumerad kaared jalad on suunatud kaks poolt: ristlõikega ja pikisuunalised. Nii, et täiskasvanud inimene on toetust kolm punkti:\nelement on suur pöialuud;\nviies veerg labajala luu.\nPatoloogia on noortel naistel oluliselt sagedamini, kuna nad on kõrged kontsad. Visuaalselt jalad selline deformatsioon meenutavad täht "X". Samal ajal kanna luu ja sõrmed on suunatud ühele poole (väljapoole) ning keskmine osa jalad on kallutatud allapoole.\nSeega, arengut koolutamine aitab kaasa:\nnõrkus ligamentous aparatuur;\nkaal (ülekaalulisus on loodud täiendav koormus suu, mis viib nende deformatsioon);\nseljas ebamugav kingad kõrge kontsaga.\nSõltuvalt vormi kõveruse suu -, patoloogia juhtub kolme liiki:\nPikisuunaline paigaldamine jalad — see on longus piki riigid peatused. Kui seejuures on täheldatud rikkumise kõnnak; valu käies ja kui palpeerimine ja katke muutusi on täheldatud isegi visuaalselt, siis saab rääkida piki deformatsioon jalad.\nRisti deformatsioon iseloomustab spetsiifiline vaade suu — ta näeb visuaalselt complanatis. Samal ajal sõrmede kõõlused on ebaloomulikult pingul ning koole on molotoobrazny vaade. Patsiendid kaebavad valu, kui jalgsi ja häiritud kõnnak.\nKombineeritud paigaldamine suu ühendab märke nagu põiki ja pikuti anomaalia ja nimetatakse risti — piki lampjalgsus. Vaatamata sellele, valu ja erinevad ebamugavuste puuduvad.\nDeformatsioon on klassifitseeritud järgmiselt:\nspastiline — tekivad pärast lihaskrampe;\nrahhiidi— arenevad tulemus on D-vitamiini hüpovitaminoos;\nstruktuurne — ebanormaalne asukoht kokkupõrge luud;\nparalytic — lastehalvatuse tagajärjel;\ngiperkorrektsionnye — ilmuvad tulemusena ebaõnnestunud parandus clubfoot;\nstatistilised — arendamisel on skolioos ja rikkumise rüht;\nkompenseeriv — defekt arengu Achilleuse kõõlused, mille korral luud surutakse sissepoole;\ntraumaatilised — arenevad tagajärjel kahju, verevalumid, nihestused ja murrud.\nNagu eespool öeldud, korter valgus deformatsioon areneb taustal kaasasündinud jalatsid. Haiguse sümptomid sõltuvad sellest, millist piirkonda jalad kokku kõveriku piires.\nNäiteks, valgus deformatsioon võib olla tingitud patoloogia fibular lihaseid. Haigus, mida iseloomustab lihaste halvatus nagu stop ja sääred.\nKui teil on "muhke" sümptomid võivad avalduda järgmiselt:\nseemned võivad põletik, paisuda ja haige;\npöial painutatud sees, kui selles, et sama saatus üllatab ja teised sõrmed, nad on ka deformeerunud ja mõhk kujul haamrid;\nei saa kanda kitsas kingad või jalas kontsad, ja mõnikord isegi mugavad;\nväga sageli patsiendid, kellel on selline patoloogia on kulunud kingad mitmes suuruses rohkem;\nkumerust thumb takistab normaalset regulatsioonile teiste sõrmede, nad on keerukalt põlv ja ka moonutatud;\npikka kõndimist põhjustab valu ja raskustunne jalgades;\nalumise ilmuvad konnasilmad ja konnasilmad.\nTuleb kohe öelda, et diagnoos on lampjalgsus valgus eeldab väga pikka ja keerukat ravi, mis võtab palju aega. On oluline võimalikult kiiresti diagnoosida haigust ja alustada adekvaatse ravi. Aeg sel juhul töötab vastu patsiendi, kuna õigeaegselt alustatud ravi annab lootust, et kiire kõrvaldamine häda.\nRavi valgus " sisaldab:\nmeditsiiniline kehakultuuri, mis on suunatud parandus kuju jalad ja lihaste tugevdamine;\nkanda ortopeedilisi jalanõusid, sisetallad, arch toetust;\nkasutamine ortopeediliste ortoosid, ue-ja muude korrektorid;\nRegulaarne massaaž on alajäsemete ja nimme — rist — aegre dignosci krundi.\nKindla valgus suu lastel\nTuleb kohe märkida, et kõik eeltoodu viitab täiskasvanud isiku juuresolekul antud patoloogia, vaid väikesed lapsed kõik teisiti. Peaaegu kõik lapsed on sündinud lampjalgsus, ja on arusaadav miks. Sest nende jalad tol ajal ei kannataks koormusi ja nad alles teevad esimesi samme, kui nad panna jala. On loomulik, et selle aja jooksul, nad valesti panna jalad, kuna käia ei oska.\nSeepärast tasub eristada funktsionaalne lamedamad riigid jalad ja anatoomilise. Füsioloogiline lamedamad on vaid etapp ortopeediliste arengu alajäsemete ja on norm. Kui piisavalt koormuste korral (kui jalgsi üle auklik pindade) lapsel on deformatsioon kiiresti parandatud. See juhtub tavaliselt kolm aastat. Lisaks on kuni kolm aastat tallaga lapsel on olemas füüsiline keha rasva kiht, mis sulgeb kood peatused. Näha saab ainult siis, kui paned lapse sokid.\nMoodustamise protsess on võlvkelder suu pikk, ta võtab paar aastat. Nii et räägime anatoomiliselt õigesti väljakujunenud stop on mitte varem kui viis aastat. Aga kõik lapsed on erinevad, nii et keegi seda protsessi on moodustatud varem, keegi hiljem. See sõltub sellest, kui laps on füüsiliselt arenenud ja terve, on täheldatud kas tal on kõrvalekalle poolt arengu luu — lihaskonna häireid poolt sisesekretsiooni ja närvisüsteemi. Kuid kahjuks, on olemas ja juhtudel, kui on lampjalgsus on muutumas ilmne patoloogia.\nOhus sõidavad lapsed, kel esimesel eluaastal on diagnoositud rikkumise arengus liikumis -, langus, lihastoonuse, lag psühhomotoorsed arengus, rasvumine. Tagajärg on selliste rikkumiste on kindla valgus deformatsioon jalgadelt.\nNurga kõrvalekalle peatus liini telge laste podiatrists mõõdetakse kraadides. Sel juhul kaal lapse keha ebaühtlaselt jaotunud jalad ja suurimat koormust kogeb teatud krunt jalad. Sel juhul on sisemine serv suu, kus tuleb moodustada piki-kood. Nii terapeudid nimetavad seda patoloogia korter valgus.\nPõhjused arengu häda on:\nDüsplaasia sidekoe — kõige sagedasem põhjus, mis tuleneb keskkonna saastamist vee, pinnase ja õhu kehva kvaliteediga toit. Kõik see viib ebanormaalne arengu sidekoe lapsele, rünnak ja muude organite.\nEbamugav laste kingad, mis on halb fikseerib jala.\nLaps ilma füüsilise koormuse (kodu aias, sõime).\nPärilik ainevahetuse haigused (kilpnäärme haigused ja diabeet).\nD-hypovitaminosis mille tagajärjel luu kude on moodustatud juba vigane.\nPuudus kaltsiumi ja fosfori ning nende rikkumine imemise tagajärjel haiguste SEEDETRAKTIST.\nVigastuste ja kahjustuste peatused.\nKa eksperdid kindlaks mitu teooria päritolu häda:\nteooria pärilik nõrkus luu-ja luukoe;\nJa kolme raskusastmega korter valgus kõveruse:\nEsimesed sümptomid patoloogia on täheldatud, kui esimese sammu lapse. Seepärast on väga tähtis kohe diagnoosida haigust ja alustada selle lahendada. Kui seda ei tehta õigeaegselt, siis laps ootab mitte ainult deformatsioon stop, vaid ka hüppeliigese, põlve-ja puusaliigeste rikkumise rüht ja kumerust selg. Tulemuseks ülekoormatud lihased kannatavad liigesed ja rikutakse nende funktsiooni, tekivad valu ja häiritud kõnnak. Väga varases eas võivad tekkida artriit, artroos, osteochondrosis ja invaliidsus.\nRavi haigust kannavad järgmistes suundades:\nfüsioteraapia kord (elektroforees, magnetravi, elektriline stimulatsioon);\nMassaaž on peamine meetod ravi on terviklik ravi. Ta aitab lõõgastuda luu — lihaste süsteem, parandada vereringet ja trophism lihaste aparaadi tallad. Jalad on lapse massaaž järgmises järjekorras:\nvahetult enne massaaži insult jalad;\nka kerge lööki töödeldud puusad ja põlved;\npuder lihased tagumine pind on pealiskaudne survega;\nläbi Pat jalad lapse käega;\ntoimub viimane paitab.\nÜldmassaaž ka algab c piires, mis suurendab voolu vere jäsemed laps. Liiklus toimub alates kand juurde popliteal pit. Kui massaažil on tähelepanu teevad lihaste lõdvestus, hõõrdumine lapsele tegema ei pea. Kui teatud piirkondades on vaja teha mitu energiline hõõrudes, siis peaksid nad olla samaaegselt kerge ja energiline. Sõtkumine veedavad, turvapadi sõrme. Põhirõhk paitab ja loksutades.\nVõimlemis harjutusi, mille eesmärk on ravi jalatsid veedavad kliinilise vaibal, mis peab olema ebaühtlane (hädaabi) pind. Veetes harjutusi sellisel vaibal, samaaegselt toimub mehaanilise massaaži jalgadele. Harjutused sobivad lastele kahe — kolme aasta vana.\nsammud ühe jala teise, vahetus kehakaalu;\nseistes ühel jalal, teine läbi libisev liikumine on Mati;\npannes käed vöö, teha ringikujuline liikumine kehaga siis ühte, ja teisele poole;\nüks jalg panna ees teine, siis teeme tõus sokid ja langetamise kontsad;\nühe jalaga toetuda kand ja teine sokk, samaaegselt teha madalikud ala jalgadelt alates ninast kuni kand;\nkõndimine jäädvustamiseks eesotsas külgserva jalad.\nOperatiivne ravi eesmärgil parandus jalatsid teevad väga harva. Ekstsisioon koos riigid jalad teevad meetodi Grice. Parandus defekt korraldab ja noorukieas, kuid kasutatud tehnikat arthrodesis, kus teevad järk muutke luud jalad parandamiseks võlvkelder.\nKõige tõhusam võimalus on kirurgiline korrigeerimine puuduse lapse 4 - 5 aastat lampjalgsus. Selles eas toimub kiire taastumine, kõõlused ja liigesed, samuti muutke luude annab parima tulemuse


Naer läbi pisarate: ülipopulaarsed Ukraina sõja meemid tunnustavad Eestit ja taunivad Venemaad – TV3\nNaer läbi pisarate: ülipopulaarsed Ukraina sõja meemid tunnustavad Eestit ja taunivad Venemaad\n27. aprill 2022 | 12:17\n24. veebruar paiskas kogu Euroopa pärast Teist maailmasõda taas sõjakeerisesse, kui Venemaa otsustas rünnata Ukrainat. Tänaseks on sõda kestnud enam kui kaks kuud ja selle vältel on osutanud abi nii mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka tavainimesed, olgu selleks siis kas sõjaline tugi või rahaline annetus. Oma panuse Ukraina toetuseks on andnud ka meemimeistrid internetis, kes kajastavad sõjategevust läbi huumoriprisma.\nÜheks selliseks meemivaramuks on Twitteri kasutaja Ukrainian Memes Forces, kuhu postitatakse igapäevaselt erinevaid meeme, mis sõjategevust ja Ukraina-meelsust kajastavad. Kasutaja kirjelduses seisab, et sinna on kokku kogutud populaarseimad meemid nii Twitterist kui ka Redditist.\nÜhes populaarses meemis tunnustatakse ka Eestit ja tuuakse välja, kuidas meie riigi senine humanitaar- ja sõjaline abi Ukrainale moodustab juba 0,8% meie SKT-st. Samal ajal pole meist märkimisväärselt suuremad ja võimsamad riigid pooltki nii palju abi Ukrainale pakkunud. “Eesti teab, mis on vabaduse hind. Ole, nagu Eesti,” seisab meemis.\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 24, 2022\nNalja tehakse ka ÜRO üle, kes on siiamaani Ukraina sõja osas oma tegevusetusega palju kriitikat saanud = paberil kõva, päris elus mitte.\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 19, 2022\nKuigi sõjategevuses ja Venemaa agressioonis pole midagi naljakat, kulub huumor ära ka kõige raskematel aegadel ja ka Ukraina valitsus ise on antud teemal kildu visanud.\n“Vene väed vabastasid tuhanded ukrainlased võitlustualettidest, relvastatud telekatest, võitlevatest läpakatest, taktikalistest kõrvaklappidest, riietest ja meigist…. ja tuhanded teised ohtlikud NATO esemed… jäägu nende teod igavesti meelde,” ironiseerivad nad, kuidas Vene väed on oma “vabastamise” käigus vaid röövinud ja riisunud.\nRussian soldiers liberated thousands of Ukrainian homes from:\n🚽 combat toilets\n📺 armored TV-sets\n💻 fighting laptops\n🎧 tactical earphones\n…and thousands of other dangerous NATO items…\nLet their deeds be forever remembered 🥀🥀 pic.twitter.com/1dZAMxsT3F\nÜks populaarsemaid meeme on võtnud aluseks maailmakuulsa filmi “Borat”, kus peategelane kirjeldab enda tülikat naabrit. Siinkohal saab väikse ära märkimise ka Eesti, kes samuti agressorriigi Venemaaga piiri jagab.\nKuidas on Venemaaga piiri jagada? Kõige hullem peavalu üldse!\nToome välja veel mõned naljakaimad ja enim populaarsust kogunud meemid, millega sõjaajal närve rahustada.\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 25, 2022\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 20, 2022\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 16, 2022\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 13, 2022\n— Ukrainian Memes Forces (@uamemesforces) April 14, 2022\nCome on in, guys! 🇸🇪 🇫🇮 pic.twitter.com/y2Fuh83KxF\n— Emma Salisbury (@salisbot) April 13, 2022


Slim pakkumised ja hinnad - Kuidas slim minu nagu\nKuidas slim minu nagu, Chocolate Slim Mis see on?\nUuri, mida ta tegi? Kuidas Choco Slimi võtta Chocolate Slim'i kasutamise juhised Chokoslim on maitsev kokteil, mida on lihtne kodus valmistada.\nNiina Ainevahetus läks küll kiiremaks ja kaal langes ka. Riiete järgi sain aru, kaalu mul kodus ei ole. Olen suur teejooja ja Kuidas slim minu nagu teed meega, ka seda teed jõin meega.\nMa ei joo isegi tavalisi maitseteesid ilma magusaineta, seega oleks see Kuidas slim minu nagu eriti vastik olnud, aga meega oli nagu tavaline teejoomine. Liisu Ma jõin nr3-me natuke aitas küll, aga vabalt oleks kohe võind nr2 ka osta, oleks paremini mõiganud. Nr3 oli hea maitsega ka, vahel jõin ehk rohkemgi kui 3 X päevas.\nJa peale esimest joomist ma ei taha enam kohvi. Nüüd joon erinevaid teesid päevas tassi. Arvan, et ma sellest ka midagi ei kaotanud.


Imeväike Mohni saar on 2,5 kilomeetrit pikk ja 250 meetrit lai. Viinistu sadamast viiekilomeetrise meretee kaugusel oleval saarel elab püsivalt vaid kaks inimest - saarevaht Mati Maasild ja tema naine Lea Öis. Koos nendega on saarel kanad, tibud, koer, kass, rebane ja Kameruni mägikits. Mati kutsub kitse Mäkiks ja käib talle saare teise otsa toitu viimas. Saarevahi sõnul meelitab Mohni turiste ligi. Mõni otsib Mohnilt seiklust, mõni rahu. "Mõnd tõmbab saar tagasi nii, et ei saa siit enam minema. Mõni ütleb, et ei ole siin poolt tundigi," teab Mati rääkida.\nSamal ajal kui Mati vestleb Urmas Vaino ja Anatoli Tafitšukiga, uurib Nädal perenaiselt, kuidas põliste mandriinimeste elu saarel käib.\nLea, kuidas te Matiga Mohnile sattusite?\nTulime siia 2008. aasta oktoobri lõpus. Otsus sai vastu võetud nii, et lehes oli kuulutus. Minul polnud sellest saarest varem õrna aimugi. Aga noh, mees tahtis saarele elama, talle saareelu meeldib. Mõtlesin siis, et proovin ka. Sai arutatud ja plaani peetud ja tulimegi.\nKus te enne elasite?\nRakvere kandis. Olin farmitööline ja avastasin, et ei jõua seda tööd nii palju enam teha. Ülemused nõudsid palju. Aga saarel on lausa puhkus. Turistid käivad, nendega saab rääkida ja jalutada.\nKas mandrilt saarlel kolimine hirmu ei tekitanud?\nEi, suurt hirmu küll polnud. Meri natuke kohutas, liiga karm. Mulle meeldivad vaiksemad veekogud rohkem, tiik ja järv. Aga ega sel merelgi häda ole.\nMida sugulased ja sõbrad teie otsusest arvasid?\nMõni ütles, et jumal küll, kui te sinna lähete, ei saa te sealt enam ära. Ja et kuidas selle toiduga ikka on ja nii edasi.\nKas nad käivad teil saarel külas ka?\nSugulasi käib küll, ühed on pidevad käijad, kes on ka töödel abiks. Viinistu rannameestest, toredad vanad kalurid, on palju abi. Saame kaatriga üle mere käia. Algul oli hirm, et ei saa siis üle, kui vaja on. Üks miinus on küll, et poeg ei saa nüüd nii tihti külas käia. See teadmine käis algul väga hingest läbi, aga nüüd oleme harjunud. Tal on oma elu ja ega ta vanemate juurde nii väga kipugi.\nKui tihti te ise mandrile satute?\nPaar korda kuus. Mind see väga ei huvitagi. Loodan,et ma päris metsistunud pole, kuigi küüned hakkasid siin hirmsasti kasvama (naerab) Pidudel ja baarides ma ei käi. Maal olles oli rahapuudus ja siis ei saanud seetõttu kuskil käia, aga siin tuleb ju teater koju kätte - turistid. Mandril käimine on nii, et Mati on juht ja mina olen kaardilugeja.\nRuttu siia-sinna ja tagasi. VaheI on nii, et laine hakkab tõusma ja siis on vaja ruttu üle mere saada.\nKuidas rahaga praegu on?\nKui algul siia tulime, kiitsin mandri tuttavatele, et olen nüüd rikas, sest mul on veel 1000 krooni alles enne palgapäeva. Siin ei pea ju elektri eest maksma. Nüüd oleine hakanud kanasid ostma, neile on vaja süüa ja annab tunda, et rahast jääb vajaka.\nSöögi toote mandrilt?\nTöömehed, kes siin praegu ehitamas käivad, on ikka toonud, kui olen palunud. Talveks on vaja ka varuda. Detsembris on meil viimane varumine ja korraga peab siis maksma 8000-10 000 krooni. Perioodiks jaanuar-veebruar-märts. Sel aastal saime alles aprilli algul üle mere. Meil on ka aiamaa, sellel aastal panin rohkem maha. Kartulit ei saanud nii palju panna, kui tahtsin. Kanad ja tibud on. Kui suureks kasvavad, paneme talveks purki, sest sealiha on kallis. Seakere läheb umbes 3000 krooni maksma.\nKas vahel on tunne, et tahaks jälle mandril elada?\nÜhe korra käis seest läbi, sest olen mandriinimene ja harjunud seal olema. Aga ei, tahtsin end proovile panna, kas saan saarel hakkama ja võin uhkusega öelda. et saan küll.\nMida te saarel iga päev teete?\nInimesed ütlevad, et saarel pole tegevust, pole tööd ja on igav. Meil pole ühtegi päeva, kus me midagi ei tee. Ei jõua tööd äragi teha, näiteks aiamaad harime. Naersin mehele, et peame võtma teenija, kes süüa valmistaks.\nPlaanite elu lõpuni Mohnile jääda?\nEi kujuta ette, et 70aastasena siin kepiga ringi kodjan. Ma ei oska öelda, kaua siin oleme, aga niipea ei kavatse lahkuda. Kui just ülemus ei käsi pille kotte panna ja lahkuda.\nAga kui käsib? On teil mandril koht, kuhu minna?\nEi ole. Väga kurb, kui ta nii ütleb. Kindlasti ütleks ta seda paar kuud ette. Kuhu mul minna? Ütleme nii, et tööd ei leia see, kes valib. Aga mina valida ei saa, nii et kabin jälle põllumajandusse.\nÜtlesid, et turiste on palju? Mis riikide inimesi siin käinud on?\nInglased, sakslased ja loomulikult soomlased. Isegi iirlased. Üks iirlane tegi siin teaduslikku tööd. Tal oli vaja elektrit ja siis sulgus arvutiga sauna ja tegi tööd.\nKuidas te teada saite, et televisioon tuleb külla?\nMehe kaudu. Mul oli väga hea meel ja ma ei kartnud üldse.\nMis kanaleid ise vaatate?\nTV3, Kanal 2 ja ETVd. Nüüd on digiboks ja paar kanalit tuli juurde. Ega meil rohkem vaja olegi, pole siin aega vaadata. Digiboksiga hakkab vahel pilt hakkima, õhtul kui tuul puhub ja päike ära vajub, siis näeb ilusti


Tuumaseen.\tBrošüürist "Meelespea elanikkonnale kaitseks aatomirelva vastu."\nRahvariiete test (14) 20.09.2017\nSatelliidifotod näitavad, et Põhja-Korea tuumakatsemägi võib kokku variseda (9) 23.10.2017\nKuhu ja kuidas varjuda.\tMeelespea elanikkonnale.\n"Seda peab igaüks teadma".\n"Seda peab igaüks teadma."\nAjakirjast Sõdur: Aga ööd on meil siin mustad (ehk öise sõjapidamise eripäradest)\nNATO 70. sünnipäev: Kuidas sõjaline liit sündis?


Loetu kaja: May 2014\nOlin juba päris mitmeid aastaid tagasi kuulnud selle raamatu headusest, aga millegipärast lugemiseks ei ole olnud kas siis sobivat hetke või on mõni teine raamat endale tähelepanu tõmmanud. Minule saabus paras aeg lugemiseks 22 aastat pärast viimase trüki ilmumist.\nTegemist on tammsaareliku „näe vaeva ja tee tööd” looga. Põhjamaised elutingimused on suhteliselt karmid: selleks et pikk talv üle elada, tuleb teha suveti tööd selleks, et oma viljasalved ja aidad täita selliselt, et sealt jätkuks järgmise saagini. Nii oli ka Bjørndalil. Raamat räägib ühe perekonna kahe sugupõlve lugu, kus mitu põlve peremehi kaanavad nime Dag. Dag´id on võimsad, uhke olemisega, targa nõuga, karused mehed, kes on võimelised karuga võitlusse astuma, maid valitsema ja õiglust jalule seadma. Kuid minu arvates olid Dagidest isegi tugevamad nende naised, kes olid erilised juba oma välimuselt – pikad ja sihvakad, kes pealtnäha juba seisuse ja linnapreili staatusega taluperesse ei sobinud, kuid ometi oli neis palju väge, oskusi ja tarkust eluga toimetulekuks Bjørndalil.\n1800ndad aastad, see oli ajastu, kus uskumus üleloomulikesse jõududesse oli vast tugevamgi kui jumalakartus. Ometigi mahtus ka siis inimhingedesse kadedust, ahnust, saamahimu, nimelt vastandatakse loos lõuna- ja põhjarahvad, kellest esimesed olid kadedad põhjarahva oskusele ja tarkusele toime tulla ka siis, kui loodus ei andnud võimalust just kõige rikkalikumalt oma salvesid täita.\nKuna tegemist on 19. saj algusega, siis ajastu sünge pitser ei jäta maha hetkekski. Tegevused hüplevad üle aastate, aga see ei ole sugugi segav. Eriline tähendus on metsal - sinna minnakse mõtteid koguma, pingeid maandama, jõudu proovile panema, hirmudest üle saama….\nOlustikukirjeldused toovad esile looduse müstilisema pale. Eredaid mõtteterasid on raamatus palju, tooksin välja vaid ühe, mida Vana-Dag ütles oma miniale Adelheidile: „Niisamuti oli minuga ja Dagiga ka, et me olime emaihust tulles ainult kirvetöö, elu on meid hiljem nii talutavaks tahunud kui me oleme” lk.137 rmt „Tuuled puhuvad Vaimude mäelt”.\nRaamat koosneb kolmest osast, neist „Tuuled puhuvad Vaimudemäelt” kannab ka kolmandat osa „Ei lähe kõrvalteed”.Autor: Trygve Gulbranssen\nOli väga tähelepanuväärne lugemine!!!\nPosted by loetu kaja at 2:51 AM No comments:\nPosted by loetu kaja at 6:11 AM No comments:\nRaamatu tagakaane tutvustus lubab tüüpilist naistekat - keegi hr Don Tillman kavatseb abielluda ja tema teele satub täiesti ebasobiv kandidaat, kes tegelikult osutuski selleks õigeks. Seekord võib öelda, et selline teave raamatu kohta oli meeldiv peibutus - loetu võib liigitada tavalisest klassikalisest naistekast ikka palju enamaks. Tegemist on üdini positiivse raamatuga - ei vägivalda, ei halvustamist, maha tegemist - pigem selline tujutõstja, mida nii kergelt käest ära panna ei saagi.\nLoo peategelane Don Tillman oli robotlikult süstematiseeritud mees. Tema päevaplaan järgis süsteemi ning loomulikult ka kõik asjad tema kodus olid süstematiseeritud. Kogu tema töine ja isiklik elu oli kainelt planeeritud, kalkuleeritud ja kõiki tegemisi saatis äärmuslik ratsionaalsus. Lisaks pidas ta oluliseks, et plaanitud tegevused saaksid kavandatud peenusteni, isegi kokkusaamine perekonna tuttavatega vajas kavandamist - ei mingit spontaansust. Tema süsteemses plaanis tõusis päevakorda abiellumise küsimus, mille ta lootis lahendada kavandatud küsimustiku abil.\nÜhelt poolt on lugu täielikult läbimõeldud, planeeritud, kalkuleeritud elust, kus kõik asjad saavad juhtuda vaid siis, kui nad on jõudnud varasemalt paika pandud punktideni ehk sündmus saab juhtuda vaid juhul, kui ta on kavandatud sündmusena, juhustel ei ole rolli elus - seda õnneks siiski pealtnäha. Teisalt on tegemist ilusa armastuse looga, mis üritab murda neid kainelt "ülemõtleva" mõistuse piike. Ja lisaks ka inimese sisemistest hirmudest kaaslasega suhtlemisel, kartusest end narriks teha. Jah, selline hirm võib olla täiesti reaalne ka siis, kui oled geeniteadlane, elukunst võib olla keerulisem matemaatilisest valemist.\nEriliseks teeb selle raamatu Graeme Simsion´i n.ö tehislik-teaduslik sõnakasutus, on ju rääkijaks professor. Millegipärast kangastus lugedes silme ette Boriss Kaburi "Rops", Ropsi tehisliku keele ja käitumismaneeriga võiks antud loo peategelast võrrelda küll. Ka Rops oskas matemaatikat, kuid käituda ei osanud. Armastus teeb imet...\nPosted by loetu kaja at 5:09 AM No comments:\nLabels: Austraalia kirjandus, nüüdisromaan\nÜks suur-suur betoonist karp, milles vaid mõned meetrid ja paneelijupp eraldavad inimesi üksteisest - selline on suure korrusmaja elu. Eraldavast seinast piisab, et iga elav tunneks end omas toas piisavalt privaatselt - samas siiski nagu rahvaseas, kuid parasjagu ka üksinda. Ühe korrusmaja elurütmi ja kolme naise elu käsitleb oma raamatukeses Nasta Pino.\nÜhte trepikotta satub saatuse tahtel elama väga erineva elutaustaga inimesi, kellest suurem osa üksteist kas üldse või siis lähemalt ei tunne ning millegipärast ei tee ka midagi selle nimel, et see nii ei oleks. Selle raamatu tegelastel on isegi vedanud, nemad kolm, Marina, Salme ja Renata oskavad kokku hoida, üksteist ära kuulata ja tähele panna.\nSee lihtne, ladusalt loetav raamatuke, vaid 116. lehekülge, mahutab endasse üksinduse ja üksilduse teema, mida hakkab inimene tundma siis, kui kõik on nagu olnud ja midagi uut enam oodata ei oska. Kolme naise tagasi vaatavad lood, millest on tunda kurb-valusat nukrat nooti - oli kord noorus ja ilusad ajad. Kõigil neil on olnud oma elusaatus, millesse on jagunud kannatusi, kahetsusi, ning veidi kurb alatoon jääb varjutama kõigi lugusid - elu ei ole olnud roosamanna. Marina teele veeretas saatus palju komistuskive, Salmele olid tema sisemised hirmud paljuski takistusteks ja lisaks ajastu, mis ei hellitanud ja pani ette sundolukordi Renatale.....\nVarasemalt on selline "trepikoja" romaan ilmunud Anne Birkefeldt Ragde´lt 2012. aastal - "Ma teen su nii õnnelikuks". Otseselt neid kahte kõrvutada ei saa, kuid veidi ehk siiski, seda eriti läbi selle osa, kus mõlgutab mõtteid Marina.\nPosted by loetu kaja at 5:04 AM No comments:


MANCHEGO JUUSTU TEE HISPAANIAS - HISPAANIA 2021\nManchego juustu teekond Hispaanias\nTead, et mulle meeldib rääkida gastronoomia ja parim, mida võite avastada mis tahes maailmanurgas. Täna tahaksin keskenduda ühele oma gastronoomilisest kihist ja see on kindlasti ka paljudele teist: juust. Täpsemalt: manchego juust, tõeline delikatess, mis meil oma kodumaal on ja millel pole midagi kadedat maailmas pakutavatele delikatessidele, pigem vastupidi.\nTeisel päeval hakkasime perekonna kokkutulekul rääkima a kulinaarne või veiniteeja pisut uurides olen avastanud ühe, mida loodan väga kiiresti teha, nii et ma armastan seda teiega jagada. See on Manchego juustu teekond, mis kulgeb ilmselgelt Castilla la Mancha's ja hõlmab mitmeid linnu, mis on selle tootmisele pühendunud.\nManchego juust on meie gastronoomia ehe ja üks neist kõige kuulsamad juustud Hispaanias. See on valmistatud La Mancha tõu piimast, mida söödetakse teravilja ja kaunviljadega ning selle küpsemine peab kesta 30–60 päeva. Selle kõvenemisastme järgi on see õrn, poolkõvastunud ja kõvenenud. Parima maitse marsruut hõlmab osa Cuenca, Toledo, Albacete ja Ciudad Reali provintsidest.\nIdeaalne on alustada Campo de Criptana (Ciudad Real), kus saate nautida ka tähelepanuväärset maastikku. Sealt jõuate Tomellososse, kus näete paari väga huvitavat muuseumi ja huvipakkuvat religioosset hoonet. Siis peate minema La Solanasse, nautides ka vaateid erinevatele linnadele, mida tee ääres leiate.\nOn ütlematagi selge, et igas linnas, kus te peatute, on kohustuslik juustu vähe, kõige parem on minna baari või tüüpiline riba ja nii võtate kaasa parimad, lisaks saate neid osta igas kaupluses. Teised marsruudil olevad kohad on San Carlos del Valle, Villanueva de los Infantes (See kõlab nagu Don Quijote ja Sancho Panza), Valdepeñas ja Santa Cruz de Mudela. Marsruut, kus saate paar päeva nautida maailma parimaid Manchego juustu. Äärmiselt soovitatav!\nCastilla-La Mancha, gastronoomia


Jooga stiile on palju. Millega nad erinevad\nJoogas on hulgaliselt suundi, kuid taoliselt jõgedele voolavad nad ikkagi ühte ja samasse ookeani. Eesmärk on üks, teid selleni aga hulgaliselt. Veendumaks selles, et stiil on teile sobilik, võite eelnevalt Internetist sellest üksikasjalikumalt lugeda, parem aga proovida. Eksperimentaalne tee - on see kõige õigem tee.\nLühidalt põhistiilidest lugege artiklis.\nMilleks on jooga vajalik?\nKui on vaja õppida ohjeldama stressi, osata kiiresti täiendada energiavarusid, õppida kontrollima emotsioone, paremini mõistma ja tundma oma keha, hakata elama teadvustatult, kui on soov tunda end värske, terve, õnnelikuna - vajate te kindlasti joogat.


"STALINI STALINI SURVE ALL ..." - ARTIKLID\nSeltsimehed, seltsimehe Stalini ülesande võimas saavutamine - meie riigi põllumajanduslikust tööstusest ümberkujundamise ülesanne - on võimaldanud meil mitte ainult toota kõiki tootmisvahendeid, vaid ka võimaldanud meil toota kõiki vajalikke kaitsevahendeid.\nVõit kollektiviseerimise ees, sotsialistliku ühiskonna rajamise alus, mis loodi Punaarmee ehitamiseks, on sotsiaalne alus, mida me pole seni olnud ja mida me võisime ainult kodusõja ajal unistada imperialistide esimese sekkumise ajal. On ütlematagi selge, et kui klassitu ühiskond on üles ehitatud, kasvab Punaarmee võim ja tugevus üha enam.\nPunaarmee tehniline võim kasvas meie tööstusbaasi ehitamisega. Seltsimees Voroshilov andis selle XVII kongressile selgelt ja üksikasjalikult teada.\nTahaksin lisada sellele, et meie tehnilise võimu arendamisel ei olnud ka seltsimees Stalinil mitte ainult üldist juhtivat rolli, vaid ka otsest ja igapäevast osalemist nii vajalike relvade valimisel kui ka nende tootmisel. Seltsimees Stalin ei seadnud mitte ainult üldisi ülesandeid, eriti armee relvastamise õhusõidukite, paakide, suurtükiväe, kõige kaugemate ja kiiremate, kaasaegsemate, vaid ka kokku kutsutud tootjate korraldajate - taimejuhatajate, parteiorganisatsioonide juhtide ja praktiliselt edukaks tootmiseks. Tõenäoliselt mäletavad tehaste direktorid ja parteiorganisatsioonide juhid, kuidas seltsimees Stalin neid küsimusi esitas ja kuidas ta iga päev jälgis seatud ülesannete täitmist.\nSee töö, see käsiraamat lõi meile tehnilise tugevuse, mida Punaarmee omab ja mida näete jälle paraadil.\nSeltsimehed on ütlematagi selge, et tööstuse tehnilise kasvuga areneb Punaarmee tehniline tugevus edasi. Samuti on selge, et sõja korral suureneb tohutult tehniliste seadmete, seadmete, tööriistade, õhusõidukite ja paakide tarnimise vajadus.\nMeie kasvav tööstusvõime võimaldab seda probleemi täielikult lahendada. Kuid see ülesanne on äärmiselt raske. Ei piisa sellest, et meil on hiiglaslik tööstuslik alus - me peame suutma seda võtta, me peame suutma seda rahumeelsetest toodetest üle kanda esmase varustuse äritegevusse.\nEriti tuleks tähelepanu pöörata sellele, et tegemist on esipaneelide varustamisega, rahumeelsete toodete üleandmisega sõjaväele või - nagu me seda nimetame - tööstuse mobiliseerimisele ja ma tahaksin selles küsimuses rääkida.\nKui te vaatate, kuidas sõjaväe pakkumine imperialistliku sõja ajal edenes kõige arenenumates tööstusriikides, näete, et sõjaväelaste tehased mängisid selles küsimuses väga väikest rolli. Suurem osa toodangust langes tsiviilehitustele, mis tegid sõjaväega koostööd ja andsid suure osa toodangust. Näiteks: Saksamaal oli relvade tootmine enne sõda 4 töötajat. Sõja ajal töötas relvade tootmisel 586 erasektori tehast. Masinapüssid: enne sõda oli sõja ajal 3 personalihitust - 60 erasektori tehast. Lennukid: enne sõda oli 16 personaliettevõtet, sõja ajal 124 tehast ja nii edasi.\nSee juhtum on äärmiselt raske ja kapitalistlikele riikidele kulus palju aega tsiviiltootmise üleviimiseks sõjalise tööstuse rööbastele. Enne sõda ei olnud tööstuse mobiliseerimist ette nähtud, oli vaja improviseerida, kuid igal juhul leidsid kapitalistid organisatsioonilisi meetodeid selle rakendamiseks. Teatud sõjaväevarudele lisati tsiviilrajatised või suurimad juhtivad tehased, kellele teised olid kinnitatud, valiti tsiviilotstarbelistest rajatistest ning sellisel põõsal oli üldised juhised vajalike seadmete korraldamiseks ja tootmiseks. Nüüd, kogu kapitalistlik maailm, kõik kapitalistlikud riigid püüavad imperialistliku sõja kogemuse põhjal rahuajal teha kõik ettevalmistustööd, mille jaoks nad sõja ajal nii palju aega veetsid, ja nüüd toimub tööstuse mobiliseerimine väga lühikese aja jooksul.\n(Rääkides Punaarmee relvastuse edusammudest, juhib Tukhachevsky kongressi tähelepanu toodangu puudustele, mis tööstuses ei ole täielikult ületatud).\n... Meil on meie tehastes joonistamistööstuse suhtes äärmiselt tagasihoidlik suhtumine. Palju näiteid võib anda. Osa tehakse saastekvootidega, olenemata joonistolerantsidest, nii et hiljem, kokkupanekupoodis, mis põhineb kõrgelt kvalifitseeritud mehaanikale, fail, lihvige, paigaldage osa detailile. Osad ei sobi joonise külge, ei, osa on paigaldatud paaritusele. Seda nimetatakse debug-süsteemiks. Ja see on iseloomulik, et tehase tehniline juhtkond usub sageli, et see peaks olema nii, et midagi ei muutu.\nKui te viite meie tehaste kaliibermajandusele, mille kohta rääkis Rudzutak Moskva piduritehasest, siis näete seal sageli sama häbi. Kui on olemas gabariit, siis töötajad ja käsitöölised seda sageli ei tea, mis on arusaadav. Seda töödeldakse üksikasjalikumalt joonise tolerantsi piires ja seda tehakse „saastega”, selle osa kaliiberit ei saa kontrollida ja kalibreid järk-järgult unustada. Sageli ei vasta ka kalibreerija joonistele. Üldiselt ei ole antud juhtumil piisavalt tähelepanu. Üldiselt, seltsimehed, meie tehased ei austa joonistust ega gabariiditalu. Ja ilma selleta ja ilma nõuetekohase tehnilise kontrollita ei saa muidugi olla korralikult ehitatud masinat.\nMilline on tehnilise kontrolli olukord? Ma pidin külastama kapitalistlikke tehaseid ja ma nägin, et kui kaasas olev insener läks masinate ümber tootmisvoolus, pööras ta peamist tähelepanu tehnilise kontrolli teostamisele. Nüüd näitab ta mõõturites, kuidas seda osa kontrollitakse, kuidas seda skriinitakse, sest ta ütleb, et blokeeritud osa käivitamine on liiga kallis. Meil on paljudes tehastes vastupidi, ei pöörata tähelepanu kontrollile. Ja ma pean ütlema enesekriitika järjekorras, et paljud tehasesuunajad teadlikult nõrgendavad tehnilist kontrolli, ainult seal oleks rohkem toodangut ja siis tegeleksid kvaliteediga. Sellest tulenevalt on niisugustel juhtudel toodetud ja aurutatud.\nSeltsimees Stalin pakkus autotööstusele väga head asja, nimelt, et tehnilise kontrolli osakonnad tuleks taimede direktoritest eemaldada ja allutada otse osakonna juhile. Ma arvan, et kui see toimub kogu inseneritööstuses, annaks see märkimisväärse paranemise.\nKui lisame sellele termilise režiimi tähtsuse, muutub asi veelgi selgemaks. Siinkohal rääkis selts Sergo kõrgahjuprotsessist, saades väikseima detaili, kuid kogu toodetud domeen põhineb nendel trivialiteetidel. Samamoodi on meil koos jooniste, kalibreerijatega, kuumtöötlusega. Selle juhtumi koostamisel ebapiisava distsipliiniga, mille puhul ei pöörata piisavalt tähelepanu sellele juhtumile, ei juhtu midagi.\n(Tukhachevsky annab veel andmeid taimede üksikute haiguste ja nende parandamise meetodite kohta).\nSee, seltsimehed, on kogu küsimuse juur, ilma massi täpse tootmise meetodeid omandamata, on muidugi võimatu seda massitootmist ise korraldada. Samal ajal toovad seltsimehed, meie riigis toimuva tehnoloogia hiiglaslik kasv meid paratamatult sõjaväe edasise tehnilise arengu suunas. See armee areng nõuab vajalikke varusid ja meie riik, meie tööstus, peaks selleks valmis olema.\nKuidas seda äri hallata? On vajalik, et parteiorganisatsioonid liituksid meie tööstuse organisatsioonilise tööga, sest paratamatult esineb endiselt näriv, ülbus, üksteise vastuolu, ühe taime kõrvale jätmine, taimede vahel ja ainult partei sekkumine võimaldab õiget tööd.\nSeltsimehed, ma olen kindel, et suudame hallata joonistamis- ja kontrollimis- ja mõõtmisseadmeid ning õige, distsiplineeritud tehnilist kontrolli, ja see, seltsimehed, on tootmise areng. Ja ma ei kahtle, et meie partei surve all saavutame Keskkomitee surve all seltsimees Stalini juhtimisel ja korraldamisel selle kõige raskema ülesande ning sõja korral suudame me tõugata selliseid hiiglaslikke tehnilisi ressursse, millega murda külgi igale riigile, mis meie vastu tõmbab.


Maaelu Edendamise Sihtasutus hakkab kalandussektorile laenu andma - Maaleht\nTasub teada 5. jaanuar 2017\nMaaelu Edendamise Sihtasutus hakkab kalandussektorile laenu andma\nValitsus andis tänasel istungil maaeluministeeriumile nõusoleku Maaelu Edendamise SA-ga halduslepingu sõlmimiseks, mille järgi hakkab sihtasutus kalandussektori ettevõtjatele väljastama laene Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) 2014–2020 vahenditest.\nHalduslepinguga volitatakse sihtasutust Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014–2020 vahenditest välja andma laene kala- ja vesiviljelustoodete tootmise ja töötlemisega tegelevatele ettevõtjatele.\n„Rahastamisvahendi toel paraneb kalandussektori ettevõtjate juurdepääs kapitalile. See võimaldab teha vajalikke investeeringuid, mille rahastamiseks on seni olnud raske turult vahendeid leida näiteks alustaval ettevõtjal, kellel puudub piisav müügitulu, et pangast laenu saada. Aga ka juhul kui ettevõtjal puudub varasem laenukogemus või on laenude tagasimakseperiood olnud liiga lühike,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm.\n„Rahastamisvahendi raames on esialgu plaanis avada kaks laenutoodet kala töötlemisega tegelevatele ettevõtjatele, millest üks on mikro- ja väikeettevõtete kasvulaen ning teine kuni keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud pikaajaline investeerimislaen.“\n1. Kala töötlemisega alustavate või tegelevate mikro- ja väikeettevõtete kasvulaen – laenu suurus on ühele taotlejale vahemikus 10 000 - 100 000 eurot ning laenuperioodi pikkus kuni 5 aastat.\n2. Kalatöötlemisega alustavate või tegelevate ettevõtete pikaajaline investeerimislaen - laenu suurus on ühele taotlejale vahemikus 100 000 – 500 000 eurot ning laenuperioodi pikkus kuni 15 aastat.\nKala töötlemisega seotud ettevõtjatele suunatud rahastamisvahendi mahuks on kavandatud esialgu 7,2 miljonit eurot ning kogu EMKF 2014-2020 rahastamisvahendi maht on kavandatud 15 miljonit eurot, sh EMKF 2014-2020 osalus 75% ja riigieelarve osalus 25%.\nMaaelu Edendamise SA on rahastamisvahendi meetme raames väljastanud laene ka Euroopa Kalandusfondi 2007-2013 eelarveperioodil, mil näiteks vesiviljelusega alustavatele või tegelevatele ettevõtetele anti investeeringuteks tootmisesse või töötlemisse laene kokku ligi 5 miljoni euro ulatuses.


Euroopa Liidu L 238/2006\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1295/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1296/2006,\nmillega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2006\nMääruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2006\nLast/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 23,82 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 29,89 EUR/t.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1297/2006,\nValge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1251/2006. (4)\n(4) ELT L 227, 19.8.2006, lk 38.\nValge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2006\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1298/2006,\nTöötlemata kujul eksporditava valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused, mis jõustuvad alates 1. septembrist 2006 (1)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1299/2006,\nTöötlemata kujul eksporditavatele siirupitele ja teatavatele muudele suhkrutoodetele alates 1. septembrist 2006 kohaldatavad eksporditoetused (1)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1300/2006,\nMääruse (EÜ) nr 958/2006 artikli 8 lõike 1 kohaselt ja pärast 31. augustil 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamist on asjakohane kehtestada kõnealuse osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma.\n31. augustil 2006. aastal lõppeva osalise pakkumismenetluse eksporditoetuse maksimumsumma määruse (EÜ) nr 958 artikli 1 lõikes 1 osutatud tootele on 36,965 EUR/100 kg.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1301/2006,\nmillega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi\nvõttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 12 lõiget 1, ning põllumajandussaaduste ja -toodete turgude ühist korraldust käsitlevate muude määruste asjakohaseid artikleid,\nÜhendus on võtnud kohustuse avada teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoodid. Mõnel juhul kohaldatakse selliste imporditariifikvootide alusel toimuva toodete impordi suhtes impordilitsentside süsteemi.\nNõukogu 22. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 3290/94 põllumajandussektoris mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingute rakendamiseks vajalike kohanduste ja üleminekukorralduste kohta, (2) samuti mitmetes ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes ning nõukogu otsustes imporditariifikvootide avamise kohta autonoomsel alusel on sätestatud haldamise eri meetodid imporditariifikvootide puhul, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi.\nHaldus- ja kontrollimehhanismide lihtsustamiseks ning nende tõhususe ja kasulikkuse suurendamiseks tuleks kehtestada ühised tingimused selliste imporditariifikvootide haldamiseks, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, ja seda tuleb teha meetodil, mille kohaselt eraldatakse litsentsid vastavalt taotletud üldkogusele (edaspidi “üheaegse läbivaatamise meetod”), või meetodil, mille kohaselt on impordi aluseks kolmandates riikides väljaantud dokumendid. Need sätted peavad sisaldama ka taotluste ja litsentside esitamise eeskirju, mida tuleb vajaduse korral kohaldada lisaks komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (3) teatavatele sätetele või erandina neist.\nÜhekordse impordikvoodi aastane kehtivusperiood tuleks kasutusele võtta kõigi käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate imporditariifikvootide puhul. Mõnel juhul võib siiski osutuda vajalikuks kehtestada alaperioodid impordikvoodi aastase kehtivusperioodi raames.\nKogemused näitavad, et tuleb ette näha sätted ebatäpsete dokumentide esitamise ärahoidmiseks. Seetõttu tuleb luua asjakohane karistuste süsteem ning määrata kindlaks juhtumid, mille puhul karistusi ei kohaldata.\nKomisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (4) kohaldatakse tariifsete meetmete haldamise suhtes. Vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) artiklile 1 kohaldatakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, ilma et see piiraks muudes valdkondades kehtestatud erisätete kohaldamist. Need erisätted on kehtestatud, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi. Kontrolli parandamiseks tuleb siiski kohaldada komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308 lõikes d sätestatud ühenduse järelevalve eeskirju.\nÜheaegse läbivaatamise meetodi puhul tuleb sätestada litsentsitaotluste esitamise üksasjalikud eeskirjad ja vajalik teave. Seoses sellega tuleb kontrolli parandamiseks ette näha sätted, mis ei võimalda taotlejatel esitada rohkem kui ühte impordilitsentsi taotlust sama järjekorranumbriga kvoodi kohta tariifikvoodi ühe kehtivusperioodi või alaperioodi jooksul. Lisaks sellele tuleks sellised taotlused esitada ainult selles liikmesriigis, kus taotleja tegutseb ja on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.\nTuleb kehtestada sätted impordilitsentside väljaandmise kohta. Litsentsid tuleks välja anda pärast esitatud litsentsitaotluste hindamiseks piisava ajavahemiku möödumist. Kui litsentsitaotlustes soovitud kogused siiski ületavad imporditariifikvoodi asjaomaseks kehtivusperioodiks ettenähtud koguseid, tuleb kvootide eraldamiseks kasutada vajaduse korral jaotuskoefitsienti. Pärast kõnealuse koefitsiendi rakendamist võib ikkagi olla vaja tulemusi kümnendkoha võrra kohandada, et ettenähtud koguseid ei ületataks.\nImpordilitsentsi kehtivusaeg tuleks sätestada komisjoni määrusega, mis reguleerib asjaomast imporditariifikvooti. Siiski näitavad kogemused, et määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308 lõikes d sätestatud ühenduse järelevalve parima tõhususe tagamiseks ja imporditariifikvootide korrektse haldamise huvides ei tohi impordilitsentside kohta käivad sätted olla kehtivad pärast imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimast päeva, isegi kui selleks on laupäev, pühapäev või riigipüha. Seetõttu tuleb sätestada erand nõukogu 3. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad) (6) artikli 3 lõikest 4. Kui litsentsiomanik või impordilitsentsi omandaja ei saanud litsentsi kasutada vääramatu jõu tõttu, peaks tal olema üksnes õigus taotleda litsentsi välja andnud liikmesriigi pädevalt asutuselt litsentsi tühistamist ning erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 41 ei ole tal õigust taotleda litsentsi kehtivusaja pikendamist üle imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päeva.\nLisaks tuleks ette näha eeskirjad, mida kohaldatakse tähtaja suhtes, mille jooksul tuleb esitada tõendid litsentside kasutamise kohta.\nImporditariifikvootide veatuks haldamiseks peaks komisjon saama vajalikku teavet õigeaegselt.\nHaldamiseks tuleks luua ühised tingimused, mis põhinevad kolmandates riikides väljaantud dokumentidel, näiteks ekspordilitsentsidel.\nKäesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,\n1. Ilma et see piiraks teatavates kvoote käsitlevates komisjoni määrustes sätestatud erandeid, on käesolevas määruses sätestatud ühised eeskirjad, et impordilitsentside süsteemiga hallata imporditariifikvootide, mille haldamine kuulub ühise turukorralduse reguleerimisalasse.\nKäesolevat määrust ei kohaldata I lisas loetletud imporditariifikvootide suhtes.\n2. Komisjoni määrustega, mis käsitlevad impordilitsentside süsteemiga hallatavaid imporditariifikvoote, mille haldamine ei kuulu ühise turukorralduse reguleerimisalasse, võib sätestada, et käesolevat määrust kohaldatakse asjaomasele imporditariifikvoodile.\n3. Määrust (EÜ) nr 1291/2000 kohaldatakse impordilitsentside suhtes, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.\n4. Käesolevas määruses tähendab “imporditariifikvoot” kindlaksmääratud kogust kaupu, mida saab importida piiratud aja jooksul osalise (osaline peatamine) või täieliku (täielik peatamine) vabastusega tavapäraselt kohaldatavatest tollimaksudest.\n1. Imporditariifikvoodid avatakse 12 järjestikust kuud hõlmavaks ajavahemikuks, edaspidi “imporditariifikvoodi kehtivusperiood”.\n2. Imporditariifikvoodi kehtivusperioodi võib jagada mitmeks alaperioodiks.\n1. Kui leitakse, et dokument, mille taotleja esitab asjaomast impordikvooti reguleerivatest komisjoni määrustest tulenevate õiguste saamiseks, sisaldab ebaõiget teavet ning see teave on asjaomase õiguse andmisel määrava tähtsusega, siis liikmesriigi pädev asutus:\nkeelab taotlejal importida kaupu asjaomase imporditariifikvoodi alusel imporditariifikvoodi kogu kehtivusperioodi jooksul, mil ebaõige teabe esitamine tuvastati, ning\nei luba taotlejal järgmise imporditariifikvoodi kehtivusperioodil asjaomase imporditariifikvoodi jaoks litsentse taotleda.\nEsimese lõigu punkte a ja b siiski ei kohaldata, kui taotleja tõendab pädevat asutust rahuldaval viisil, et esimeses lõigus osutatud olukord ei tekkinud tema raske hooletuse tõttu või et see tekkis vääramatu jõu või ilmse vea tõttu.\n2. Kui taotleja esitab lõikes 1 osutatud ebaõige dokumendi tahtlikult, siis:\nkeelatakse kõnealusel taotlejal importida kaupu asjaomase imporditariifikvoodi alusel imporditariifikvoodi kogu kehtivusperioodi jooksul, mil ebaõige teabe esitamine tuvastati, ning\nei lubata kõnealusel taotlejal kahel järgmisel imporditariifikvoodi kehtivusperioodil asjaomase imporditariifikvoodi jaoks litsentse taotleda.\n3. Kui import on juba toimunud enne lõigetes 1 või 2 osutatud eksimuste tuvastamist, nõutakse sisse kõik selle tulemusel saadud ülemäärased rahalised vahendid.\n4. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (7) artiklile 6 ei piira käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud karistused lisakaristuste kohaldamist ühenduse või siseriikliku õiguse muude sätete alusel.\nKooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308 lõikega d esitavad liikmesriigid komisjoni taotlusel komisjonile üksikasjalikud andmed tootekoguste kohta, mis on imporditariifikvootide alusel vabasse ringlusse lastud komisjoni poolt kindlaksmääratud kuude jooksul.\nEsmakordsel litsentsi taotlemisel imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks esitavad taotlejad pädevale asutusele oma asukohaliikmesriigis, kus nad on käibemaksukohustuslastena registreeritud, artikli 6 lõikes 1 nimetatud taotluse koos tõendiga selle kohta, et nad on taotluse esitamise ajaks tegelenud asjaomase ühise turukorralduse alla kuuluvate kaupadega kauplemisega kolmandate riikidega:\ntaotluse esitamisele vahetult eelneva 12kuulise ajavahemiku jooksul ja\nesimeses taandes nimetatud 12kuulisele ajavahemikule vahetult eelneva 12kuulise ajavahemiku jooksul.\nTollimaaklerid ja esindajad ei või taotleda käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate kvootide alusel impordilitsentse.\nÜHEAEGSE LÄBIVAATAMISE MEETOD\n1. Impordilitsentsi taotlejad ei tohi imporditariifikvoodi ühe kehtivusperioodi või alaperioodi jooksul esitada sama järjekorranumbriga kvoodi saamiseks rohkem kui ühe impordilitsentsi taotluse. Kui taotleja esitab rohkem kui ühe taotluse, ei võeta temalt vastu ühtki taotlust.\n2. Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 15 lõike 2 kohaselt tuleb esitada tagatis. Tagatis vabastatakse taotletud koguste suhtes, millele ei saanud litsentsi välja anda enne käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud jaotuskoefitsiendi kohaldamist.\n3. Kui seda peetakse imporditariifikvoodi haldamiseks vajalikuks, võib asjaomast kvooti käsitlevates komisjoni määrustes sätestada lisatingimusi. Eelkõige võib nendes sätestada taotlemise süsteemi, mille kohaselt kvootide haldamisel antakse kõigepealt impordiõigused ja seejärel väljastatakse impordilitsentsid.\nKäesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 5, artiklit 5, artikli 7 lõike 1 teist lõiku, artikli 7 lõikeid 2 ja 4 ning artikli 11 lõike 1 punkti a kohaldatakse mutatis mutandis juhtudel, mil kohaldatakse impordiõiguste andmise süsteemi.\n4. Impordilitsentsi taotluste ja impordilitsentside lahtrisse 20 märgitakse lõikes 1 osutatud imporditariifikvoodi järjekorranumber.\n5. Imporditariifikvoodi kehtivusperioodil või alaperioodil esitatud impordilitsentsi taotluses ei tohi taotleda litsentsi kogusele, mis ületab kogust või olenevalt asjaoludest piirkogust, mis on kindlaks määratud komisjoni määrustes imporditariifikvoodi kohta asjaomasel kehtivusperioodil või alaperioodil.\n6. Impordilitsentsi taotlused esitatakse kõnealust imporditariifikvooti reguleerivates komisjoni määrustes kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Kõnealune ajavahemik võib ületada imporditariifikvoodi kehtivusperioodi või alaperioodi.\n7. Kogused märgitakse impordilitsentsi taotlustel kaalu või mahu täisühikutes, mitte osaühikutes.\n1. Impordilitsentsid antakse välja kindla ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud komisjoni määrustes, mis reguleerivad asjaomast imporditariifikvooti, millele kohaldatakse komisjoni vastuvõetud meetmeid vastavalt lõikele 2.\nLitsentsid antakse kõigile taotlejatele, kelle taotlus on esitatud vastavalt asjakohastele eeskirjadele ja kelle taotlusest on komisjoni artikli 11 lõike 1 punkti a kohaselt teavitatud. Impordilitsentse ei anta välja teatamata jäänud koguste suhtes.\n2. Kui liikmesriikide poolt artikli 11 kohaselt edastatud teave näitab, et litsentsitaotlustes soovitud kogus ületab imporditariifikvoodi kehtivusperioodiks või alaperioodiks ettenähtud kogust, määrab komisjon jaotuskoefitsiendi, mida liikmesriigid rakendavad igas litsentsitaotluses taotletud koguse suhtes.\nJaotuskoefitsient arvutatakse järgmiselt:\n[(kasutada olev kogus/taotletud kogus) × 100] %\nTagamaks, et kehtivusperioodiks või alaperioodiks ettenähtud imporditariifikvoodi koguseid mingil juhul ei ületataks, korrigeerib komisjon vajaduse korral seda koefitsienti.\n3. Impordilitsentsid antakse välja litsentsitaotlustes taotletud koguste kohta, mis korrutatakse lõikes 2 osutatud jaotuskoefitsiendiga.\nJaotuskoefitsiendi rakendamisel saadud kogust ümardatakse allapoole lähima ühikuni.\n4. Imporditariifikvoodi alaperioodi jooksul jaotamata või kasutamata jäänud kogused tehakse kindlaks liikmesriikide poolt artikli 11 kohaselt esitatud teabe põhjal. Need kogused lisatakse automaatselt järgmisesse alaperioodi ümberjaotamiseks.\nKoguseid siiski imporditariifikvoodi järgmisesse kehtivusperioodi üle ei kanta.\nArtikli 7 kohaselt väljaantud impordilitsentsid kehtivad asjaomast imporditariifikvooti reguleerivates komisjoni määrustes kindlaksmääratud kehtivusaja jooksul. Mingil juhul ei kehti impordilitsentsid pärast imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimast päeva. Määruse (EMÜ) nr 1182/71 artikli 3 lõiget 4 ei kohaldata.\nKui impordilitsentsi kehtivusaeg lõpeb asjaomase imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimasel päeval, kantakse impordilitsentsi väljaandmisel selle lahtrisse 24 üks käesoleva määruse II lisas loetletud märgetest.\nErandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 41 ei pikendata käesoleva lõike teises lõigus osutatud juhul litsentsi kehtivusaega mingil juhul üle imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimase päeva.\nAsjaomast imporditariifikvooti reguleerivates komisjoni määrustes kehtestatud tollimaks märgitakse impordilitsentsi lahtrisse 24, kasutades ühte III lisas loetletud näidiskannetest.\nTõendid litsentside kasutamise kohta\nMääruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 lõiget 6 kohaldatakse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate impordilitsentside suhtes.\n1. Liikmesriigid teatavad komisjonile järgmist:\nlitsentsitaotlustes taotletud üldkogused, sealhulgas taotluste puudumise, asjaomast imporditariifikvooti reguleerivates komisjoni määrustes kehtestatud kindla ajavahemiku jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega;\nnende poolt välja antud impordilitsentsi saanud kogused, sealhulgas selliste koguste puudumise;\nimpordilitsentsi saanud, aga osaliselt või täielikult kasutamata jäänud kogused, sealhulgas selliste koguste puudumise; kasutamata jäänud koguste saamiseks leitakse impordilitsentside tagaküljele märgitud koguste ja nende koguste vahe, mille jaoks litsentsid olid välja antud.\nPunktides b ja c osutatud teave edastatakse hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kõnealuste litsentside kehtivusaja lõppemist.\n3. Teatised, sealhulgas tühiteatised, saadetakse kindlaksmääratud kuupäeval hiljemalt kella 13.00 (Brüsseli aja järgi). Kui imporditariifikvooti reguleerivas komisjoni määruses on viidatud tööpäevadele, tõlgendatakse seda käesolevas artiklis sätestatud komisjoni teavitamisega seoses viitena komisjoni tööpäevadele määruse (EMÜ) nr 1182/71 artikli 2 tähenduses.\nKOLMANDATES RIIKIDES VÄLJAANTUD DOKUMENTIDEL PÕHINEV HALDUSMEETOD\nKui imporditariifikvoodi haldamiseks kasutatakse meetodit, mis põhineb kolmandas riigis väljaantud dokumendil, esitatakse kõnealune dokument liikmesriigi pädevale väljaandvale asutusele koos selle dokumendiga seotud impordilitsentsi taotlusega. Originaaldokumenti säilitatakse kõnealuses pädevas asutuses.\nImpordilitsentsi taotlused, impordilitsentsid ja teavitamine\nArtikli 6 lõikeid 2, 3 ja 4, artikleid 8, 9 ja 10, artikli 11 lõike 1 punkte b ja c, artikli 11 lõikeid 2 ja 3 ning vajaduse korral artikli 11 lõike 1 punkti a kohaldatakse mutatis mutandis juhtudel, mil rakendatakse kolmandates riikides väljaantud dokumentidel põhinevat haldusmeetodit.\nMäärust kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007.\n(2) EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1340/98 (EÜT L 184, 27.6.1998, lk 1).\n(3) EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1233/2006 (ELT L 225, 17.8.2006, lk 14).\n(4) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).\nKomisjoni 28. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (1) artiklis 12 esitatud AKV–India soodussuhkur.\nKomisjoni 26. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1839/95 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (2) reguleerimisalasse kuuluvad imporditariifikvoodid.\nNõukogu 29. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) (3) reguleerimisalasse kuuluvate toodete imporditariifikvoodid.\n(1) ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.\n(2) EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4.\n(3) ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.\nArtiklis 8 osutatud märked\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1303/2006,\nAsutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 1. septembrist 2006 kohaldatavad toetusemäärad (1)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1304/2006,\nmillega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 1059/2006 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2006 (2) kuulutati välja pakkumiskutse kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäära kehtestamiseks.\nKooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 5 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada määrata imporditollimaksu vähenduse ülemmäär. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.\nMäärusega (EÜ) nr 1059/2006 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 25.–31. augustini 2006 teatatud pakkumiste puhul on imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär 19,90 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 67 000 tonni suhtes.\n(2) ELT L 192, 13.7.2006, lk 11.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1305/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1306/2006,\nBrüssel, 31 augusti 2006\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega muudetakse teraviljast valmistatud segasööda eksporditoetusi\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1307/2006,\n5,07 EUR/t maisi-, nisu-, odra- ja kaeratärklise puhul;\n7,62 EUR/t kartulitärklise puhul.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1309/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa\nKõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1310/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1311/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1312/2006,\nKomisjoni 31. augusti 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1313/2006,\nPehme nisu eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 936/2006 avatud pakkumismenetluse alusel 25.–31. augustini 2006 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.


Kuidas teie firma „räägib“? | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 25598\nMõned inimesed ütlevad asju paremini kui teised. Mõned inimesed teavad, kuidas oma tundeid väljendada. Mõnedel puudub aga usaldus, et rääkida julgelt või isegi vaikselt. Mõned räägivad ainult siis, kui nad absoluutselt peavad. Kust need erinevused tulevad? Miks on mõned inimesed paremad suhtlejad kui teised?\nPalju on seotud koolitamisega. Mitte ainult juhised, mida sa tööle teed, või planeeritud programmi kaudu, vaid mis juhtub sinuga maailmas get-go'ist (mis oleks "algus"; üks mu lapsi vaatas hiljuti mind, kellega üks uimastatud, mida -Kas sa räägid välimusest...). Kui inimesed julgustavad teid üles rääkima, siis sa tõenäoliselt seda teed. Kui sulle öeldakse, et olete kogu aeg vaikne, siis oled ilmselt üsna vaikne, eriti nende inimeste ümber, kes on näidanud, et nad ei taha sinult kuulda, kui see pole absoluutselt vajalik.\nMõnedel ettevõtetel on olemas väga spetsiifiline kommunikatsioonikoolitus, et nende töötajad saaksid tegeleda mitmesuguste küsimustega, kui nad teavad, kuidas hoida oma söögipulgad sirgelt, et vältida oma peremeeste solvamist, et vastata asjakohaselt vanemate tööle naasmisele. See, mida te ilmselt oskate, ei pruugi ju nii ilmselge olla.\nMe peaksime muretsema näiteks selle pärast, et uue põlvkonna töötajad, kes on üles kasvanud tekstisõnumite, IM-ide, e-posti teel (see on nii eile, eks?). Sa võid üsna hästi mööda minna, kui suu ei pea avama, kuid see ei ole realistlik ärikeskkonnas töötavatele inimestele (kuigi teil on nendel päevadel halb tuju, on lihtsam oma kontoris peita või kuubi ilma ennast seletamata). Kas lisate kommunikatsioonikoolituse oma töötajate arenguprogrammi? Jah! Aga ma ei usu, et on mõistlik oodata, kuni see muutub tõeliseks vajaduseks. Kui ootate, tähendab see ilmselt probleemi tekkimist ja seda, mida soovite vältida.\nMõnikord, kui ma räägin rühmadega nende eesmärkide saavutamise kohta (see on minu soov, unistus, esitlus), soovitan ma inimestel oma "skripte" ette valmistada ja uurida. Skriptid ei ole lihtsalt filmi või teatri jaoks. Te võite mõningaid sõnu alla kirjutada, täita mõned meeldejäävad sõnastused ja lugeda seda paar korda enne, kui astute tähtsasse koosolekusse või oma ülemuse (või töötaja) kontori, et arutada tundlikku teemat.\nMa arvan, et üheks põhjuseks, miks suhtluskeskkond on minimeeritud, on see, et inimesed ei taha ära tunda, et me kõik saame kasutada mõnda praktikat. Me ebaõnnestume kogu aeg ja soovime hiljem, et me hoidsime suu kinni. Aga selle asemel, et lihtsalt lüüa ennast tagaosas iga kord, kui paneme toime verbaalse faux pasi, peaksime me tõesti uurima, kust meie halvad kommunikatsioonioskused tulevad. Kui soovite, et teie kaastöötajad sind mõistaksid, siis vähemalt peate teadma, mis motiveerib teid ütlema, mida te teete.\nVideo: Intervjuu Kuldneallikas OÜ tegevjuhiga


Magus ja vastik/Sweet and Lowdown (1999) - Filmiveeb.ee - Eesti suurim filmide andmebaas!\nMagus ja vastik\nStuudio: Magnolia Pictures\nLavastaja(d): Woody Allen\nEmmet Ray (Sean Penn) on 1930ndate jazz-kitarrist ning teda peetakse kõigi aegade parimaks muusikuks, kes jääb alla vaid legendaarsele Django Reinhardtile. Kuigi laval on ta kirglik ja õrn, ei saa Emmet hakkama eluga väljaspool lava. Enne kuulsaks saamist töötas ta sutenöörina, ta raiskab oma raha ilusatele riietele ja suurtele autodele, naisi vahetab sama tihti kui kitarrilipitsaid.\nTal on ka võluv hobi, ta nimelt tulistab prügimäel rotte. Aga kui Emmet kohtub Hattiega (Samantha Morton), häbeliku ja tumma naisega, kes teenib raha pesu pestes, avastab mees, et Hattie armastab tema muusikat ning armub naisesse. Kuid tema võimetus truu olla ja tema kindel veendumus, et muusikud ei tohiks abielluda, ning usk, et kunagi leiab ta veel parema naise, määrab nende suhte hukule.\nEmmet abiellub hiljem Blanche'iga (Uma Thurman), kauni ja peene naisega, kes on kirjanik, kuid keda huvitab truudus veel vähem kui meest. Peatselt taipab Emmet, kui rumal ta oli, et Hattiest loobus...\nSean Penn "Emmet Ray" Armuaeg (1990)\nWoody Allen "Iseendana" Manhattan (1979)\nSamantha Morton "Hattie" Lassie (2005)\nUma Thurman "Blanche" Suhete mänguväljak (2012)\nBrad Garrett "Joe Bedloe" Närukoer (2007)\nGretchen Mol "Ellie" Kolmeteistkümnes korrus (1999)


ALPHANOVA BEBE mitmeotstarbeline stileerimisvesi juuste hoolduseks, naha niisutamiseks ja värskendamiseks, 200 ml - Heveren\nEsileht>Beebid ja Lapsed>Nahahooldustooted>Näo- ja kehakreemid>ALPHANOVA BEBE mitmeotstarbeline stileerimisvesi juuste hoolduseks, naha niisutamiseks ja värskendamiseks, 200 ml\nALPHANOVA BEBE mitmeotstarbeline stileerimisvesi juuste hoolduseks, naha niisutamiseks ja värskendamiseks, 200 ml\nSellest toootest saab Su uus lemmik! Tootel on väga mõnus lõhn, mis ei ole tugev vaid jätab nahale värske beebilõhna:) Kasuta toodet juuste kammimise hõlbustamiseks, naha niisutamiseks ja värskendamiseks.\nToode ei ole kleepuv. Toode on alkoholivaba.\nSellest toootest saab Su uus lemmik! Tootel on väga mõnus lõhn, mis ei ole tugev vaid jätab nahale värske beebilõhna:) Toode ei ole kleepuv. Toode on alkoholivaba.\nMitmeotstarbeline alkoholivaba toode, mida saad kasutada:\nJuuste stileerimisvedelikuna – piserda juustesse, kammi juukseid ja tee soenguid;\nNaha niisutamiseks – kanna vedelikku puhtale nahale ja vajadusel hõõru sisse;\nNaha värskendamiseks igal ajal ja igal pool.\nIlusate hetkede meenutamiseks – piserda vedelikku oma nahale ja lase mälestustel end kanda:)\nKoostis: Aqua, Propanediol, Anthemis nobilis flower water*, Glycerin, Decyl glucoside, Aloe barbadensis leaf juice powder*, Lilium candidum bulb extract, Parfum, Sodium benzoate, Sodium levulinate, Levulinic acid, Potassium sorbate, Sodium hydroxide , Citric acid\nOle esimene, kes hindab toodet “ALPHANOVA BEBE mitmeotstarbeline stileerimisvesi juuste hoolduseks, naha niisutamiseks ja värskendamiseks, 200 ml” Tühista vastus\nGood Bubble niisutav kehakreem viigikaktuse ekstraktiga 200 ml\nGood Bubble lõhnatu tõhusalt niisutav kehakreem sheavõi ja kookosõliga, 200 ml\nTOOFRUIT Brume Fraiche looduslik nahka ergutav ja puhastav näovesi lastele apelsini ja mustika ekstraktiga, 100 ml


Radiator ( P/M (A)0,9L\nVesialuseline alküüdemail on mõeldud nii uute kui ka varem alküüdvärvidega värvitud malmist, terasest ja alumiiniumist radiaatorite värvimiseks. See moodustab valguskindla poolmattkatte, mida saab kasutada temperatuuril kuni 100ºС. Alust A saab kasutada valge emailina või toonituna heledates toonides.\nTerase- ja malmpindade eelnevaks kruntimiseks kasutatakse kruntvärve GF-021, NOVAKOR, NEOSPRINT PRIMER või RIATOP PRIMER. Alumiiniumpindade värvimisel tuleb kasutada kruntvärvi NEOSPRINT PRIMER või VL-02. Uute pindade värvimisel on vajalik pinna eelnev puhastamine roostest ja muust saastest. Varem värvitud pindade viimistlemisel eemaldatakse halvasti püsiv vana värv, samuti puhastatakse roostejälgedest ja mitmesugusest saastest. Enne kasutamist segatakse emaili põhjalikult ja vajadusel lahjendatakse veega tööviskoossuseni. Email kantakse pintsli, rulli või pihustiga puhastele kuivadele pindadele 1–2 kihina. Õhutemperatuur ei tohiks olla madalam kui +10 ºС ja värvitava radiaatori temperatuur – mitte üle +50 ºС. Suhteline õhuniiskus – mitte üle 85%. Emaili kuivamisaeg temperatuuril +20 ºС on 6 tundi. Kahekihilise katte pealekandmisel on kihtidevahelise kuivamise aeg temperatuuril +20 ºС vähemalt 10 tundi. Sõltuvalt pinna kvaliteedist ja kihi paksusest on emaili kulu vahemikus 7 kuni 10 m²/l iga kihi kohta. Tööriistade pesemiseks kasutatakse vett. Hoida hästi ventileeritavas kohas tihedalt suletud anumas temperatuuril +5 ºС kuni +30 ºС.


Kommentaarid: Tänapäeva meditsiin on toonud kaasa ebainimlikult pika suremise\nTänapäeva meditsiin on toonud kaasa ebainimlikult pika suremise\nEesti Päevaleht, 3. detsember 2018, 07:38\nRiigil / 19. detsember 2018, 20:12\nikka odavam kui haiged varakult suretada.Vahepeal ongi selline tunne et see värk juba tasapisi käib.Kui riigikogulane saab infarkti on haiglas mitu kuud kui ehitaja siis 4-ndal päeval koju.Sai muidugi uuesti ja siis abi viibis ja polnudki vaja pensioni maksta .Pensini oli jäänud 1 aasta.\nkrt/ 5. detsember 2018, 15:51\nkõigi ei ole seda õnne elada 80-ni ja elust rõõmu tunda , kui sa piinled valudes , sõltud teiste abist, on piin elada, inimlikum oleks see lõpetada.\nv/ 4. detsember 2018, 10:21\nInimese tervise jaoks ei ole vaja teha kõikvõimalikke eksperimente , tehke seda , mis tervendab. See aga pole konveieritõõ ja tuleb süveneda , mis on selle põhjustaja. õppimiseks ja edasiarenemiseks vaja vabaneda mõtteenergiatest, mis ei lase uuel teadmisel tulla ja arutleda, miks ma patsienti ei saa aidata. Loomulikult leida , kes sobib üldse arstiks! See et diplom taskus ja oskus kirjutada tablette, kas ei ole hirm ,et teie teadmatus valediagnoosi panemisel ei kahjusta ja teie ainuotsusest tingituna ei toimu tervenemist? Suur pluss on see, et keemilisel tasandil teate ja suudate enamatki\nvanur 86/ 4. detsember 2018, 10:09\nNoored inimesed, teie kirjutisi on lausa julm lugeda. Armastage oma vanasid, ei ole veel elus tahtnud surra, olen seadnud endale eesmärgi näha oma lapselapselapse pulmasid! Mu ema elas 106 aastani ja ei tahtnud kunagi surra, tal oli huvitav elu ja kõik lähedasid armastasid teda! Ka mind ümbritsevad ainult head ja armsad lähedased,mul on silmanägemine veel hea, loen veel raamatuid ja istun siin arvutis! mitte keegi ei taha surra, kuigi tervis pole enam inimesel alati kõige parem!\nolli/ 4. detsember 2018, 06:49\nminul on õnne olnud Ma ei pidanud nägema oma ema ja isa piinu. Ema suri südame pärast jalapealt. Isa vähiga ilma suuremate valudeta äkki oma voodis olemata voodihaige. Tunnen kaasa kõigile, kes peavad abitult pealt vaatama oma lähedaste piinu. Kõigil nii ei vea.\nyy/ 4. detsember 2018, 06:30\nOlgem siis targad, ja ärme soovime "sajani väljavedamist". Soovigem igas vanuses vaid tervist nii endale kui teistele. Igaüks, kes on küllalt vana, küllalt vaimselt terve, et tühiasjad ei pane neid suidsiidi tegema, peaksid saama oma käsutusse vahendi, millega oma vaevad tõeliste piinade puhul valutult lõpetada. On ebainimlik, et seda peaks tegema meditsiiniasutus, meedik. Või vähemalt peaks igaüks saama teha sellise otsuse, et teda ei hoita voolikute otsas kui ELU on praktiliselt läbi.\nto maalt/ 4. detsember 2018, 02:35\nKeegi ei ole ju rääkinudki sellest, et kõik vähidiagnoosi saanud tuleks esimesel võimalusel eutaneerida. Jutt käib haigetest, kelle piinasid (just nimelt piinasid, mitte ebamugavustunnet või väikest valu) ei ole võimalik kuidagi leevendada, kelle seisund ei saa kunagi paraneda. Jutt käib inimestest, keda hoiavad elus masinad, sageli ei saa need inimesed enam ise oma tahet avaldada, nad lihtsalt on tänu masinatele ja ravimitele ja sondiga söötmisele veel niiöelda elus. Keegi ei taha "hukata" 10 aastat verevähki põdevat naabrit, kes ainult vajadusel käib onkoloogias ravil.\nMädanik/ 3. detsember 2018, 20:28\nElan aktiivset pensionipõlve,2x nädalas käin eakate tansuklubis tantsimas. Maksumaksja kulul elada ja tantsid.Siis võiks enda toitmiseks ka tööl käia.\nvanaisa/ 3. detsember 2018, 20:19\nKüll on hea,et minul selliseid alatuid ja vastutustundetuid pärdikuid ei ole,kes mind külmavereliselt teise ilma saata tahaksid.Ilmselt on siis vanemad oma lastekasvatuses suuri vigu teinud.\nMimoos/ 3. detsember 2018, 19:29\nMinu isa oli 84 aastane kui sai teada, et tal on mao ja eesnäärme vähk. Ta ei öelnud seda kellelegi ja keeldus ravist. Kui jäi ikka viletsamaks ja viletsamaks saime arstidelt teada, mis temaga on. Lisaks oli veel vere uuenemis probleemid. Isa elas veel 2 aastat, raviks ainult vereülekanne. Suri rahulikult, tänu vere probleemile, mis oli seotud nii vanuse kui vähiga oli surm õnneks rahulik ja valudeta.\nÕigus,/ 3. detsember 2018, 19:10\nja poleks mingit arstide konsiiliumi vaja, kui aluseks võetaks seadustatud notariaalne luba, leping, kus patsient ise soovib eutanaasiat. Miks ma võin teha varale testamenti, aga oma kehale mitte? Pealegi, kui kõik targad räägivad, et hing elab niikuinii peale surma edasi, milleks teda siis surevas kehas kinni hoida?\nSa/ 3. detsember 2018, 19:09\nOled liiga palju mehhiko seriaale vaadanud,seal ravitakse kõiki haigusi operatsioonidega\n3. detsember 2018, 19:01\nelu on inimõigus ja surma üle ise otsustamine samuti.\nOlin ka hooldaja,/ 3. detsember 2018, 18:54\nsina ei juhtunud kuulma, sest kurdetaksegi omastele. Inimõigus? Kui oled lamaja haige või ratastoolis, nii et kogu su elu sõltub iga päev läbijooksvatest võõrastest abistajatest, kes hoolivam, kes vähem hooliv, aga kellelgi ei ole tegelikult huvi ega aega sinuga koos olla, südamest vestelda, tundud kõigile ülearune, see on väga kurb ja masendav perspektiiv. Loodan südamest, et suren enne kui hooldekodusse satun.\nSa lugeja53/ 3. detsember 2018, 18:45\nvõiks selle arsti nime avalikustada, hoiataks teisi sellise eest! Võib-olla töötab siiani peresõbrana. Kahju et sa kohe kohtusse ei pöördunud.\nArvan/ 3. detsember 2018, 18:18\nJutt käib nendest haigetest, kes on lootusetud haiged voodis, mitte nendest kes veel tantsida jõuavad. Kujutage ette olukorda, kus enam ei suuda valusid kannatada, küll siis tahate, et saaks kiiremini lahkuda.\nMees/ 3. detsember 2018, 18:12\nLihtsalt rääkida operatsioonidest on asjatundmatu. Haigused ja nende põdejad on paraku seinast-seina ja on olukordi, kus mitte ühelgi maal ei püüta midagi opereerida.\nFilosoofia huviline/ 3. detsember 2018, 18:11\nKeskaja teoloogid vastandasid inimese keha ning hinge. Ja väitsid, et keha piinates, piitsutades, näljutades ning lihasuretades saavat tema hing puhtamaks. Ja seega ka paremini taevasse. Näib, et vist ka meie eutanaasia vastased poliitikudki on tollaste skolastikute tasemel ning seisukohtadel. Et kui laseme inimestel palju piinu taluda ja kannatada, siis nende hinged puhastuvad ja nad saavad tänu meile otse paradiisi, issanda paremale käele! Mitte aga sinna alla, purgatooriumisse või lausa igavesse põrgutulle.\nElukogemus/ 3. detsember 2018, 18:08\nSurma ootavad ikka need, kes tõesti enam ei jaksa elada aga on veel aruselged. Kui aga mõistus juba kustunud, siis nad seda enam ka ei räägi.\nPoeg/ 3. detsember 2018, 17:59\nMinu isal oli vähk ja ta oli juba aegsasti otsustanud endalt lõpuks ise elu võtta. Kui enam taluda ei suuda. Mulle ta sellest rääkis, detailselt oma plaanidest. Vahest ehk ka mu vennale. Kugi too elas kaugel ja käis tema juures harva. Aga oma naise eest ta varjas. Kuid ta venitas ning venitas ja kui lõpuks leidis, et nüüd on viimane aeg, siis oli ta juba hiljaks jäänud. Ta ei saanud siis enam voodistki välja, redelile või toolile ronimisest rääkimata. Ning piinles lõputult. Aga keegi ei saanud teda selles ka abistada, Sest seaduse järgi olnuks see mõrv, rangelt karistatav kriminaalkuritegu.\nLugejale/ 3. detsember 2018, 17:47\nEutanaasia vajadus? sellise diagnoosi peaks panema ikka mitmest kvalifitseeritud spetsialistist koosnev kolleegium. Ja lõplikult otsustama ikkagi patseient ise. Et kas soovib juba süsti või mitte. Mitte et kellelegi vägisi surmasüsti tehtaks. Aga kui inimene on lootusetult koomas, siis peaksid tema enda asemel otsustama seda tema perekond ning lähedased. Mõttetutel ja lõpututel piinadel ei ole mõtet. Muuseas, miks paljud lõpustaadiumis vähihaiged siiski enesetappu üritavad? Ma tean üsna mitut, kes on selle kas edukalt soóritanud ning mõni on ka vähemasti üritanudki.\nlugeja/ 3. detsember 2018, 17:16\nHiljuti lugesin raamatut: Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline. - Atul Gawande Hea raamat oli...\nmaalt/ 3. detsember 2018, 16:50\nNo sellepärast,et mõnel inimesel on kurb kogemus vähki põdeva lähedasega,ei pea ju ometi ebainimlikku seadust vastu võtma.Minu naaberil on verevähk,umbes 10 aastat.Vajadusel on onkoloogjas ravil ja ta on õnnelik ,et elupäevi juurde kingiti.Tundub,et mõni kommenteeria siin kommentaariumis , ei jõua oma haige ema või isa lõppu ära oodata.\n3. detsember 2018, 16:08\nLina/15:03-le/ 3. detsember 2018, 16:04\nLähedased tuletavad oma taktitu käitumisega vanavanematele pidevalt meelde kui mõtetud ja ülearused nad on.Vanemaealine jääb oma pisikese pensioni tõttu nooremates sõltuvaks. Mina olen ka vana. Hoian omad haigused ravimitega kontrolliall.Elan aktiivset pensionipõlve,2x nädalas käin eakate tansuklubis tantsimas,osalen käsitööringis jne päevad on nii tihedalt sisustatud,et suremine ei tule meeldegi. Eutanaasia asemel võiks nooremad inimesed mõelda, kuidas vanainimeste elu inimväärseks muuta.Igavesti nooreks ei jää meist keegi. Mis selle surmaga nüüd nii kiire on?\nPaul / 3. detsember 2018, 15:43\nKallis Paula! Meie oleme näinud, kuidas inimene elust lahkub. Aga millal algab elu? Nüüd, Jumalata ühiskonnas - nimetame seda isegi tsivilisatsiooniks - ei tea me seda ammugi mitte. Religioonidel on oma õpetused. Meil väidavad kõiketeadjad, et küll ühest, küll kahest rakust või rakukobara emaka seinale kinnitamisest. Kellel nende seas on õigus? Kuidas nad oma "teaduslikku"tõde tõestavad? Rahu, paulataolised.\nMx35/ 3. detsember 2018, 15:37\nMeditsiini pohiulesanne on ET inimesed sureksid TERVETENA\n3. detsember 2018, 15:34\nOn üksikuid juhuseid jah.Aga kui inimene valudes piinleb.Kas see on hea.Selleks on arstid.Mitte üks arst.Vaid palju.Nagu on välismaal.Vähist ei anna ka 1 arst teada.Vaid 5 ja rohkemgi.\nE/ 3. detsember 2018, 15:31\nHooldaja./ 3. detsember 2018, 15:29\nMina töötan ka vandekodus.Ja kuulen seda juttu pidevalt.Tuleks surm ei jõua ei taha lapsed ja lapselapsed koju ei vii vahelgi vaatama ei tule kõht on kinni söök ei maitse jne.Tuleks surm.Tuleks surm .Inimesed on 90a. Juba elust tüdinenud ja väsinud.\nTõnn/ 3. detsember 2018, 15:24\nRändelepe kiideti heaks aga eestlase elu ei maksa midagi.\nlugeja53/ 3. detsember 2018, 15:20\nkes on see otsustaja,kes otsustab ,et inimese haigus on ravimatu.Minu abikaasa perearst korrutas pool aastat mu abikaasa suhtes,et elada on jäänud 4 kuud,nädal pool tundi ja muudkui käis süstimas mu abikaasat.Kui elada oli jäänud arsti sõnul pool tundi,viskasin arsti oma kodust välja ja mõelsin ,et kui mu abikaasa peab surema ,siis suregu rahus.Mis juhtus,kui süsti ei saanud ,avas mu abikaasa peale 2 kuud koomas olekut silmad,järgmine päev juba istus ja elas veel 10 aastat täiesti terve inimesena.Enne seda oli välimuselt mu abikaasa 34 kg kaaluv surija.Kuidas siis mõista.perearst tegigi vaikse\nlugeja53/ 3. detsember 2018, 15:19\nMann/ 3. detsember 2018, 15:17\nJah, sest hooldajatele nad seda ei räägigi, vaid paluvad abi omastelt. Minu 98 aastane vanaisa küsis iga külastuskord minult, et miks surm ei tule, ta enam ei jõua. 3 aastat voodisse aheldatuna oli tal elust tüdimus, sest oli juba küllalt elanud, kõike näinud ja kogenud. kas te mõtlete, et omastel on kerge kuulata, kui palutakse tuua mõni tablett, püksirihm või nuga...nii meeleheitel on vanurid. Kurb....\nLina/ 3. detsember 2018, 15:03\nMinu vanaema kes oli surres 87 ütles tihti et on elust väsinud ja miks surm juba ei tule. Ja ma täiesti südamest usun seda kui tervist enam pole, nägemine on kehv ja kuulmist pole. Pigem kardavad inimesed pikka piinarikast surma kui vaikset unes lahkumist. Teatud vanuses on surm paljudele ootus mitte kartus.\nhooldaja/ 3. detsember 2018, 14:15\nTöötasin hooldekodus(vanadekodus),nii Eestis kui Soomes.Ei ole mitte kordagi kuulnud,et keegi hoolealustest oleks surra tahtnud.Ei kordagi.Elu on inimõigus.\nMa ei taha kunagi enam näha oma lähedasi kannatamas,/ 3. detsember 2018, 13:49\nNo ei taha kõik elada.Minu kadunud isal oli vähk.Jubedad valud.Ta oli luu ja nahk.Juua ei taha,süüa ei taha.Kõik oksendas tagasi.Selle vähesegi.Nii oli see pea aasta.4 kuud sellest oli ta narko laksu all.Lihtsalt elav laip.Külm higi voolamas mööda keha.Süst ei võtnud valusid vaid leevendas.Ta palus igajumala päev,et viiks ometi surm ta ära.Ta nuttis ja anus mind,tee tütar minu jaoks midagi.....Mina sain ainult uue süsti teha.Lõpputu õudus.Mina olin närviline,nutsin,pere oli närviline jne.jne.Tal polnud ka nii palju jõudu,et ise endale lõpp teha.See oli jube,jube,jube.Mina olen küll selle poolt\n12:39-le/ 3. detsember 2018, 13:31\nLoomulikult on mul kogemus.Lähedase tapmise mõtet pole küll kunagi meelde tulnud ja minule väga kallis inimene seda ei palunud ka.Väga ,väga oleksime tahtnud veel koos olla aga kahjuks sai aeg otsa.\nhool/ 3. detsember 2018, 13:28\nInimene tahab elada tegelikult, ka kõige kehvema tervisega ja kõige vanem...Rahu.\nTamara-le/ 3. detsember 2018, 13:22\nSee on tõsi. Turgutatakse surmale määratud enneaegselt sündinuid siia ilma endale ja kõigile teistele vaevaks,mõni kobedam toodab edasi omasuguseid nõrku...Mu ema palus jumalakeeli, et mu venda ei elustataks, et mingu nii nagu jumal on otsustanud, aga ei läinud läbi, turgutati vegetatiivseks...\n10:40-le/ 3. detsember 2018, 13:19\nTeismelisena proovisin, ei õnnestunud...\n3. detsember 2018, 12:55\ntiimi kuulubki lihunik. see on ju loomulik. kui sa oled pensioniealine, siis riiklikult oleks ok, kui sind poleks olemas. sa ei too midagi sisse, vaid viid ainult välja. aga inimene on meditsiinitöötaja, kellele sirmitõmbamine on igapäevane tegevus.\neutanaasia sedustada/ 3. detsember 2018, 12:39\nKas sa reaalselt oled näinud inimest suremas? Kas sa oled näinud omale lähedast inimest küsimas "miks see surm juba rutem ei tule?" Seni, kuni sul selline kogemus puudub, hoia oma suu kinni!!!\nPaula/ 3. detsember 2018, 12:25\nLoote tapmine emaüsas on ka igati ok.Ei pea piirduma ainult abitute vanakestega.\n3. detsember 2018, 11:36\nEks ta ole. Selline elushoidmine liigitub pigem piinamise alla ja neelab meeletu hulga raha. Samas, kui ei hoia, tulevad pahatihti lähedased süüdistama, et näed, arstid olid hooletud ja lasid tal surra. Olen sattunud kõrvalt kuulama, kuidas lähedased rääkisid, et näed 89-aastane suri ära sest arstid olid täiesti saamatud... Kõik lähedased loomulikult pole sellised, kuid selliste pärast on arstidel lihtsam ka selline patsient ravimeid täis pumbata, vedada teda mööda operatsioone, kui jaurata pärast valeravi süüdistustega.\nnööriklubile/ 3. detsember 2018, 11:35\nEks sa katsu endale nöör kaela panna, kui oled nõrk ja abitu voodihaige. Ja ega seda nööri suuda sihtotstarbeliselt panna ka enamik nooremaid. Ei ole suitsiid nii lihtne ühtigi\nkogenu/ 3. detsember 2018, 11:34\nKui mu ema jäi pärast pikalt parkinsoni põdemist ja emakavähioppi voodisse, tekkis moment, mil ta palus:" Aita mul ära minna". Nagu Tõe ja õiguse raamatus, eks? Raamatus tõi Indrek emale "liiga" head valuvaigistit, mis vaigistas ema valu lõplikult. Mina ei võinud aga ema iseomakätega tappa, oleksin saanud mõrtsukaks. Nii ta siis kuhtus edasi, läbis kõik vaevad s.h. nekrootilised lamatised, suutmatus neelata. Mõistus püsis selge viimse hetkeni, kui pandi exitus letalis südame isheemia. Väga vale põhjus.\nKolliprot/ 3. detsember 2018, 11:28\nJah, aga kes hakkavad seda nn eutanaasiat ellu viima (mis irooniline sõnamäng)? Moodustae spetskomando või? Arstide asi on elu säilitada.\nKodanik/ 3. detsember 2018, 11:26\nSee on lobism.\nkristuse karistus/ 3. detsember 2018, 11:26\nEi, mitte poliitikud ei jahu inimelu pühadust, vaid usklikud. Ja ka filantroobid ja need, kes pole lähedase kannatusi pikka-pikka aega pealt näinud. Need, kes on, viibivad alati kahetise tunde küüsis: tahaks ühtaegu kallist lähedast piinadest säästa kui ka teda võimalikult kaua siin meie hulgas hoida.\ninimene/ 3. detsember 2018, 11:23\nKindlasti on need rohelistes ja valgetes kitlites inimesed samuti inimesed ja mõistavad nii mõndgi, kindlasti on ka nendel lootusetult haigeid lähedasi ja vanakesi. Mida nad siis peavad tegema? Nad on andnud vande säilitada elu. Kas peaks tiimi kuuluma ka lihunik kes lootusetutel kõri läbi tõmbab? Jah, sinu jaoks on ema, aga arstide jaoks patsient ja suure haigla ststistika e. letaalne lõpe. Ei ole võimalik kõiki lõputult elus hoida, saage ükskord aru.\nKas oled ka mõelnud, miks TÜ õendusosakonna kõik nagu noitid magavad. Oled ehk midagi ROHTUDEST ka../ 3. detsember 2018, 11:16\nMari/ 3. detsember 2018, 10:57\nNägin haiglas kuidas hoiti aparaatidega elus vanapapit. Enamus aega oli ta teadvuseta või magas. Siis käisid tema liikmeid vahepeal väänamas veel füsioterapeudid (n.-ö võimlemist tegemas). Vanapapi nägu oli siis valugrimassides, rääkida ta ei suutnud. Kõik intensiivpalati voodid olid haigeid täis. Kas mõni noorem inimene pidi seal kohast ilma jääma samal ajal? Peale umbes nädalast sellist vanapapi piinamist lahkus ta lõpuks siit ilmast.\n3. detsember 2018, 10:55\n3. detsember 2018, 10:54\nPatent on selle asja nimi. Patent võetakse häädele rohtudele, need on hirmkallid ja neid ei tohi palju toota, kui see saladuse aeg mööda saab, siis saavad teised ka seda ravimit toota.http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/vahiravimid-voivad-paari-aasta-parast-odavamaks-muutuda?id=77133242\n3. detsember 2018, 10:52\nno mitte kõik haiglad ei ole sellised. ikka lastakse patsiendil need viimased hingetõmbed teha sirmi taga, teda segamata. üks vastik tegur on patsiendi lähedased, need tahavad, et patsiendi seisundit leevendatakse. see on üks hirmus asi. aga piisavalt tõrjuva suhtumisega saab neist eemale hoida. olen sellise suhtumise kevadel üle elanud. masendav. nende jaoks on see patsient statistika, minu jaoks ema. aga need valges ja rohelises kitlis inimesed ei mõista seda kunagi.\nTamara/ 3. detsember 2018, 10:31\nvariseidest poliitikud/ 3. detsember 2018, 10:30\nLooma puhul on tema asjatu piinamine keelatud ja lootusetult haige või vigane loom tuleb magama panna. Piinamine on karistatav. Aga inimene PEAB kannatama kuni viimase lõpuni, kuigi on veel vaid agoonia ning ei mingit lootust. Sest poliitikud meil eutanaasiat ei luba! Jahuvad inimelu pühadusest. Kuigi ise hoiavad arstiabi ja hooldus pealt armutult kokku. Lähtudes nagu piiblist. Et tapmine ja suitsiid on patt, mis viib hingekese otse põrgusse! Tegelikult on meie poliitikud küll Euroopa suurimad ateistid, kuid seda komöödiat ongi vaja just lääne poliitikutele oma vagaduse demonstratsiooniks.\nravimatu haige/ 3. detsember 2018, 09:34\nMina olen nõudnud korduvalt eutanaasia seadustamist, aga, nagu ikka, lihtinimese arvamus on kui hüüdja hääl kõrbes. Miks pean vaeveldes ootama oma lõppu??? Ehk kuuldakse arste...\nprotoKoll/ 3. detsember 2018, 08:53\nSeadustada tuleks eutanaasia! Võidaksid kõik - haigel vähem piinlemist, lähedastel vähem muresid ja hingevalu, haigekassal väiksemad kulud ehk jätkuks rohkem ressurssi teiste haigete raviks. Kaotajaid ei ole.\nm.Närep/ 3. detsember 2018, 08:51\nNo eks ole meil ka küllalt arste kelle abil kiirendatase parimatele jahimaadele minekut - ajakirjanduse andmetel EU statistikale viidatel ca 1200 juhtu aastas, ei ole asi nii roosiline midagi. Ei tasu unistada- arstid (nagu ka advokaadid) ja ahiglad üritavad teenida mitte tervendada\nÕigus.Toetan./ 3. detsember 2018, 08:47\nTotaalselt haigetel või vigastatud inimestel peaks olema õigust elust lahkuda kui nad seda soovivad. Totaalselt vigastatud, haigeid või väärsündinud loomi magama panna on inimlik. Aga vastavaid inimesi veetakse läbi elu ja üritatakse elus hoida tema enda ja lähedaste vaevaks ikka võimalikult kaua.\nNaine/ 3. detsember 2018, 07:56\nTõsi! Kusjuures eriti hull on asi Eestis. Meil leevendatakse ravimitega haigusi, mida välismaal opereeritakse. Operatsioonid on edukad ja inimesel on võimalus tervet elu jätkata. Kui meie haigekassa saadaks kallite ravimite ostmise asemel inimesi spetsialiseeritud asutustesse opile oleks paljudel inimestel täisväärtuslik elu.


Seeria "911": salv liigeste jaoks (kirjeldus, koostis, juhised ja ülevaated) Mazi geel liigeste jaoks\nŽelatiinravi retsept on veebis kõndimine. Lama minutit. Millised on näidustused ja vastunäidustused? Valu korral õlal 3 harjutust, 2 minutit dr Bozhievilt.\nRavim on ennast tõestanud osteokondroosi, sünoviidi, artriidi, osteoporoosi ravis. Selle toimeained peatavad põletikulise protsessi liigestes, kõrvaldavad kiiresti valu ja turse. Ja kreemis ja geelis sisalduvad ravimtaimed on võimelised pärssima patogeensete bakterite ja patogeensete seente paljunemist ja paljunemist. Alezani mitmekomponentne olemus ei määra mitte ainult selle terapeutilist efektiivsust.\nTaimsete ekstraktide ja looduslike õlide kõrge kontsentratsioon võib põhjustada soovimatuid kõrvaltoimeid.\nSeetõttu on enne ravi alustamist vaja konsulteerida reumatoloogi või vertebroloogiga. Vabastusvorm Tähtis on teada! Igat vahendit, mida selle vahendid hõlmavad, iseloomustab teatud rakendusulatus ja terapeutilise toime intensiivsus. Ravimid erinevad ka koostise, vastunäidustuste loetelu ja näidatud kõrvaltoimete poolest. Liigesehaiguste ravis ning hävitavate ja degeneratiivsete muutuste ennetamiseks kasutatakse Alezani järgmisi ravimvorme: koor kondroprotektoritega; koor Miramistini kloorheksidiin ja ASD fraktsiooniga; jahutusgeel vigastuste vältimiseks; soojendav geel; kreem-geel 2: 1 jahutava ja soojendava efektiga.\nAlezani kreem ja liigeste geelid on pakendatud polümeermaterjalidest torudesse ,0 ml ja ,0 ml. Pika ravikuuri jaoks on soovitatav osta jaotusvahendiga mazi geel liigeste jaoks ,0 ml välist ainet. See säästab teie raha ja apteegi külastamiseks naita liigeste retsepti ravi aega.\nRavimite teisene pakend on pappkarp, mille sisse on pandud märkus. Koostis, terapeutiline toime ja näidustused Kõigi Alezani ravimvormide farmakoloogilised omadused põhinevad nende koostises olevate aktiivsete ja abiainete toimel. Alezani geelide ja liigesekreemide ühine koostisosa on destilleeritud vesi, mida on rikastatud hõbedaioonidega.\nMikroelemendil on väljendunud antiseptiline ja bakteritsiidne toime. See hävitab patogeensed mikroorganismid, hoiab ära põletikust mõjutatud kudede sekundaarse nakatumise. Alezani preparaatide ravimvorm Välispidiseks kasutamiseks mõeldud rahaliste vahendite maksumus rublades Kondroprotektiivne kreem 0,1 l - ; 0,25 L - ; 0,5 l - Kreem koos Miramistini kloorheksidiin ja ASD fraktsiooniga 0,1 l - ; 0,25 L - ; 0,5 L - Jahutusgeel 0,1 l - ; 0,25 L - ; 0,5 l - Soojendav geel 0,1 l - ; 0,25 L - ; 0,5 l - Jahutus- ja soojendava toimega 2: 1 kreemigeel 0,1 l - ; 0,25 L - ; 0,5 l - Ühise ravi korral on esmavalikuks kasutatavad ravimid mittesteroidsed põletikuvastased ravimid.\nBioloogiliselt aktiivsed ained optimeerivad veenide, arterite, kapillaaride läbilaskvust, normaliseerides vereringet.\nToitaineühendid ja molekulaarne hapnik hakkavad tungima kahjustatud kudedesse, käivitades nende uuenemise. Miramistini ja ASD-ga kreemi Alezan liigestele ja nahale kasutatakse liigeste, lamatiste, kuiva või nutva ekseemi korral. Arstid määravad taastusravi etapis ravimi infektsiooni vältimiseks, haavade, operatsioonijärgsete õmbluste, sidemete ja kõõluste paranemise kiirendamiseks.\nKreem sisaldab palju fütoekstrakte, mille allikad on ravimtaimed. Isegi "tähelepanuta jäetud" liigeseprobleeme saab kodus ravida! Pidage ainult meeles, et määrige seda korra päevas. Alezani liigesekreem sisaldab looduslikku luukoe regeneratsiooni stimulaatorit - puhastatud mägimommiat.\nSee pärsib ensüüme, mis käivitavad hävitavaid ja degeneratiivseid protsesse, soodustab kollageeni ja hüaluroonhappe tootmist. Ja oliivi, astelpaju olemasolu õlides pikendab ja tugevdab ravimi toimeainete toimet. Need abikomponendid tagavad ka kondroprotektorite transepidermaalse imendumise põletikulistesse fookustesse.\nKreem kuulub liigesepatoloogiatega diagnoositud patsientide raviskeemidesse. See kiirendab tendiniidi, sünoviidi, bursiidi, artriidi, artroosi, nimme- emakakaela- ja rindkere osteokondroosi taastumist. Kreemi kasutatakse liigesehaiguse ägenemise staadiumis, et vältida valulikke retsidiive. Jahutus- ja soojendava toimega 2: 1 kreemigeel Alezan 2 in 1 liigese salvil mazi geel liigeste jaoks kombineeritud terapeutiline toime.\nPärast pealekandmist vähendavad toimeained närvikiudude lõpude tundlikkust. See häiriv toime avaldub kliiniliselt valu intensiivsuse vähenemises. Nad parandavad vereringet kudedes, mida mõjutab põletik, kõrvaldades bioloogiliselt aktiivsete ja toitainete puuduse. Mikrotsirkulatsioon normaliseerub, haigestunud liigese piirkonnas väheneb turse.\nTerapeutiline efektiivsus määratakse geeli mitmekomponendilise koostisega: seeder, kuusk, nelk, eukalüpt, rosmariin, lavendli eeterlikud õlid; saber, kadakas, tulerohi, boswellia, hobukastan; kuum punane pipar; kamper, mentool, tärpentiniõli, puhastatud mägine memm. Dimetüülsulfoksiid on üks ravimi toimeaineid. Keemilise koostise kõrge väävlisisalduse tõttu on sellel väljendunud desinfitseeriv toime.\nGeel Alezan 2 in 1 on ette nähtud ägedate ja krooniliste liigesepatoloogiate, sealhulgas autoimmuunse - reumatoidartriidi ja psoriaatilise artriidiga - patsientidele. See peatab tõhusalt põletiku, kõrvaldab valu, liigutuste jäikuse, liigeste hommikuse turse. Spordimeditsiinis kasutatakse ravimit lihaste taastamiseks pärast intensiivset füüsilist pingutust.\nKuumas punases paprikas sisalduv alkaloidkapsaitsiin aitab kaasa valuimpulsside genereerimise rikkumisele.\nSelle mõjul aktiveeritakse tundlikud klemmid, kohalik verevool suureneb.\nSelle kiirendamine põhjustab põletikulise protsessi lõpp- ja vahetoodete kiiret evakueerimist liigestest. Jahutavad ja soojendavad geelid Alezani liigeste jahutav salv minutit pärast pealekandmist on häiriv. Peamised koostisosad mõjutavad vöötlihaste retseptoreid. Inimene ei tunne enam lihastes ebamugavust, mis on tavaliselt seotud intensiivse füüsilise tegevusega.\nGeeli järgmistel komponentidel on valuvaigistav toime: mentool ja kamper; eukalüpt, lavendel, piparmünt, sidruni eeterlikud õlid; rosmariini, salvei, piparmündi fütoekstraktid. Ravimit kasutatakse harva patoloogiate ravis, mazi geel liigeste jaoks esinevad liigesekonstruktsioonide hävitamise taustal. Selle kasutamist praktiseeritakse spordimeditsiinis kiireks taastumiseks pärast treeningut.\nNaistepuna ürdi, sinikarbi, boswelia, tuulevetika ja takja fütoekstraktid kiirendavad kudede regeneratsiooni, normaliseerides ainevahetusprotsesse. Essentsõlidele on iseloomulik tugev lõhn, suurenenud lenduvus ja õline konsistents.\nNende ennetamiseks tuleks koostisosade tundlikkuse määramiseks teha eelkatsed. Selleks hõõrutakse väike kogus toodet kergelt küünarnuki või randme voldisse.\nKui 40—45 minuti pärast pole nahal turset, punetust ja lööbeid, pole allergia tekkimise suhtes eelsoodumust. Kreemi ja geeli kantakse valu ja põletiku piirkonnast pisut üle korra päevas.\nÜksikud päevased annused ja terapeutilise ravikuuri kestuse määrab raviarst. Taastumisperioodil piisab toote cm ribade hõõrumisest naha sisse. Seda kogust vähendatakse, kui raviskeem sisaldab: glükokortikosteroidid; valuvaigistid; mittesteroidsed põletikuvastased ravimid.\nSoojendava toimega preparaate ei tohiks kasutada ägedate põletikuliste protsesside korral. Krooniliste patoloogiate raviks on nende kasutamise kestus nädalat. Chondroprotektiivset kreemi määravad patsiendid perioodiks 1 kuni 2 kuud. Pärast päevast pausi saab ravimiravi jätkata. Liigeste salvi Alezan ei kasutata liigeste ja selgroo haiguste peamiseks raviks. See on abistav teraapia, mida reumatoloogid mazi geel liigeste jaoks rehabilitatsiooniperioodil kõige sagedamini.\nAlezani kasutamine ilma arsti retseptita vähendab sümptomite raskust, mis sunnib inimest sageli arsti visiiti edasi lükkama ja sellest saab patoloogiaprotsessi kiirenemise põhjus. Isegi kerge valutav valu kaelas või alaseljas peaks olema signaal haigla poole pöördumiseks ja õigeaegseks diagnoosimiseks.\nAlezani salvi ülevaade Algselt oli Alezan puhtalt veterinaarravim. Seda kasutati hobuste mitmesuguste haiguste raviks ja ennetamiseks. Kuid hiljem, kui selgus, et Alezan ei põhjusta inimestele negatiivset mõju ja tuleb mitmesuguste haigustega hästi toime, hakkasid nad seda kõikjal kasutama. Loomade ja inimeste jaoks kasutatava Alezani peamine erinevus on annus.\nKui järgite juhiseid, aitavad hobusekomponendid ravida mitmesuguseid haigusi ja funktsionaalseid häireid. Traumavastane jahutusgeel Geel on Alezani üks levinumaid vorme. Seda eristab hea imendumine nahka.\nTänu sellele omadusele vähendab see lihaste väsimust, parandab verevarustust ja parandab ainevahetusprotsessi.