Kaarepere Raamatukogu: mai 2015\nPanen üles ühe kuulutuse ja kutsun kõiki huvitujaid koos minuga pühapäeval kell 11.oo Kaarepere\nSpordimajja. Asub vana raamatukogu (vallamaja) majas.\nkell mai 19, 2015 Kommentaare ei ole:\nkell mai 14, 2015 Kommentaare ei ole:\nIgor Kostin "Tšernobõl. Reporteri pihtimused"\nKuigi Tšernobõli katastroofist on varsti 30 aastat möödas ja see raamatki ilmus juba 9 aastat tagasi, on see tegelikult ikka veel aktuaalne.\nLugege seda raamatut! Mismoodi asjad tegelikult olid! Sellest ju tollal meile ei räägitud. Saadeti ju meie väiksest Eestistki reservväelasi tollal seda katastroofi likvideerima.\nKui palju inimesi on selle likvideerimiseks oma elu andnud ja kuidas see kõik on maha vaikitud!\nMeil on see tuumajaama ehitamise mõte praegu vist soiku jäänud, aga hoidku jumal, et seda uuesti üles ei tõstetaks.\nMeie maa on liiga väike ja rahvast liiga vähe, et sellist mõõtu katastroof üle elada.\nSeepärast lugegegi tõde kõige selle kohta ja vaadake neid fotosid, et kui peaks uuesti üles kerkima mõte ehitada Eestisse tuumaelektrijaam, et me teaksime siis seisukohta võtta ja vajadusel seda ka välja öelda.\nkell mai 06, 2015 Kommentaare ei ole:\nAprillikuu lõpus saabunud uued raamatud.\n"Autoportree naise ja hobusega" , M.Kivastik - Väike ÖÖmuusika, 2015\nSee on Kivastiku viimaste aastate novellide kogu, millest esimene lugu, "Angeliki", on peaaegu et romaan filmitegemisest, Cannes`t ja saladuslikust kreeklannast. Novellide tegelased on läbi raamatu korduvad lurus tüübid, kelle elus juhtub teinekord päris naljakaid asju. Lugu "Õnn tuleb magades" pälvis 2015. aastal Friedebert Tuglase novelliauhinna. Igatahes on see raamatu ainus naistekas, teised lood on nii-öelda meestega pooleks. Lood nendele, kes otsivad armastust, aga ei leia.\n"Dinosauruste ja teiste eelajalooliste loomade lasteentsüklopeedia" - Tänapäev, 2015\nSadade imeliste piltidega põhjalik sissevaade eelajaloolisse maailma.\n* Rohkem kui 250 värvilist pilti\n* Planeet Maa dinosauruste ajastul\n* Eelajaloolise maailma asukad\n* Dinosauruste sugulus ja käitumine\n* Dinosauruste kadumise põhjused\n* Usaldusväärne allikas nii koju kui ka kooli\n"Halloween", K.Priilinn - Tänapäev, 2015\n14-aastase Susani elu on pärast onu surma täielikult pea peale keeratud. Tema isa on venna kaotuse tõttu sügavas depressioonis ning otsib oma leinas lohutust alkoholist. Üks õnnetus järgneb teisele. Isa kaotab töö ning pere jääb oma kodust ilma. Isa ja ema vahelised suhted ei ole enam endised. Susani ja tema venna Rasmuse jaoks muutub olukord täiesti väljakannatamatuks.\n"Halloween" pälvis Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud 2014.a. noorsooromaanide võistlusel III koha.\n"Ilusaid unenägusid", M.Gramellini - Tänapäev, 2015\nÜhel lumisel vana-aasta viimase päeva hommikul ärkab 9-aastane Massimo pika meeleheitliku karje peale ning leiab oma isa jõulupuu eest maast. Juhtunud on midagi kohutavat, ta ema on kadunud. Kuhu ta kadus?\nKas ta tuleb kunagi tagasi?\nMitmekihiline ja vaimukas romaan on lugu 40 aastat hoolikalt hoitud saladusest ning samas poisist, kes peab lisaks täiskasvanuks saamise valudele püüdma ka leida oma elu laiali lagunenud kilde, avastamas viimaks, et ta ema ei olnud üldse see naine, kelleks Massimo teda pidas.\n"Jälitatav", R.Lootus - Tänapäev, 2015\nSee pidi olema mõnus puhkus. Esimest korda omaette, lastest ja mehest eemal. Ghanas, imekaunil, päikesest kullatud paradiisirannal. Puhkusele rahu, üksindust ja ilusaid vaateid nautima sõitnud Rebeka kogeb risti vastupidist. See seiklus muudab nii tema kui mõnegi teise arusaamist elust ja armastusest.\n"Klaasloss", J.Walls - kirj. Tänapäev, 2015\nJeannette Walls kasvas üles vanematega, kelle ideaalid ja põikpäine eristumissoov olid ühtaegu nii häda kui õnnistus. Nad elasid pikalt USA edelaosa kõrbelinnades nomaadielu. Hiljem, kui raha otsa sai, koliti Lääne-Virginia kaevanduslinna, mis oli viimane koht, kuhu keegi neist oleks sattuda tahtnud. Hoolimata isa joomisest ja allakäigust ning perekonna üleüldisest toimimatusest suutis Jeannette sellest nõiaringist välja murda ja luua endale uus, täiesti erinev elu.\n"Kajakapapa Ferdinand", O.Lallemand - Tea, 2015\nMerikilpkonn Amalia on tulnud kaugelt, et muneda oma munad rannaliiva. Aga ta teab hästi, et tema lapsukesi varitsevad paljud ohud. Õnneks on olemas merikajakas Ferdinand, kes neid valvab...\nKas tal õnnestub kilpkonnapojad elusalt ja tervelt mereni viia?\n"Komandandi tüdruk", P.Jenoff - Ersen, 2015\n19-aastane Emma Bau on olnud abielus ainult kolm nädalat, kui natside tankid tema kodumaale Poolasse tungivad. Mõne päeva pärast on Emma abikaasa Jakob sunnitud minema põranda alla, jättes naise linna juudi getosse lõksu. Ent vastupanuliikumine aitab ta sealt Krakowisse mehe sugulase juurde elama ja ta saab ka uue mittejuudi nime Anna Lipowski.\nEmma niigi ebakindel olukord muutub veel keerulisemaks, kui ta tutvub kõrge natsiametniku komandant Richwalderiga, kes palkab ta oma assistendiks.\n"Leena peenar", E.Petrone - Petrone Print OÜ, 2015\nRaamat kuulub sarja "Meie pere lood", need on lühilood ühe pere tegemistest läbi laste silmade. Raamatu peateema on ema kõhus ringi ujuv Leena, tema siia ilma tulek ning esimene eluaasta vanemate õdede Marta ja Anna kõrval kasvades.\n"Maitsvad võileivatordid, pidulikud einevõileivad, suupisted ja soojad võileivad", K.Eriksson - Sinisukk, 2015\nÜllatage oma perekonda sünnipäeval idamaise võileivatordiga, otsige lõunapausil turgutust soojast kitsejuustu-datlivõileivast või heeringa-sidrunikoogist ning võtke suvisele piknikule kaasa krevettide ja trühvlikreemiga suupisted või tortiljarullid tuunikala ja Philadelphia juustuga.\n"Meisterda tuppa ja õue", P.Valge - Ühinenus Ajakirjad AS, 2015\n43 head ideed koju ja aeda!\nNäiteks esiku- või aiapink, erinevad riiulid, rõdulauake, külmakast, nagi ning palju muud põnevat. Projektid on erineva raskusastmega - midagi igaühele.\n"Memuaarid", L.Christina - Eesti Raamat, 2015. Sari "Põhjamaade romaan"\nLeonora Christina oli Taani kuninga Christian IV ja tema teise abikaasa Kirsten Munki tütar.\nTema elukäigus on küllaga seda, mis legendiks saamiseks vaja: kuninga tütar, ilus ja andekas, kes elab luksuses ja hiilguses ja kes pärast isa surma istub 22 aastat armetus vangikongis. Ent ometi ei mineta ta oma hingejõudu, vaid paneb oma kannatuste loo ka ise kirja.\n"Pupi ja salakäik", K.Hellerma - Päike ja Pilv, 2015\nMereäärses talus elab kaks koera, bernhardiin Pupi ja väike krants Timbu. Nad on suured sõbrad.Ühel kuumal suvepäeval avastab Pupi küüni taga vundamendiveeres kasvava nõgesetuti tagant mõnusa varjulise koha. "Siia võiks ühe korraliku uru kaevata," leiab ta.\n"Põhja-Ameerika indiaanlaste legendid" - Valge Vaal OÜ, 2015\nMaa loomine, maailma loomine, esimese naise ja esimese mehe loomine. Kuidas tekkis Linnutee.\nKeeled, nimed, pühad, tavad ja kombed. Usk ja ebausk.\n"Roheline", T.Kuningas - Koolibri, 2015 Sari "Väike värval"\nRoheliseta ei kujuta me ette oma igapäevaelu ega loodust, roheliseta ei saa läbi sümboolika, teadus, gastronoomia, kunstid. Rohelisega on seostatud ajaloosündmusi ja kuulsaid isikuid.\nRaamatusse koondatud erinevatest "rohelistest" faktidest ja illustratsioonidest moodustub kaasahaarav roheline maailm.\n"Rännumehe päevik", A:Nahkor - Tammerraamat, 2015\nMoskva - Sri-Lanka - Maldiivid - Malaisia - Singapur - Indoneesia - Uus-Meremaa - Pariis\nAhto Nahkor sõnab: "Lapsepõlves oli mu unistuseks purjetada ümber maakera. Selline võimalus avanes Nordeaga ümber ilma reisile minnes. Seal sai alguse ka raamatu kirjutamise mõte."\n"Saladuse jõud", M.Lepmaa - Läänetasandiku OÜ, 2015\nGea elu on ilus ja võimalusterohke. Ta on noor psühholoog, kes on leidnud töö, ta on abielus armastatud mehega ning neil on ilus kodu.\nKõik muutub, kui mees töö kaotab ning alkoholist lohutust otsib. Murdepunktiks saab päev, kus mees joobes olles Geale kallale läheb.\n"Tantsuõpetaja tagasitulek", H.Mankell - Varrak, 2015\nÜhel 1999. aasta oktoobrikuu päeval leitakse endine politseinik Herbert Molin oma Härjedalenis asuvast metsatalust surnuna. Näib nii, et mees on surnuks piinatud. Molini maja põrandal on näha selgeid veriseid jalajälgi. Juhtumi uurija taipab äkitselt, mida need jäljed tähendavad - selles toas on keegi ohvriga tangot tantsinud...\n"Vanasõna ei valeta" - Tea, 2015 Sari "Lapse oma raamatukogu"\nRaamat toob lasteni üle 200 vanasõna. Vanasõnade lahtiseletamisel vajab laps mõnikord suunavat abi, üksainus vanasõna võib saada pikema vestluse ja mõttevahetuse allikaks.\nVanasõna on alati tark.\n"Varjukuju", C.J.Vallgren - Eesti Raamat, 2015 Sari "Mirabilia"\n1070. aasta suvel läheb ühes Stockholmi metroojaamas kaduma väike poiss, keda ei leitagi üles. Hulk aastaid hiljem kaob salapäraselt selle poisi vend, tuntud ärimees Joel Klingberg. Kadunut hakkab otsima tema kunagine sõjaväekaaslane Danny Katz. Uurimistöö käigus selguvad üha uued kummalised seigad, kuni äkki pöördub kõik pea peale ja jäljekütist saab tagaaetav. See närvekõditav põnevik heidab pilgu Stockholmi heidikute ööbimispaikadesse, rikaste rootslaste luksusvilladesse ja Haiti salapärasesse kultuuri, eelkõige aga inimliku kurjuse hämarasse maailma.\nLoodan, et igaüks leiab siit omale midagi lugemiseks - uurimiseks.\nkell mai 04, 2015 Kommentaare ei ole:


Filosoofist kass-karu soovib jagada elutarku mõtteid - Lemmikloom\nPesaleidja kassitoas ootab oma kodu ja diivanit mõtlik härra Vidrik.\nKas olete kunagi näinud kassi, kes näeb välja nagu päris karumõmm? Nüüd olete! Lubagem Pesaleidjal tutvustada ilmatuma toredat Vidrikut!\n2012. aastal sündinud kass-karu Vidrik on tõesti üks ütlemata vahva sell, kes kolis Pesaleidja kassituppa 2020. aasta märtsis Viljandi varjupaigast. Vidrikul oli Viljandis ka tore, kuid pealinna kolis mõmm, sest suuremas linnas on suurem võimalus oma kodu leida.\nKaheksa-aastane mehemürakas on nüüdseks juba piisavalt palju erinevates varjupaikades elanud ning on aeg, et keegi ta lõpuks oma südamesse ja koju ära mahutaks. Vidrik ju tahab ka oma diivanil ja oma inimese kõrval pikutada ning filosoofilisi mõtteid mõlgutada. Varjupaigas on Vidriku ümber veel sada kassi, kes võib-olla tema elutarkuseid kuulata ei viitsi.\nNagu öeldud, on Vidrik vahva sell! Inimest ta ei pelga ja paidele "ei" ei ütle. Talle meeletult meeldib kui teda vaadatakse ja öeldakse, et ta on uskumatult omanäoline sell. Veel armastab Vidrik päikeselaigus pikutada ja aknast välja vaadata. Megarahulik papi! Vidrik on FIV positiivne kiisu, kuid teda see üldse ei sega. FIV+ ei ole Vidrikule eluohtlik ning igapäevaselt see tema niiviisi küll ei mõjuta. Poiss nagu ponks!\nVidrik elab Pesaleidja kassitoa suures toas ning kõigil huvilistel on võimalik temaga tutvuda läbi veebikaamera http://animalslife.net/pesaleidja-3/\nSelleks, et peagi oma koju minna, on Vidrik läbinud kõik vajalikud protseduurid, ta on kastreeritud, vaktsineeritud, saanud parasiidivastase tõrje ning on uhke kiibiga passiomanik. Lisaks ei tule Vidrik koju tühjade käppadega! Endaga võtab ta kaasa ProPlani kinkekoti, et uus elu saaks veelgi sujuvamalt alata.\nKui tunned, et just Sina soovid oma ellu maailma kõige vahvamat Vidrikut, siis täida ära loomasoovija küsimustik http://www.pesaleidja.ee/loomasoovija-kusimustik/ ning vabatahtlikud võtavad Sinuga ühendust.


Katastri tunnus: 78404:403:2370\nMüüa südalinna lähedusega ja äärelinna mugavustega suur kolmetoaline millel eraldi terrassiga kinnise sisehooviga, parkimine garaazis ja panipaik keldris!\nAsub kõrgel esimesel korrusel garaazi peal. Korteril on on avar elutuba köögiga, suur vannituba, kaks magamistuba, terrass, majaalune garaažikoht autole ja panipaik. Akendest on vaated sisehoovi, kus kasvavad enamasti männid ning aknaid avades häirivat liiklusmüra ei ole. Korter on maja lõunapoolse nurgakorter, mille tõttu on aknad kolmes suunas ja on tagatud privaatne olemine. Korteril on läbi maja planeering.\nSISEVIIMISTLUS: maitsekalt kujundatud ja õimalik kohe sisse kolida ja elama hakata! Köögi osas on sisseehitatud kvaliteetne itaalia köögimööbel. Olemas kõik vajalik köögitehnika – nõudepesumasin ja külmutuskapp (hiljuti vahetatud)\no Koridoris sisseehitatud suure mahutavusega garderoobi ja välisriiete paigutamise lahendus\no Naturaalse kirsipuiduga kaetud riiulilahendused magamistoas, kus on eraldi ergonoomilise lauaga töönurk, mida on väga mugav kodukontori nurgana kasutada, sest üks magamistubadest on suur\no Korteris on mitmeid disainvalgusteid ja spetsiaalselt disainitud riiulid\no Korteris on värskelt paigaldatud vastupidav LVT põrandakate ning elutoas värviti seinad.\no Vannitoa-tualeti põrand ja seinad kaetud keraamiliste plaatidega\nKÜTE JA KOMMUNAALKULUD: mõistlikud kommunaalkulud, keskmiselt 80 eurot kuus, millele lisandub elekter mida kasutatakse ka kütteks, mis talvel ca 250 eurot. Korteris on sisseehitatud kamina valmidus (soovi korral võimalus kasutada soojussalvestiga kaminat, et kulusid ka talve perioodil vähendada).Sideteenused: korteris on paigaldatud juhtmed tv/interneti ühenduseks.\nMAJA - KAUNI KODU TIITLIGA\nSüdalinnast vaid 10 minuti kaugusel. Saeveski ja Kalmistu tänaval asuv maja paikneb looduslikult kaunis kohas Nõmme elurajoonis. Maja on ridaelamu tüüpi kahekorruseline korterelamu, mille all on maa-alune korrus, kus asub garaaž. Selle peal on kaks korrust kortereid. Majas on toimiv korteriühistu ja naabrid on meeldivad. Territoorium on aiaga piiratud ning hoovis on lastele mängimiseks liivakast. Maja asub liiklustuiksoonest kaugemal ning sellevõrra on elukeskkond võrreldavalt vaikne.\nÜmbruskonnas väga head võimalused sportimiseks ja metsavahel kõndimiseks (Järve terviserada). Maja vahetus läheduses asub Mimosa Restoran ja Järve Grill. Järve Keskus ja Selver asuvad umbes 400 m kaugusel. Ümbruskonnas on mitu lasteaeda (Helliku, Männiku, Muinasjutu) ning lähim kool paikneb ca 3 km kaugusel (Nõmme Gümnaasium).\nPeatused asuvad ca 200 m kaugusel ning sealt väljuvad regulaarselt bussid 5, 36, 18, 116, 191 ja 219.\nTasuvad müüja ja ostja pooleks.\nNädala jooksul peale tehingut.\nLAAM Kinnisvara kaudu saate abi ka kinnisvaraga otseselt seonduvates küsimustes nagu: kindlustust, kolimine, lukuabi, valveteenus, valgustuslahendused, sisekujundus, köögi- ja elutoa mööbel, kodutehnika, kardinad, saunatarvikud, san.tehnika, jpm. Küsige kindlasti lisainfot ja vaadake siia: http://www.laam.ee/et/teenused/tervikteenus !


Vooremaa Hokimeeskond mängib edukalt\nJõgevamaa Hokiklubi esindusmeeskond alustas edukalt Eestimaa Spordiliit Jõud meistrivõistluste esiliiga turniiri. Reede õhtul viigistati Tallinnas Saku HK-ga 2:2 (0:0, 1:0, 1:2) ja pühapäeval alistati Viljandis sealse hokiklubi esinduskoosseis 5:2 (2:0, 2:1, 1:1). Nii ollakse hetkel turniiritabelis liidrikohal.\nJõgeva meeskond alustas turniiri reede hilisõhtul Tallinnas Škoda jäähallis mulluse meistri Saku HK meeskonna vastu. Kohtumine kahe ammuse rivaali vahel kulges võrdses ja tasavägises heitluses. Esimesel kolmandikul ei jõudnud väravani kumbki meeskond. Teise kolmandiku algul, kui mängitud oli 18.11, viis Ervin Narits Jõgeva 1:0 juhtima. Söödupunkti teenis Andro Sõber.\nVõidust jäi lahutama 16 sekundit\nKa viimast viieteistminutilist kolmandikku alustati sellelt seisult. Kuid kohe kolmandiku teise minuti algul (31.16) kasvatas Jüri Narits Marko Saksingu söödust Jõgeva eduseisu 2:0-le. Kaks minutit hiljem jõudsid esmakordselt sihile ka väljakuperemehed, kui Alar Toomingal tuli esimene litter oma väravavõrgust välja noppida.\nJärgnes võrdsete võimalustega mäng. Kohati lasid ka kohtunikud mängul muutuda liiga jõuliseks, jättes andmata ilmselgeid karistusminuteid. Eemaldamisi oli mõlemal meeskonnal mängust kolm.\n„Meil oli mitmeid momente ja võimalusi suurendada eduseisu, kuid ei suutnud ka üks-üks olukordi realiseerida. Sellest oli kahju,“ tunnistas meeskonna mängiv treener Raul Kivi. Ja kui ise ei viska, teevad seda teised. Ning 16 sekundit enne kohtumise lõppu õnnestus Saku mängijal Tanel Müürsepal visata viigivärav – 2:2. Nii libises kindlana näinud magus võit viimasel hetkel käest.\nPühapäeval Eesti riigi sünnipäeval mängiti juba Viljandis teises mängus sealse hokiklubi vastu, kellele Tartu linna meistrivõistlustel oldi kaotatud 1:9. Nüüd oli Jõgeva meeskond siiski ka oma ridu tugevdanud, sest väravas mängis Alar Tooming ning esimeses ründekolmikus tegi kaasa Rein Kivi.\nMäng ei saanud Viljandi jäähallis õieti veel alatagi, kui 10 sekundil avas Rein Kivi skoori. Söötjaks oli Raul Kivi, kes selles mängus andis koguni kolm resultatiivset söötu. Edasises mängus ründasid väljakuperemehed väga aktiivselt ja neil tekkis ka ridamisi väravavõimalusi. Kahel korral tabas litter väravaposti, kuid päris mitmel puhul päästis halvimast väravavaht Toominga suurepärane mäng.\nKindel võit vaatamata karistustele\nKuni 13. minutil pääses Rein Kivi üksi vastaste väravavahi Maksim Romanovitši vastu ning viimases hädas viskas kollkipper oma hokikepi ründaja jalgadesse. Karistuseks määras kohtunik bulliti, mille Kivi kindlalt ka väravaks realiseeris – 2:0.\nTeise kolmandiku algul muukisid ka viljandlased Jõgeva värava lahti ning väravaesisest saginast tegi Karl Peips seisuks 2:1. Kulus aga ainult 49 sekundit ja Rein Kivi jõudis oma kübaratrikini, visates Tarmo Pütsepa söödust 3:1. Kolm minutit hiljem lõpetas Jõgeva meeskonna ilusa kombinatsiooni väravaga Hannes Pagi, söötjateks olid vennad Rein ja Raul Kivi. Viimasele vaheajale mindi Jõgeva turvalisel 4:1 eduseisul.\nSeejuures tegid jõgevalased oma mängu raskeks sagedaste karistusminutite võtmisega. Kokku teeniti mängus 14 minutit (neist ainuüksi Tarmo Pütsep 8) vastaste 6 vastu. Nendest kaheksa minutit mängiti ka arvulises vähemuses, kuid õnneks ei suutnud Viljandi mängijad arvulist ülekaalu ära kasutada.\nViimasel kolmandikul mängis Jõgeva vaid kaheksa mehega, kuna kolm väravat visanud Rein Kivi pidi sõitma Soome laevale. Ometi suudeti eduseisu kindlalt hoida. Kohe kolmandiku avaminutil tegi Jüri Narits seisuks 5:1 ning sellega olid võidupunktid käes. Jõgeval oli veel mitmeid suurepäraseid võimalusi, isegi 2 – 0 olukord, mida ei suudetud aga realiseerida.\nKohtumise eelviimasel minutil määrati bullit ka Viljandi meeskonna kasuks, mille Ott Tootsi väravaks realiseeris. Seega jäi lõpptulemuseks Jõgeva 5:2 võit.\n„Kokkuvõttes oli väga hea mäng,“ tõdes mängiv treener Raul Kivi. „Mehi oli küll vähe, kuid koostöö laabus suurepäraselt. Näitasime, milleks Jõgeva suuteline on. Väga hea mängu tegi väravavaht Alar Tooming. Mängu lõpus jätsime küll palju võimalusi realiseerimata, kuid mäng oli selleks hetkeks sisuliselt ka tehtud.“


pool pakki riivjuustu\nvõid sibula praadimiseks\n3 spl palsamiveiniäädikat\npool pakki hakkliha\n1 pakk röstitud kanakuubikuid\nveel 1,5 pakki riivjuustu\nAlustame põhja valmistamisest. Sega 100g või hulka nisujahu, riivitud juust ja munad (3). Sega ühtlaseks ja pane küpsetusvormi. Torgi sinna sisse kahvliga augud ning pane ahju 15 minutiks 200kraadi juures. NB! Toores tainas on kergemini käsitletav, kui teed käed enne märjaks.\nSamal ajal kui põhi küpseb valmista täidis. Selle jaoks pane pannile või sulama ning lisa sinna 4 rõngasteks lõigatud sibulat. Kui sibulad on klaasjad, lisa sinna kanakuubikud ja pool pakki hakkliha. Prae kuni hakkliha on valmis, siis lisa juurde palsamiveiniäädikas. Sega ühtlaseks ja lase mõni minut pannil tõmmata.\nVõta ahjust küpsetusvorm ning vala sinna pannilt täidis. Nüüd klopi lahti ülejäänud munad ning sega need hapukoorega. Vala saadud segu vormi täidise peale. Vajadusel liiguta küpsetusvormi, et muna ja hapukoor kataksid täidist võimalikult ühtlaselt. Lõpetuseks kata roog riivitud juustuga.\nKüpseta 200kraadi juures 30minutit.\nRetsept soolanepirukas õhtusöök\nSildid: Retsept soolanepirukas õhtusöök


vidaXL kirjutuslaud, hõbedane, 112 x 50 x 76 cm, metall | vidaXL.ee\nvidaXL kirjutuslaud, hõbedane, 112 x 50 x 76 cm, metall\nLennuki tiivast inspireeritud kirjutuslaud õhkab tööstuslikku sarmi ja on muljetavaldava disainiga. See sobib teie kodukontorisse või kontorisse.\nLennukistiilis kirjutuslaud on valmistatud puidust ja selle pind on kaetud poleeritud metallpaneelidega. Lauale annavad aktsenti katmata teraskruvid, mis muudavad selle ülimalt vastupidavaks. Laual on suur plaat, kus on piisavalt ruumi dokumentide, paberite, raamatute ja muude esemete hoidmiseks. Kirjutuslauda on lihtne kokku panna.\nPange tähele: soonte muster on erinevatel laudadel erinev, muutes iga mööblieseme ainulaadseks; tarnitava laua muster on juhuslik.\nMaterjal: metall ja MDF (puitkiudplaat)\nMõõtmed: 112 x 50 x 76 cm (P x L x K)


Kuidas oma kätega paberist tulpe teha - lihtsate tulpide parimad ideed, skeemid ja mallid - Bonsai 2021\nTulbid on meie silmadele alati meeldivad. Nad on erksad, erinevad värvi ja kujuga ning samuti kevadised. Väga sageli antakse neid naistele 8. märtsil ja see on üks nende lemmik kingitusi - lõppude lõpuks on alati tore saada kimp tulpe, eriti omatehtud..\nTäna tahan teile näidata, kuidas saate oma kätega paberist ilusat kimpu nendest lilledest teha.\nTehnikad on origamist aplikatsioonini väga erinevad. Sellest artiklist leiavad idee vastavalt oma tugevusele: nii algajad kui ka lapsed ja isegi kogenud käsitöömeistrid..\nDIY paberist tulbi skeemid ja mallid käsitöö jaoks\nKõigepealt peame printima sellise trafareti mitte kahepoolse paksule värvilisele paberile.\nKui teie printer ei liigu paksude lehtede kaudu, siis printime tavalisele, lõikame selle välja ja teisaldame selle värviliseks.\nSirvige keskosas olev kollane osa veidi sirgeks, olge ettevaatlik, et tulbi ei kahjustaks. Seega teeme terve kimp!\nMida julgem on idee, seda tulemuslikum on tulemus. Ärge kartke võtta paberit ebatavaliste väljatrükkidega: triibuline, ruuduline, romb... Sellised käsitööd ei saa mitte ainult ilusaks kingituseks, vaid ka sisekujunduse elemendiks ja rõõmustavad teiste silmi..\nSiin on muide selliste tulpide loomise skeem. Sa vajad:\n2. Alustame pungast. Pange ruut kolmnurgaga pooleks, triikides voltimisjoont.\n9. Nüüd võtke roheline ruut. Me voldime selle ka kolmnurka. Raud voldil, lahti. Pange kaks külge keskosa poole, nagu alloleval fotol.\n13. Laiendage kuju teise küljega. Sirutage sirgjooneks üks serv. Ühtlase nurga saamiseks keerame ka alumise ääre üles. Laienda.\nJärgmine tehnika võimaldab teil teha väga realistlikku tulbikimpu..\nSellisest materjalist valmis kimbud näevad välja väga muljetavaldavad, näete seda nüüd ise.\nTe vajate väikest vahtpolüstüroolist palli, mida müüakse veebis käsitöösaitidel. Selle asemel võite kasutada ümmargust kommi.\nValige sobivad krepitoonid ja kasutage pliiatsiga vajalikku detailide kogust.\nKõigepealt rulli fooliumist pall, veidi väiksem kui kreeka pähkel. Vardaga teeme punktsiooni. Panime sinna väikese liimi ja panime pika varda. Lille alus on valmis.\nLäheme nüüd infolehe juurde. Valmistame seda rohelisest krepist. Suurus võib olla ükskõik milline. Näiteks 14 * 17 cm. Murdke ribad pooleks, lõigake piki servi, ümardades ja teritades nurki. Rohelise lainepaberi rullist lõikasime osa, mille laius oli 1 cm. Me venitame selle pika lindi.\nKimpude kinkimine on alati hea mõte. Ja kommid on ka head! Kuid kommikimp on geniaalne! Seda teeme meiega nüüd, teeme tulpe, millel on maitsev üllatus sees.\nPulgal, mis on meie tulevane vars, nöörime komme.\nFikseerime kroonlehed kas spetsiaalse lindiga või muude võimalike vahenditega.\nSiin on veel üks võimalus magusate tulbikimpude loomiseks..\nJa sellised uhked lilled, välimuselt üsna realistlikud..\nJa lõpuks soovitame vaadata video meistriklassi selle kohta, kuidas oma kätega gofreeritud paberkommiga tulbi valmistada:\nAllpool on toodud mallid käsitöö üksikasjade valmistamiseks.\nLisaks näitab foto üksikasjalikult käsitöö valmistamise protsessi..\nMeie valik on lõppenud. Uurisime, kuidas erinevaid tulpe oma kätega valmistada. Valmistatud värvilisest paberist ja lainepaberist. Õppisime valmistama maiustustega kimpe. See on juba igale loomeinimesele tohutu ideede arsenal..\nTäna ütleme teile, kuidas teha paberist tulbi. Vaatame mõnda lihtsat skeemi, millega isegi laps saab hakkama. Oleme teile valinud mitu erinevat juhist, need on origami tehnikas valmistatud tulbid ja lihtne paberaplikatsioon igale maitsele ja vajadusele..\nKindlasti võime öelda, et igale tüdrukule meeldib lilli kingituseks saada. Ja isegi need, kes raevukalt seda tunnistada ei taha, sulavad õrnast lillekimbust kindlasti. Kaasaegse mitmekesisuse ajastul võivad need olla õilsate rooside, õrnate karikakarde või krüsanteemide kimbud, samuti sellised kevadised tulbid.\nPraegu pole 100% tõenäosusega teada, millal mees esmakordselt naisele lilli kinkis, kuid see traditsioon on meie elus väga kindlalt juurdunud. Tänapäeval pole ükski puhkus täielik ilma ilusate lilledeta. Seal on isegi lillede keel, ükskõik mis.\nLillede kinkimise traditsiooni ilmnemisel mitu teooriat.\nOn Piibli teooria, mis ütleb. Kui Aadam ja Eeva elasid kaunis Paradiisis, ümbritsesid neid uskumatult kaunid lilled. Pattu tehes heideti nad paradiisist Maale. Eva oli pidevalt grustitud, ta igatses uskumatut aeda. Siis otsustas Adam oma kallima naeratuse tagasi tuua ja hakkas otsima Maalt lilli, et oma kallima kurbust hajutada. Ja kui ta tõepoolest leidis lilledega heinamaa, kogus ta Eevele kingituseks kimp. Ja sellest ajast peale on kombeks kinkida naistele lilli.\nNäitlejanna ande tunnustamiseks kingiti ka lilli. Selle teooria kohaselt olid esimesed naised, kes hakkasid lilli saama, näitlejannad. Vaataja hakkas tänulikkuse ja imetluse märgina näitlejannadele lilli kinkima. Ja alles hiljem hakkasid nad kinke jagama kõigile naistele.\nVärsked lilled on imelised, aga kui kurb on jälgida, kuidas need kunagised värsked taimed paari päeva pärast vaasis närtsima hakkavad. Püüame anda endast parima, et nende elu võimalikult pikendada, kuid see on kahjuks võimatu. Kingituse selliste ebameeldivate tagajärgede vältimiseks võite esitada käsitsi valmistatud paberlilli.\nSellest, kuidas roosi paberist teha, rääkisime juba eelmises artiklis (Kuidas roosi paberist teha?) Täna on meie artikli peamine teema, kuidas teha paberist tulpe, saate teha ühe lille või kimp. Paberist lillekimbud maiustustega näevad samuti väga ilusad välja, sellise kingituse tegemine on topelt meeldiv.\nOrigami tulp paberist\nOrigamitulbi valmistamiseks vajame ühte ruudukujulist paberilehte;\nPange see igast küljest pooleks, nagu on näidatud joonisel 2;\nNüüd peame lehe kolmnurkseks voldima. Painutage ruut pooleks, ühendage vasak ja parem nurk sees, nagu on näidatud joonisel 3;\nTeie ees on kolmnurk, peate nurki painutama ülespoole joonis 4;\nSama asi tuleb teha teiselt poolt, joonis 5;\nPainutage rombi üks külg, nagu on näidatud joonistel 5, 6;\nÜhendage rombi parem ja vasak nurk keskel, joonis 7.8;\nPöörake joonis ümber ja korrake samu liigutusi, joonis 8.9;\nLevitage oma lill välja, joonis 9;\nPange kroonlehed tagasi, et lill oleks ilusam;\nTe vajate: kahte värvilise paberi lehte, punast ja rohelist.\nVõtke värvilise punase paberiga ruudukujuline leht, murra see kolmnurgaks, joonis 2;\nMurra kolmnurk pooleks ja keera see tagasi, nii et teame, kus asub kolmnurga keskosa;\nPainutage paremat ja vasakut nurka, nagu on näidatud joonisel 3;\nPange alumine terav nurk ülespoole, joonis 4.5;\nLill on valmis, nüüd teeme lehe;\nVõtke värvilise rohelise paberi ruudukujuline leht, asetage see teemandiga enda ette ja voltige see pooleks, et teada saada, kus on keskosa, joonis 1;\nParem ja vasak nurk painutatakse keskele, joonis 2;\nPainutage joonis pooleks, painutage väljaulatuv hobusesaba ülespoole, nagu on näidatud joonisel 3;\nValmis, jääb leht ja õis ühendada, saate need kokku liimida.\nIsetehtud paberist tulp\nSellise tulbi valmistamiseks vajate:\npunane, roheline, kollane ja must värviline paber;\nPeame valmistama toorikud, lõikama välja kaks erinevat suurust ja suuremat lilli ning lille keskosa, nagu on näidatud joonisel 1;\nLiimige kõik kokku, joonis 2.3;\nKui väike lill on valmis, asetage peal suurem toorik ja asetage kroonlehed üksteisega kattuvad, liimige lill, seda tuleb teha nii, et lill säilitaks oma kuju hästi;\nLill on valmis, jääb ainult teha paar lehte värvilisest rohelisest paberist ja kogu käsitöö kokku panna;\nSelle lille valmistamiseks vajate:\nroheline isoleerlint või lint;\nmeil on vahtpall, saate endiselt kasutada komme;\nEsiteks peate lainepaberist välja lõikama kroonlehed, mida rohkem kroonlehti ühes lilles, seda suurem on see.\nKui kroonlehed on valmis, ühendame traadi ja vahtkuuli liimi või elektrilindiga;\nValmis aluspinnal kerime justkui kroonlehed;\nKui olete kõik kroonlehed kinnitanud, kinnitame need liimi või lindiga kokku;\nPaberist tulbi aplikatsioon\nSelle käsitöö valmistamiseks vajate:\nValmistame toorikud, lõikame värvilisest paberist välja kõik vajalikud õielehed, rohelised lehed ja varre.\n1 tulbilille jaoks vajame 6 toorikut (sarnases tehnikas valmistatakse meie eelmise artikli paberkuulid);\n1 tooriku jaoks peate välja lõikama ruudukujulise lehe, painutama selle pooleks ja ruudust välja lõikamiseks on vaja ainult vajalikku kuju. Ärge lõigake voltimisjoont.\nJärgmisena lõigake samal viisil välja ülejäänud 5 toorikut;\nNüüd peate kõik kokku liimima, ühendama toorikud omakorda, liimides need kokku;\nSaime omamoodi akordioni, liimime esimese ja viimase tooriku papi külge.\nValmis, nüüd jääb varre ja lehtede liimimine.


NO teatris esietendunud “Harala elulugude” suurim voorus on Mats Traadi taastulek eesti lavale. Et selleks oli vaja Peterburis teatrit ja Londonis kunsti õppinud Lätist pärit lavastajat… nojah, see ei ole tingimata hinnang eesti teatri hetkeseisule, aga mõtlemise koht siiski.\nKunstnik-lavastaja Vladislavs Nastavševsi ja dramaturg Laur Kaunissaare koostöös sündinud “Tõde, mida ma olen igatsenud” ei ole kaanonit loov või veatu lavastus. Kindlasti annaks Traadi “Harala elulugudest” põimida sootuks teistsuguseid kompositsioone ja lahendada neid muus teatraalses võtmes. Aga “Tõde…” tabab peamist – need killukesed eludest on traadilikult mehised ja sentimendivabad. NO laval on elude lood ehk see, mis on CV jaoks liiga tähtsusetu, argine, mittekangelaslik. Ja see karge inimlikkus mõjub eesti pehmes ning vatises teatripildis värskelt ja hädavajalikult.\nSeejuures, Nastavševsi lavastus ei šokeeri ega epateeri. Ei vinget ropendamist ega frontaalset enesepaljastust, lilledega ehitud vuplites mees ja alussärgis naine on selle lavastuse suurim alastus. Lavastaja otsib elutõele napimaid vasteid.\nVahel on need peaaegu ilmetult esitatud monoloogikatked. Siis mõni füüsiliselt suureks mängitud sõna- “impulsiivne” lausub Juhan Ulfsaki kehastatud neiu ja lennutab otsekui kogemata ümber nõukaaegse kolmjalale toetuva plekist tuhatoosi. Ühtäkki midagi nihestatult kujundlikku - Marika Vaarik, kättpidi kolmeliitrises veepurgis, jutustamas hapukoorepurki uppunud hiirest ja sellest, kuis ta hiire välja õngitses,koore maha müüs ja ostjaga hiljem heaks sõbraks sai. Täpne ja teatraalne. Ning vaataja on nõus iga kell uskuma, et pooltühi veepurk sisaldab nii koort kui hiirt.\nMitte kõik kujundid “Tões…” ei ole nii selged ja tegevused sisuliselt põhjendatud. Nõnda mõjusid üsna formaalselt esimese pildi järsud üleminekud, kus näitlejad miskipärast kiirelt-kärmelt toole ümber paigutasid. Või plotskit suitsetav ja viina viskav pioneer ning rahvariideisse rõivastet noorpaar. Neid oleme liiga sageli näinud.\nAga ilmselgelt aimus, et lavastaja on pärit vene ja briti teatrikoolide piirilt. Vihmamantlites püksata mehed, sääremarjad sokkide ja mantlihõlmade vahelt paistmas, meenutasid Beckettit. Või ehk Daniil Harmsi.\nRääkimata prillidest, mida kõik näitlejad etenduse algusest otsani kannavad. Need on kõigile kuidagi veidi suured ja mistahes ajastu jaoks moetud. Ent laval täitsa kohased. Eks me ju läbi mingite prillide ennast ja teisi näeme, ilmselt veidralt ja moonutatult. Ja “Tõe…” suur pluss on, et lavastajaprillid pole ei roosad ega mustad.\nkultuur.err.ee, 15. september 2014


Domus Dorpatensis | Schiller mälestuskivi\nSchilleri mälestuskivi avamine Helmes 18.07.2009\n18. juulil avati Helmes Valgamaal kuulsale saksa luuletajale Friedrich von Schillerile pühendatud mälestuskivi. Üritus toimus Helme valla, Tartu Saksa Kultuuri Instituudi ning Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis koostöös. Helme mõisaproua Elisabeth Dorothea von Gersdorf, kes oli Schilleri suur austaja ja temaga samal aastal sündinud, laskis 1805. aastal mõned kuud pärast Schilleri surma talle mälestussamba püstitada. 9 meetri kõrgusele grandiidist obeliskile olid kantud Schilleri sünni- ja surmadaatumid ning lõik tema luuletusest „Das Ideal und das Leben“ (Ideaal ja elu). Schilleri 250. sünniaasta puhul paigaldati Helme ordulinnuse varemete juurde samba originaalkoha lähedale mälestuskivi. Kivi juures asub infotahvel eesti, saksa ja inglise keeles, kust saab lisateavet mälestussamba ja Schilleri kohta ning saab näha, milline obelisk tõenäoliselt välja nägi. Ürituse avas Helme ansambel „Sillervo“ lauluga „Mu isamaa armas“. Seejärel võtsid sõna kultuuriloolane Malle Salupere, SA Domus Dorpatensis büroo juhataja Uta Kührt ning Helme vallavanem Tarmo Tamm, kes lõpetas oma sõnavõtu Hando Runneli luuletusega „Ma tean, et ma tulen kord jälle“. Tartu Saksa Kultuuri Instituudi juhataja Malle Ploovits ja SKI etluskonkursi võitja Mariann Vissak esitasid Schilleri loomingut: luuletused „Sõpradele“, „Phantasie an Laura“ (saksa keeles) ning ballaad „Käendus“. Karl Kuusik mängis tuubal Schilleri sõnadele kirjutatud Beethoveni „Ood rõõmule“. Sellest luuletusest kanti ka mõned read ette. Esinejad olid Schilleri-aegses rõivastuses. Enne kivi avamist andis Helme vald asjaosalistele üle tänukirjad. Üritus lõppes kivi ning infotahvli avamisega, mil mängiti veelkord „Ood rõõmule“.\nKohal oli nii Helme valla rahvast kui ka mitmeid saksa kultuuri huvilisi. Üritusega algas Helme valla päev. Mälestuskivi idee algatasid mitmeid aastaid tagasi Balti Mälestusehitiste Edendamise Ühingu esimees Nils Hollberg ja kultuuriloolane Malle Salupere. Tänu Malle Salupere uuringutele ongi teada, et maailma esimene mälestustähis Schillerile asus Helmes. Pikka aega arvati, et esimene mälestusmärk Schillerile oli 1813. aastal avatud mälestussammas Puhtus. Malle Salupere aga leidis ühe noormehe reisikirjad, mis kirjeldasid mehe rännakuid mööda Liivimaad, kusjuures oli mainitud ka Helme obeliski.\nJuba 2004. aastal korraldas Helme vald konkursi, leidmaks ideid, milline uus mälestussammas välja võiks näha. Üheks ideeks oli püstitada originaalilähedane obeliskikujuline sammas, mis ei leidnud vajalikku poolehoidu. Rahalistel põhjustel ei jõutud mälestussammast Schilleri 200. surma-aastal (2005) avada. Ettevalmistused mälestustähise taastamiseks olid aga juba alustatud, mis lihtsustas tänavuse ürituse ettevalmistamist.\nMälestuskivi projekti toetasid Helme vald ning von Gersdorfide perekond.\nÜritusest valmis lühike film. Filmi saab huvi korral DVD pealt Domuses vaadata.\nÜritus kajastati ka uudistes, vaata allpool toodud lingid:\nRaadiouudised 18.07.2009, kl 18:20\nHelmes mälestuskivi F. Schillerile (räägib Tarmo Tamm)\nhttp://vikerraadio.err.ee/klipp?main_id=2418627&s=start Uudislõik AK-st, 18.07.2009\nhttp://uudised.err.ee/index.php?06171520 Lõunaleht, 23.07.2009


Eesti Pangas toimub loeng eluasemelaenude andmise nõuete kohta – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEesti Pangas toimub loeng eluasemelaenude andmise nõuete kohta\n18.03.2015 Eesti Pank\nSildid: buum, Eesti, eluase, eluasemelaen, Jana Kask, kinnisvara, KredEx, laen, liising, maksud, pangad, pank, SKP, stabiilsus, standard, tagatis, väärtus\nNeljapäeval kell 15 toimub Eesti Panga muuseumis avalik loeng, kus keskpanga finantsstabiilsuse osakonna juhataja asetäitja Jana Kask tutvustab uusi nõudeid, mida pangad peavad alates märtsist eluasemelaenude väljastamisel arvestama.\nMärtsi algusest hakkasid kommertspankadele kehtima eluasemelaenude andmisel kolm nõuet. Umbes ühe tunni kestva loengu käigus selgitab Jana Kask nõuete kehtestamise eesmärki ja räägib nende mõjust Eesti eluasemelaenuturule.\nLoengust osavõtuks palume registreeruda telefonil 6680760 või e-postil muuseum@eestipank.ee.\nEesti Panga eluasemelaenude andmise nõuded vähendavad ennetava sammuna laenubuumi riski tulevikus.\nUued eluasemelaenude andmise nõuded on kehtestatud pankade praeguste laenustandardite lähedasel tasemel. Seega ei avalda need nõuded suurt mõju Eesti eluasemelaenuturul praegu pakutavatele tingimustele.\n17.12.2014 Eesti Pank kehtestab eluasemelaenude andmise nõuded 2015. aasta märtsist\nEesti Pank kehtestab alates 2015. aasta märtsist kommertspankadele eluasemelaenude andmisel kolm nõuet, mis vähendavad ennetava sammuna laenubuumi riski tulevikus. Algselt plaanis keskpank kehtestada eluasemelaenude nõuded järgmise aasta alguses\n04.03.2015 Eesti Pank kehtestas eluasemelaenude andmise kolm nõuet\nSellest nädalast hakkasid kommertspankadele kehtima eluasemelaenude andmisel kolm nõuet. Eesti Panga nõuded vähendavad ennetava sammuna laenubuumi riski tulevikus. Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnul aitab keskpanga tegevus ennetada laenu\nUuem uudis: Algab Läti esimese kaasaegse vangla projekteerimine ››\n‹‹ Vanem uudis: Eesti Korteriühistute Liit korraldab 19. märtsil Tallinnas VIII Balti elamumajanduse konverentsi


Vallavanem pöördus Järvamaa Haigla poole koostööettepanekuga\nTüri vallavanem Pipi-Liis Siemann pöördus AS Järvamaa Haigla poole koostööettepanekuga.\nTüri vallavanem Pipi-Liis Siemann pöördus AS Järvamaa Haigla poole ettepanekuga, et koostöös haigla spetsialistidega aidata Türi Ühisgümnaasiumil ette valmistada gümnaasiumiastme õpetamiseks valikkursus “Tervishoid. “\nKirjas öeldakse, et Türi Ühisgümnaasium soovib kursuse avamiseks leida partnerid, kes oleksid valmis nende mõtet nõu ja jõuga toetama. Kool soovib professionaalset tuge ainekava koostamisel ja häid soovitusi õpetajate leidmisel. “Seepärast pöördumegi haigla poole palvega olla võimalusel meie koostööpartneriks antud valikkursuse korraldamisel. Koostöös soovime saada haiglas töötavate spetsialistide nõuandeid ja võimalusel ka soovitusi praktikutest lektorite ja õppejõudude leidmisel,” vahendab Järvamaa Haigla.\nTeisipäeval, 17.mail toimus Järvamaa Haigla töötajate kohtumine Türi Ühisgümnaasiumi direktori Ellu Rusi ja õppealajuhataja Maili Roosmega. Arutati erinevaid koostöövõimalusi ja konstruktiivse mõttetalgute tulemusena valmis võimaliku õppekava esimene tööversioon.\nJärvamaa Haigla arutab organisatsioonisiseselt koostöö võimalikkust ja rakendatavust ning annab Türi vallale otsusest kirjalikult teada.


Muhu Liival hakkas tööle minispaa - Saarte Hääl\nMuhu Liival hakkas tööle minispaa\n– 21/12/2016Rubriik: Maakond\nHaljastusettevõtja Marve Järv avas Muhu Liival minispaa, mis pakub esialgu huviliste vähesuse tõttu teenust vaid tellimuse peale.\n“Tegin mõned tutvustavad päevad ja sain aru, et praegu pole mõtet seal niisama istuda,” ütles paar nädalat tagasi Liival Tõnise maja II korrusel minispaa Jaspis avanud Marve Järv, kes on tuntud kohaliku haljastusettevõtte Käoking osanikuna.\nMinispaa pakub erinevaid massaaže, keha- ja näohoolitsusi, maniküüri, pediküüri. Lisaks pakub Jaspis ka tervist toetavaid kuure. Näiteks probleemsete sõrmeliigeste, aga ka karedate või külmetavate käte puhul saab leevendust soojast parafiinihooldusest.\n2015. aastal Kuressaare ametikoolis spaateenindaja kutse omandanud Marve sõnul on ta seni saanud klientidelt positiivset tagasisidet. “Üks mees käis massaažis ja pärast naine helistas, et tea mis sa temaga tegid, et juba kaks päeva on mehel loll naeratus näol,” naeris Järv, kinnitades võimalike vääritimõistmiste hajutamiseks, et spaa pakub täiesti klassikalist massaaži. “See on tavaline massaaž, ehkki tegin natuke teistmoodi.”\nMarve Järve sõnul loodab ta külastajate arvu kasvu pärast aastavahetust. “Laupäeval käisin Muhu laadal ja seal inimesed andsid teada, et sel aastal nad ei jõua, aga kui jõulude ja aastavahetuse melu on möödas, siis..,” on spaaomanik lootusrikas.\nKui praegu piirdub Jaspise spaaks olemine vaid dušinurgaga, mis võimaldab pakkuda mõningaid spaadele iseloomulikke protseduure, on Marve Järve eesmärk liikuda selles suunas, et Muhus oleks oma spaa koos erinevate vannide ja muu sinna juurde kuuluvaga.


Matkad looduses | Muhkel.ee\nPole sada aastat Aegnal käinud, paras aeg mälu värskendada ja vaadata mida uut saarel on. Egas midagi sebisime piletid, viuh laevale ja tuld ainukesele Tallinna saarele 😉 Merelt on Tallinnale päris hea vaade, kahju ainult, et kilukarbivaade on klaaskärakatega ära rikutud.\nSadamas maja ja kohe saarele tiiru tegema. Huvitav, et siin on veel varemetes päris ägedaid maju. Võiks ju olla juba ammu korda tehtud. Põikasime korra Hugo juurest ka läbi, vaatasin tal seal jummala äge kanatrepp tehtud 😉\nTagant tõugatuna professionaalsest kretinismist vaatasin üle ka kohaliku kalmistu. Esimesed kirjed Aegna kalmistust pärinevad 1736 aastast ja viimased matmised toimusid 20 sajandi alguses. Palju siia maetud on reaalselt ei tea ilmselt keegi aga arvatakse, et kusagil umbes 100. Siin ka paar mälestuskivi. Üks on püstitatud kahele Nõukogude mereväelasele, kes hukkusid 1947 aastal mingi plahvatuse tagajärjel. Teine on pühendatud 1996 aastal õnnetult hukkunud saare metsavahile Raevo Lillele. Kunagi olla siin ka kabel olnud aga see võeti lahti ja viidi elanike sundkolimise käigus 1922 aastal Rohuneeme külla kus see uuesti püsti pandi. Siinsamas on ka mõned rändrahnud\nNats lonkimist ja juba olimegi labürindi juures. Millal see rajati pole ka väga täpselt teada, arvatakse, et kuskil 12 – 15 sajandil. See oli pikki aastaid täiesti unustusehõlmas ja keegi isegi ei mäletanud enam kohta kus see asus. Aga nüüd on ta jälle nähtaval ja korras. Läbi käia aega kahjuks ei olnud aga eks ükspäev teen selle ka ära. Lihtsalt paari kohta oli veel plaanis külastada ja laevale oli ka vaja veel jõuda.\nTuustisime vähe ka Peeter Suure merekindluse varemetes. Siin seda ka ikka natuke on aga nii nagu Naissaarelgi on siin samuti enamus metalli sujuvalt Emexsisse tassitud omalajal. Siin oli miski ca 3 kilomeetri tuuris raudteed ka kasutusel. Aegna rannapatarei hävitati 1918 aastal sakslaste eest taganevate punaväelaste poolt kuid Vabadussõja ajal suudeti need riigikaitse seisukohast väga olulised rannakahurid taastada. Aegna saarele asutati 1922 komandatuur ja juba aastaks 1930 oli komandatuuri koosseisus 331 sõjaväelast. Koos Eesti okupeerimisega läks saar Nõukogude vägede kätte. Eestist taganevad venelased hävitasid 1941 jällegi kõik rannakaitsekahurid, laskemoonalaod ja osa elumaju. Peale II MS oli siin õhutõrjeväeosa ning 1950 aastate lõpus asendusid need piirivalvega. Omalajal sai nendes patareides sees ka kolatud. Aga mõned head aastat tagasi arvati mingite lumehelbekeste poolt, et see ikka jube ohtlik ja pommigrupp käis seal pauku tegemas, et jumala eest midagi ägedat ei säiliks. Sellest tsirkusest ilmus Maalehes kirjatükk ka.


Toetame ajukahjustusega Alexit - Lastefond\nLastefond > Lapsed > Toetame ajukahjustusega Alexit\nToetuse sisu: Aidata perel tasuda Alexi erilasteaia kohamaksu eest ning katta lasteaeda sõitmise kulud\nToetuse suurus: 475 eurot kuus (2375 eurot viie kuu jooksul)\nToetamise aeg: juuni 2015–august 2019*\nAlex (sünniaasta 2011) sündis asfüksias, mis tähendab, et lapsel oli sündides raskusi hingamise ja gaasivahetusega ning vajas elustamist. Kõige selle tagajärjel sai poiss ajukahjustuse, millele on lisandunud ka epilepsia ja kopsuastma. Alex ei söö ega keera iseseisvalt ning ei räägi. Laps vajab ööpäevaringset hoolt ja järelevalvet.\nAlexi ema kasvatab üksinda kahte last, käib tööl ning püüab töö kõrvalt lõpetada pooleli olevad õpingud. Raskelt haige lapse kõrvalt on see aga väga keeruline. Lastefond on perele toeks olnud ning aidanud tasuda poisi tugiisiku teenuse ees ning hiljem hoiuteenuse eest.\nTäna käib Alex erivajadusega lastele mõeldud lasteaias, kus temaga tegelevad spetsialistid ning Lastefond aitab perel tasuda kohamaksu (385 eurot kuus) ning transpordi eest (90 eurot kuus), omalt poolt panustab ka kohalik omavalitsus ja pere ise.\nTee ühekordne annetus SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annetuskontodele, lisades selgitusse “Alex”


Kommentaarid - Riiklik üürimajade programm päästaks noored laenuorjusest - Maaleht\nRiiklik üürimajade programm päästaks noored laenuorjusest - kommentaare 1-11\nkuida te ei mõika, riiklik programm on juba läbi katsetatud - 1944 -1992.\nEt parteile vajalikud inimesed saaksid jälle oma elamise tavalistel kodanikel lasta kinni maksta?\nKõikvimalike riiklike hüvede jagamine\naitab tõhustada korruptsiooni ja ühtedest teha riigi arvelt saajad, teised aga jätta ise hakkama saama. Väga ebaõiglane olukorras, kus näiteks pensionärid saavad nii väikest pensioni, et ära elada ei ole võimalik ning nemad ei suuda enda eest enam nii seista, kui noored, kellel on kõik teed valla.\nKas praegus on teisiti??? Kõik koorekihi hüved, maksab pööbel ehk maksumaksja, kinni.\nNeed kes seda ideed maha teevad on väga vähe haridust ja haritust saanud.\nUurige kuidas vanas euroopas asjad käivad. Osades koolides seda ka õpetatakse. Küll ei pruugi seda teada meie noored parteikasvandikud.\nNeed numbrid paneksid teid jahmatama, kui palju on näiteks Inglismaal või Belgias riiklikku pinda.\nUuri parem, kui palju on riiklikku pinda näiteks Leedus. Ja siis mõtiskle kogu oma hariduse ja haritusega selle üle, miks paljud Vilniuse nõuka-aegsed kortermajad Tallinna omadega võrreldes nagu tondilossid tunduvad ning nende elanikud vähimagi võimaluse avanedes panka laenu võtma jooksevad, et riigi pinna asemel endale elamispind osta.\nKesse usub veel, et sel riigil on noored üldse tarvis? Las nad tõmbavad jeehat kuhugi mujale! Jewroliit tahab siia 100 000 oma negrut panna hoiustamisele. Nendele on ruumi vaja. Hakkame rikastuma erinevusest. Eile kõik tähistasite ER-päeva? Oodake veel, varsti pistetakse pokrisse neid, kes ei tähista!\nNõuka hiilgeajal oli siin hoiustamisel lausa 400 000 sinusugust. Ära muretse, elame üle.\nÄra sa looda! Neid, keda siia tuuakse sa üle ei ela. Erite veel Reffi abiga.\nÜüriorjuse ja laenuorjuse vahe on see, et:\nLaenuorjuse lõppedes on korter sinu.\nÜüriorjus ei lõpe kunagi, igavene orjus.\nOmaniku suhtes õiglast üüri ei võta meil ka kõik eraomanikud mitte, sest inimeste palgad on sellised, nagu nad on. "Riiklik üürimajade programm" saab pakkuda odavamat üüri ainult juhul, kui riik maksab vahe kinni, see tähendab, et maksumaksja maksab. Põhimõtteliselt ei saa ju midagi selle vastu olla, kuid, nagu elu on meil näidanud ja nagu ka karta on, siis sellistesse üürikorteritesse trügivad esmajoones need, kellede tegelik majanduslik seis ei ole sugugi nii hull, on parem või isegi märksa parem, kui Eesti keskmine. Ma olen kindel, et võtmete saajate hulgas saab kõikesorti muude teenekate tegelaste hulgas olema ka Riigikogu liikmeid ja seda riikliku üürimajade programmi poolt pakutavat soodsat üüri hakkavad nad maksma mitte oma "kesisest" palgast, vaid saadikutele ettenähtud kompensatsiooni kaudu. Ja täiesti kindel saab olema see, et riikliku üürimajade programmi raames ehitatud üürimajade parklas parkivad autod panevad meil kõigil kukalt kratsima. Paljudel tekib mõte, et paneks õige oma suure vaevaga ehitatud maja müüki ning koliks samuti mõnda taolisesse pessa.\nKas riigil ei ole enam millegi muuga tegelda kui üürimaju hakata haldama? Riik peaks vastu võtma seadused, mis annaks üürimajade omanikele ja üürnikele kindluse turul tegelda . Eraklientidel on pangas tohutud raha tagavarad ja nad ei näe võimalust kus neid summasi tulutoovalt kasutada. Üürikorterite ja majade ehitamine oleks suurepärane kulukoht nendele rahadele. Probleem on selles, et üürileandjal ei ole mingitki kindlust üürnikult üüriraha kätte saada ja vajadusel üürniku tema pinnalt välja tõsta. meil on telepurgist värskelt meeles kus üürnikud aastaid ei maksnud korteri ja maja kasutamise eest üüri ja seadus ei lubanud teda ka selle eest välja tõsta. Elamispinna üürileandja, olgu see siis riik või eraisik , ei saa tegelda pikka aega heategevusega kui see on tema äriprojekt.\nRiik saaks vähekindlustatutele isikutele ja peredele appi tulla sellega, et aitaks neil üürida endile elamispinda. Kui riik võtab elamispindade väljaüürimise enda peale praeguste seaduste valguses, soodustaks see tohutute maksupettuste ja onupojapoliitika vohamist.\nRiik peaks hoopis jõulisemalt nõudma hoonete omanikelt, et nad endi valdused heas korras hoiaksid. Viimati värskendati pealinna südalinnas asuvate majade välisilmet enne olümpia mänge. Tänaseks on südalinna majade väljanägemine samas seisus kui enne olümpiamänge aga hoonete omanikud nõuavad üüripindade eest inimestelt ja firmadelt üle mõistuse suuri üürisummasi, öeldes, et üüripind asub heal miljööväärtuslikul alal. Kas nende üüripindade omanikud tõesti loodavad, et pealinn või riik hakkab nende omandit jälle tasuta renoveerima nagu seda tehti enne olümpiamänge. Pealinna elanikud ei tohiks sellise asjaga küll kuidagi nõustuda, sest kui oled omanik, peaksid oma omanduse hea väljanägemise eest ka alaliselt hoolitsema. Kui omanik ei reageeri nõudmistele, oma omand korda teha, peaks olema seadus, mis annaks õiguse omand võõrandada. Linna väljanägemine ei tohiks lohakate omanike pärast kannatada, on minu arvamus.\nTallinna kesklinn on täis endise nomenklatuuri poolt ärastatud kortereid, mille üüritulu ei laeku mitte riigile.\nOlen kuulnud, et mõnel marfal on lausa sadu ruutmeetrid üüripindasid.\nKommenteerivad vaimuhiiglased jahuvad Leedu nõukaaegsetest elamutest, kuid jutt ei käi ju nendest ja seda, et riigi üürimajad prooviti aastail 1944-1992 ära, teavad peale laste ehk teisedki. Miskipärast Kesk- ja Lääne-Euroopas seda, et riik või omavalitsus üüripindu ehitama ei peaks, ei teata ja nendel siis ilutsevadki suurlinnade keskustes linnale kuuluvad üürikad, sildidki küljes, millal ehitatud jms.\nTallinnas on igas rajoonis kommunaalmaju( üürimaju). Viimased on mõeldudki nende jaoks,kellel ei ole võimalust endile maja või korterit osta või üürida eraomanikult heas elurajoonis. Kas Te sellistes elada sooviksite, ma ei tea. Mina küll mitte.\nSee võib nii olla küll, kuid pangad ei lase sellel sündida, sest riigil pole siin midagi otsustada, riike juhib üle maailma RAHA ja Eesti pole siin erand.\nneid üürikortereid on vaja muslemite jaoks, miks nad tahavad ehitada need üürikorterid ida virumaale?\nOleks huvitatut riikliku maja soodsast pikaajalisest üürimisest Pirita või Merivälja kandis . Nõutav mullivann ja vaade merele . Nõus ka hiljem soodsalt erastama .


Teadlased selgitasid välja, kes võivad ärevushäire küüsi sattuda - Vaimne tervis - Tervis\nTeadlased selgitasid välja, kes võivad ärevushäire küüsi sattuda\nAktiivus- ja tähelepanuhäiret diagoositakse nii lastel kui ka täiskasvanutel. FOTO: Shutterstock\nAjakirjas Journal of Affective Disorders avaldatud uuring näitas, et igal neljandal 20–39-aastasel aktiivsus- ja tähelepanuhäirega (ATH) täiskasvanul oli generaliseerunud ärevushäire, kirjutab MedicalExpress.\nATHga inimestel on neli korda suurem tõenäosus, et neil on mingil eluperioodil generaliseerunud ärevushäire, võrreldes nende täiskasvanutega, kellel ATHd ei ole.\n«Need leiud näitavad, et ATHga täiskasvanud on väga haavatav grupp üldiste ärevushäirete suhtes,» sõnas juhtivteadur Esme Fuller-Thomson Toronto ülikoolist. Ta lisas, et on palju uuringuid, mis seostavad ATHd depressiooni ja suitsidaalsusega, kuid muule on vähem tähelepanu pööratud.\nUuringus tuvastati mitu tegurit, mis olid just ATHga patsientidel. Näiteks oli ATHga naistel peaaegu viis korda suurem tõenäosus ärevushäiretele.\n«Tüdrukute ja naiste seas on ATH aladiagnoositud ja alaravitud. Uuringu tulemused viitavad sellele, et ATHga naised on ärevushäirele vastuvõtlikumad,» lisas Esme Fuller-Thomson.\nTäiskasvanutel, kes olid kogenud lapsepõlves traumasid, nagu näiteks seksuaalne või füüsiline väärkohtlemine või koduvägivald, oli kolm korda suurem tõenäosus saada generaliseerunud ärevushäire. 60 protsendil ATHga patsientidest, kellel oli ärevushäireid, olid kogenud vähemalt ühte neist ebasoodsatest lapsepõlvekogemustest.\nValimisse kuulus 6898 Kanada inimest, nad olid vanuses 20–39, 272 inimesel oli diagnoositud ATH ja 682 inimesel ärevushäire.\nGeneraliseerunud ärevushäirest saab lähemalt lugeda siit.


Lauri Palumets: Eestis valitseb pigem haritud meeste puudus, mitte pruudipõud - Arvamus\nLauri Palumets: Eestis valitseb pigem haritud meeste puudus, mitte pruudipõud\n15. jaanuar 2013, 10:28\nTartu Ülikooli bioloogia eriala kolmanda kursuse üliõpilane Lauri Palumets kirjutab Postimehe arvamusportaalis, et Eestis valitseb pigem haritud meeste puudus, mitte pruudipõud.\nAjakirjanik Mikk Salu kirjutas 2. jaanuari Postimehes, kuidas noored naised liiguvad linnadesse, kuna seal on võimalus haridust omandada ja hiljem erialast tööd leida («Haridus ja töö tõi noored naised maalt linna»). Selle tulemusel on Eestis tekkinud sügav suguline hariduslõhe. Eriti kehtib selline suundumus kõrghariduse puhul. Eesti kõrgkoolides oli 2009. aasta seisuga meesüliõpilasi 39 protsenti, Tartu Ülikoolis kõikus see näitaja perioodil 2000-2009 kõigest 31-32 protsendi piirimail (Ülikool arvudes. Aastaaruanne 2009). On kujunenud välja kaks täiesti eraldiseisvat gruppi, kelle probleemid on sarnased. Noored väheharitud mehed maapiirkondades, kes ei leia endale naist ja vastupidi, haritud naised linnades, kes ei leia endale meest. Nüüdseks on tänu rahvaloendusele olemas ametlikud andmed meeste ja naiste erinevast geograafilisest paiknemisest ning hariduslikest valikutest. Tekib küsimus, mida nende andmetega peale hakata? Kas ja mida sellised arengud võivad ühiskonnale kaasa tuua?\nStatistikaameti peaanalüütik Mihkel Servinski avas probleemi, meestepoolsest vaatevinklist, kirjutades maal valitsevast pruutide nappusest. Arvan, et pigem tuleks vaatevinklit nihutada ja läheneda küsimusele hoopis naiste perspektiivist, sest inimeste puhul saab partneri valikul määravaks pigem naistepoolne valik meeste suhtes, mitte vastupidi. Selleks, et seda arusaama lahti seletada, peab kõigepealt tegema põgusa sissevaate evolutsiooniteooriasse ja käitumisökoloogiasse.\nRääkides partnerivalikust ei saa üle ega ümber ühest evolutsiooniteooria kesksest mehhanismist, milleks on suguline valik. Sugulise valikuna käsitletakse loodusliku valiku erivormi, kus piiravaks teguriks ei ole mitte keskkonnategurid üldiselt, vaid vastassugupool kitsamalt. Kuna emastel imetajatel (ka inimliigi puhul) on üldreeglina sigimisega seotud suurem energeetiline kulu, siis muutuvad nad isaste isenditega võrreldes piiratud ressursiks. Kus iganes üks sugupool investeerib järglastesse rohkem ressursse kui teine sugupool, peavad viimased omavahel esimeste pärast võistlema. Samas rohkem investeeriv sugupool on partneri valikul märksa valivam. (Trivers 1972:142). Sellest tulenevalt on eri sugudel välja kujunenud erinevad käitumisstrateegiad.\nPaljudel juhtudel pehmendab sugupoolte vahelist konflikti isaste poolt pakutav lõimetishoole ehk vanemilik hoolitsus (Trivers 1972:142). Näiteks inimeste puhul esineva pikaajalise partnerluse ja abielude puhul on selge, et mõlemad sugupooled investeerivad oma järglastesse. Seetõttu eelistavad naised pikajalise partneri valikul meeste selliseid omadusi, mis annavad märku mehe soovist ja võimalustest laste kasvatamisse panustada.\nMeestel on enesereklaamiks vastassoole välja kujunenud mitu erinevat strateegiat. Alates luule lugemisest või lille kinkimisest kallimale, kuni kõrgetele ametikohtadele püüdlemise või luksusautode ostmiseni. See kõik peab demostreerima mehe pühendumist või siis majanduslike ressursside olemasolu, mis loovad eeldused laste kasvatamisse panustada. Suur osa tunnustest, mis näitavad mehe kvaliteeti pikaajalise partnerina, korreleeruvad positiivselt mehe intelligentsusega.\nKeskkond, milles inimene elab, on muutunud ühiskonna arengu tõttu järjest keerukamaks, seeläbi on ka inimese evolutsioonilise ajaloo jooksul intelligentsuse kui üldist kohasust peegeldava faktori osa aina kasvanud. Paljud inimesele omased käitumised (nagu vestlemine, kunstilised võimed ja huumor) on tõenäoliselt arenenud välja, et reklaamida oma intelligentsust – võimekust saada hakkama eluliselt tähtsamate ülesannetega. Sarnast loogikat kasutades võib väita, et näiteks haridustase on omakorda oluline reklaam oma intelligentsusele, lisaks haridusest (oskustest) saadavale praktilisele (majanduslikule) tulule. Selleks, et selgitada välja, milliseid omadusi inimesed partnerivalikul eelistavad, on läbi viidud mitmeid uuringuid.\nUuringud inimeste partnerieelistustest näitavadki, et haridustase on elukaaslase valikul (eelkõige pikajalise partneri puhul) olulise tähtsusega. Viimaste aastate suurim uuring viidi läbi Saksamaa 5,5 miljoni kasutajaga interneti tutvumisportaalis (Skopek, Schulz, Blossfeld 2011). Leiti, et sarnane haridustase on üks peamisi tegureid, mis määrab huvi vastassugupoole vastu. Hariduslik sarnasus suurendab nii saadetud-, vastuvõetud- kui ka esmaste kontaktide hulka. Eriti tähtis on haridustase naiste jaoks. Mõlema soo puhul on suundumus partnerivalikul hariduslikule sarnasusele. Naised eelistavad selgelt mehi sarnase või kõrgema haridustasemega ja on tõrjuvad madalama haridustasemega meeste suhtes. Meeste jaoks on haridus väiksema tähtsusega kriteerium ja neil ei näi midagi olevat suhtlemise vastu ka madalama haridustasemega naistega, samas peljates kõrgema haridustasemega naisi (Skopek, Schulz, Blossfeld 2011:180).\nLisaks ebareaalsetele ootustele elukaaslase valikul põhjustab suguline hariduslõhe ka demograafilisi probleeme. Paljudes moodsates ühiskondades, kaasa arvatud Eestis, on viimastel aastakümnetel probleemiks kerkinud negatiivne iive. Rahvastik ei suuda ennast enam taastoota ja selle tõttu kannatab nii majandus- kui sotsiaalne areng. Naiste kõrgema haridustaseme ja langeva iibe vahelisi seoseid on täheldatud juba aastakümneid. Iibelangus võimendub veelgi, kui naiste haridustase ületab meeste oma ja tekivad ebareaalsed ootused vastassugupoole suhtes. Ebareaalsed ootused ei pruugi alati viia lõpliku vanatüdrukuks või vanapoisiks jäämiseni, ometigi lükkub tõenäoliselt edasi perekonna loomine ja ka laste sünnitamine. Iga ajaühik, mis on edasi lükatud laste saamist, vähendab potentsiaalsete järglaste arvu.\nJuhul kui valitsuse eesmärgiks on suurendada riigis sündimust ja vähendada noorte meeste ja naiste geograafilist isoleeritust üksteisest, on vaja tegeleda sugulise hariduslõhe vähendamisega. On vaja tegeleda põhjustega, mis on viinud meeste alaesindatuseni haridussüsteemis. Naiste diskrimineerimine hariduse omandamisel ei oleks ilmselgelt eetiline, ajakohane ega ka majanduslikult mõistlik. Seega tuleks tegeleda meeste alaesindatuse põhjustega ja sellele vastavalt ühiskonda ja haridussüsteemi kujundada, mis omakorda eeldab põhjuste süstemaatilist uurimist ja kaardistamist.\nSkopek J., Schulz F., Blossfeld H.P.,(2011) Who Contacts Whom? Educational Homophily in Online Mate Selection. European Sociological Review, 27/2: 180-195\nTrivers, R. 1972. Parental investment and sexual selection. In Sexual Selection and the Descent of Man 1871-1971. (Campbell, B. ed.) 139-179. Aldine Press, Chicago.\nÜlikool arvudes. Aastaaruanne 2009. 4.2. Üliõpilaste jaotus tunnuste lõikes. http://www.ut.ee/et/822337#3


Rõivas või Ratas? - Tööandjate Keskliit\nRõivas või Ratas?\nKõige rahulolematum on tööstussektor\nKeskmiselt on rahulolematus kolme aasta jooksul olnud 47%. Seega ei ole ligi pooled ettevõtjad valitsuse majanduspoliitikaga rahul. Rõivase valitsuse ajal oli keskmine rahulolematute osakaal 37% ja Ratase ajal 53%.\nKõige rohkem on rahulolematus suurenenud töötlevas tööstuses. Kuigi Ratase valitsuse ajal tööstustoodangu nõudlus taastus ja üldine konjunktuur muutus positiivseks, suurenes valitsuse majanduspoliitikale antud negatiivsete hinnangute osakaal 32%-lt 52%-le. Kuigi tööstussektoril läheb tänu välisnõudluse kasvule Ratase valitsuse ajal üldiselt paremini kui Rõivase ajal, on rahulolematust riigisisese majanduspoliitikaga rohkem. Selle üks võimalik ajend võib olla süvenev tööjõupuudus, mille lahendustes pole valitsus suutnud piisavalt kiiresti kokku leppida.\nHuvitav tendents on see, et valitsusega oldi rohkem rahul, kui too mitte midagi ei teinud. Tundub, justkui oleksid ettevõtjad öelnud: „Parem ärge tehke midagi.” Selle hoiaku üks põhjus on kindlasti varasemad halvad maksuotsused. Ka Eesti lennuühenduste vähenemine ja samal ajal riigisisese tasuta transpordi üleskütmine võis põhjustada tööandjate rahulolematust. Samuti ka valijate reaktsiooni kartuses suuremate investeeringute mittetoetamine, nagu tselluloositehas ja kanafarm Lõuna-Eestis.\nRahulolu suurenemine jäi üürikeseks\nVaatame nüüd ka rahulolu poolt. Valitsuse majanduspoliitikaga on kolme aasta jooksul keskmiselt rahul olnud 3,4% ettevõtjaid, Rõivase ajal oli neid 4% ja Ratase ajal 3%. Ratase valitsusaja alguses suurenes rahulolevate osakaal koguni 7%-ni, kuid langes varsti 2%-ni, kuhu on jäänud kauemaks kui aastaks. See võib peegeldada algul Keskerakonna poliitikasse uskunud või lihtsalt midagi uut oodanud ettevõtjate lootust ja hilisemat pettumust.\nSuurimad Ratase-aegsed positiivsed otsused puudutasid ilmselt ehitussektorit: linnahallist konverentsikeskuse kujundamise plaan ja riigi üürimajade ehitusprogramm. Positiivselt hinnati ka majutusteenuse käibemaksu tõstmisest loobumist, IKT-sektori soodustamist, Tallinna Sadama börsile viimist. Tähelepanuväärne on, et teenindus- ja ehitussektoris suurenes rahulolevate ettevõtjate osakaal 2017. aasta esimeses pooles 11%-ni, kuid langes hiljem kohati 0%-ni.\nEttevõtjatel on ootus, et varem tehtud vead pärast valimisi parandatakse, ettevõtjad jäetakse rahule ja lastakse neil luua väärtust, millel praegune riik majanduslikult püsib. Uuel sündival koalitsioonil on võimalik varasema kahe valitsuse tegudest õppida ja vältida vigu, mida siis tehti.\nTööandjate sõnum on lihtne: elage ise ja laske ka teistel elada. Avatud maailmas on ettevõtjatel rohkem võimalusi mujale liikuda kui kunagi varem. Ettevõtjad ei taha näha rohkem Läti-rallisid, ei taha, et välistööjõudu peab maksuvabalt Leedust rentima. Nad tahavad, et valitsus mõtleks näiteks sellele, kuidas meelitada Brexiti eest pagevaid Londoni ettevõtteid Eestisse. Kus on meie plaan selleks? Kas oleme nende jaoks üldse pildil? Vaevalt. Selle asemel et omade käest rohkem ja rohkem makse välja pigistada, peaks valitsus looma hoopis võimalusi, et Eestisse tuleks väljast järjest rohkem ettevõtteid ja kapitali.\nArtikkel ei väljenda tööandjate keskliidu liikmete toetust või mittetoetust ühele või teisele erakonnale. Tööandjate arusaama Eesti majanduse ja riigijuhtimise suurimatest vajadustest peegeldab meie manifest „Ajaga võidu”. Artiklis ja manifestis käsitletud teemad on arutusel 7. veebruaril toimuval konverentsil „Tuulelohe lend” alapealkirjaga „Keda me valime?”.


KÜSITLUS: kas saabuvad pühad on teile kiriku- või kevadpühad? - Maaleht\nArvamus 1. aprill 2010\nKÜSITLUS: kas saabuvad pühad on teile kiriku- või kevadpühad?\nKevadpühad, munadepühad, lihavõttepühad või… maipühad?\nKas te mõtlete maipühasid? Mina ei tea neist saabuvatest pühadest ega vabast päevast midagi. Minul on vaba päev tavaliselt esmaspäeviti. Kirikuga pole neil pühadel minu jaoks aga mingit seost.\nSeda ma muidugi tean, et kevadel värvitakse mune, olen ka ise värvinud. Lapsena värvisin veel kuu aega pärast õiget aega, sest see oli lihtsalt nii tore.\nMinu jaoks on need ikka kevadpühad. Pealegi olen oma loomult liiga realistlik ja skeptiline, kaldudes rohkem teaduse poole. Juba leeris käies tekkis mul usu suhtes küsimusi ning leidsin piiblist palju vastuolusid.\nLaiendatud pereringis oleme pühi tähistanud ikka munade keetmise, värvimise, koksimise ja teineteisele kinkimisega. Samuti oleme võistelnud, kellel on kõige ilusamini värvitud muna ja kelle muna koksimisele kõige kauem vastu peab.\nEesti Memento Liidu juhatuse esimees\nMinule on need kirikupühad. Olen neid läbi aegade tähistanud, võimaluste piires isegi vangilaagris olles.\nNüüd tähistame ülestõusmispühi alati kirikuskäimisega, mune värvime ka. Mina sibulakoortega, lapsed värvivad need kaasaegsete vahenditega üle. Toidulauaga tegeleb mul proua, paast saab ju läbi. Mina olen luterlane ja kuigivõrd ikka paastusin, aga abikaasa on katoliiklane ja temal oli täispaast.\nMa ei vastandaks neid. Ülestõusmispühad langevad kevade algusesse, mil loodus on tärkamas, eks see olegi justkui kristlik sõnum uuestisünnist. Aga aegade jooksul on pühade tähendus minu jaoks muutunud.\nLapsena olid need eelkõige munapühad, kus sai mune värvida ja koksimise võistlusi pidada. Kõige rohkem meeldis otsida jänese poolt korterisse peidetud kinke. Nüüd on mulle kõige tähtsam pühade kristlik sõnum. Juba aastaid olen käinud Tallinna Jaani kirikus jumalateenistusel. Pärast seda algavad ettevalmistused lõunaks, kogu meie pere koguneb minu juurde.\nkirjanik ja filmilooja\nMulle on saabuvad pühad väga olulised. Kõik pereliikmed ja lähedased võivad sel ajal justkui veidi lapsed olla, kaunistada kodu munade, pajuurbade, kevadlillede, jäneste ja tibudega.\nKuna ma armastan lugusid ja müüte, siis piibliloo kaudu on see mulle ka kirikupüha. Kevadpühad pole mitte ainult uue ootuse olukord, vaid sellele eelneb Kristuse reetmine ja ristisurm. Selle lugu on mulle omamoodi meditatsioon, sest igaühel meil on oma Kolgata tee käia.\nPiret Tali tarbimiskultuurist: milleks Alma toodud vaas, kui keegi isegi ei mäleta, kes see Alma oli? 27


Viimase ööpäevaga lisandus 364 positiivset testi, esmaspäevast on - Kõik\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 6856 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 364 ehk 5,3 protsenti testide koguarvust, edastas terviseamet. Ööpäeva jooksul lisandus üks surmajuhtum – 89-aastane naine. Haiglas viibib 119 COVID-19 patsienti.Valitsus otsustas reedel, et alates esmaspäevast on kõikjal avalikes siseruumides maskid kohustuslikud.\nViimase ööpäevaga lisandus 364 positiivset testi, esmaspäevast on maskid avalikes siseruumides kohustuslikud\nKultuuriminister Tõnis Lukas ütles, et alates esmaspäevast on lubatud laste spordiringides siseruumides viibida kuni kümme inimest.\n20. novembri hommikuse seisuga viibib haiglas 119 COVID-19 patsienti, juhitaval hingamisel on 10 patsienti. Koju saadeti üheksa inimest. Uusi COVID-19 haigusjuhtumeid avati kokku 18. Ööpäeva jooksul lisandus üks surmajuhtum – 89-aastane naine. Kokku on Eestis surnud 87 koroonaviirusesse nakatunud inimest.


Terve Eesti SA - SEV\nTeenused: Töökohapõhiseid ennetusprogramme inimeste harimiseks HIV, lapse seksuaalse arengu ja sõltumatu alkoholitarbimise teemadel.\nÜhiskondlik eesmärk: Terve Eesti Sihtasutuse (TESA) eesmärk on kaasata tööandjad keeruliste rahvatervise probleemide ennetamisse Eestis. Alkoholi liigtarvitamise hinnanguline kahju Eesti majandusele üldiselt oli 2006. aastal võrdne ligikaudu 1,1 protsendiga sisemajanduse kogutoodangust (Lai, 2007). Eestis sureb igal aastal alkoholi tõttu üle 500 inimese, nendest kolmveerand on mehed. Vaatamata tavaarusaamale, et nõukogude ajal joodi Eestis “kordades rohkem”, on viimase kahekümne aasta jooksul alkoholi tarvitamine Eestis püsivalt kasvanud. Sealhulgas kasvas puhta alkoholi tarvitamine ühe elaniku kohta ajavahemikus 1995-2007 üle kahe korra. Eesti puhul on probleemiks ka see, et alkoholi kuritarvitamist alustatakse väga varakult, juba alaealistena.\nLahendus: Töökohapõhiste ennetusprogrammide abil inimeste harimine HIV-, lapse seksuaalse arengu ja sõltumatu alkoholitarbimise teemadel. Lisaks koordineerib TESA koalitsiooni „Ettevõtted HIV vastu“ tegevusi. Erinevad uurimused on näidanud, et just töökohtadel on kõige suurem mõju inimeste riskikäitumise vähendamisele. Esiteks käib suur osa täiskasvanutest ja alkoholitarbijatest tööl. Teiselt poolt on töökoht piisavalt väike ja kontrollitav keskkond, milles võib korraga jõuda paljude töötajate ning nende peredeni. Kolmandaks on tööandjad oluliseks partneriks ühiskondliku elukorralduse ja kultuuri vormimisel tervikuna.\nSaavutused: Alates 2006. aastast on TESA läbi viinud 722 koolitust ning kaasanud seeläbi otseselt ennetusse 12 045 inimest (31.12.2012 seisuga). Läbi koolituste ja ettevõtete siseste sotsiaalkampaaniate on TESA jõudnud rohkem kui 30 000 inimeseni. Koolituste tagasiside lehtede abil kogutud info põhjal on rahulolu väga kõrge – 95%. Koolitusi läbi viinud organisatsioone on rohkem kui 250, kellest peaagu pooled on olnud äriettevõtted, sh Swedbank, Statoil, Nordecon, Tallinna Vesi, Tallinna Kaubamaja, SEB Pank, Regio, Rimi Eesti, Riigi Kinnisvara AS, TNS Emor jpt. Lisaks kümned koolid ja lasteaiad. Koalitsiooni “Ettevõtted HIV vastu” loomisega on TESA igapäevaselt kaasanud HIV-ennetusse 13 edukat Eestis tegutsevat ettevõtet ning rohkem kui 8000 töötajat ja nende lähedast. Viimase 5-aasta jooksul on HIVsse nakatumine Eestis vähenenud peaaegu poole võrra. HIV-testi teinute osakaal on samal ajal tõusuteel. 2010. aasta tasemelt (23% testinuid) oleme jõudnud olukorda, kus 31% täisealisest ning 36% tööealisest (21–65-aastasest) elanikkonnast on vähemalt korra HIV-testi teinud.\nEttevõtlustulu: Töökohapõhiste ennetusprogrammide müük eelnevatel mainitud teemadel (HIV, lapse seksuaalne areng ja sõltumatu alkoholitarbimine).


Moortown Lodge B&B, Ringwood – hinnad uuendatud 2018\nPakkumised Suurbritannias – Moortown Lodge B&B, Ringwood\n244 Christchurch Road, Ringwood, BH24 3AS, Suurbritannia – Erakordne asukoht – näita kaardil\nSuurepärane asukoht – saanud hindeks 10-st 9,2! (keskmine hinne 437 arvustuse põhjal)\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Moortown Lodge B&B.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Moortown Lodge B&B, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 9,5.\nErakordne 437 arvustust 9,5\nMoortown Lodge B&B on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 11. apr 2008.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Moortown Lodge B&B?\n3 põhjust, et valida Moortown Lodge B&B\nMajutusasutuses Moortown Lodge B&B pakutavad mugavused Suurepärased mugavused! Keskmine hinne: 9,5\nTähtis teada Moortown Lodge B&B võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nMoortown Lodge B&B aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nPalume majutusasutusele Moortown Lodge B&B sinu eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutates selleks sinu broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad Pered (38) Paarid (319) Sõprade grupid (47) Üksikreisijad (33) Ärireisijad (22) Näita arvustusi: Kõik hinded Suurepärane: 9+ (375) Hea: 7 – 9 (57) Normaalne: 5 – 7 (4) Halb: 3 – 5 (1) Väga halb: 1 – 3 (0)\n3 tärniga 8,1 Väga hea 380 arvustust\n4 tärniga 8,1 Väga hea 665 arvustust\n3 inimest otsivad praegu sihtkohas Ringwood peatumispaika\nTeekond: Bournemouthi lennujaam–Moortown Lodge B&B\nLeidsime veel majutusasutusi, millega Moortown Lodge B&B sarnaneb ja mis teistele reisijatele meeldisid\nMoorhill House Hotel 3 tärniga\n8,1 Väga hea 380 arvustust\nMortimer Arms Inn 4 tärniga\nOtsid ikka veel? Vaata teisi hotelle, mis sarnanevad majutusasutusele Moortown Lodge B&B\nLuksushotellid sihtkohas Ringwood\nNeljatärnihotellid sihtkohas Ringwood\nSouthamptoni lennujaam (SOU) 32,1 km\nBristoli lennujaam (BRS) 89,3 km


Munisipaal Lennujaam | Lennuinfo Munisipaal (YAG)\nLennupiletid lennujaama Munisipaal (Fort Frances, Kanada) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid / Kanada / Fort Frances / Lennujaam Munisipaal\nLennupiletid Munisipaal lennujaama\nBroneerige soodsad lennupiletid Munisipaal lennujaama. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad reisipakkumised linna Fort Frances. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Mugav otsingusüsteem pakub tulemuseks lennugraafiku lennujaama/st Munisipaal ning kõik võimalikud lennuvariandid. Jääb üle vaid valida teile sobivaim variant ning osta pilet vajalikule reisile. Tellida internetist iseseisvalt pileteid kõrvalise abita on väga lihtne!\nInformatsioon Munisipaal lennujaama kohta\nIATA kood - YAG. Munisipaal lennujaam teenindab nii sisereise kui rahvusvahelisi. Sõbralik personal aitab reisijaid piiri-ja passikontrollis ning äraantava pagasi ja käsipagasi registreerimisel. Ootesaalide mugavad toolid, baarid, restoranid, Duty-free poed ja tasuta Wi-Fi muudavaid reisi ootamise meeldivaks. Enamikes suurtest lennujaamadest on olemas business-lounge, kus saab kasutada telefoni ja faksimasinat või viia läbi töökohtumisi. Väikeste lastega reisijatele on ette nähtud lastetuba.\nJõuda lennujaama Munisipaal, Kanada ning tagasi on kõige mugavam taksoga või kasutades spetsiaalset ekspressbussi või -rongi.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2004100899


Kindral Kurvits – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt PVL-101 Kindral Kurvits)\nKindral Kurvits Kuivastus\nNimi Kindral Kurvits\nOmanik Eesti riik\nKasutaja Politsei- ja Piirivalveamet\nKlassifikatsiooniühing Lloyd's Register of Shipping\nTellitud 15. aprill 2010\nEhitaja Uudenkaupungin Työvene OY\nRahastaja Euroopa Liit\nÜle antud 3. august 2012\nKasutusele võetud 3. august 2012\nTeenistuses alates 3. august 2012\nKlass ja tüüp Kindral Kurvits\nPikkus 63,9 m\nSüvis 4,2 m\nJääklass 1A+ FS\nPeamasinad 2x Wärtsilä 8L20 - kokku 3200 kW\nAbimasinad 2x Scania DI 16 - kokku 900 kW\nKäiturid 2x pööratavad sõukruvid Rolls-Royce - 2x1750 kW; põtkur Rolls-Royce - 500 kW\nKiirus 15 sõlme\nKindral Kurvits on Eesti piirivalve mitmeotstarbeline reostustõrje- ja päästelaev. On Politsei- ja Piirivalveameti merepiirivalve lipulaev pardanumbriga PVL-101.\nLaeva ehitus ja merekindlus võimaldab pääste- ja reostustõrjetöid teha rasketes ilmastikutingimustes ja ka jääoludes. Samuti suudab laev liikuda keemiaõnnetuse piirkonnas. Reostuse kogumise võime on 200 m³/h, reostustank 100 m³, avamere-õlitõrjepoomi pikkus on 200 m. Liigendkraana tööraadius on 17,5 m ja tõstejõud 3,2 t. Laeval on 2 paati: RIB kiirpaat otsingu- ja päästetöödeks ning alumiiniumist tööpaat.\nSõjaolukorraks on võimalik paigaldada laevale enesekaitseks mõned pardarelvad.\nMitmeotstarbeline reostustõrjelaev Kindral Kurvits telliti 2010. aastal ja see valmis 2012. aastal Soomes. Laevakere valmistas alltöövõtjana Riia Laevatehas. Laeva maksumus oli 33 miljonit eurot, millest 28 miljonit tuli Euroopa Liidu toetusest. See sai nime Eesti piirivalve ülema Ants Kurvitsa järgi. Laeva ristiema on Evelin Ilves.\n24.-25. septembril 2012 osales PVL-101 Kindral Kurvits Aegna saare juures madalikule sattunud tankeri Kyeema Spirit päästeoperatsioonis.\n9. märtsil 2014 kell 9.42 sõitis laev Soome lahel patrullsõidu ajal Vaindloo saare juures koordinaatidel 59º 49΄,5 N ja 026°21΄,0 E üle merekaartidel tähistamata madaliku ehk kivihunniku. Peatati sõukruvid (automaatika oli parema sõukruvi pöörlemise juba välja lülitanud) ja jäädi triivi. Kui prooviti sõukruvid uuesti pöörlema panna, parema parda asimuutkäitur ei reageerinud. Vasaku sõukruviga probleeme ei olnud ja saanud kaldalt loa, suunduti Tallinna Piirivalvesadamasse. Tuukriülevaatus tuvastas parempoolses asimuutkäituris 2 kivi, sõukruvide labaotste vigastusi, suures ulatuses kiilu ja põhjaplaadistuse kraapejälgi ning kraapejälgi ka kimmiplaadistusel.  Pärast dokkimist ja remonti jätkas laev teenistust.\nKindral Kurvits Vanasadamas (2013)\n↑ Piirivalve uus reostustõrjelaev sai nimeks Kindral Kurvits. Võrumaa Teataja, 3. august 2012.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Kindral Kurvits\nPilte ja asukoht Marinetrafficus\nKipper.ee foorumi postitus ja pildid laeva kohta\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kindral_Kurvits&oldid=5457665"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:40, 29. september 2019.


Paanikahäired 07.02.15 / Psühhiaatria\nOlen paanika ja ärevushäirete all kannatanud juba mitu aastat. Lõpuks pöördusin psühhiaatri poole. Diagnoos , mõõdukas depressioon paanika ja ärevushäiretega. Kirjutati rohud venlafaxin 0.75 ja ketipinor õhtuks. Ja ei julgenud neid tarvitama hakata. Idiootsed eelarvamused. Nüüd läks aasta alguses veel süda rütmist välja esimest korda . Käisin kõik uuringud läbi , kojad on suurenenud. Vererõhk on pigem madalam ,aga alkoholiga olen riius , pidevas võitluses.Kardioloog lausa käskis hakata tarvitama AD , aga kui lugesin infolehte , jälle vastuolud , no mine lolliks.Kas peaks ikka usaldama arsti ja kogemusi või seda jubedat meetrist infolehte. Süda ei taha ju ka närveerimist ja pinget loogiliselt ,Aitähh lugemast ,äkki on rahustamiseks midagi lisada.\nÄrevushäirete kohta on soovitusi eelnevalt hulgi. Ilma rohuta ei saa, ilma harjutusteta ka ei saa, ilma "uute prillideta" ka ei saa. Seega raviprintsiip - ristkülik diagonaaliga ja nn uued prillid. s.o. ravim vajalik, aga annus ajateljel väheneb. Harjutamine vajalik, ajateljel harjutuse osakaal suureneb, saavutab optimumi. "uued prillid" e uus hoiak - uus suhtumine asjaoludesse. Ilmaelu võtta mänguliselt: nagu näitemäng, nagu sportlik mäng, nagu lapsemäng, nagu rollimäng. Kõik need neli mängulisust on olulised, aga eri olukordades on nende vahekord erinev.


Kütusehind hirmutab? Siin on eksperdi 6 nõuannet, kuidas kütust säästliku sõidustiili abil kokku hoida - Kasulik.ee\nKõige olulisem – „jah“ planeerimisele, „ei“ agressiivsele sõidustiilile\nSäästliku sõidu juures on kaks rusikareeglit. Esiteks tuleb oma käike ette planeerida ning teiseks vältida agressiivset sõidustiili.\nOsaledes liikluses kohanda oma liikumine vastavalt liiklusintensiivsusele ja liikluskeskkonnale – selleks jälgi liiklust vahetult oma sõiduki eest kuni 300-400 meetrit kaugemale.\nEelnevat aitab teha õige pikivahe, mis linnaliikluses peab olema vähemalt 2 sekundit eesliikuva sõidukiga. Kui suudad hoida pikivahet eesliikuva sõidukiga piduripedaali mitte kasutades, siis võid lugeda pikivahe õigeks. See on turvaline ja võimaldab aegsasti reageerida fooritulede muutusele ja kaasliiklejate manöövritele ilma äkilist pidurdust või kiirendust tegemata, mis kokkuvõttes hoiab kokku kütust.\nVäldi täielikku peatumist nii palju kui võimalik. Märgates takistust (nt teed ületav jalakäija), võta jalg gaasipedaalilt juba aegsasti maha, sest nii on kütusekulu sisuliselt nullis ning hiljem ei ole vaja kiirust nullist taastada.\nLOE: Viis soovitust eksperdilt, kuidas kulutada vähem rehve ja kütust (32) 07.10.2016\nLinnaliikluses enneta ummikuid\nLinna ja linnavälise liikluse puhul ei ole eraldi kindlaid reegleid, kuid arvestada tuleb erinevate tingimustega. Linnast väljas on kiirused suuremad ja seetõttu kasvab õhutakistus. Tõstes kiirust kaks korda, kasvab õhutakistus neli korda ja seeläbi kasvab kütusekulu hüppeliselt.\nLinnas on tipptunnid, kus tuleb liigelda esimese teise käiguga ja peatumised, seisakud ja kiirendamised vältimatud. Et seda võimalikult vähe teha, võiks mõelda, millal on olulistel marsruutidel enim liiklust ning vaagida, kas väljumisaegade muutmisega on võimalik ummikuid ennetada. Planeerimine on oluline.\nSäästlik sõidustiil on õpitav!\nAutokoolis ei räägita säästlikust sõitmisest mitte suusoojaks, vaid ikka selleks, et kasvatada targemaid liiklejaid. Agressiivne kiirendamine, äkiline tegutsemine ja piirkiiruse eiramine tähendavad sõidueksamil suuri miinuseid, mistõttu sõiduõppe ajal pööratakse olulist tähelepanu säästliku sõitmise põhitõdede selgitamisele.\nPaljudes uuemates autodes on võimalik valida sõidurežiim „Eco“. See ei võimalda mootori võimsust maksimaalselt kasutada ega seega äkiliselt kiirendada. Sellel režiimil võib 100 kilomeetri kohta erinevate sõidukite ja sõidustiilide puhul kokku hoida vähemalt 0,5 liitrit.\nSäästlik sõidustiil ei seisne mitte ainult sõiduki oskuslikus juhtimises, vaid ka teadlikus kontrollis. Õige rehvirõhk suurendab ökonoomsust ja tõstab turvalisust. Rehvirõhku tuleb kontrollida vähemalt kord kuus. Tühja rehvi puhul on veeretakistus suurem ja seega kütusekulu kõrgem. Kui ettenähtud 2,5-baariselt tasemelt langeb rõhk 1,7 baarile, kasvab kütusekulu ligi 8 protsenti. Liitrihinnas on võib see vahe olla küll ainult 0,107 eurot, kuid kui sõita Tallinnast Tartusse keskmise kütusekuluga 6 l/100 km, on vahe 1,2 eurot. Paagitäie pealt võib vahet mõõta enam mitte müntides, vaid kupüürides.\nKa hübriid on säästlik ainult siis, kui juht seda tahab\nLisaks ökonoomsemale sõidurežiimile annavad tänapäevased autotehnoloogiad suure panuse nii kütuse kui keskkonna säästmisesse. Elektri- ja bensiinimootoriga varustatud hübriidi, mis suure osa ajast liigub hoopis akusse talletatud energia jõul, võib pidada säästliku sõidu sünonüümiks. Samas, kui selle roolis tegutseda agressiivselt, on tootja prognoositud madalat kütusekulu väga keeruline saavutada.\nHübriidi puhul on väga lihtne jälgida, millal liigub auto edasi bensiini ja millal kütust mittekulutava elektrimootori jõul. Kui varasemad hübriidid hakkasid bensiini kasutama siis, kui kiirus ületas 50 km/h, siis moodsamad autod võivad elektri jõul liikuda kuni kiiruseni 100 km/h.\nSamuti lülitab hübriid peatudes bensiinimootori automaatselt välja, mis tähendab, et foori taga oodates ei kulu kütust üldse.\nJälgi sõiduki aerodünaamikat\nKatuseraamid ja suusaboksid katusel suurendavad kütusekulu 10-20%. Seetõttu on otstarbekas kasutada neid lisaseadmeid vajadusel ning seejärel nad katuselt eemaldada.\nKäigukastist sõltub palju\nAutomaatkäigukastist on selle 30-aastase arenguloo jooksul saanud oluline abivahend kütuse säästmisel. Samuti võimaldab see säästa sõiduki kuluvaid osi.\nAutomaatkäigukast võimaldab käigu vahetamise ja siduri kasutamisega seotud varuosade eluiga pikendada kuni neli korda. Põhjus on lihtne – manuaalkastiga sõidukites vajutavad juhid siduri sageli alla ilma mingi põhjuseta, kuid automaatkast vahetab käiku ainult siis, kui selleks vajadus on.\nKui su sõiduk on manuaalkastiga, kiirenda reipalt kiiruseni millega sõita soovid – kiirendamisel ära ületa 2000 pööret minutis. Kaasaegsetel autodel võib juba kiirusel 50 km/h lülitada viiendale käigule, mis tagab seejuures väikseima kütusekulu. Juhul, kui kasutada on 6 käiku, võib neist viimase käiku võtta juba kiirusel 60 km/h.\nLiigeldes kolmanda käiguga kiirusel 50 km/h, tarbib sõiduk ca 20-25% kütust rohkem, kui seda teha viienda käiguga sama kiiruse juures.\nLisaks eeltoodud rahalisele säästule muudab säästlik sõiduviis ka liiklust rahulikumaks ja sujuvamaks ning seeläbi ka turvalisemaks, millega ei kaasne keskmine kiiruse vähenemine, mida üldjuhul kardetakse. Samuti väheneb müratase, mis on üks peamistest stressitekitajatest.\nPUUST JA PUNASEKS | Spetsialist paneb paika: just nii palju vett pead sa päevas tarbima, et...


Skopelos Skopelos Skopelos sukeldumine - SKOPELOS.COM\nNäita >> Tegevused ja vaba aeg >>Akvalangiujumine\nMobiiltelefon: + 306940448000\nSkopelos, sellel kaunil Põhja-Sporaadide saarel on uskumatud looduslikud iludused ning see on kuulus oma suurepäraste ja kristallselgete vete poolest.\nSaare varjab ka võrreldamatu ilu, nii et paljud ühendavad oma suvepuhkuse saare rikkaliku mereeluga.\nSukeldumine ja snorkeldamine on tegevused, mis külastajaid erutavad.\nSukeldumine on üldteada, kuid mis täpselt snorgeldamine on? Snorkeldamine või sukeldumine pinnaga on tegevus, mis ühendab endas sportlikku tegevust ja uurimist. Kõik, mida vajate, on, välja arvatud armastus mere vastu, klapid, mask ja snorkel.\nKreekas on snorgeldamise tingimused ideaalsed vete selguse tõttu. Nii saab inimene pinnal ilma sukeldumiseta ujuda, imetleda mere ja veealuse maailma ilu.\nSkopelos on saar, kus traditsiooniliselt olid kuulsad tasuta sukeldumisega sukeldujad. Alates 2014-ist lisati saare merendustegevusele sukeldumine ja esimene sukeldumiskeskus.\nSkopelos sukeldumiskeskust võib leida nii põhjapoolsest küljest ( Skopelos sadam) Ja lõuna pool saare juures Adrina Rannas Panormos ala.\nKeskus töötab mai algusest oktoobri lõpuni ja korraldab sukeldumisretki Skopelos ümber ja saare kaugematesse paikadesse. Samuti saab läbi viia nii Divemasteri koolituskursusi kui ka esmaabikursusi ohutuks sukeldumiseks. Ainus on see, et keskuse täielikult väljaõppinud meeskond pakub asjaomastele inimestele ainulaadseid sukeldumiselamusi.\nNeile, kes armastavad sukeldumist, on Skopelos sihtkoht, mis pakub ainulaadseid elamusi ja palju valikuid.\nSporaadid SUP Paddle-mahajätmine


Moskva ajakirjanik: plahvatuste motiiv võis olla kättemaks - Maailm - Postimees.ee\nMoskva ajakirjanik: plahvatuste motiiv võis olla kättemaks\n30. märts 2010, 8:40\nPark Kulturõ jaama lähistel jälgisid päästjate ja kiirabi ning jõustruktruuride töötajate tegutsemist sajad moskvalased.\nMoskva ajalehe MK ajakirjanik Vadim Retškalov rääkis eile Postimehele, et Vene pealinna eilse terrorirünnaku ajendiks võis olla kättetasumine märtsikuus Põhja-Kaukaasias tapetud mõjukate islamivõitlejate eest.\nMilline on olukord Moskvas?\nMoskva on suur linn, plahvatuskohtades on pilt üks, aga kolm kvartalit eemal võib seda juba mitte märgata.\nMind aga šokeeris see, et kui kuulsin hommikul pärast kella kaheksat raadiost plahvatusest, siis riiklikes telekanalites käisid samal ajal laulud-tantsud, hommikuprogrammid, sisuliselt pornograafia, vabandage väljendust. Kuni kella üheksani ei öelnud telekanalid midagi, ükski ei teinud erilülitust teemale.\nEhk polnud ülaltpoolt veel luba?\nIlmselt nad ülaltpoolt saabuva juhtnöörita üldse selliseid asju ei kajastagi. Nad taipavad seda ise, ilma igasuguse keelamisetagi. Samas, välismaistele vaatajatele mõeldud Russia Today näitas kõike nagu kord ja kohus. St ekspordiks – vastavalt maailma ajakirjanduse standarditele, aga omaenda «lojuste» tarbeks kõlbab ka show’d näidata. Sõna «lojus» kasutan siinkohal muidugi jutumärkides ja sellise suhtumise illustreerimiseks.\nAmetlik versioon kõneleb sellest, et plahvatused panid toime naisterroristid-šahhiidid.\nMul ei ole sellesse versiooni väga suurt usku. Mitte selles mõttes, et seal ei olnud naisterahvad lõhkeainega – väga võimalik, et olid küll. Aga üks asi on enesetaputerrorist, teine asi lihtsalt naine lõhkeainega, kes ei pruukinud isegi teada, et toimub plahvatus. Nad võisid ka lihtsalt seda transportida kellegi palvel ning aine pandi plahvatama eemalt.\nMiks ma just seda versiooni tõenäoliseks pean – mõlemad plahvatused toimusid paigas, kus on võimalik raadio teel juhitud plahvatus. Kui need kärgatanuks tunnelis, kus sidet ei ole, siis poleks ilmselt küsimust, et naised panid ise pommid plahvatama. Kuid kuna on variant, et lõhkeseadeldis käivitati kaugemalt, siis tuleks ka seda versiooni uurida. See erinevus võib olla väga oluline. Kahe naisenesetapja kasutamine tähendaks, et vaenlane oli suuteline neid ideoloogiliselt töötlema ja tal võib olla suuri ressursse.\nSuitsiiditerroristide ettevalmistamine ei ole lihtne, nõuab konspiratsiooni, sugulaste ja naabrite eest varjatud tegevust jne. Kui selgub, et niisugune asi oli võimalik, siis on tegu võimude olulise läbikukkumisega Põhja-Kaukaasias toimuvas agentuuritöös, operatiivtöös jne. Kui tegu oli pigem pooljuhuslike daamidega, kes võib-olla suhtusid küll võimu vaenulikult, aga polnud valmis ise õhku lendama, siis see on veidi teine asi.\nKas te näete ajendit, miks toimusid terroriaktid just nüüd?\nOn olemas ametlik versioon, et tegu võib olla kättemaksuga Burjaatia Saidi ja Anzor Astemirovi eest (Aleksandr Tihhomirov hüüdnimega Burjaatia Said ja Astemirov olid Põhja-Kaukaasias tegutsenud islamivõitlejad, kelle Venemaa eriteenistused tapsid sel kuul – toim).\nSel versioonil võib olla tõepõhi, kuna meie jõuametkonnad on tõepoolest uljalt teatanud võimudele ning võim rahvale, et vastase põhilised ideoloogid on hävitatud. Astemirov oli muide sama tegelane, kes korraldas massrünnakuid Kabardi-Balkaaria pealinnale. Nüüd on nad tapetud ja tavainimene peaks taipama, et tegu oli suure eduga, kuna noil inimestel oli väga suur mõju. Ning Šamil Bassajev (tšetšeeni sissijuht – toim) on juba ammu tapetud, kõik seega justkui hästi.\nNüüd aga tuleb välja, et põhilised ideoloogid on küll surnud, ent Moskva kesklinna ilmuvad ikkagi kaks enesetaputerroristi. Kes neid siis Moskvasse saatis?\nKuidas Moskva metrood kaitsma hakatakse?\nVõimude asemel kutsuksin ma praegu rahvast olema valvel ja aitama võime, andma teada kõigest kahtlasest. Võimud üksinda, rahva abita kindlasti Moskvas terroriohuga toime ei tule. Varasemate aastate kogemus näitab, et sellistele rünnetele tuleb sageli jätk.\nVõimalik, et metroosse saadetakse koerad, kes koos saatjatega kõnnivad seal ja nuusutavad reisijaid ning kotte. Kuid koerad väsivad ruttu.\nVõimalik, et tugevdatakse valvet. Kuid praegugi on seal olnud sisevägede poisid, ajateenijad. Neid on isegi kahju vaadata – justkui oleks nad saadetud metroosse spetsiaalselt selleks, et inimesed ei kardaks metroos korda rikkuda. Täiesti kaitsetud tegelased. Võimalik, et neid asendatakse kellegagi, kes sisendavad rohkem aukartust.\nMis tähendus on sellel, et üks plahvatus toimus Lubjanka jaamas, FSB asukoha juures?\nKindlasti on sellel tähendus. Me elame ju infoühiskonnas ja terroristidele on ka oluline, kuidas ajalehed sündmusest kirjutavad. Kui on sellised pealkirjad nagu «Lubjanka lasti õhku», siis ei pruugi ju vahet teha, kas see oli metroojaam või FSB. Need inimesed valdavad nüüdisaegset PR-tehnoloogiat.\nKas vastab tõele, et taksojuhid tõstsid sõiduhinna pärast metrooplahvatusi kümnekordseks?\nPole seda küll ise kogenud, aga meie korrespondentide andmeil on asi tõepoolest nii. Ega see mind imestama küll ei pane. Taksojuhtidel kindlasti on muidugi selleks ka omad põhjendused – ummikud, tänavate sulgemised jne.


Kotsar aitas aitas South Carolina meeskonna võidule - Sport\nMaik-Kalev Kotsar.Foto: RONALD MARTINEZ, AFP/Scanpix\nEesti korvpallikoondislase Maik-Kalev Kotsari koduklubi South Carolina Gamecocks teenis läinud öösel üliõpilasliigas NCAA võidu, kui koduväljakul seljatati 81:64 Norfolk State.\nAlgkoosseisus väljakule jooksnud Kotsar teenis mänguaeg 23 minutit. Eestlane tabas kõik väljakult tehtud neli viset ning kogus kaheksa punkti ja võttis lisaks neli lauapalli. South Carolinal on tabelis nüüd kaks võitu ja üks kaotus.\nCarlos Jürgensi kodumeeskond Oral Roberts Golden Eagles jäi samal ajal 69:70 alla California Baptisti võistkonnale. Jürgens kogus 34 mänguminutiga kaks punkti, kolm lauapalli ja neli resultatiivset söötu.\nMatthias Tass tegi USA üliõpilasliigas debüüdi\nJürgensi koduülikool võitis, Tassi oma kaotas


Lugeja kirjutab: pulmast tähtsam on elu ise - Arhiiv - Sõbranna\nLugeja kirjutab: pulmast tähtsam on elu ise\n13. märts 2017, 9:05\nPilt on illustreeriv. FOTO: SCANPIX\nMoekuulutaja pulmamängus osaleb lugeja, kes tuletab meelde, et pulmapidu ei tohiks olla elu kõrghetk, sest suhe on sellest olulisem.\nPulm on eriline sündmus ja tundub üsna lihtne jagada muljeid oma isiklikust elust. Ometi näib see kirjutama hakates ühe raskeima ülesandena. Millest küll kirjutada, pulm on ju ikka pulm, erinevad vaid dekoratsioonid ja äpardused?\nPulma korraldades püüdsin hoiduda paanikast ja rangest suhtumisest, et kõik peab olema täiuslik. Ometi on, vähemalt ise pulma korraldades, vastutustunne külaliste ees suur. Mäletan oma pulmast mõnda stressihetke: näiteks unustas õhtujuht me pulmavalsi ära.\nRaske on nautida oma pulma, kui peab samal ajal korralduslike asjade pärast muretsema. Seetõttu soovitaksin väga pulmakorraldajat, kas või lähedase sõbra-tuttava näol, kui agentuuri palkamine on üle rahaliste võimete.\nOlen sageli mõelnud, et pulm ei saa kunagi 100 protsenti õnnestuda, kuna enamasti on inimesele tema pulm elus esimene ja ainus, mida korraldada, seega on ta täielikult kogenematu. Lisaks on inimene oma pulmaga emotsionaalselt tugevalt seotud, mis teeb paljud otsused väga raskeks (ei tea ise ka, mida tahad).\nPärast pulma kriipis mind mõnda aega tunne, et kõik ei olnud ikka nii, nagu ma oleks tahtnud. Oleksin tahtnud kohe uut pulma hakata korraldama, kas või kellegi teise oma, ning mul olid mitmed mõtted peas, mida teisiti teeksin: ei kutsuks nii palju inimesi, telliksin bändi, laseks sõpradel rohkem esineda, kaasaks külalisi rohkematesse tegevustesse, et pulm oleks emotsionaalsem ja meenutaks vähem vastuvõttu.\nAja möödudes on mulle aga mu enda pulm hakanud aina enam meeldima. Nüüd, veidi üle aasta hiljem tundub see täiuslik. Kõige olulisem tundub, et see üldse oli, et nii paljud inimesed said seda päeva meiega jagada, sellest osa saada ning et abielu on jäänud püsima ja on õnnelik.\nPulm ei peaks olema elu või paarisuhte kõrghetk, millest alates hakkab kõik allamäge minema: ilu hääbuma, kaal tõusma, lähedus kaduma, tülid sagenema, mured uputama. Ehkki paljud naised unistavad valge kleidi kandmisest ja pulmapeost, nagu minagi unistasin, ei ole see kõige tähtsam. Kõige tähtsam on ikkagi Sinu ja Su kallima lugu, pulmapidu on selle tähistamine, sekundaarne akt, formaalne, teiste inimeste jaoks vajalik sündmus.\nPulmapäeval näevad kümned pilgud pruutpaari ja on tähtis hea välja näha, mitte oma pulmas tülli minna, kõik tundugu täiuslik. Hiljem nelja seina vahel saab aga poeesiast peagi proosa ning roosa värv tuhmub sellele tõmmatud tumedate triipude tõttu. Kui pulmapäev õnnestub, aga samal ajal suhe ei ole ilus, on sellest aga vähe kasu.\nOn peaaegu vältimatu, et tülid ja raskused tulevad, võibolla kaalutakse isegi lahutust. Seega ei peaks muretsema ainult pulma, vaid kogu elu õnnestumise pärast: valmistuda ootamatusteks ja otsida endale abilisi, pühendada oma aega ja raha ning hoolitseda selle eest, et oleks ka lõbus nii omavahel kui teistega.\nPulm saab mööda, aga terve elu on ees. Tahan vormida homset, meie tulevikku, meie, ma usun, lõputa lugu, kuni surm meid lahutab.


Balen - Toode: Santenay Premier Cru Clos de Tavannes AC 75cl\nSantenay Premier Cru Clos de Tavannes AC 75cl\nNimi: Santenay Premier Cru Clos de Tavannes AC 75cl\nRiik/regioon: Prantsusmaa, Burgundia, Cote de Beaune\nTootja: Domaine de l'Abbaye de Santenay - Michel Clair\nSantenay küla asub umbes 20 km Beaunest lõunas ning veiniaedu on seal päris palju, kokku 407 hektarit, millest 140 hektarit on Premier Cru aiad. Clos de Tavannes Premier Cru aed on 5.3 ha. Lisaks lubjakivile ja savile, mis on ka teistest Premier Cru aeadades, on siin ainukesena ka liiva.\nDomaine Abbaye de Santenay on pika ajalooga veinimõis (6. põlvkond) ning neile kuulub kokku 11 hektarit veiniaedu. Alates 2005. aastast on selles veinimõisas näha olnud märkimisväärset kvaliteedi tõusu, sest uue põlvkonna tulekuga on vähendatud oluliselt saagikust ning investeeritud veinikeldrisse. Clos de Tavannesi veinipuud on väga vanad (50-85 aastat). Vein laagerdub väikestes tammevaatides 12 kuud.\nVeinil on sügav rubiin punane värvus purpuri varjunditega. Aroom on väga värske ja marjane, eristuvad mustsõtrad (cassis) ja põldmarjad, delikaatne tammevanilje noot. Maitselt üllatavalt rikkalik ja täidlane, nooruslikud tanniinid, hea vürtsikus. Serveerida koos loomalihaga rikkalikus veinikastmes, küpsetatud metssea või hirvelihaga, maksast terriiniga, metslinnulihaga või pardilihaga, keskmiselt küpsete juustudega. Soovitatav serveerimistemperatuur on 15-16 kraadi.


(autentsed CDQ2A100-5-10-15-20-25-30DZDCDMDMZDCM õhuke silinder\nturustajad (de külaline. meil on äri, mitte aastaid agendid, kuna ("de külaline on hea käsi, kui esimene kanal osta suure kaubamärgi vastu, nii et palun, kui suhteliselt odav hind ei võta vastu, kuid arve, palun!soovin teile õnne osta!\nuus tõelise esialgse pro 18 kuud pärast garantii eesmärk on parandada, et osta meie klient on jumal.\nprice: USD$ 360.57\nmärkus: tag (toote varude on uus on vana versioon, mis ei ole uus number on etikett, punane, punane, boss, lindid ja etiketid on liiga palju, kuna toote etiketil, omanik on energia on piiratud, ei ole uus versioon. nagu uus foto, kui see on vajalik ja klienditeenindus, rõhutatakse, et arve, palun.see pood on uus vana varud on sama, mis on tagatud kvaliteediga. tänan sind!\nkrokodillid uus, me toetame, ära küsi, on, et sa ei ole tõeline - on ehtne, tõeline.\n1. ostjad osta tagasi, palun võtke ühendust klienditeeninduse, mida on vaja, et olla kindel, et pärast seda, kui konkreetse toote liiki tooteid, mis ei ole veel, mis on paigaldatud või kirjeldused pärast saabumist, tingimusel et on vale, see pood on võib - olla tuleb tagasi või toote või teenuse ostjad palun, tagamaks, et kaup kauba seisundi ja pühendumist.\n2. kõik kaubad, see pood on makstud toetust, mis võrdub osta sularahas, et te võite kindlad olla, et osta vabalt!saadetise võib olla ka otsest ülekandmist.\n3. toote mudel, mis on liiga palju, kuni mitu, nii et ei ole võimalik teostada iga toote pakendi etiketile üksikasjalikud pildid, igal aastal ajakohastada, vanad andmed on olemas uued andmed varude ja pakendite märgistamise erinõuded, palun võtke ühendust klienditeeninduse,\n4. kui toote suurus võib olla liiga palju, et teatud toodete, varude, on vaja, et mõlemad, nii et see on hea enne kinnitab, et saadetis.\n5. kui klient sai kauba märk, et kaup: palun ära kiirusta alla, kui avatud tarne personal eelinspekteerimise hea nägu siis märk kinnitatud andmed, kui kaup avastatakse, et seal on avatud kaupade tarne või on viga või kahjustatud kauba võib keelduda alla pärast seda, kui on saanud kaupu, mis on otseselt meiega ühendust võtta, et tagada oma huve, me konsulteerime koos ema hüvitis palun. kõik, kes kogus, mis ei vasta, kui kaup on kadunud, nii tõsist kahju, vaata see meie õigus keelduda probleemi.võrdne tasu nõutakse, et teised, et ma kirjutan alla.\nkauba kirjeldus: on vaja tagasi. tagasi, kullake, palun esitage kõnealuse toote müüja ei ole ette nähtud pilte, fotosid, mis ei ole ette nähtud pood on võimu tagasi teenistuses, palun kinnitada, et seitsme päeva jooksul küsimustes, mis on seotud tagasi; kui müüja, probleem on meie toodete kvaliteeti, ise kandma kulud, meil on vabatahtlik.\npilt ja kirjeldus. poes kauba tegeliku viide, et tooted on 18 kuud, olenevalt sellest, kumb on garantii, et toote 18 kuu jooksul, võib ette näha, et hooldusteenuste, 18 kuu jooksul ei ole võimalik tagasi teenistuses, palun!palun võtke ühendust omanik, muud ei tea.\n9. vii kaubamärgi arvete kohta. ei ole vaja arve, arve, kuid paljud kliendi arvel, on võimalik saada kulude hüvitamist, et hõlbustada klientide vajadustele ja nõudmistele, on meie klient on vaja, et tagada meie masin faktuurarve, 17% käibemaksu, maks arvutatakse eraldi, üksikasjad.\n10. ma olen pühendunud de külaline manipulaator (liikuv osa müügi aastaid kogunenud hulgaliselt kogemusi selles valdkonnas.teie nimi, mudeli, kui ajaleht, kirjeldus, kogus, tuumaenergia hind pärast, kes annab sulle osta üks jaam saata.- siin on kaup, mis on risk saada ei ole, nagu on kirjeldatud, täieliku toetuse.\npalun lugege juhised küsimustes, mis on seotud rohkem kui artiklis 10 osutatud ostjad tagasi vaidlusi, kui seal on rohkem küsimusi, kui artikli 10 alusel väljendusrikkust.