Galloromaani keeled – Vikipeedia\nRomaani keelte galloromaani haru hõlmab kõige kitsamas tähenduses prantsuse, oksitaani ja frankoprovansaali keeli. Teised määratlused on aga palju laiemad, hõlmates erinevalt katalaani, galloitaalia ja retoromaani keeli.\nPrantsusmaa, San Marino, Monaco, Kanalisaared\nItaalia osad, Belgia, Hispaania, Šveits, Magribi osad, Polüneesia, Kanada\nEuroopa galloromaani keelte kaart\nVanagalloromaani keel oli üks kolmest keelest, milles 842. aastal Strasbourgi vanded kirjutati.\nGalloromaani rühma kuuluvad:\nlangue d'oïl. Need hõlmavad prantsuse, orleaani, gallo, anžuu, turääni, sentonži, puatuu, burgundia, pikardi, vallooni, lorääni ja normanni keeli/murdeid;\nfrankoprovansaali Kesk-Ida-Prantsusmaal, Lääne-Šveitsis ja Loode-Itaalia Valle d'Aosta piirkonnas. Varem peeti seda kas oïl või oksitaani keele murdeks, kuid see on keeleliselt omaette keel või pigem eraldiseisev keelterühm, kuna paljudel selle murretel on vastastikune mõistetavus väike. Sellel on nii prantsuse kui ka oksitaani keele tunnused;\noksitaani või lenga d'òci murded on näiteks provensaali ja gaskooni-arani.\nTeised keeleperekonnad, mis sisalduvad mõnikord gallaromaani keeltes:\nkatalaani, mille standardvormid on katalaani ja valentsia keel. Mõned keeleteadlased vaidlustavad katalaani keele kaasamise galloromaani keelte hulka ja eelistavad rühmitada selle iberoromaani keelte hulka. Üldiselt jääb aga ka tänapäevane katalaani keel, eriti grammatiliselt, lähedasemaks tänapäevasele oksitaani keelele kui hispaania või portugali keelele.\nretoromaani keeled, sealhulgas romanši Šveitsis, ladiini Dolomiitide piirkonnas ja friuuli Friulis. Retoromaani keeled võib klassifitseerida galloromaani keelteks või eraldi haruna lääneromaani keeltesse. Retoromaani on mitmekesine rühm, kus Itaalia erimid on mõjutatud veneetsia ja itaalia keelest ning romanši frankoprovansaali keelest.\ngalloitaalia keeled. Need hõlmavad piemonte, liguuri, lääne- ja idalombardi, emilia, romanjooli, sitsiilia-galloitaalia ja basilikata-galloitaalia keeli/murdeid. Veneetsia on nii "Ethnologue" kui ka "Glottologi" järgi ka galloitaalia haru osa. Galloitaalia võib klassifitseerida kui galloromaani või kui lääneromaani keelte eraldi haru. Liguuri (ja veneetsia keel, kui seda arvesse võtta) säilitab lõpu -o, olles galloromaani keeltes erandid.\nMõnede keeleteadlaste (Pierre Bec, Andreas Schorta, Heinrich Schmid, Geoffrey Hull) arvates moodustavad retoromaani ja galloitaalia keeled ühe keelelise üksuse nimega "retotsisalpiini" või "padaania", mis hõlmab ka veneetsia ja istrioti murdeid, mille itaaliapäraseid jooni peetakse pealiskaudseks ja teisejärguliseks.\nTraditsiooniline geograafiline ulatusRedigeeri\nGalloromaani keelte levik sõltub suuresti sellest, millised keeled rühma kuuluvad. Selle kitsaima määratluse alla kuuluvaid (s.o. langue d'oïl ja arpitaani) räägiti ajalooliselt Prantsusmaa põhjaosas, Flandria osades, Alsace'is, Lorraine'i osades, Belgia Valloonia piirkonnas, Kanalisaartel, Šveitsi osades ja Põhja-Itaalias.\nTänapäeval domineerib selles geograafilises piirkonnas üksainus galloromaani keel (prantsuse keel) (sealhulgas Prantsusmaa varasemad mitteromaani alad), mis on levinud ka ülemeremaadele.\nPiirkond hõlmab laiemalt ka Lõuna-Prantsusmaad, Katalooniat, Valencia autonoomset piirkonda ja Baleaare Ida-Hispaanias, Andorrat ja suurt osa Põhja-Itaaliast.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Galloromaani_keeled&oldid=6004204"\nLehekülje viimane muutmine: 5. detsember 2021, 18:49\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:49, 5. detsember 2021.


EPL: Tartu maantee läbimurdel saab sõita keskpäevast\n17. oktoober 2002 kell 6:24\nTäna kell 12 alustavad Tallinnas Tartu maantee läbimurdel tööd foorid ning autojuhid pääsevad Stockmanni juurest otse kaubamaja taha.\nSamal ajal lõigatakse pidulikult läbi tee avamislint, kirjutab Eesti Päevaleht.\nSäästva arengu ja planeerimise amet juhtivspetsialisti Jüri Helila sõnul on läbimurde juures olevad ristmikud tavalised ning midagi üllatavat nende juures ei ole.\n?Nagu alati peaksid juhid jälgima lihtsalt foori, tänavakattemärgistust ja liiklusmärke,? soovitas Helila.\nSellist asja, nagu kaubamaja ristmikul, et kuhugi pöörata ei saaks, pole ei kaubamajatagusel ega Stockmanni-esisel ristmikul. Mõlemasse suunda tuleb kaks läbivat rada, ristmike juures pööramiseks lisaradu.\nEile õhtul viitasid läbimurdel kõik märgid sellele, et ristmikud valmivad, nagu viimati lubatud.


Eesti ehitushiiu ootamatu kukkumine - Äriuudised - Majandus\nEesti ehitushiiu ootamatu kukkumine\n7. november 2019, 9:20\nEesti ehituse lipulaeva Merko kasum ja käive kukkusid nii kolmandas kvartalis kui ka üheksa kuuga. Seejuures oli kukkumine kolmandas kvartalis eriti järsk.\nBörsil noteeritud Merko Ehituse kolmanda kvartali müügitulu kahanes aastaga 36,2 protsenti 73,4 miljonile eurole, kontserni puhaskasum langes samal ajal 52,1 protsenti, 2,7 miljonile eurole.\nEhituskontserni tänavuse aasta üheksa kuu müügitulu langes aga 23,8 protsenti, 227,6 miljonile eurole ning puhaskasum 41,2 protsenti, 7,3 miljonile eurole, teatas Merko börsile.\n«Müügitulu langus tuleneb viimasel kahel aastal töös olnud suurte ehitusobjektide valmimisest Lätis ja Eestis ning ehitusturu jahtumisest. Arvestades viimase 1,5 aasta ehituslepingute portfelli langustrendi, on mahtude langus tänavu ootuspärane,» ütles Merko Ehituse juhatuse esimees Andres Trink pressiteate vahendusel.\nSamas on tema sõnul sel aastal juhtkonna ootustele alla jäänud inseneriehituse valdkond. «Oleme võtnud selgema suuna keskenduda korterite arendamisele ning ehituse peatöövõtu teenuse osutamisele projektides, kus kontserni tütarettevõtetel on konkurentsieeliseid, näiteks insenertehniline oskusteave, ehitus- ja finantsvõimekus või pikaajalised koostöösuhted. Samuti on kontserni fookuses jätkuvalt era- ja avaliku sektori koostööprojektid (PPP), kus seni on kõige suurem turuaktiivsus olnud Leedus,» selgitas ta.\nTrink lisas, et Baltikumi ehitustellimuste mahu langustrendi taga on majanduse ja kinnisvaraturu arengud, pankade üha suurenev ettevaatlikkus klientide ja finantseeritavate projektide valikul ning laenumarginaalide kasv.\n«Eratellijate aktiivsuse vähenemist ei ole avaliku sektori tellimused suutnud kompenseerida. Turuseis seab peatöövõtjad üha keerulisemasse konkurentsiolukorda ja suurendab kulude vähendamise survet. Langev ehitusaktiivsus võib ühel momendil tähendada järeleandmist ka sisendhindade osas, kuid seni pole seda veel toimunud,» tõdes ehituskontserni juht.\nTänavuse aasta jooksul on Merko Ehitus investeerinud kinnisvaraarenduse ärivaldkonda 83 miljoni eurot, sellest ligi 65 miljonit eurot korterite ehitamisse ning ligi 19 miljonit uute arendusalade soetamisse Leedus ja Eestis tagamaks arendusvõimekus ka järgmistel aastatel. Eestis, Lätis ja Leedus on kontsernil arenduses kokku enam kui 1100 korterit.\n«Korterite müük ja eelmüük kulgevad plaanipäraselt, näeme nii Tallinnas kui ka Vilniuses uute korterite turul aktiivsuse säilimist senisel tasemel ning Riias on üldine aktiivsus jätkuvalt madalam. Investeeringud hakkavad korterite müügi näol senisest suuremal määral realiseeruma alates käesoleva aasta neljandast kvartalist ning veelgi enam järgmisel aastal,» rääkis Trink.\nSeevastu Nordecon kasvatas kolme kvartaliga käivet ja kasumit. Ehituskontserni Nordeconi müügitulu kasvas tänavu üheksa kuuga aastavõrdluses 2,8 protsenti 172,2 miljoni euroni, puhaskasum kasvas samal ajal 33,5 protsenti ligi 2,9 miljoni euroni.\nEttevõtte kolmanda kvartali müügitulu kasvas 15,9 protsenti 71,8 miljoni euroni, puhaskasum aga 28,8 protsenti ligi 3,5 miljoni euroni, teatas Nordecon börsile.\nÜhtlasi on kontserni välisturgude osakaal 2019. aasta üheksa kuuga võrreldes eelmise aasta sama perioodiga suurenenud, moodustades kogu müügitulust ligikaudu 9 protsenti. Märkimisväärselt on seejuures suurenenud Soome osakaal müügitulus.\nNordeconi kontserni brutokasumlikkus oli üheksa kuuga 4,5 protsenti ning kolmandas kvartalis 6,2 protsenti. Kui hoonete segmendis on toimunud arvestatav marginaali paranemine, moodustades üheksa kuuga 5,4 protsenti ning kolmandas kvartalis 5,1 protsenti, siis rajatiste segmendis on toimunud vastupidine muutus, marginaal on oluliselt vähenenud. Üheksa kuu rajatiste segmendi marginaal oli 4 protsenti ning kolmandas kvartalis 9,2 protsenti.\nNordeconi kontserni sõlmitud ehituslepingute teostamata tööde maht suurenes septembrikuu lõpuks aastavõrdluses 49 protsenti 196,5 miljoni euroni. Kolmandas kvartalis sõlmiti uusi lepinguid kokku 69,9 miljoni euro väärtuses. Dividende maksis kontsern üheksa kuuga ligi 2,4 miljonit eurot.\nSeptembrikuu lõpus töötas kontserni emaettevõttes ja tütarettevõtetes kokku keskmiselt 689 inimest, kelle üheksa kuu tööjõukulud koos kõikide maksudega moodustasid 17,8 miljonit eurot.


Teema: Kuidas saada lahti nendest ,,Ad"st\nRe: Kuidas saada lahti nendest ,,Ad"st\nUnbelovedHosts on päris efektiivne asi. Need kellel on juurkasutaja õigused proovigu järgi.\nTeema: Android läheb linuxiga ühte aastal 2016?\nRe: Android läheb linuxiga ühte aastal 2016?\nchris kirjutas: Aastal 2012 pandi kernel lähtekoodid kokku. 3.3 kerneli tuumaga.\nSa mõtled ikka, et android kasutab seda sama kerneli lähtekoodi. Neid kahte ei saa kokku panna.\nMugav on minu jaoks see kui vötad karbist välja, seadistad ära ja kasutad. Androidis on läg sisse kirjutatud funktsioon ja vältimatuks tarkvaraks ilma milleta hakkama ei saa köiksugu rootimis, puhastamis, saverid, ja ms abivahendid.... ei tea jah miks selle Androidiga selline pidev migreen kaasas k...\nClean Master siiski suht hea minu arvates. Minu lemmikud siis 1) Nova Launcher Prime - Parim saadavalolev launcer üldse 2) Dodol keyboard - Näeb ilus välja, toetab täpitähti ja on mugav kasutada 3) Clean Master - Aitab telefoni ilusti puhtana hoida 4) Runkeeper - Mugavam kui Endomondo 5) Xposed Ins...\n30 Nov 2014, 22:35\nTeema: Micro Numeric Clock - väljakutse\nRe: Micro Numeric Clock - väljakutse\nJup, äpi peab dekompileerima ja siis alles võib pildifaile muuta.\nTeema: Probleem Play poega\nRe: Probleem Play poega\nCache saab kustutada ka androidi enda vahenditega. Seadete alt mälu ja sealt vahemälu tühjendamine. Võtab palju aega ja egas ainult cache ruuni võta. Või ccleane (Kasutasin ka kunagi sd maidi aga vaatasin, et see kustutab vaid thumbnail cache ja tavalist cache ei kustuta ja sai üle mindud ccleaneri...\n23 Okt 2014, 19:33\nTeema: LG L7 - AEGLANE!\nRe: LG L7 - AEGLANE!\n23 Okt 2014, 19:26\nWait what? Android on linuxi baasil. Need kaks ei saa ühineda kuidagiviisi.\n23 Okt 2014, 19:22\nTeema: lg l7\nRe: lg l7


Uus kaasaegne RTA EGGER Köök Kapid köögimööbli köök Sahtel tootjad ja tarnijad Hiina - Kohandatud Mööblivabrik - BOCCER MÖÖBLI\nKodu > toode > Köögikapid > EGGER köögikapid\nToote kirjeldus Uus Modern RTA EGGER Köök Kapid köögimööbli Köök Drawer detailseid pilte Kaasaegne köök kapid aitab teil kujundada ümber oma köök uusima trendi. EGGER pardal on tuntud kui keskkonnasõbraliku materjali mööbel. See on nüüd kasutatakse üha ...\nUksepaneel Pinnakate: EGGER pardal köök uksed\nCountertop: Roostevaba teras\nEGGER pardal köök uksed\nKaasaegne köök kapid aitab teil kujundada ümber oma köök uusima trendi. EGGER pardal on tuntud kui keskkonnasõbraliku materjali mööbel. See on nüüd kasutatakse üha sagedamini köök ja magamistuba anda meile roheline keskkond.\nSisseehitatud elektrooniline ahjud, roostevabast terasest countertop on silmapaistva laigud selles köök paigutuse. Roostevabast terasest countertops on lihtne puhastada ja plekk-resistentsed.\nBlumi riistvara, see köögi disaini ideaalne koht toiduvalmistamiseks.\nVäljatõmmatavad sahtlid söögiriistad salve\nVäljatõmmatavad üksuse jäätmete separati süsteemi\nHanging baari köögitarbeid\nHot Tags: uus kaasaegne RTA Egger köögimööbel köögimööbli köök sahtlis, Hiina, tootjad, tarnijad, kohandatud, tehas, hulgimüük, RTA, projekti


Magirus vs. KRAZ - 4x4.ee\nMagirus vs. KRAZ\nLiitunud: N Veebr 11, 2010 1:35 am\nPostitusPostitas mazinist » T Dets 28, 2010 6:29 pm\nOn mõte hankida 6X6 veokas ning kasutada seda lumelükkamiseks oma 1km pikkusel erateel. Olud on kohati rasked. Variantidena on kaalukausil konkreetsete isenditena KRAZ 255B1 ja Magirus 178D. Mõlemal on läbisõit 10-20 tuhat. Kas kellelgi on argumente või kogemusi, mis aitaksid valikut langetada?\nPostitusPostitas Meesmetsast » T Dets 28, 2010 11:25 pm\nVaatan siin, et antud teemal pole keegi sõna võtnud ja mõtlesin, et poetan oma arvamuse siia alustuseks, eks targemad lükka ümber või kiida takka .\nAlustuseks ütlen, et pole kumbagi autot omanud, ega ka sõitnud, kuid olen mõlemat saanud katsuda. Kui peaksin tegema valiku, kumb variant eelistada, siis eeldusel, et mõlemad on töötavad isendid, võtaksin Magiruse.\n1) Väiksem - väikesed teed ja suured asjad reeglina kokku ei sobi. Mõelda juba Kraziga kuskil ringi ukerdamisele ei tahaks.\n2) Kvaliteet tehnika osas - Lääne tehnika on kvaliteetsem ja Magirused on tuntud oma vastupidavuse poolest (kasutatakse siiamaani Aafrikas ja on kõrgelt hinnatud). Ma ei kardaks ka varuosade kättesaadavuse pärast. On ilmselt asju, mis on ka kergemini leitavad, kui Krazi tükid.\n3) Kütusekulu - see ikkagi loeb ka .\n4) Hüdraulika - on ka selliseid isendeid, millel peal kraanad ja seeläbi olemas hüdroväljavõtte võimalus. Ei pea liialt aretama.\n5) Ei viitsi rohkem neid põhjuseid siia trükkida - ise ei viitsiks vene tehnikaga ja veel nii suurega jaurata nii väikese asja pärast .\nLõpetuseks küsiks, et miks üldse 6x6? Kui see auto tõesti millegi rohkemaga ei pea tegelema, kui teehooldus, siis ma näen 6x6 variandi puhul selget ülepingutamist. Mida suurem tehnika, seda keerulisem temaga reeglina toimetada on. Kui on vaja võimekat lumetehnikat, siis osta traktor. Paljudel käib ette ka kopp ja saab vajadusel lund eest ära tõsta + jõuväljavõte tuleb kasuks lumepuhuri puhul. Praegune lumekogus on juba sahkadele piiri peal, sa lihtsalt ei lükka seda üle valli, vaid see vajub teele tagasi, ükskõik palju sul on rattaid all ja paljud neist veavad.\nPostitusPostitas mazinist » K Dets 29, 2010 12:30 am\nTänud selgete ja loogiliste arvamuste eest. Miks just 6X6? Ega kunagi ei tea, millal masina kasutamiseks võib tekkida ka muid ideid kui lumetõrje. Veokas tundus natuke universaalsem kui traktor (too peaks olema kaevamiskopaga, et olla tõeliselt mitmekülgne riistapuu). Igatahes alus edasiseks mõtlemiseks on nüüd olemas. Ma ise pole seni kummagi veokaga sõitnud.\nPostitusPostitas pilgrems » K Dets 29, 2010 12:36 am\nHetkel jah seis selline ,et kus tera hätta jääb seal aitab kopp hädast välja.\nPostitusPostitas Kjen » K Dets 29, 2010 8:17 am\nSuur eksperimentaator Tai viis möödnud talvel imedepõllul läbi rea katsetusi, mille käigus selgus, et igivana 6x6 Volvo (7t tühimass, sillad lukustuvad, 115kW) roomab paksu lumega kaetud põllul märgatavamalt kaugemale, kui 20a noorem 4x4 Scania (9t tühimassi, sillad lukustuvad, 162kW).\nPõhimõtteliselt volvo suutis omale nina ette väikse valli tekitada ja seda lükata, scania jääb kinni, kui lumi esisillast kõrgemale tõuseb.\nSellest ajast saadik olen 6x6 usku ja sellest religiooniks ülemaks pean ainult 8x8 usku. Millega Eestis on muidugi raske tegeleda.\nMagiruse tähtis eelis Krazi ees on asjaolu, et ta on kitsam, kui 2,6m ja tohib maanteeameti eriloata maanteedel liikuda.\nLisaks on keskmine Magiruse oksjonihind ca 5 korda odavam, kui soodsaim saadaolev Kraz.\nPostitusPostitas isakene » K Dets 29, 2010 11:54 am\nÜks kõige vihasema läbivusega 6x6 on siiani legendaarne ZiL-157. Üks kergemaid 6x6, optimaalse veojõuga ja tsentraalse rehvirõhu muutmise süsteemiga. Uudismaal käinud meenutavad sageli, kuidas zahhariga Zil-131 ja Urale mudast välja sai sikutada. Tähelepanuväärne on ka see, kui kaua masinat toodeti - esimene seeriatootmises masin veeres tehasest välja 1958 aastal, 1961 läbis ulatusliku modifitseerimise ning sellisena toodeti teda aastani 1978. Nõudlus lollikindla töölooma järgi sundis venelasi aga varsti tootmist taasalustama ning praktiliselt muutumatuna püsis auto tootmisliinidel 1994 aastani. Umbes sama kaua toodeti ka ZiL-157 hiina analoogi Jiefang CA-30. 36 aastat tootmises peaaegu muutumatuna - pole paha...\nPostitusPostitas mazinist » K Dets 29, 2010 11:55 am\nEks 6X6 ole kõige parema läbivusega veokas ikka. Traktori kahjuks räägib selle üllatavalt soolane hind. Näib, et 50k piiresse jääda tahtes saab vaid vana Belarusi ilma laadiva esikopata. Sel juhul tundub Magirus juba etem, mõeldes ka auto muudele otstarvetele. KRAZi variant langeb ära, kui maanteel liikuda on praktikas võimatu.\nPostitusPostitas Meesmetsast » K Dets 29, 2010 7:05 pm\nisakene kirjutas: Üks kõige vihasema läbivusega 6x6 on siiani legendaarne ZiL-157...\nSee on täiesti tõsijutt. ZIL - 157 on üks super läbivusega maastikuveokas. Kerge ja mitte liiga võimas. Suutlikkus on paljukiidetud ja pole üldse paha. Maanteel muidugi jah...\nmazinist alusta ikka sellest, et tee selgeks, mis sinu soovitud aparaadi peamine ülesanne on. Kui sa soovid endale osta maastikusuutliku veoauto, mis võiks hoida ka sinu koduteed korras, siis pole siin midagi rääkida. Osta Magirus. Kui aga tahad endale töövahendit, mis hoiaks sinu kodutee lumest puhas, siis kaalu asja ikka korralikult. Panen siia mõned punktid, millele ise mõtleksin, kui kaaluksin traktori ja veoka vahel:\n1) Tee suurus ja iseloom - kui see on põllupealne sirge saab veokaga ilmselt hakkama. Kui see on kurviline metsavahetee, siis üsna varsti on su veokas lükanud tee sirgeks. Ma olen ise erinvas suuruses veokatega sõitnud erinevates tingimustes ja see pikkusest tingitud kruttimine tüütab lõpuks ära.\n2) Nähtavus - Traktorist näeb paremini välja nii ette, kui ka taha ja see on suure asjaga liikumisel piiratud ruumis oluline. Hoovis näiteks.\n3) Tehniline keerukus - 6x6 veokad on suured ja tehnika seal küljes nõuab rohkem, kui lihtsalt elementaarteadmisi. Kõik asjad on suuremad, alates võtmetest, kuni arveteni. Nad on mõeldud kasutamiseks ja seismine teeb oma. Näiteks õhumured. Kas on sul käed piisavalt õlised, et nende asjadega tegeleda või pead teenust sisse ostma? Kui pead ostma, siis veokateenindus on kallis.\n4) Töövahendi valmisolek muudeks asjadeks - Traktorid on ehitatud valmisolekuga erinevateks töödeks. Kinnituskohad, jõuväljavõtt jne. Esikoppa sa niisama lihtsalt autole külge ei pane.\nSa tõid sisse rahasumma 50 000 krooni. Selle eest saad auto. Oletame, et sellel on olemas vints ja kraana. Seeläbi on pumba näol sul olemas vajaminev osa hüdrosüsteemist. Sahk, mis oleks võimekas selle veoka ees läheb sulle maksma minimaalselt 20 000 krooni. Reaalselt ilmselt veel rohkem (paljud veokasahad maksavad 50 000). Selle raha eest saad sa auto, mis ei saa minu arvates väga raskete tingimustega hakkama.\nPanid oma postitusse, et vajad seda töövahendit rasketesse tingimustesse, see tähendab minu silmis väga palju lund (stabiilselt meeter ja rohkem). Selle lükkamiseks ratastel tehnikaga oleks vaja V-kujulist sahka ja seda veel kõrge hõlmaga (sinna 1,5 meetri kanti). See tähendab jällegi lisaväljaminekuid.\nVäga rasked tingimused tähendavad reaalsuses seda, et kaasaegsetel suurtel traktoritel on palju tegemist hakkamasaamisega. See tähendab, et lund tuleb tõsta kopphaaval kõrvale.\nMitmes kohas on juba mehed maininud, et ratastraktorid ei saa enam asjaga hakkama ja käima on aetud vanad lindid. Tean praegugi ühte kohta, kus üritatakse DT-74 katkist sidurit parandada kiiruga, et olla järgmiseks korraks valmis.\nRääkisin selle Padaoru juhtumi ajal tuttavaga, kes teadis rääkida, et Nõuka ajal kasutati seal tee lahtihoidmiseks BAT-e. Ratastega tehnika ei saanud lihtsalt hakkama.\nLäheb kole pikaks jälle mu jutt, nii et proovin seda kokku võtta nüüd. Lume lükkamine teel ja kauba vedamine maastikul on erinevad asjad ja tehnika, mis on selle jaoks konstrueeritud on erinevad. Maastikuveoauto jääb maastikuveoautoks. Kui sul ei ole kunagi vaja traktori haakevõimalusi koos jõuväljavõttega vaid sa vajad asja, millega vedada tonnide kaupa materjali teise kohta, siis on veoauto koos kraanaga parem. Kui aga peaeesmärk on võitlus lumega rasketes tingimustes, siis traktor eesoleva kopa ja võimalusega lisada lumepuhur haakesse on oma raha ka väärt.\nPostitusPostitas heints » K Dets 29, 2010 7:48 pm\nÄrge nüüd selle 157 kiitmisega üle ka pingutage olles muddragil näinud kuda see vene ime ennast edasi lohistas siis oleks see mul vist viimane valik mida osta.\nEnne lume tulekut võis aga näiteks t150k saada alates 35t eek,ülejäänud raha eest tood soomest nats kõpitsemist vajava saha.Olles ise lund nii traktori kui autoga lükand siis valiksin iga kell traktori. Kui vaja midagi ka vedada osta traktorile käru juurde.\nPostitusPostitas Muska71 » K Dets 29, 2010 8:00 pm\nMitte ei saa aru miks tahetakse lund sahaga lükata?Peale korralikku maru puhur ainuõige riist.Praeguse lumega kannatab põllul veel maasturiga sõita,kuid tee peal kus sahaga meeter ja kõrgemad mäed tee äärde lükatud peale tormi maasturiga asja enam pole.\nPostitusPostitas uputaja » K Dets 29, 2010 8:27 pm\nPole küll 6x6 aga Gaz 66 olete täitsa unustanud. Tal kah ju lukud sees.\nPostitusPostitas mazinist » K Dets 29, 2010 10:23 pm\nMul pole mingit kahtlust, et üksnes lumelükkamise seisukohalt on traktor parim. Ent niipea kui lumi läinud, ei leiaks ma traktorile korralikku rakendust. Veokaga võib teha paljusid asju (eeldan vintsi ja kraanat) ning sõita kaugele.\n6X6 on keerukam muidugi kui tavaline veokas. Plaan oleks teha ise niipalju hooldust ja remonti kui vähegi kannatab. Kohates asju, millele enda mõistus peale ei hakka, saab küsida targemate käest ja pikkamisi õppida. Vaatlen seda kui osa niisuguse veoka omamise lõbust, mitte kui hirmutavat probleemi.\nMis puutub GAZ 66-te, siis see mul juba on. Tema lumeläbivus on hiilgav, kuid lükkamise osas olen väga skeptiline (tõsi, proovinud ei ole). 3,5 tonniselt masinalt ei saa nõuda jumal teab mida.\nRasked olud minu teel ei tähenda meetrist lund. Üle 40 cm-se lume jätan arvestusest välja. Nii hullus olukorras tellin traktori ja kogu lugu. Kord aastas vast võib säärast asja ette tulla. Rasked on olud seetõttu, et umbes 300 meetrisel lõigul praktiliselt puudub lume teepervele lükkamise võimalus, seega masin peab suutma selle lõigu ühe hooga läbida. Oletan, et sõita võib ka mitu korda, lund kiht-kihilt koorides. On metsavahelisi käänakuid, kaks mäkketõusu ning üks kitsas koht, mille laius on täpselt 3,5m.\nVeelkord tänud asjalike kommentaaride eest!\nPostitusPostitas uputaja » K Dets 29, 2010 11:06 pm\n66 tahab kasti raskust saada. Oma masinal olid eelmine talv kastis 2x vundamendi plokid 180x40x60 sai hea ja liikus soravalt.\nJärgmiseks talveks saab ette libliksahk. Siis lume paksus erilist rolli enam ei mängi.\nPostitusPostitas keelutsoon » N Dets 30, 2010 6:09 am\nning isegi lisaks vudamendiplokkidele võiks ka lumeketid ikka alla panna, ales need kaks kombinatsioonis muudavad auto tõeliselt sobivaks antud tegevuseks.\nkui 66 juba olemas, siis mis seal enam mõelda...\nPostitusPostitas Meesmetsast » N Dets 30, 2010 10:09 am\nKui on olemas tehniline huvi ning ka vajadus 6x6 veoauto järgi ja mutrivõtmeid ei karda, siis muidugi osta Magirus.\nMis puudutab lume lükkamist, siis jagan eelkõnelejate arvamust, et areta oma 66-le sahk ette, pane ketid alla, umbes tonn raskust kasti ja saab väga hea pilli lume tõrjumiseks .


Riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelsoni kõrgetasemelised kohtumised Bahreinis\nEesti delegatsioon kohtus 14. ja 15. märtsil Bahreini pealinnas Manamas Bahreini Välisministeeriumi välisasjade asekantsleri Dr. Abdulla Bin Ahmed Al Khalifaga ning parlamendi välis-, kaitse- ja julgeolekukomisjoni esimehe Mohamed Ali Mohammed Al-Khuzaiega. Kohtumistel arutati kahepoolseid suhteid...\nRiigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelsoni kõrgetasemelised kohtumised Araabia Ühendemiraatides\nEesti delegatsioon kohtus 13. märtsil Abu Dhabis Föderaalse Riiginõukogu (Federal National Council ehk FNC) liikme, Väliskomisjoni esimehe Mohamed bin Kardos Al Ameriga, et arutada kahepoolseid suhteid ja tutvustada Eesti ÜRO Julgeolekunõukogu kampaaniat. Eesti delegatsiooni juhtis Riigikogu...\nRiigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelsoni kõrgetasemelised kohtumised Omaanis\nEesti delegatsioon kohtus 11. märtsil Omaani pealinnas Muscatis kõrgete ametnikega arutamaks kahepoolseid suhteid ja tutvustamaks Eesti ÜRO julgeolekunõukogu kampaaniat. Teiste seas kohtuti Riiginõukogu (Majlis al Shura) esimehe Shaikh Khalid bin Hilal Al Maawaliga ja Omaani välisministeeriumi...\nEesti ja Mehhiko delegatsioonid kohtusid Mexico Citys arutamaks ÜRO julgeolekunõukogu kampaaniat\n21. veebruaril kohtus Eesti delegatsioon Mexico City’s Mehhiko välisministeeriumi delegatsiooniga, mida juhtis ÜRO küsimuste peadirektor suursaadik Luis Javier Campuzano. Eesti delegatsiooni juhtis majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Viljar Lubi. Delegatsiooni kuulusid ka...\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Viljar Lubi kõrgetasemelised kohtumised Belizes\n19.-20. veebruaril 2018 külastas Eesti delegatsioon, mida juhtis majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Viljar Lubi, Belize’i, kus toimusid kohtumised asepeaminister Patrick Faberi, majandusarengu, investeeringute ja kaubandusministri Tracy Taegar-Pantoni, välisministeeriumi...\nSuursaadik Daniel Schaeri kohtumised Guatemalas Eesti ÜRO julgeolekunõukogu kampaania raames\n15.-16. veebruaril kohtus suursaadik Daniel Schaer Guatemala välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide ja majandussuhete osakonna peadirektori kt Carlos Hugo Avila ja kahepoolsete suhete osakonna peadirektori suursaadik Luis Fernando Carranzaga. Kohtumistel Guatemala City’s arutati...\nErisaadik Margus Kolga kohtus Barbadose välisministri Maxine McClean'iga\nEesti välisministeeriumi visiit Lõuna Kariibidele, mille käigus külastati Surinamet, Guyanat, Trinidad ja Tobagot ning Grenadat, lõppes Barbadose pealinnas Bridgetownis. Visiidi viimane kohtumine toimus Barbadose välisminister Maxine McClean’iga, kellega vesteldi väikeriikide solidaarsuse...\nEesti ÜRO julgeolekunõukogu kampaania delegatsioon erisaadik Margus Kolga juhtimisel kohtus Grenada peaminister Keith Mitchelliga\nEesti ÜRO julgeolekunõukogu kampaania delegatsiooni Grenada külastus lõppes erisaadik Margus Kolga jutuajamisega peaminister Keith Mitchelliga, kes juhib piirkondlikult ka Kariibi Ühenduse ja Ühisturu (CARICOM) e-valitsemise ja digiarengu rakkerühma. Kohtumisel arutati lisaks julgeolekunõukogu...\nPresidendi nõukoja liige Marianne Mikko kohtus Grenada välisministeeriumi kantsleri Alva Browne'ga\nMarianne Mikko visiit Lõuna-Kariibidele lõppes külastusega Grenadale, kus kohtuti välisministeeriumi kantsleri Alva Browne’ga. Presidendi nõukoja liige tutvustas Eesti eesmärki saada ajavahemikul 2020-2021 ÜRO julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks, rõhutades muuhulgas väikeriikide ühiseid huve...\nVälisminister Sven Mikser kohtus Addis Abebas Komooride välisministri Mohamed El Amine Souefiga\nKohtumisel Komooride välisministri Mohamed El Amine Souefiga arutati kahepoolseid suhteid ja ühiseid julgeolekuhuvisid nagu kliimamuutus ning merede ja ookeanide puhtus. Väikeriikidena nõustuti, et vaja on praktilisi ja konkreetseid samme lisaks rahvusvahelistele kokkulepetele multilateraalsetes...


Julgus rääkida, julgus teha, julgus armastada (1Jh 3: 11-18) | K&T\n„Jah, see ongi sõnum, mida te olete kuulnud algusest peale, et me peame üksteist armastama. Mitte nii nagu Kain, kes oli kurjast ja lõi maha oma venna. Ja mispärast ta lõi tema maha? Sellepärast, et tema teod olid kurjad, aga ta venna omad õiged. Ärge imestage, vennad, kui maailm teid vihkab. Me teame, et oleme tulnud surmast ellu, sest me armastame vendi. Kes ei armasta, see jääb surma. Igaüks, kes vihkab oma venda, on mõrvar, ja te teate, et ühelgi mõrvaril ei ole igavest elu, mis temasse jääks. Armastuse me oleme ära tundnud sellest, et Kristus on jätnud oma elu meie eest; ning meie oleme kohustatud jätma oma elu vendade eest. Kui nüüd kellelgi on selle maailma vara ja ta näeb oma venna olevat puuduses, ent lukustab oma südame tema eest − kuidas saab Jumala armastus jääda temasse? Lapsed, ärgem armastagem sõnaga ja keelega, vaid teoga ja tõega!“ (1Jh 3:11-18).\nKuuldud loos Pühakirja tekstis kutsutakse meid üles ligimesearmastusele. Ligimene ja ligimesearmastus on globaliseeruvas maailmas üha enam teema, igapäevase elu väljakutse ja ülesanne. Kui juutlikus traditsioonis peeti ligimeseks juudi rahva liiget, siis Jeesus oma õpetusega laiendas seda mõistet oluliselt – pidades ligimeseks iga inimest, olenemata tema päritolust, usust või tõekspidamistest, olenemata sellest, kuidas ta meisse suhtub. Tänases evangeeliumis öeldakse: Armastage oma vaenlasi ja palvetage nende eest, kes teid taga kiusavad, et te saaksite oma taevase Isa lasteks. Ligimesearmastus on siin Jumala lapse tunnusmärk.\nJutluse aluseks olevas kirjakohast leiame paralleeli Kaini ja Abeli loole, küllap ei ole see juhuslik. Näeme, et ekslike, ebatäiuslike inimestena on meil kõige keerulisem toime tulla nende suhetega, mis on meile kõige tähtsamad, kõige lähedasemad, mis ümbritsevad meid igal päeval ja tunnil. Tõenäoliselt on lihtsam olla heatahtlik nende inimeste suhtes, keda kohtame korra või paar aastas. Ent igapäevase elu väljakutsetega silmitsi seistes ei pruugi see nii lihtne olla. Just lähedaste suhete puhul tundub Jumala manitsus Kainile eriti asjakohane: „Kui sa head teed, siis on su pilk tõstetud üles? Aga kui sa head ei tee, siis luurab patt ukse ees ja himustab sind. Kuid sina pead tema üle valitsema!“\nAeg-ajalt tuleb ikka ette olukordi, kus inimeste vahel tekkib erimeelsusi või tülisid, ent neist minnakse vaikides mööda. Probleemidest ei räägita, nende olemust ja põhjusi ei analüüsita kriitiliselt, sest arvatakse, et seda keelab kristlik armastusekäsk või siis on niisuguse käitumise ajendiks lihtsalt soov teistega hästi läbi saada ja mitte tülli minna. Võib juhtuda ka vastupidi, probleemsetest ja keerulistest teemadest räägitakse valjul häälel, kuulamata teist osapoolt, püüdmata teda mõista, pidades oma arvamust tõeks ning teiste oma üdini valeks.\nTõeline armastus aga tunneb nii head kui ka kurja, sallib kõiki arvamusi. Armastada inimest ei tähenda tingimata kõigi tema tegude või arvamuste jagamist. Kui ei olda nõus teise inimese arvamuse või tegudega, ei jagata kõiki tema tõekspidamisi, siis ei tähenda see, et me ei armastaks inimest. Mõnikord võib julgus olla eri meelt, julgus rääkida nii-öelda ebapopulaarsetest asjadest, näidata just suhete turvalisust ja armastuse suurust. Teadmine, et erinevad seisukohad ei too kaasa isolatsiooni ja hülgamist, võimaldab inimesel olla avatum, leplikum, andestavam ja mõistvam.\nKristlik armastus sisaldab endas teisest lugupidamist, lojaalsust, hoolimist, andestust ja mõistmist, niisugune armastus elab üle erimeelsused. Kristlik kogudus ja igaüks meist, elab ja kasvab eelkõige sellise armastuse toel. Ligimesearmastust on nimetatud Kristuse ihu − kristliku kiriku ja koguduse vereringeks, mis ühendab kõiki ihu liikmeid, annab neile eluks vajaliku toidu ning võimaldab vabaneda üleliigsest.\nEnt Jumala armastus iga üksiku inimese ja kogu inimkonna vastu tervikuna on kõikidest asjadest üle. Teadmine, et olenemata kõigest armastab Jumal inimest, annab jõu kanda raskusi, taluda valu ja pettumusi ning hoolimata sellest minna edasi ja otsida keerulistes olukordades lahendusi.\nÜkskõik millised raskused või katsumused meid tabaks, Jumal ei jäta meid. Ta on saanud ja saab ka edaspidi nähtavaks inimeste elude ja tegevuse kaudu. Jumal kingib ka oskuse ja jõu toimida endast erineva suhtes Jeesuse mäejutluse põhimõttel: Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele!\nEsimese ärkamisaja suurkuju, pastor Jakob Hurda tuntud sõnad on: „Kui me ei saa suureks arvult ega jõult, peame saama suureks vaimult.“\nEnamasti tsiteeritakse seda mõtet siis, kui innustatakse eestlast parema hariduse poole püüdlema. Usun, et vaimult suurt inimest iseloomustab ka ligimesearmastus, teisisõnu öeldes teisest inimesest hoolimine, tema mõtete, tegemiste ja vajaduste tõsiselt võtmine ja oma ego kõrvale jätmine on see, mis teeb meid suureks. Niisugune suhtumine ja sellest kantud teod võiksid olla nii terve ühiskonna, kogu riigi kui ka iga üksiku inimese elu kandvad ja läbivad jooned.\nJust see ongi igatsetud sidusa ja terve ühiskonna alustala, mis võimaldab meil ka riigi ja rahvana kesta ning areneda, ilma, et peaksime inimesi lahterdama headeks ja halbadeks, vajalikeks ja mittevajalikeks, omadeks ja võõrasteks. olenemata tema majanduslikust, hariduslikust, sotsiaalsest, rahvuslikust või usulisest kuuluvusest ja staatusest.\nJohannese esimeses kirjas öeldakse: „Jumala armastus meie vastu on saanud avalikuks selles, et Jumal oma ainusündinud Poja on läkitanud maailma, et me tema läbi elaksime. Selles on armastus − ei, mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid et tema on armastanud meid ja on läkitanud oma Poja lepitusohvriks meie pattude eest.“ (1Jh 4:9-10).\nJust see mõte on ristiusu sisu, rõõmusõnum igale inimesele: Jumal armastab sind, ta on loonud sind oma näo järele, ta on teinud sind oma poja Jeesuse Kristuse kaudu vabaks ning võtab sind vastu sellisena nagu sa oled. Tasub vaid meeles hoida, et nõnda on Ta toiminud ka kõigi teiste inimestega. Hoidkem ja jagagem seda armastust, mis meile on osaks saanud ja mille varjus ja paistuses võime elada.\nOlgu Jumal meiega, et võiksime olla tema armastuse vastuvõtjad, kandjad ja jagajad, tehes seda nii sõna kui ka teoga, kogu oma eluga!


Elektriarved löövad auke kõigi rahakotti - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Elektriarved löövad auke kõigi rahakotti\nHaapsalu nantsjuhi Martin Schwindti sõnul on seis Haapsalu tänavavalgustusega kriitiline. Foto: Malle-Liisa Raigla\nSuured elektriarved ei tühjenda üksnes eraisikute rahakotti, vaid kriitilises seisus on ka külamajad, linnavalitsus ja haigla.\nPiirsalu rahvamaja eestvedaja Lea Lai ütles, et viimane elektriarve oli tavapärasest kolm korda suurem. Laia sõnul saavad nad praegu maksmisega hakkama, kuid suurte elektriarvete jätkudes peavad vastu vaid paar kuud.\nPiirsalu rahvamajal on kaks küttesüsteemi – õhk-vesisoojuspump ja kaks ahju. Lai tunnistas, et on mõelnud kogu maja õhk-vesisoojusele üle viia, kuid praegu on ta õnnelik, et pole seda teinud.\n„See kuu saame elektriarve makstud,” ütles Kiideva külaseltsi juht Sirli Olgo. „Mis edasi saab… võtame üks kuu korraga, varsti on kevad,” jäi Olgo siiski positiivseks.\nPole midagi sest kohe tuleb õnn õuele kui ka küttearveid kordistatakse !\nLai on ise ju kõige suurem tuulepargi vastane.\nKa tuulepark vajab elektrienergiat,et siis toota !\nSaa ükskord aru, et tuulikud ei too meile odavamat elektrit! Tuulikud ei tooda mitte midagi just siis, kui elektrit kõige rohkem vaja on. Võid tutvuda ka elektripakettidega ja näed must-valgel, et nn roheenergiapaketid on hindade poolest mäekõrguselt teistest üle. Täna on tuul, homme pole. Täiesti prognoosimatu tootmine, aga voolu tahaks ikka 24/7.\nVale puha -linnal on (maksumaksja) raha laialt käes. Sest miks muidu põleb Paralepa metsa terviserajal aastaid juba õhtust hommikuni metsaelanike rõõmuks üle viiekümne suure laterna. Ja palgatõusuks leitakse papp 10 minutiga….\nKui elektriarve linnaeelarve kriitiliseks muudab ongi linnaeelarve ja majandamine\nomad riigivargad tegutsevad\nVarastavad nii riiki kui rahvast….ja seda väga jõhkralt.\nKuidas küll aru ei saada, et asi pole rikastes ja vaestes ja veel vähem selles, kui palju keegi el kokku hoida suudab vaid asi on põhimõttes! See nn börsilt ((õigem oksjonilt) elektri ostmine peab lõppema ja hind peab normaliseeruma inimestele jõukohaselt normaalseks!!!\nKallas ütles oma suures intervjuus, et team pooldab igati börsilt elektri ostmist, nii et…..\nSutter põhjendas börsilt ostmist – muidu me ei teaks ju kui kõrged hinnad on.\nKas oma ettevõttes mõni terve mõstusega inimene nii teeks – ostaks kaupa 10x kallimalt et ikka teaks kui kallilt saab osta.\nAasta Ministri valimine\nKaja vanemad ei vaja toetust, ta ise ütles seda Riigikogus püsti seistes… Vuntsi pension tuleb Brüsselist suures osas, vist ca € 10 000 või nii….\nPalk Riigikogust 5700 ja lisaks pension Brüsselist 5000?\nkogu linn on “säästlikke” led-laborilampe täis topitud. äki keeraks natuke vaiksemaks? või need kaks kassi kes Viigi äärde satuvad peavad tingimata ülevalgustatud saama kell 3 öösel?\nLED lamp pidi ju jube “nutikas” lahendus olema, kui õigustati täiesti toimiva tänavavalguste lammutamist 2015 aastal.\nHea ju, et asendati. Need vanalaadsed pirnid oleks kordades rohkem voolu tarbinud. Ole teadlik!\nNo vinguda tahaks ju ka!\nHuvitav kui palju Uuemõisa jalgpallihalli eleltriarve tuli? Palju keskmine kulu näo kohta on, kes seda detsembris sportimiseks kasutada said?\nNo see oli vapsjeee mõtetu projekt. Sellised kulutused, et kuku pikali. On meil tõesti Haapsalus nii palju jalgpallureid?\nhalli pole kindlasti vaja, aga raha tuleb ju brüsselist ja selle varjus saab oma kodus ka uuendada.\nParemini hoitud Eesti, kalli energia rüpes!\nEelmine artikkelSimona Ladva võitis turniiri, Maily Märss poolfinaalis\nJärgmine artikkelMihkel Nestor: mida oodata 2022. aastalt?


FC Bayern München - Lehekülg 723\nLehekülg 723, kokku 723 Esimene ... 223623673713719720721722723\nNäidatakse tulemusi 14 441 kuni 14 451, kokku 14451\n20.05.18, 14:37 #14441\nMul on üpris ükskõik, et meeskond seda tiitlit ei saanud, sest nad ei väärinudki seda, aga Jupp Heynckesist on mul meeletult kahju. Tema vääris vähemalt seda selle hooaja jooksul tehtud töö põhjal.\nEilne mäng oli umbes selline, et kui 0-1 taga oldi, siis vajutati gaas põhja ja kiire mängutempoga oli kohe Frankfurtil raske, löödi 1-1 ja vajuti mugavustsooni sellise suhtumisega, et küll me selle ära võtame. Palli hoiti ja kõik oli kontrolli all, aga mida ei olnud, oli ründeteravus. Sellesmõttes, et ründeteravuse puudumine ei tulnud üllatusena, sest alates Sevilla mängudest on eespool asjad ikka täiesti perses. Lewandowski ei ole hetkel isegi Bayerni duubli materjal ja mul on täiesti siiber sellest tüübist. Mis kuradi faking mõttes sa näitad sellist lugupidamatust Jupp Heynckesi vastu? See käitumine ja olek platsil, no mida türblit. Wagner ilmselgelt pole olnud treeningutel piisavalt hea, vastasel juhul oleks Poola lohh ammu pingil. Selle teema juurde tulles on järgmisel hooajal tekkimas üks huvitav olukord. Treeneriks tuleb Niko Kovac, see sama Frankfurti 46 aastane suhteliselt ennast mittetõestanud horvaat. Kui Lewandowskil puudub Heynckesi vastu juba igasugune lugupidamine ja mossitab, siis mis hakkab saama olukorras, kui treeneriks on see sama üpris noor horvaat, kes väidetavalt on väga range ja nõuab mängijatelt palju.\nMülleri situatsioon on samuti huvitav. Tüüp on ehtne kütt ja kui meeskond ei mängi, siis pole temalt mõtet ka väga midagi loota. Ta positsioonivalik on hea ning väga korralikult suudab palli kasti lasta, aga ta ei suuda luua mitte mingit teravust. Kimmich tassis eile üksi seda paremat äärt ja Frankfurt isegi ei pidanud Müllerit kaitsma, sest ta on nii aeglane ja tehniliselt lihtsalt nii rabe, et ei suuda mitte ühelegi mängijale 1 vs 1 ära teha. Ma siiralt loodan, et Kovac võtab selles osas midagi ette. Müllerit nagu 10 peale ka panna ei saa, sest kurat James on hakanud näitama, et ta on üks parimaid kümneid üldse. Ma tõsiselt arvan, et Müller ei tohiks olla Bayerni algkoosseisus suurtes mängudes, ta lihtsalt ei ole piisavalt hea.\nMõtted hakkasid rändama ka seoses Hispaania kuttidega. Eelnevad 3 treenerit on meil olnud Ancelotti, Pep ja Heynckes. Kõik 3 räägivad hispaania keelt ja nüüd tuleb Kovac, kes tõenäoliselt ei oska hispaania keeles isegi "tere" öelda. See võib tunduda ülemõtlemisena, aga meil on satsis Javi, Bernat, Thiago, Vidal, James ja Rafinha, kes kõik räägivad emakeelena hispaania/portugali keelt. Ma kardan, et siit võib tekkida väike keelebarjäär ja sellest lähtuvalt väikesed lahkhelid ning samuti ei imestaks, kui nimetatute hulgas on lahkujaid.\n20.05.18, 15:24 #14442\nSäbener Straßes on keeleõpetajad ja klubi poolt on kohustus ka saksa keelt õppida. 90% infoliiklusest on juba praegu ainult saksa keeles, seega mingeid muutusi selles osas Kovaci tulekuga ei toimu. Eks see on ka põhjus miks peeti oluliseks, et just treener räägiks saksa keelt.\n20.05.18, 15:36 #14443\nEi no eks muidugi on saksa keel põhiline, aga ma arvan, et see andis päris palju juurde just mängijatega suhtlemisel. Mängijatele on kindlasti mugavam enda mõtteid edastada ja end väljendada emakeeles. Eriti tuleb see kasuks just personaalsel vestlusel, a'la kellelgi on mingi mure ja treeneriga mano i mano olles on kõvasti lihtsam. Jamese esiletõus hooaja teisel pooles on väidetavalt suuresti Juppi töö, kes temaga eraviisiliselt vestles ja positiivsust sisestas, vaevalt et saksa keeles.\n20.05.18, 20:40 #14444\nJavi valdab korralikult saksa keelt teiste suhtes ei oska öelda. Eilse mängust ,siis oli nagu oli "lamp",vähemalt sai Frankfurt Euroopasse,mille nad olid siiski igati ära teeninud.\n20.05.18, 22:07 #14445\nSee keele ära õppimine näitab ka mängija respekti selle maa (ja ka liiga) vastu, kus ta mängib. Näiteks Xabi Alonso õppis vägagi hästi saksa keelt rääkima, kuigi tema Bayerni aeg möödus selliste treenerite käe all, kellega oleks vabalt hispaania kelega hakkama saanud.\nEelpool mainitud mängijatest Rafinhal on Saksa kodakondsus, nii et keelt ta oskab.\nMuide üks probleem, miks Costa ja Renato Sanches ei suutnud meeskonda eriti hästi integreeruda ongi see, et neil puudus täielikult huvi saksa keele õppimise vastu (vähemalt niimoodi mitteametlikud jutud väitsid).\n21.05.18, 09:32 #14446\nEintracht on ju liiga kõige rahvusvahelisem meeskond üldse. Korralik rahvaste paabel seal koos. Kovacil päris hea kogemus all seega. Ei usu, et see element probleemiks saab.\n21.05.18, 12:54 #14447\nTahan lihtsalt vahemärkusena ajaloo annaalidesse lisada, et Kovac + Bayern tundub tulevat hirmuäratav combo.\n21.05.18, 15:08 #14448\nLoodame, et on mingi Guardiola ja Zidane moodi teema.\n21.05.18, 15:18 #14449\nThiago võtaks iga kell tagasi. Aitäh juba ette!\n21.05.18, 21:58 #14450\nLähe ta kuskile.\nTäna, 13:59 #14451\nJuventus ostab Costa välja. Ta oli sitaks hea... kahju.


Põrutan võõra naisega Poola\nSelge on see, et minikonfliktidele vaatamata 200 reisikaaslast Türgist ja Kreekast mind unustada ei suuda.\nJuba omal ajal kehtis ehitussektoris ütlemine, et anna tornkraanajuht Uunole klaas viina ja siis hakkab nalja saama. Eks terve reisifirma ole mulle tänulik, et reisi sedavõrd ilmestasin. Iseenesest on Türgi oma mägesid läbivate tunnelitega päris kena riik, kui Nikal Travel mulle järgmine kord vaid nägusamad reisikaaslased valiks.\nLootust on, sest alati heatujuline naabrimutt, kelle mees mind puhkuste ajal fiktiivselt kojameheametis asendab, et maksuametile müts pähe tõmmata, tegi ettepaneku, mida kuuldes esialgu suu lahti jäi. Neil on piletid kahele bussireisile Poola, kuid vanamehe asemel soovitakse kaasa võtta hoopis mind – täiesti tasuta!\nIseenesest eelistaksin muidugi lennureisi – isegi kaks ja pool tundi Tallinnasse sõites jääb tagumik nii valusaks, et parima sõbra sünnipäevale ma enam iialgi ei lähe. Mis siis veel kaheksast päevast kuskil arengumaal rääkida. Aga ega ma ilusale tüdrukule niisama lihtsalt ei öelda suuda.\nMinu tagasihoidlikul hinnangul on see pere küll peast põrunud. Härra koristab minu eest nädal aega suitsukonisid ja koerasitta, mina aga puhkan sel ajal tema abikaasaga ühes toas, võib-olla isegi ühes voodis! Ilmetu pruut Ilme seda asja muidugi sama rahulikult võtta ei suutnud, kuid temast ei ole minu takistajat.\nParas aeg ongi kodumaalt taas sääred teha, sest Kivilinna Konsumi ees on rahvuspinged teravaks läinud. Mõned idanaabrid ikka ei suuda aru saada, et minu pingile niisama ei istuta. Üks näss karjus selle peale „Ubju tebja!“ ja hakkas jalaga vehkima, mina aga haarasin jalalabast kinni ja keerutasin ta viie meetri kaugusele nagu vasaraheite olümpiavõitja Jüri Tamm.\nViimati muudetud: 06/09/2018 08:23:20


Milleta me suvel olla ei saa? (koos Lauriinaga) - Elisabethi reisi- ja avastusblogi\nMilleta me suvel olla ei saa? (koos Lauriinaga)\nKäes on järjekordne koostööpostituse aeg! Seekord tegin postituse ühes Lauriinaga, kelle blogi saad lugeda siit: http://lauriinake.blogspot.com ning teemaks valisime suve must-have'id ehk summer essentials'id. Erinevalt eelmisest korrast postitame me seekord mõlemad oma blogidesse samad postitused, kuid see ei tähenda üldse, et oleks vähem põhjust Lauriina blogisse piiluda. ;)\nMinu esimene päris kindel ja samas ilmselge must-have on muidugi päikeseprillid. Kahjuks on siiani pooled päevad suvest olnud sellised, kus neid vaja pole olnud, kuid kui juhtub ette mõni väga ilus ja päikseline päev, siis käin nendega kindlasti terve päev õues ringi. Päikseprillid pole mitte ainult su silmade heaolu jaoks vajalikud, vaid toimivad ka suvise aksessuaarina. Tihti, kui on päike pilvetaga peidus, kipub sadama ka vihma ning vältimaks seda, et ripsmetuśś mööda su nägu laiali jookseks, kasutan selliste ilmade korral veekindlat ripsmetuśśi. Hetkel on mul selleks Maybelline "The Rocket". Ning kust sa selle ilusa päevituse siis endale saad, kui päikest pole? Kasutad isepruunistuvat ihupiima! Mina leidsin endale ideaalseks päikese-päevituse asenduseks Dove Summer Glow ihupiima, millest kirjutasin lähemalt siin: http://elisabeth-purga.blogspot.com/2015/06/bring-summer-closer-with-done-summer.html. Väga tugeva katvusega jumestuskreemi asemel kipun suvel pigem kasutama BB-kreemi, kuna see aitab nahal rohkem päeva jooksul hingata ning päikesevalgust koguda. Huuli kaitsen päikese eest Blistex Moisture huulepalsamiga. Ning mõnusa suvise hõngu lisamiseks piserdan endale pea iga hommik peale Juicy Couture "Viva La Juicy" lõhnaõli. Nagu ka kevadises "must have" postituses Merikese blogis pidin ka seekord Buduaari teemasse tooma, kuna Buduaar on supermõnus lugemine näiteks just päevitamise ajal. :)\nTere kõigile armsatele blogi lugejatele! Kahjuks küll Eestis pole neid kõige päikselisemaid päevi veel olnud, aga siiski tuleb taas oma suve "must haves" riiulitele soetada erinevaid asju.\nMinu esimseks ja ka kindlalt kõige tähtsamaks tooteks on suvel päiksekaitse vahend, sest keegi ei soovi olla punane, vaid ilus kuldpruun. Mina kasutan selleks kahte Garnieri toodet SPF 30 ja Golden Protect Low SPF 10, mis annab nahale mõnusa jume. Ja väga suureks plussiks on see, et see ei ole kleepuv. Rääkides SPF-st, siis ka minu järgmine "must have" on Jergens Natural Glow päevakreem, mis sisaldab SPF 20. Soetasin selle toote mylook-ist. Vahel inimesed unustad just kanda päiksekaitset oma näole, aga seda tuleks siiski teha.\nKolmandaks tooksin välja primeri, mis on meigialuskreem. Aitab meigil kauem püsida ja ühtlustab näonaha. Ma ei ole nüüd Rimmeli Fix&Perfect primerit meie poelettidel näinud, aga soetasin selle samuti mylook-ist. Isegi, kui ei taha kanda palju meiki suvel nagu mina, siis seda võib kanda ka lihtsalt. Näonahk on ühtlasem ja värskem.\nJärgmisteks on minu Rimmeli bronzer e. päiksepuude ja matistav puuder. Need on mu lemmikud ja liskas super hea hinnaga. Päiksepuuder püsib minu nahal kogu päeva ja on väga loomulik. Samuti on super toode Stay Matte puuder, mis hoiab nahalt liigse rasu eemale.\nJa viimaseks on tegeliklult minu aastaringne "must have" ja sellesks on kookosõli. Kookosõli saab kasutada nii mitmet moodi. Nt suurepärase juuksemaskina, kehaõlina jne jne. Üks hea fakt ka, kookosõlil on naturaalselt SPF 4, mis hea omadus. Ja kes soovib leida infot/ teavet kookosõli kohta ja kuidas kasutada , siis varsti oma minu blogis olemas postitus selle kohta.\nMinu blogi leiate siit http://lauriinake.blogspot.com/


Televiisorid parima hinnaga! Osta e-poest — datagate.ee\nLG 49UW761H 49'' 4K Ultra HD LED TV\nMudel: 49UW761H.AEUY, Garantii: 24 Kuud,\n55'' UHD 3840x2160 LED TV Telefunken 55UB7951, Bluetooth/Wifi\nMudel: 55UB7951, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: 22SF3500, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: 24SF2500, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: 25ATC5000-F, Garantii: 24 Kuud,\nTV Set|TCL|28''|1366x768|Colour Black|28DD400\nMudel: 28DD400, Garantii: 24 Kuud,\nMuse Portable LCD TV M-335TV 10″ (26 cm), TFT LCD, 800 x 400 pixels, Black\nMudel: M-335TV, Garantii: 12 Kuud,\nMudel: LC-24CHG5112E, Garantii: 24 Kuud,\nTelevision SkyMaster 32SH3505\nMudel: 32SH3505, Garantii: 24 Kuud,\nTelevision SkyMaster 32SH2500\nMudel: 32SH2500, Garantii: 24 Kuud,\nPhilips LED TV 22'' 22PFS5303/12 FHD 1920x1080p PPI-200Hz 2xHDMI/VGA USB(AVI/MKV) DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2, 6W, C:Black\nMudel: 22PFS5303, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: 22PFS5303/12, Garantii: 24 Kuud,\nPhilips LED TV 22'' 22PFS5303/12 FHD 1920x1080p PPI-200Hz 2xHDMI/VGA USB(AVI/MKV) DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2, 6W, C:Black 22PFS5303?/PACKAGE\nMudel: 32SH4525, Garantii: 24 Kuud,\nTaastatud. Philips 22PFS5403/12 22" (56cm) Full HD LED TV Philips 22PFS5403/12 22" (55 cm), Full HD Ultra Slim LED, 1920 x 1080, DVB T/C/T2/T2-HD/S/S2, Black, DAMAGED PACKAGING, 1920 x 1080\nMudel: 22PFS5403/12SO, Garantii: 24 Kuud,\nTelevision Thomson 28HD3206\nMudel: 28HD3206, Garantii: 24 Kuud,\n22'' Full HD LED LCD-teler Philips\nPhilips LED TV 22'' 22PFS5403/12 FHD 1920x1080p PPI-200Hz 2xHDMI/VGA USB(AVI/MKV) DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2, 6W, 12V DC power adapter,C:Black\nMudel: 22PFS5403, Garantii: 24 Kuud,\nKogus: 18 tk., Saadavus: Tarne poodi 1-3 tp.\nMudel: 24PHS4304/12, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: 32ATC5000-H, Garantii: 24 Kuud,\nMudel: SLE 3222TCS, Garantii: 24 Kuud,\nPhilips Ultra Slim LED TV 24'' 24PHS4304 HDR 1366x768p 280cd PPI-200Hz 2xHDMI USB(AVI/MKV) DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2, 6W, C:Black\nMudel: 24PHS4304, Garantii: 24 Kuud,\nKogus: 27 tk., Saadavus: Tarne poodi 1-3 tp.\nMudel: 24PHS4354/12, Garantii: 24 Kuud,\nTV Set|TCL|32''|1366x768|Colour Black|32DD420\nMudel: 32DD420, Garantii: 24 Kuud,\nSharp LC-32HI3122E 32" (81 cm), HD Ready, 1368 x 720 pixels, DVB-T/T2/C/S/S2, Black\nMudel: LC-32HI3122E, Garantii: 24 Kuud,\nPhilips Ultra Slim LED TV 24'' 24PHS4354 HDR 1366x768p 280cd PPI-200Hz 2xHDMI USB(AVI/MKV) DVB-T/T2/T2-HD/C/S/S2, 6W, C:White\nMudel: 24PHS4354, Garantii: 24 Kuud,\nKogus: 20 tk., Saadavus: Tarne poodi 1-3 tp.\n22'' Full HD LED LCD-teler Philips 22PFS5403/12\nTeleri valikut mõjutavad karakteristikud\nProgress hiilib iga aastaga üha enam ja enam tarbijate kodudesse, täites eluasemed moodsa tehnikaga, mis muudab puhkamise mugavamaks. Telerid on tehnika, mis kuulub tänapäeval igaühe ellu. Statistiliselt veedab inimene keskmiselt 70% vabast ajast teleri ees filme, sarju ja saateid vaadates – see on üks peamisi elu mitmekesistamise allikaid. Telerist parima efekti saamiseks on tähtis selle vastavus praegusaja nõudmistele.\nSuured tootjad nagu LG, Samsung, Philips ja Sony püüavad ajaga sammu pidada, täiustades oma tooteid ja lisades neile erinevaid funktsioone. Selle progressi käigus tarbija lihtsalt enam ei jõua kõiki uuendusi jälgida, mis teeb valiku langetamise keeruliseks. Ostja ette kerkib küsimus, kuidas soetada mudelite arvukast valikust endale funktsionaalne paljude karakteristikutega seade.\nLCD-telerite klassifikatsioon on üpris keeruline. Üksikasjadesse süvenemiseks tuleb teada tehnoloogiaid, standardeid, sagedusi, kood jne, mis ei ole tavainimese jaoks lihtne. Tegelikult polegi see vajalik – las sellele mõtlevad arendajad.\nKasutajal on oluline orienteeruda mõnedes endale vajalikes parameetrites. Vaatleme lähemalt neist peamisi.\nMõned arenevad ettevõtted on välja lasknud OLED-ekraaniga mudelid, mis kujutavad endast nõgusa kuju maatriksit, mis aitab süžeesse sukelduda ja loob põneva disainilaheduse. Tänu sellisele ekraanile saab sukelduda sügavamale ekraanil toimuva detailidesse. Puuduseks on vaatenurga halvenemine, seepärast ei tohi vaatekoht olla üle 35 kraadi keskmest kõrval, mis ei ole väga mugav.\nSamuti on olemas teisi väliseid eripärasid, mille igaüks valib oma eelistuste järgi – värv ja konstruktsiooni disain on juba tarbija individuaalsed nõuded.\nKujutise tekitamise tehnoloogiad\nLED-telerid – LED-tagantvalgustusega LCD-paneel. Valgusdioodid paiknevad mööda paneeli servi (Edge led) või kristallide taga (Direct led), valgustavad tagant LCD maatriksit, mis reguleerib valguse taset ja moodustab ekraanile kujutise. Must värv muutub seejuures halliks.\nOLED-telerid töötavad teisiti. Taustvalgustust ei ole siin tänu täiustatud valgusdioodidele tarvis. Eraldi kiirgavad pikslid toodavad peeni värvinüansse, ka sügavat musta värvi, mis on kaalukas tegur, et tagada pildi parem kvaliteet. Taju tasandil edestab OLED-ekraan LED-i selle ühe väärtusliku omadusega – võimega näidata täiesti musta värvi, kuid see tehnoloogia maksab palju, kuigi püsib kindlalt turul ja võimalik, et tõrjub lähiaastatel LCD/LED-telerid kõrvale.\nSamuti on tähtis pöörata tähelepanu veel ühele uuele, Ambilight taustvalgustusega tehnoloogiale. Sellel juhul valgustuvad tänu taustvalgustusele seinad teleri ümber ja kujutis suureneb visuaalselt.\nEkraani resolutsioon – see on kujutist moodustavate punktide arv, millest sõltub detailide teravus ehk pildi kvaliteet.\nEkraani resolutsiooni variandid:\nkõrge resolutsioon – HD;\nülikõrge resolutsioon – Full HD.\nTerava pildiga Full HD jagunevad omakorda:\n4K (3840×2160 pikslit);\n8K (7680×4320 pikslit).\n43-tolliste ja suuremate diagonaalide puhul on oluline ekraani kõrge resolutsioon (Full HD formaat), mis parandab pildi kvaliteeti.\nSee on uus ajastu televisioonis ja pärast sellise teravama kujutisega teleri soetamist võite kindlad olla, et käite ajaga kaasas, filmide ja saadete vaatamine aga on küllastunud kirgastest värvidest.\nFunktsionaalsed erisused jagunevad 3 rühma 3:\nSmart-TV toega. Need WiFi mooduliga mudelid toetavad pääsu internetti, sisseehitatud brauser laiendab perspektiive Apple TV ühendamiseks ja uute MEGOGO tehnoloogiate kaudu filmide vaatamiseks kõrge HD kvaliteediga.\n3D toega mudelid. Muudab kujutise ruumiliseks.\nUniversaalsed. Kõigi ülalloetletud funktsioonide toega.\nVälja peab tooma veel mõned üksikajad, millele tasub teleri valimisel tähelepanu pöörata.\n32-42-tollise ekraanidiagonaaliga teleri optimaalne paigalduskaugus on 2,5-3 meetrit – sel juhul ei kaota pilt kvaliteedis.\nHDMI ja USB pistikud võimaldavad ühendada seadmeid lemmikfotode ja teiste failide vaatamiseks suurelt terava ja loomuliku pildiga ekraanilt. Sisseehitatud TV tuuner diapasoonidega DVB-C, DVB-S2 ja DVB-T2 laiendab ligipääsu digitelevisiooni vaatamisele ja ei too edaspidi kaasa lisakulutusi.\nTänapäevaste teabeedastusallikate paneeli värskendamiseks, mis mõjutab ekraanipildi teravust, on vastuvõetav sagedus 100 Hz. Teleri paksus sõltub taustvalgustusest. On õhemaid külgvalgustusega mudeleid, mis sobivad paigaldamiseks seinale ja gabariitseid tagantvalgustusega mudeleid. Automaatse väljalülituse taimer võib olla vajalik neile, kellele meeldib öösel televiisorit vaadata.\nEnne televiisori ostmist on tähtis võrrelda erinevate mudelite hindu, ülalloetletud tegureid analüüsida ja peatada pilk sellel mudelil, mis vastab kõige paremini teie nõudmistele ja vajadustele.


Juhtkiri 6. mai 2016\nÜheksakümnendad „jälitavad“ Eestimaad juba pikemat aega. Neist tehti mängufilm ja saatesari, mida raamistas diskomuusika. Kuid mitte igaühe jaoks polnud 90ndad tümakarütmilised. Põnev oleks näha samalaadses stiilis filmi tollaste karvaste rokkarite kulgemistest ja tegemistest, sest säravaid karaktereid ja ekstravagantseid persoone on sellest ajastust küll ja rohkem. Kui keegi võtaks kätte ja süveneks pungi- ja heviajastusse, meenutaks, kui palju on sealt võrsunud tänaseid kultuuritegelasi ja arvamusliidreid, poliitikuid, visionääre, moekunstnikke, muusikuid, meediaärimehi... Julgen öelda, et disko-scene pole meile midagi püsivat andnud.


Tänane kuupäev 06 Dets, 2021 8:39\n[ 567 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 34, 35, 36, 37, 38 Järgmine\nEks mõlemal poolel ole natuke õigus. Eestis teenivate liitlaste sõjaväelaste kuritegevust ei saa välistada (nagu ühegi teise inimgrupi oma), kuid muidugi tuleks katsuda seda minimeerida (mis seni on päris hästi õnnestunud).\nAkf, juba pikkade siin oldud aastate jooksul ei ole liitlased meie maal kuritegevusega tegelenud. Väärteod, seda jah, ja seda lihtsalt ei saagi välistada, küll aga takistada - ja just seda brittide MP tegigi. Mis krd jama selle ümber nüüd on tekitatud, vaat seda minu väike aju aru ei saa.\nPostitatud: 02 Juun, 2021 13:50\nKõnealune kiljatus on lihtsalt üks tahk meil väga populaarsest NIMBY hoiakust.\nMinu tagahoovis/linnas/koduteel ei või olla tuulikuid/tehaseid/autoteid/liitlasvägesid jne.\nLäheb aega mööda ja hakkame lugema, kuidas liitlaste lennukid teevad müra- ja keskkonnareostust ning kuidas tankid lõhuvad metsa.\nLiitlaste reakoosseisu käitumine teenistusvälisel ajal pole selgelt nii suur probleem, et sellele niipalju tähelepanu tasuks üldse pöörata.\nLiitlaste sõdur ei ole ju mingi imeinimene, tavaline 20ndates aastates, kes on läbinud mingi ca 6-kuulise väljaõppe ja saadetud siia. Kui siia poleks saadetud, oleks saadetud A-stani. Koos kaasnevate probleemidega. Seda ma küll keelduks uskumast, et liitlaste ohvitserid ja vanemallohvitserid sedasi vormis, alkopudelitega ringi töllaks. Nõuka ohvitserid (lennuväelased) tegid seda küll, olen lapsena seda omajagu näinud.\nParaku aga NIMBY meid ei toida, selleks, et oma elu paremaks saada, tuleb kaasuvate häiringutega arvestada, olgu selleks siis tehasemüra, liitlaste hävitajate möirgamine taevas või mõne vähem kodust kasvatust saanud Briti reamehe õline nägu.\nVarastamine ja muu kriminaalne värk on liitlaste puhul (erinevalt nõuka sõjaväest) üsna vähetõenäoline. Õlise näoga meie ajateenijatel olen ma mina üks kord käskinud õllepurgid ära visata ja edaspidi juua kuskil privaatsemas kohas kui Statoili bensiinijaamas (juhtub ka meil, näete).\nPolitsei reageerimine - on see asutus ikka nii hõredaks tehtud, et patrulli annab oodata.\nOn küll, jah. Isegi tiba suuremas linnas ei pruugi kedagi kohale ilmuda.\nOn see ikka nii hull lugu? Isiklik kogemus - pärast helistamist nii ca 5 minuti pärast olid kohal meeskonnas 1 politseinik ja 1 piirivalvur (piirikate kordon on lähedal), kuna lugu oli väike, siis ainult püstolite jm erivarustusega, aga igatahes autos oli raskemat rauda kaasas.\nPostitatud: 02 Juun, 2021 14:43\nAkf, juba pikkade siin oldud aastate jooksul ei ole liitlased meie maal kuritegevusega tegelenud. Väärteod, seda jah\nEsiteks on kuri- ja väärteo piir mitme koosseisu puhul õhuke ja ajas muutuv ning teiseks ei pruugi me päris kõikidest juhtumitest teadlikud olla - aga sel tasemel pole vaidlusel mõtet. Minu postituse mõte oli selles, et kuritegevuse minimeerimine on seni hästi õnnestunud ja võimalike üksikute juhtumite pärast on mõttetu pöördesse minna, sest kuritegevust täielikult välistada ei saa üheski inimgrupis.\nPostitatud: 02 Juun, 2021 15:13\nMul on ka isiklikke kogemusi. Ühes keskmise suurusega linna kesklinnas toimus pisike kaklus. Kutsusin politsei. Ligi pool tundi ei tulnud kedagi. Selleks ajaks jõudsid mehed ja naised laiali minna.\nÜldiselt on võtnud vähemalt 15 minutit, et keegi üldse ilmuks.\nPoint ongi selles, et ega me ei tea - kas peamegi teadma enne nt kohtuotsust? - ja selle üle ei olegi mõtet vaielda, küll aga selle üle, kuidas ajakirjandus ühte või teist asja kajastab. Kui kunagi oli ajakirjandus "neljas võim", millega iga tervemõistuslik inimene ju nõustub, siis nüüd on nad võtmas endale juba "kolmanda võimu" rolli. Kes krt seda neile on andnud, mida nad endast mõtlevad ja mis see kõik on? Lõhnab halvasti Frankfurdi nõiaköögi aroomide järele. No mis on välja keerutatud sellest Tapa juhtumist, mis iseenesest IMHO ei tähenda mitte kui midagi? Lihtsalt kultuuramarksistlik klassika, lugege Antonio Gramsci teoseid ja need on nagu käsiraamat ka selle juhtumi kajastamiseks selles nn ajakirjanduses.\nMis ma oskan öelda? Ega ühe kogemuse alusel järeldusi teha ei saa (see käib täpselt ka minu kohta )\nPostitatud: 03 Juun, 2021 1:18\nLugupeetav. Esmalt lihtne küsimus: kas Te arvate et liitlaste üksused peaksid Eestis julgeolekugarantiina olema?\nLoomulikult on vastuse sellele jaatav. Sellest hoolimata on mul kaks väga lihtsat soovi.\n1. Liitlane ei tohiks käituda nagu vene pätt.\n2. Kui liitlane siiski käitub nagu vene pätt, paluks mitte tegeleda tema õigustamisega. Julgeolekugarantii ei pea tähendama eneseväärikusest loobumist.\nMinu 2 senti: kuni liitlassõdurite liberty ei too kaasa vägistamisi või relvastatud rööve (mis ei olnud sugugi tundmatud nähtused kui meid okupeeris NL armee), las olla nagu on.\nLiitlaste sarnased teod Jaapanis ja Saksamaal (ja ma ei räägi vahetult sõjajärgsest perioodist, 21. sajandilgi on neid toimunud) on avalikes allikates piisavalt hästi dokumenteeritud. Ma tõesti väga-väga loodan, et meil asjad kunagi selleni ei jõua, aga "las olla nagu on" suhtumine annab võimaluse probleemidel kasvada. Ka pisipättustega tuleb tegeleda, et kord oleks majas.\nakf Kriku võttis asja hästi kokku\nMinu postituse mõte oli selles, et kuritegevuse minimeerimine on seni hästi õnnestunud ja võimalike üksikute juhtumite pärast on mõttetu pöördesse minna, sest kuritegevust täielikult välistada ei saa üheski inimgrupis.\n1. Miks Sa sead liitlastele kõrgemad standardid kui meie oma elanikele ja/või sõduritele? Selline käitumine on silmakirjalik. Või on nüüdsel ajal nii et meie ajateenijad-kutselised on vabal ajal ainult kodus, karsklased ja aitavad aiamaal kõik vanaema? Samamoodi minnakse sõpradega välja maad mustaks jooma ja raputatakse sõjaväeelu korraks seljast maha, mingil hulgal on sekeldused politseiga. Ainus vahe on siin see et meie ajateenijatel-kutselistel on võimalik oma tsiviilsõprade sekka märkamatult "ära hajuda", liitlastel seda luksust pole - jäävad kohalike taustal silma paistma.\n2. Jääb selgusetuks kas Sinu arvates liitlased käitusidki nagu "vene pätid", või misasja?\nReaalsuse aktsepteerimine ei ole automaatselt 'õigustamine'. Vana-Roomas oli leegionäride distsipliin ja karistused hoopis karmimad - sisuliselt inimõiguslased saaks südari kui praegu keegi üritaks nende meetodeid ja reegleid rakendada. Isegi see ei takistanud mehi vabal ajal semudega joomast ja sageli ka omavahel kaklemast. Rääkimata relvadega arveteklaarimistest - millel olid roomlaste määrustikus vägagi karmid tulemused.\nJäreldus: pole mõtet vinguda inimloomuse aspektide üle, mida ei saa muuta. Kuni liitlased otseselt kuritegusid toime ei pane, las olla. Just nimelt, "las olla". Kui ei ole siin liitlasi, on siin varem või hiljem võõrsõdurid idast, ajalugu käib spiraalis.. Kahest halvast valid parima. See ei ole õigustamine, see on valik. Avalikus kohas joomine, kaklused jne - selleks on politsei/SP.\nDemagoogilised võrdlused - kas on vaja neid tingimata loopida? "Vene pätt vs lääneliitlane". Enne kui venelased Eestist 90ndatel ära läksid, juhtus nende sõduritega siinmail nii üht kui teist. Näiteks Viljandis oli Spetsnazi väeosa. On täiesti meeles relvastatud rööv Viljandis, NLi sõjaväelase poolt, tollastest krimiuudistest. Lihtsalt üks lambinäide. NLi ajal toimunud intsidentidest rääkimata. Kas meil on liitlastega midagi võrreldavat olnud?\nPostitatud: 03 Juun, 2021 6:42\nTäiesti nõus. Võib-olla oli minu kõige esimene postitus sellel teemal ka veidi ülepingutatud.\nPostitatud: 04 Juun, 2021 10:59\nArvan, et enamik liitlaste kritiseerijatest pole piisavalt vanad, et mäletada, mis toimus siis, kui vene väed Eestis olid. Parem briti poismeeste väärteod kui vene sõdurite kuriteod.\nPostitatud: 04 Juun, 2021 13:06\nMa ei saa ikka aru, mis väärteo need britid toime ikkagi panid, või missugused britid?\nBrittide SP rühma tegevuse kohta ma oma arvamuse avaldasin. Minu arust oli see OK!\nAga sellest, mis toimus ennem seda, kui brittide SP sekkus, on olemas mingid "Selgetnägijate tuleproovi" tüüpi seletused.\nKes seal kellele kallale läks, sellest mina ei ole aru saanud.\nPostitatud: 05 Juun, 2021 23:55\nhttps://www.postimees.ee/7265305/purjus-briti-sodurid-rikkusid-elroni-rongis-korda-politsei-tostis-nad-jogeval-maha No ei ole joodikud ühestki rahvusest "napsikindlamad" eestlastest! Peaks nagu ninnu-nännutamise ära lõpetama - kelle riigis jorsid taidlevad!?\nPostitatud: 06 Juun, 2021 9:03\nSedavõrd tihedad juhtumused tekitavad pigem küsimusi briti kontingendi juhtimise tasemes. Millegipärast ei meenu selluseid intsidente ei ameeriklaste, ei taanlaste ega prantslastega.\nPostitatud: 06 Juun, 2021 10:07\nPiisavalt mäletan aga see ei ole õigustusest, et teised tegid veel rohkem


Korteriturg näitab rahunemise märke | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: analüüs, arendaja, arendus, Baltikum, buum, Center Kinnisvara, Christian Ayrer, Eesti, Eesti Energia, ehitus, ehitusluba, elamispind, Endover, graafik, Haabersti, hind, hinnad, hõive, intress, Kadriorg, Kalamaja, keskkond, Kesklinn, kinnistu, kinnisvara, kinnisvaraturg, kodu, korter, korteriturg, krahh, Kristiine, kvaliteet, kvartal, laen, Lasnamäe, linn, luksus, maa, maa-amet, maakler, maja, mõis, Mustamäe, müügiperiood, müüja, müük, müümine, Nõmme, nõudlus, objekt, ostja, pakkumine, palgatõus, palk, pangad, Pirita, Põhja-Tallinn, projekt, rate, Risto Vähi, Robert Laud, Rootsi, seadus, Tallinn, tehing, Tõnu Toompark, tööhõive, turg, uued korterid, Uus Maa, uusarendus, Vanalinn\nOktoobris tehti Tallinnas 8,2% enam tehinguid korteritega kui aasta varem samal kuul. Enim kasvas suurte, enam kui 70ruutmeetriste ja kahanes 30–40ruutmeetriste korteritega tehtud korteritehingute hulk. Mediaanihind kerkis 1547 eurole ruutmeetri eest, mis on aasta varasemast 5,4% kõrgem. Kümne kuuga kasvasid hinnad 5,5% ja tehingute arv 4,7%.\nEhkki arvud näitavad endiselt kasvu, näeb Center Kinnisvara maakler Christian Ayrer Tallinna korteriturul kolme jahtumise märki: pangad on kodulaenude väljastamisel ettevaatlikumad, korterite müügiperiood on pikem ja üldine majanduskeskkond on murelik.\nAyreri sõnul näitavad seda kinnisvarabüroo igapäevatöö ja klientide kogemus.\n„Pangast laenu saamine ei lähe nii libedalt kui varem ning ka korterite müümine võtab kauem aega,“ selgitas Ayrer. Ta lisas, et müüjad peavad tehinguni jõudmiseks sageli leppima soovitust madalama hinnaga.Ayrer tõdes, et kui murelik olukord majanduses kestab või süveneb, võib see väljenduda kõrgemates intressides ehk laenamine muutub kallimaks. Ayrer rõhutas, et tegemist on turu tavapärase liikumisega ja pöördelisi sündmusi ei näe ta ette ka järgmiseks aastaks.Kinnisvaraanalüütik Tõnu Toompark aga ei näe, et langust kuskilt paistaks, sest ostjad on turul. Ostjaid võiks eemale peletada see, kui pangad hakkavad Rootsis tulekahjusid kustutama ja keeravad igaks juhuks laenukraanid kinni ka Baltikumis. „See ei ole sugugi välistatud stsenaarium – seda on siin esile toonud mitu inimest, kes on seal teisel pool lahte asjaga seotud olnud,“ ütles Toompark. „Mis võiks veel olla see põhjus – tööpuudus kasvab meeletult, Eesti Energia vallandab kõik inimesed. Ei ole reaalne,“ lisas ta.\nKinnisvarabüroo Uus Maa analüütiku Risto Vähi arvates on kinnisvaraturg lihtsalt korrastumas ja maha rahunemas. Pangad annavad arendajatele laenu konservatiivselt, kuid see näitab, et on õpitud eelmisest buumist ja krahhist. „Minu meelest on see just väga hea, et hoitakse ära seda, et turg võiks hakata üle kuumenema.“\nNõudlus püsib tugev\nToompark tõi välja, et kinnisvaratehingute kasvu püsimist soosivad eraisikutele suurem laenu andmine, soodsad intressimäärad, kerkivad palgad ja kõrge tööhõive. Turul on piisavalt valikuvõimalust ja hinnad püsisid tänavu teise kvartalini suhteliselt muutumatud. „Nüüd on hinnad natuke ülespoole läinud, aga nad ei ole meeletult kasvanud. Palgatõus ja soodsad laenutingimused hoiavad kinnisvaratehingu ikkagi soodsal tasemel,“ leidis Toompark.\nKinnisvaraarendaja Endover Kinnisvara tegevjuht Robert Laud ütles, et palgakasv on tasakaalustanud kinnisvara hinna tõusu ning hoolimata kõrgetest hindadest on inimestel jätkuvalt võimalus ja soov elamispinda vahetada või osta esimene korter. „Meil ei ole sellist situatsiooni, kus palgad seisavad paigal ja kinnisvarahinnad kerkivad taeva poole. Pigem on palkade kasv ületanud ruutmeetri hinna kasvu,“ tõdes ta.\nNõudlus uute korterite järele on nii suur, et Endover on nii mõnelgi objektil korterite hindu tõstnud. „Nõudlus oli nii tugev, et selleks, et projekti algfaasis mitte müüa planeeritust rohkem, oli vaja nõudluse tagasihoidmiseks hinda tõsta,“ kirjeldas Laud hiljutist olukorda.\nKorterite keskmised mediaanhinnad langesid eelmise aastaga võrreldes Kristiines ja Vanalinnas\nHaabersti: 1479 €/m2. Muutus aastaga +15%\nKadriorg: 2329 €/m2. Muutus aastaga +21,4%\nKalamaja: 2124 €/m2. Muutus aastaga +13,9%\nKesklinn: 2119 €/m2. Muutus aastaga +8,6%\nKristiine: 1542 €/m2. Muutus aastaga -10,8%\nLasnamäe: 1241 €/m2. Muutus aastaga +1,3%\nMustamäe: 1347 €/m2. Muutus aastaga +0,9%\nNõmme: 1639 €/m2. Muutus aastaga +14,1%\nPirita: 1758 €/m2. Muutus aastaga +7,9%\nPõhja-Tallinn: 1734 €/m2. Muutus aastaga +13,3%\nVanalinn: 2521 €/m2. Muutus aastaga -17,9%\nJuba pikemat aega on Tallinnas müüdud korteritest üks kolmandik uued korterid. Laua sõnul läheb uusarenduste müük hästi igas hinnaklassis ja korterid jäävad seisma vaid siis, kui need on valesti hinnastatud. „Me ei saa tuua välja ühtegi turusegmenti hinnaskaalal, kus täiesti vaikus oleks,“ ütles Laud. Ta tõi välja, et näiteks Haaberstis müüsid nad ühes kortermajas üle 30 korteri kuus.\nRisto Vähi hinnangul lähevadki praegu kõige paremini müügiks äärelinna mõistliku hinnaga kvaliteetsed korterid ja ka kesklinna väiksemad soodsamad investeerimiskorterid. „Aga kesklinna luksuskorteritega peab olema pakkumisel väga tähelepanelik, väga tugevalt analüüsima, mida turg soovib,“ rõhutas ta, vastasel juhul võivad need korterid pikalt seisma jääda. Langust näeb ta vanemate paneelmajade suurte korterite müügis, kus kommunaalkulud on suured, sest väikese hinnavahe korral eelistatakse uusarendust.\nUued korterid ootavad paisu taga\nToomparki hinnangul oleks uusarendustel pakkumist rohkemgi, kuid ta nentis, et projekte hoiab Tallinnas tagasi ehituslubade pikk ooteaeg. „Siin tuleb selgelt kivi linna kapsaaeda visata. Kui iga arendaja, kelle projekt toppab, ühe kivi viskaks, mattuks Vabaduse väljak kivikuhja alla.“ Kui seadusest tulenevalt peaks ehitusloa saamine võtma aega 30 päeva, siis praegu antakse Toomparki sõnul heal juhul 30 päeva jooksul linnast teada, et nad on kirja kätte saanud.\nLaua sõnul on selle taga suur ehituslubade taotlemise aktiivsus, kuid ilmselt samal tasemel püsinud ametnike võimalused lubasid läbi lasta. „Otseselt näpuga näidata kellegi poole pole, aga projekte on palju,“ ütles Laud. Tema sõnul ei ole neil ükski projekt ära jäänud, kuid nad on valmistanud neid kauem ette. „Meil on paar uut projekti turule tulemas, aga oleme natuke esialgsest mõttest ja graafikust maas.“ Laua sõnul on nad arenduseks sobilikke kinnistuid juurde ostnud.\nLaud näeb järgmiseks aastaks, et õigesti sihitud ja hinnastatud tootele on nõudlus olemas, kui makrokeskkond on sarnane praegusega. „Me ei ostaks muidu endale uusi arendusobjekte sisse, kui me ei näeks, kellele neid müüa.“ Ta lisas, et kindlasti ei saa turg mitu korda kasvada, aga mõõdukas pakkumise kasv jätkub kõikjal peale kesklinna, kus on suur pakkumine, aga müügitempo on kõige aeglasem.\nVähi sõnul läheb praegu hästi neil arendustel, kus suudetakse kohaneda inimeste soovidega. Luksuskorterid praegu ei müü ja ka järgmise aasta märksõna on endiselt keskklassi kvaliteetne äärelinna korter.\nUuem uudis: Экономический рост остается медленным ››\n‹‹ Vanem uudis: Nordecon AS tütarettevõte AS Eston Ehitus ja Martensi Maja OÜ sõlmisid ehituslepingu Martensi maja ehitamiseks


Juttu tuleb ajast, mis algas N.Liidus pärast teist maailmasõda. Lasti alla raudne eesriie. N.Liitu jäänud rahvad ei tohtinud välismaalt saada mingisugust informatsiooni. Kommunistidel õnnestus takistada inimeste liikumine läbi raudse eesriide, kuid raadiolained ei allunud nende korraldustele ja tulid läbi. Jälle lisamured, mis nüüd teha, info on ikka siia jõudnud! Tuleb midagi ette võtta. Ja võetigi.\nKommunistidel on alati olnud hirm raadiovastuvõtjate ja fotoaparaatide ees. Kui pildistamist kardeti ja keelati kogu aeg, siis raadiokuulamisega oli veidi teisiti. 1940-1941 aastatel see keelati ja korjati inimestelt ära raadiovastuvõtjad. Peale sõda lubati kasutada raadioid, kuid 1950-1951 hakati segama spetsiaalsete raadiosaatjatega välisriikidest tulevaid N.Liidu piiridesse jäänud riikide keeles antud saateid.\nEhitati üle N.Liidu ainult selleks otstarbeks ette nähtud raadiosaatjate võrk. Segamine toimus kõigis ringhäälingu lainealades alates pikast lainest kuni lühilaine 13 meetrini. Teame, et segajad olid olemas ka nn rahvademokraatiamaades, aga nende kohta andmed puuduvad.\nSegajad mitte ainult ei katnud oma leviga selleks ette nähtud riiki, vaid ulatusid ka kaugemale ja levisid üle raudse eesriide (milline häbematus!) Euroopasse. Alles hiljuti rääkis mulle Saksamaalt tulnud inimene, et neil oli eeter lühilainel vene segajate tõttu risustatud. Nüüd on puhas.\nÜheks viisiks välissaadete kuulamise takistamiseks oli ka lühilainete piiramine vastuvõtjates. N.Liidus valmistatud raadiovastuvõtjatel puudus osa lühilaine ringhäälingudiapasoone. Puudusid päeval kuulatavad lühilained.\nKui üldse on lühilainel ringhäälingubande 8\n11 13 16 19 25 31 41 49 m\n25 21 18 15 12 9 7 6 MHz\nja harilikult kasutatakse ringhäälinguvastuvõtjates nendest 16-49 m siis N.Liidus tehti vastuvõtjaid lühilainega 25-49m\nJärgnevas osas on näidatud, kuidas toimus raadiosaadete segamine nõukogude ajal Eestis. Sama süsteem kehtis kogu N.Liidu kohta\nTallinn, 3. Mai 2000.a. I. Hallas\nLugu algas sellest et ma lõpetasin Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi raadio erialal 1955. aastal. Sel ajal kehtis kord et lõpetajatele määrati töökoht kohustuslikus korras kolmeks aastaks riikliku suunamiskomisjoni poolt (me nimetasime seda orjaturuks). Minul vedas, sain töökoha Tallinnasse, Eesti Vabariiklikku Raadiokeskusesse, mis omakorda allus Sideministeeriumile.\nSeal määrati mind tööle koos ühe koolivennaga Raadiokeskuse objekti nr. 65 Sitsi mäele. Asukoht Kopli tänava ääres Kopli-Tööstuse tänavate ristmikul otse enne seda, kus Kopli tänav mäest alla läheb. See oli eestiaegne Ranna Raadiojaam, mille antennimastid oli ehitanud minu õpetaja tehnikumist, insener Albrecht Põdrus. Ühe masti vundamendis oli säilinud isegi vaskplaat Põdruse nimega.\nNr 65 tähendas salastatud raadiojaama, mille otstarve oli välismaiste raadiosaatjate segamine. Neid oli Eestis üldse neli: nr 602, Tallinnas Tõnismäe ligidal Luha tänaval, kus olid iseloomulikud 3 sarvilist masti (üks praegugi alles), Tartus Tiigi tänaval ja Pärnus. Viimaste numbreid ei mäleta. Peale nende võis segamiseks kasutada ka olemasolevaid ringhäälingusaatjaid.\nSitsi saatjast on praeguseks säilinud vaid maja. Kuigi meid oli Sitsi saatjasse tööle võetud, ei lastud meid ühe kuu jooksul aparatuurisaali, mis oli selle maja kõige salajasem koht. Kuu aja jooksul KGB kontrollis meie sobivust eritööks, nagu siis nimetati. Kuid mingisuguseid erilisi poliitilisi kuritegusid N.Liidu vastu ilmselt ei leitud ja meid lasti tööle. Huvitav oli see, et kontrollimine tehti alles pärast meie tööle määramist.\nSegamissüsteem ise oli järgmine. Ameerika Hääle, Vaba Euroopa jne segamine ei toimunud mitte ainult eelpoolnimetatud saatjate abil. Organisatsioon oli keerulisem. Peakontor oli muidugi Moskvas.\nEestis oli niimoodi: iga Eesti segamiskeskus (st. Tallinn, Tartu, Pärnu) koosnes kahest osast, nn raadiobüroost ja objektist. Raadiobüroo oli jälgimisjaam, kus kuulati ööpäevaringselt VoA ja teiste saateid ning anti vastavalt vajadusele korraldus objektidele (raadiosaatjatele) neid segama hakata.\nObjektid olid eelpoolnimetatud raadiosaatejaamad (65; 602 jne), mis sisaldasid hulga lühi-, kesk- ja pikalainesaatjaid.\nTallinna Raadiobüroo asus Kreutzwaldi tn. 12 Sideministeeriumi majas III. korrusel. Igal laual asus suur tundlik panoraamostsillograafiga varustatud vene lühilainevastuvõtja “Krot”, iga vastuvõtja taga istus operaator, üks vene naisterahvas, kõrvaklapid peas. Kogu toa peale oli ka üks pika-kesklaine vastuvõtja, mida läks harvemini vaja. Raadiobüroos oli olemas kõikide VoA, Vaba Euroopa jne eesti ja venekeelsete saadete kavad. Neid pidi pidevalt kuulama ja saate algamisel andma käsu objektidele segaja käima panna.\nNeed polnud muud, kui raadiojaamad, mis sisaldasid hulga raadiosaatjaid. Näiteks objektis nr. 65 oli:\nLühilainesaatjaid 1kW 10tk\nUSA sõjaväe l-l saatja SCR 1tk\nKesklainesaatja “Uragan” 10 kW 1tk (vesijahutusega)\nPikklainesaatja “Storm” 3 kW 1tk (õhkjahutusega)\nJa veel 2 väiksemat k-l saatjat, mida peaaegu ei kasutatud.\nObjekti nr 65 ülemaks oli vene naisterahvas Gorelova, kes oli Leningradis lõpetanud sideinstituudi.\nObjektil nr 602 olid lühilainesaatjad 4kW 10tk. Selle ülem oli samuti üks vene naine.\nTartu ja Pärnu objektid olid komplekteeritud peamiselt USA sõjaväesaatjatega tüüp SCR (lühilaine)\nObjektid ja saatjad olid järjekorras nummerdatud. Objektide numeratsioon oli järgmine:\nVanemat tüüpi, väiksemate l-l saatjatega:\nNr 65 - Tallinn, Sitsi mäel\nNr 66 - arvatavasti Tartu\nNr 67 - arvatavasti Pärnu\nEdasi juba Eestis väljaspool.\nMoodsamad ja võimsamad:\nNr 602 - Tallinn, Luha tn. Seda tüüpi objekte rohkem Eestis ei olnud.\nSaatjate numeratsioon: igal saatjal oli oma number. Need olid järjekorras nummerdatud ühe linna piires, olenemata sellest mitu objekti seal oli.\nSeega Tallinnas nr-d 1-10 asusid objektil nr 602, nr-d 11-26 asusid objektil nr 65.\nNäiteks 1-10 l-l saatjad a 4kW, 11 k-l saatja Uragan.\nÜhendus raadiobüroost objektidesse (Tartus ja Pärnus olid oma raadiobürood) toimus eri telefoniotseliinide kaudu.\nSegav müra, millega moduleeriti saatjaid, tekitati eraldi generaatoriga. Seda nimetati GMD, generator mešajuštšego deistvija ehk täpses tõlkes segava tegevuse generaator. GMD asus igal objektil ja tagavaraks ka raadiobüroos. Generaator andis iga minuti järel müra vahele oma kutsungi. Näiteks objekti 65 kutsung oli morse tähestiku Y, objektil 602 V.\nGMD koosneb neljast eraldi generaatorist, igaüks kaksiktrioodiga 6N7. (vaata skeemi)\nG1 annab sageduse 135 Hz\nG2 annab sageduse 320 Hz\nG3 annab sageduse 3 Hz\nG4 annab sageduse 5 Hz\nKõik on multivibraatorid, seega impulsspinge generaatorid.\nG1 ja G3 on põhigeneraatorid, G2 ja G4 abigeneraatorid põhigeneraatorite sageduse kõigutamiseks. G2 muudab G1 sagedust ±3 Hz ja G4 muudab G3 sagedust ± 5 hz. G1 ja G3 väljundid lülitatakse omakorda kokku ja saadud heliga ehk müraga moduleeritakse saatjaid. See oligi see müra, mida me raadiost kuulsime. Kuid peab ütlema, et venelase pea mõnikord lõikab ka. Kuigi kõik PL, KL ja LL saated olid alati amplituudis moduleeritud (AM) ei kasutatud segamisel amplituudmodulatsiooni, vaid sagedusmodulasiooni (FM). Parasjagu nii kitsaribalist, kui bändides 1 jaama jaoks ette nähtud on, see on 9-10 kHz. Saatja kandevlainet ostsillograafiga vaadates ei olnud modulatsiooni näha, nagu seda ei olekski.\nMürageneraatorit peeti objekti kõige salajasemaks seadmeks. Väliselt ei erinenud ta milleski ühest tavalisest võimendajast. Fotol nr 3 asubki ta tavaliste võimendajatega ühes stendis (kõige alumine).\nSegajasse tööle asunud inimesele tutvustati ja seletati tema tööd kõige viimases järjekorras. Mõnele teisele Eesti Raadiokeskuse töötajale, kui see ametiasjus segajasse sattus ja juhuslikult aparatuuri kohta midagi küsis, räägitigi, et seal asuvad võimendajad.\nSama juhus oli minuga tehnikumi ajal Laitse ringhäälingu saatjas praktikal olles. Seal oli ka GMD olemas. Leidsin selle üles, tundmatu asi ja küsisin, mis see on. Vastati, et modulatsioonivõimendi.\nSegada võimaldasid meie saatjad pika ja kesklaine ringhäälingu diapasoonis ning lühilainel ringhäälingubändides 13; 16; 19; 25; 31; 41; 49m. Mõni sagedus on siiani meelde jäänud. Pikal lainel töötasime sagedusel 173 kHz, kesklainel kõige rohkem sagedusel 1195 kHz – see oli München.\nÜks episood suurest salastamisest. Töö ajal oli meil tarvis märkmeid teha. Oli tarvis üles kirjutada töösagedused, kui raadiobüroo neid meile enne saadete algust teatas, et eelnevalt saatjad valmis häälestada. Pärast 15 minutilist saadet neid märkmeid enam vaja ei olnud. Kuid sagedusi üles kirjutada ei tohtinud juhuslikele paberilehtedele, sest need visatakse minema ja võivad sattuda spioonide kätte. Sisuliselt anekdoot: ameerika spioon saab teada Ameerika Hääle töösagedused!\nMärkmete tegemiseks anti meile väikesed märkmikud nummerdatud lehtedega, mis olid nööriga läbi õmmeldud, nööri otsad kinni pitseeritud. Märkmiku täissaamisel tuli see anda ülema kätte, millepeale see hävitati, aga võib-olla anti ka arhiivi.\nSegamine toimus järgmisel viisil. Raadiobüroo operaator teatas saatja personalile eelnevalt oodatavad sagedused ja kellaajad. Ise jälgis raadiovastuvõtja taga eetrit. Ameerika hääle saate segamisel võttis operaator eriliinide kaudu saatejaamaga ühenduse. Iga saatja kõrvale läks telefoniliin, nii et saatekeskuse tehnik sai raadiobürooga rääkida iga saatja kõrvalt. Operaator teatas saatetehnikule sageduse, mille peale lülitas liinile oma kõne asemele vastuvõtja väljundi, kus rääkis Ameerika hääl. Seda kuulis saatetehnik ja keeras juhtgeneraatori nupust saatja otse selle peale. Häälestamise täpsust jälgis Raadiobüroo operaator peale kuulamise veel visuaalselt panoraamostsillograafilt. Kui segaja oli täpselt õiges kohas (sagedusel), läks operaator tagasi kõne asendisse ja käskis sisse lülitada modulatsiooni. Ameerika Hääle saate lõppedes võis saatja välja lülitada siis, kui raadiobüroo operaator selleks korralduse andis.\nKuna juhtsaatjad (ehk ergutajad) ei olnud eriti kõrge kvaliteediga, siis meie Sitsi saatjates triivis nende sagedus töö ajal kõrvale ja Ameerika Hääl jäi vabaks. Seda kontrollis raadiobüroo, mis puhul tuli saate ajal juhtsaatja jälle eelpoolnimetatud viisil paika panna. Seda kasutasid sõbrad, kes kodus raadiot kuulasid. Helistasid ja palusid sellel või teisel sagedusel segaja pealt ära keerata. Said siis veidi aega kuulata, kuni raadiobüroo kõrvalekaldunud saatja avastas. Ameerika Hääl töötas korraga paljudel sagedustel, nii et bürool polnud kerge teda pidevalt jälgida.\nPeale kohalike segajate olid veel olemas kaugtoimega segajad Venemaal, Ukrainas ja kes teab veel kus. Need olid suundantennidega suunatud Eesti poole ja asusid nii kaugel, et peegeldunud laine meie kohal maha tuli. Neid juhiti omaette Ameerika Hääle saatekavade alusel. Olenevalt levist olid nad mõnikord hästi kuulda, mõnikord üldse mitte.\nPeale segamise võisime teha ka ringhäälingut. Samas ligidal, üks trammipeatus linna poole Heina tänava raudteeülesõidukoha juures asus Tallinna teise programmi ringhäälingu saatja, nn “Vagunsaatja”, kuna ta asus kolmes raudteevagunis. Meie võisime oma kesklainesaatjaga, mis oli sisuliselt sama, teda asendada. Seda tehtigi, kui oli tarvis vagunsaatjat remontida.\nSelle juures juhtus kord huvitav sündmus. Meie pidime oma kesklainesaatjaga “Uragan” asendama vagunsaatjat, kuna see pidi remonti minema. Meie ja raadiomaja vahel otsest liini ringhäälingu tarbeks ei olnud. Ringhäälingu programm anti meile läbi raadiobüroo. Raadiomaja ja raadiobüroo asusid kõrvuti, Kreutzwaldi tänav 14 ja 12. Raadiobüroost anti ringhäälinguprogramm meile Sitsi ühe meie otseliini kaudu. Ringhäälingu saade algas kell 6:55 hommikul. Samal ajal 6:45-7:00 oli Ameerika Hääle hommikune saade kasklainel, mida me pidime segama. Seekord pidi segamise ära tegema vagunsaatja ja siis peale seda remonti minema. Minul oli juba saatja häälestatud ringhäälingu sagedusele 710 kHz, liin raadiomajaga ära kontrollitud ja modulaatorisse kommuteeritud, modulaator ümber lülitatud amplituudmodulatsioonile. Kontrolliks seisis laual raadiovastuvõtja, häälestatud 710 kHz-le. Nüüd unustas raadiobüroo saatjate vahetuse ära. Kell oli 6:50 kui ma kuulsin laualt raadiost ühe naise häälega roppu venekeelset sõimu ja kisa – miks ei tööta teie saatja “Uragan” ja Ameerika Hääl on segamata! Raadiobüroo operaator helistas meile sellesama modulatsiooniliini kaudu, kust pidi tulema ringhäälingu programm. Kõike seda kuulsid ka Eestimaa raadiokuulajad. Kui lõpuks operaator väsis ja hinge tõmbas, sain vastata, kes täna segab ja kes teeb ringhäälingut. Teatasin, et kogu tema kõne läks eetrisse. Tekkis surmvaikus, meid ei tülitatud enam kaua aega. Kohe algas ringhäälingusaade.\nSitsis tehti ka peale segamise üht-teist muud. Sitsis ehitati valmis esimene pealesõjaaegne Tartu ringhäälingu kesklainesaatja, mis siis viidi Tartusse. Asukoht Tiigi tänava segaja hoones. Saatja ehitati ümber samasugusest “Uragan” tüüpi saatjast, nagu meil juba oli. Ehitaja oli Raul Pääro. Sitsi saatjast on läbi käinud palju Elektromehaanika Tehnikumi lõpetajaid nii enne kui pärast mind. Näiteks Arvo Kaldma – sideminister, Kalju Kallikivi – Eesti Energia sidetalituse juhataja.\nRaadiojaama territoorium oli ümbritsetud kõrge aiaga. Ühtki võõrast sinna ei lastud, ka mitte miilitsat. Väravas seisis valvur vene vintpüssiga. Valvesalka kuulusid nii eestlased kui ka venelased. Mõnikord, kui igavaks läks, käisime valvuriga maja keldris püssi laskmas. Muidugi suure saladuskatte all.\nTöö saatjas käis ööpäevaringselt neljas vahetuses, kaks tehnikut korraga vahetuses, päeval 8-20, öösel 20-8.\nKord ühel lumisel talvel tegime objekti aeda tohutu suure lumememme, mida oli isegi tänavalt üle plankaia näha, eriti hästi trammist. Kuna sel memmel olid hästi nähtavad naissoo tunnused, saime Eesti Raadiokeskuse peainsenerilt Gnipilt selle eest käskkirjaga karistada.\n1958. aastal sai läbi minu kohustuslikud kolm aastat ja ma lahkusin objektilt nr 65 ja üldse Eesti Raadio keskusest tasuvamale tööle Eesti Merekalasadama navigatsioonikambrisse.\nLühilainesaatjad 1 kW. Neid oli 10 tk\nRaadiojaama kommutaatori laud\nKesklaine saatja “Uragan”\nNeed on saatjatehnikud, kes istuvad pikalainesaatja “Štorm” sees.\nPildid on tehtud aastatel 1956 ja 1957. Pildil nr 3 paremal kõige all GMD.\nTöö objektil oli muidugi täiesti salastatud. Oli täielikult keelatud rääkida ükskõik millisele tuttavale või sugulasele oma tööst. Pildistamisest rääkimata. Selle välja tulekul ähvardas 25 aastane karistus. Ometi sai tehtud pilte, oma tööst räägitud aj isegi mõnikord öösel mõni tuttav sisse kutsutud ja segajaid näidatud. Ei kukkunud keegi kinni.\nObjekti nr 602 ehitamist nägime oma silmaga, kui veel tehnikumis käisime aastatel 1953-1955. See oli tehnikumi klassiakendest hästi näha. Küsisime õpetajalt Arnold Isotammelt, mis maste sinna ehitatakse. Isotamm ei öelnud, ehkki teadis.\nPraegu, 46 aastat hiljem, ei mäleta täpselt enam aastat. Tõenäolisem tundub 1954. a. Üldse alustati segajate ehitamist 1950-1951 aastate paiku.\nObjekt nr 602 mastide otsas olevad sarved.\nSuurt huvi tekitas rahva seas, miks on Tõnismäe segaja mastide otsas sarved.\nMasti otsas on neli sarve. Sarved ei ole midagi muud, kui lühilaine antennid.\nKaks teineteise vastas seisvat sarve moodustavad ühe dipoolantenni (poollainedipool). Praegu on ainsale allesjäänud mastile tehtud tippu juurdeehitisi.\nObjekt allus Eesti Vabariiklikule Raadiokeskusele. Samale, kuhu kuulusid ka ringhäälingu saatjad ja raadiomaja. Alguses 1955. a. televisiooni veel ei olnud.\nI Objekti ehk segaja personal oli järgmine:\nÜlem. Venelane. Millegipärast olid nad alati naised. Erikõrgharidusega side või raadiotehnika alal. Parteilane. Inseneri töökohti ei olnud.\nVanemtehnik. Eestlane. Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi haridusega. Raadiotehnik. Parteitu.\nVahetuse personal. Objekt töötas ööpäevaringselt vahetustega. Igas vahetuses kaks inimest, üldse neli vahetust, seega kaheksa inimest valvepersonali.\nNeist olid pooled eestlased, pooled venelased. Eestlased, nii mehed kui naised, suuremalt osalt TET haridusega raadiotehnikud. Mitte keegi ei olnud parteilane. Venelased mehed ja naised. Mitte keegi ei olnud tehnilise eriharidusega. Tulnud Eestisse peale sõda koos vene sõjaväega. Mõned endised sõjaväelased. Osa parteilased, aga mitte kõik. Eesti keelt ei osanud.\nII Raadiobüroo. Töötas ööpäevaringselt vahetustega.\nÜlem. Eestlane. Mees. Tehnikumi haridusega raadiotehnik. Parteilisust ei tea.\nVahetuse personal. Neli vahetust, korraga kolm inimest, kokku 12 töötajat. Üks eesti mees ja 11 vene naist. Kõik ilma tehnilise erihariduseta. Venelased eesti keelt ei osanud.\nPalk raadiosaatjas ja üldse Raadiokeskuses oli tol ajal järgmine. Raadiotehniku kuupalk 640 rubla. Peab arvesse võtma, et vene ajal (ja praegu ka Eestis) nimetatakse palgaks seda summat, millest ei ole veel makse maha võetud. Seega räägime brutopalgast. 640 rubla oli veidi vähe üheks kuuks elamiseks, mõnikord sai raha juba enne palgapäeva otsa. Viimasel aastal segajas töötades sain 1. järgu tehnikuks palgaga 860 rubla. Aga võrdluseks: minnes tööle Tallinna Merekalasadamasse muutus olukord tunduvalt. Seal maksti kuus 1540 rubla, see oli juba küllaldane.\nAntenniväli. Kogu objekti territoorium kujutas endast kolmnurkset platsi Kopli ja Tööstuse tänavate vahel. Praegu on see elumaju täis ehitatud. Varem ei olnud seal muud kui heinamaa. Linna pool lõppes maa Kopli tänava ääres asuva kirikuga. Selle tagant kulges aed Tööstuse tänavani. Kirik oligi esialgseks segaja saatjate aparaadiruumiks. Üsna ruttu ehitati selleks uus maja, mis on tänini alles. Kirik jäi raadiokeskuse töötajate elumajaks.\nTerritooriumil asusid kolm masti. Mastid ei töötanud antennidena, olid ainult kandekonstruktsioonideks. Kaks masti olid eestiaegsed, Ranna Raadiojaama ajast, ehitatud Türi ringhäälingusaatja antennimasti praakdetailidest. Nimelt Türi saatja ehitamise ajal kukkus üks osa antennimastist Eestisse toomisel Tallinna sadamas kraana konksu otsast maha ja deformeerus. Seda enam Türil ei kasutatud, läks Sitsi mastide ehitamiseks.\nKoos segajaga ehitati juurde kolmas mast kõrgusega 30-40 m. Kaks originaalmasti olid kõrgemad, kahjuks kõrgust ei mäleta, ligikaudu 60 meetrit. Mastide vahele olid riputatud kõikide saatjate antennid. Lühilaine antennid olid sümmeetrilise toitega poollaine dipoolid, kesk ja pikalainel ebasümmeetrilised ¼ lainest lühemad antennid. Teoreetiliselt oleks tornis ¼ laine pikkust (kõrgust), kuid seda ei olnud võimalik ruumi puudusel teha. Iga saatja jaoks oli individuaalne antenn. Fiidrid tulid majast välja läbi akende.