Hoiame sabad rõngas! | Nähtamatud Loomad\nEelnevalt kirjutasin sellest, mida olen sigadelt nendega igapäevaselt töötades õppinud. Nüüd soovin aga lähemalt kirjutada ühest suurest murekohast ja nii-öelda avalikust saladusest seatööstuses: põrsaste rutiinsest sabade lõikamisest.\nMiks põrsaste sabad ära lõigatakse?\nSiga tahab uudistamist ja mängimist, aga kõledas tööstusfarmis ei ole tal mitte midagi teha. Tegelikult on tal seal üksnes kõva ebameeldiv põrandapind ja liiga vähe ruumi. Põhusülemist või pinnase sonkimisest võib tööstusfarmi siga üksnes und näha. Selline siga on stressis ja kannatab. Kui tal mitte midagi muud teha pole, hakkabki ta näiteks sulukaaslaste saba närima – see on indikaator, et midagi on sea jaoks valesti. Midagi vajab farmis muutmist.\nSelle asemel, et põrsaid kuulda võtta ja farmis vastavaid muutusi teha, lõigatakse aga paaripäevaste põrsaste sabad tangidega maha, tuimestust kasutamata. Euroopa Liidus on küll rutiinne sabade lõikamine keelatud, aga seda tehakse jätkuvalt. Kahjuks ka üle 90% Eestis kasvavate põrsaste sabad lõigatakse maha.\nKõle tööstusfarm, kus pole kahjuks ei piisavalt ruumi ega tegelusmaterjale.\nOluline on rõhutada, et sabade lõikamine ei tähenda, et sabade närimist farmis edasi ei esineks. Kahjuks närivad tööstusfarmide põrsad edasi ka juba lõigatud lühikest saba, kuigi sabade lõikamine vähendab sabade närimise esinemist. Seda eelkõige seetõttu kuna allesjäänud sabajupp on lõikamise tõttu tundlikum. See aga viitab sellele, et sigade loomuomane vajadus mängida, närida ja tuhnida on alles ka pärast sabade julma lõikamist. Seega, sabade lõikamine ei kõrvalda seda põletavat probleemi tööstusfarmides.\nMilline probleem on sabade närimine?\nSabade närimine on keeruline, peamiselt tööstusfarmide massiivsuse ja kõledusega kaasnev probleem. See ei ole aga kindlasti mitte midagi ilmvõimatut. Sabade närimine on ikkagi tekkinud siis, kui farmid muutusid massiivseteks tööstusfarmideks, kus koos on tuhandeid loomi. Loomupäraselt ei näri siga teise sea saba.\nSabade närimist on võimalik ära hoida tagades sigadele neile sobivad elamistingimused. Tühipaljas seasulg, kus mitte midagi teha pole, ei ole seale sobiv tingimus. Üks efektiivsemaid sabade närimise ennetajaid on sigadele põhu või mulla andmine. Mitmed uuringud näitavad, et isegi peotäis põhku vähendab sabade närimist.\nTore rõngassaba, piisavalt põhku ja julgustav musi oma emalt – kahjuks sellist idüllilist pidamisviis Eestis peaaegu polegi.\nÄrme karda rõngassabu\nSeakasvatajate esialgne hirm sabade närimise ees leiab mingil määral õigustust. Tegelusmaterjalide nagu põhu, jutekottide või pakkepaberi kasutuselevõtt vajab täielikku poolehoidu farmi juhtkonna ja farmi töötajate poolt. See peab saama igapäevaseks, normaalseks osaks.\nKuskilt tuleb algust teha, näiteks proovides mõnedes tegelusmaterjalidega sulgudes kasvatada normaalsete, pikkade sabadega sigu. Olukorras, kus seafarmerile hingab ühelt poolt kuklasse nii laenu- kui ka tarnekohustus ning teiselt poolt tapamaja, mis seakilo hindasid põhimõtteliselt dikteerib, ei ole see lihtne samm. Küll aga tuleks arvesse võtta, et sabade lõikamist ning sigade ebasobivates tingimustes pidamist võetakse tõsiselt. Näiteks on juba määratud kopsakas rahatrahv seafarmerile sabade rutiinse lõikamise jätkamise eest.\nTekib aga küsimus, milleks seatööstus end lõhki rebib ning seejuures veel suure sigade kannatuse hinnaga. Kas oleks aeg lõpetada see ulmeline eksperiment kümnete tuhandete sigadega tööstusfarmides ning liikuda väiksemate mahekasvanduste poole? Kontrollitud mahekasvandus võiks olla Eesti seatööstuse nišš. Kahjuks hetkel ei ole selline seakasvatus Eestis levinud, kuigi leidub üksikuid erandeid tublide farmerite hulgas.\nTänu oma tööle koos sigadega olen õppinud ka ära tundma esimesi märke sabade närimise algamisest ning sellest, kuidas sabade närimist lõpetada. Loomulikult ei tea ma sabade närimise lõpetamise kohta kõike, aga heal meelel jagan oma kogemusi. Üks parimaid viiteid sabade närimise algamisele on kui põrsas ei hoia oma saba enam rõngas, vaid sirgelt all. Sabaots võib tunduda tume või määrdunud, aga lähemalt vaadates võib näha, et sabaots on juba hammustatud, verine ja nekrootiline.\nMõnikord võib näritud saba olla ka punakas või paistes, aga see esineb pigem siis kui närimine on juba mõnda aega kestnud. Kiire reageerimine ja sabade kontrollimine on ülioluline! Sabasid saab näiteks söömise ajal väga lihtsalt kontrollida kui kõigi põrsaste taguotsad ühtepidi on. Kui kõigi sabad on rõngas, siis närimist tõenäoliselt ei esine.\nHäid soovitusi sabadega sigade kasvatamiseks leiab näiteks ka siit videost. See Soome seafarmer omab juba 15 aastat kogemust sabadega sigade kasvatamisest.\nMis aitab sabade närimist ennetada?\nSabade närimist aitab ennetada sigadele tegevuse pakkumine. Näiteks riputada sulu seintelt alla mõned jutekotid või looduslikust (söödavast) materjalist köiejupid, mida põrsad sakutada ja närida saavad. Köie näritav ots peaks rippuma maapinnast vähemalt 10 cm kõrgemal, et see pisikestele võõrdepõrsastele ohtlik poleks.\nHea oleks lisada põrandale saepuru ning anda mängimiseks puupulki, võimalusel põhku või pakkepaberit. Kui võimalik, siis ka uut põnevat toitu või nuuskimismaterjali – pressitud heinakuubikud, silo, kapsas, makaronid, mais. Kõik see viib sigade mõtted teiste sabadelt eemale.\nPakkepaber on huvitaval kombel sigade suur lemmik, eriti kui sulgu visata suur tükk, millest iga põrsas saab ise endale sobiva tüki sakutada ja seda edasi hekseldada. Vastavalt vajadusele tuleb neid asju juurde lisada või välja vahetada, nii paari-kolme päeva tagant. Kui närimise probleem on tõsine, siis iga päev või isegi mitu korda päevas. Lihtne on sulgude vahekäigus hoida need asjad kärus valmis, siis on kasutamine lihtsam.\nSamuti aitab sabade närimise vastu sabade katmine kas vastava sprei või loomadele sobiva tõrvaga (sellega, mida jahimehedki söödaplatsidel kasutavad). Viimastel on väga tugev lõhn, mis katab võimaliku verelõhna ja teeb saba hammustamise sea jaoks ebameeldivaks.\nJuhul kui farmis peaks tekkima närimine, peaks farmer koheselt sekkuma ning lisaks värskele tegevusmaterjalile (põhk, pakkepaber, köied jne) kasutama sabadel ka kas spreid või tõrva (u 4-5 päeva kuniks on näha, et närimist enam ei esine). Kui närimisele kohe alguses jaole saada ja nn härjal sarvist haarata, andes põrsastele tegevust, siis ligi nädala-kahe pärast võib probleem juba lahendatud olla.\nEestis on paar tublit seakasvatajat, kes kasvatavaid õigeid, ilusate rõngassabadega sigu. Kindlasti oleks neilt paarilt seakasvatajalt palju juurde õppida, kuidas normaalsete sabadega sigu kasvatada.\nToeta sabade lõikamise lõpetamist\nRõngas saba on nii suurt head meelt tekitav vaatepilt, mille üle iga seafarmer võiks uhkust tunda! Sead on tundevõimalised, vahvad ning mängulusti täis loomad, kes väärivad elamisväärset elu. Anneta sigade toetuseks siin: https://nahtamatudloomad.ee/toeta


Nurmkanade kasvatamine tehistingimustes - Riigikogu\nNurmkanade kasvatamine tehistingimustes\n08.02.2016 / Komisjonide teated, Maaelukomisjon\nKomisjoni tänasel istungil arutati võimalusi nurmkanade kasvatamiseks tehistingimustes ning seejärel nende laskmist vabasse loodusesse linnukoerte õpetamiseks ja lindude küttimiseks. Istungile olid kutsutud Kase Turismitalu peremees Tiit Seer, kes kasvatab nurmkanu ja kes teema ka tõstatas, ning koos temaga Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuhi asetäitja Andres Lillemäe. Veel osalesid Tõnu Traks ja Merike Linnamägi Keskkonnaministeeriumist, Teet Koitjärv Keskkonnaametist ning Pille Tammemägi ja Sirje Jalakas Maaeluministeeriumist.\nTiit Seer andis ülevaate olukorrast. Nurmkanade arvukus on Eestis viimasel ajal vähenenud. Selle olulisimaks põhjuseks on sobilike elupaikade hävimine eelkõige põllumajandusliku tegevuse tõttu. Nurmkanu on võimalik kasvatada tehistingimustes, kuid kehtiv seadus ei luba neid tagasi loodusesse lasta. Tehistingimustes kasvatatud lindude loodusesse tagasilaskmine aitaks tõsta nende arvukust, samuti saaks niimoodi õpetada linnukoeri ja pidada ka traditsioonilist linnujahti.\nPille Tammemägi selgitas, et Maaeluministeeriumi valdkonda kuulub loomakaitse seadus, mis sätestab loomade ja lindude suhtes lubamatud teod. See tähendab, et loodusesse laskmisel ei tohi linde jätta abitusse seisundisse ega põhjustada nende hukkumist.\nKeskkonnaministeeriumi ja Keskkonnaameti esindajad selgitasid, kuidas on lindude ning loomade tehiskeskkonnas pidamine ja loodusesse laskmine reguleeritud ning kuidas toimub riskide hindamine.\nKomisjoni esimees Ivari Padar võttis arutelu kokku märkides, et nurmkana kui jahiuluki tehiskeskkonda viimine ja tagasi loodusesse laskmine oleks Eesti kontekstis pretsedent. Samas on mitmes Euroopa riigis jahilindude loodusesse laskmine reguleeritud. Meil on olemas toimiv riskide hindamise süsteem, mida tuleb järgida, ja iga erand nõuab põhjalikku analüüsi. Oluline on pöörata tähelepanu maaelu mitmekesistamisele ja töökohtade loomisele. Kuna Keskkonnaministeeriumis on koostamisel seaduse eelnõu, mis reguleerib ulukite pidamist tehistingimustes, siis oleks mõistlik ettevalmistatava eelnõu raames nurmkanade teemat käsitleda ja leida tõstatatud probleemidele lahendus. Maaelukomisjon käsitleb teemat uuesti 2016. aasta teises pooles.


Inimeseõpetuse õpik algklassidele | Avita\nInimeseõpetus - I kooliaste\nInimeseõpetuse õpik algklassidele\nLiina Haring, Marju Kõivupuu, Pille Arnek, Kerli Ever, Neeme Reest, illustraator Andres Kuura\nInimeseõpetuse töövihik algklassidele\nLiina Haring, Pille Arnek, Kerli Ever, Neeme Reest, illustraator Andres Kuura\nAvita e-tund. Inimeseõpetuse elektrooniline õpetajaraamat algklasside õppekomplekti I osa juurde OPIQ platvormil\nKoostaja: Kerli Ever; toimetaja: Pille Arnek\nValmimas on inimeseõpetuse 3-osaline sari I kooliastmele. Õpetaja saab tulevikus valida, kas ta soovib käsitleda materjali kahe või kolme õppeaasta jooksul vastavalt oma klassi tunniplaanile ja töö tempole. Komplekti kuulub õpik, töövihik, e-tund ning e-õpik OPIQ keskkonnas.\nSügisel 2022 alustame sarja I osa katsetamist koolides.\nÕpik on jagatud kuueks teemaplokiks. Esimeses käsitletakse õpilast ümbritsevat keskkonda: Eesti riik, ohutu liiklemine, üksi kodus ja õues, aeg ja ajataju. Teises teemaplokis räägitakse nendest, kes õpilast ümbritsevad: pere, sugulased, lemmikloomad; samuti käsitletakse pärilikkuse teemat ning koduga seonduvat. Kolmas teemaplokk on pühendatud tervisele. Neljas plokk pöörab tähelepanu suhetele iseenda ja teistega: emotsioonid, iseloom, suhtlemine, koostöö ja mäng, iseseisvus ja enesekindlus, aju areng, õppimisnõksud. Viiendas teemaplokis käsitletakse kodumaad nüüd ja vanadel aegadel: tutvustatakse Eestimaad, Eesti sümboleid, suuremaid rahvapidusid ning eestlaste elu vanasti. Viimane, kuues teemaplokk õpetab, kuidas ühiskonnas eakohaselt hakkama saada: raha kasutamine, asjade laenamine ja andmine, tarkade valikute tegemine, samuti antakse ülevaate lapse kohustustest ja õigustest.\nInimeseõpetuse I õpikus seikleb koos õpilastega ammustest aegadest ootamatult tänapäeva sattunud kuningas, kes oma rõõmsa ja lihtsa olekuga aitab lastel mõista, kuidas edukalt ja ohutult iseenda ning kõige ümbritsevaga toime tulla, saadakse algteadmised ühiskonna toimimisest ning tehakse esimest tutvust kodumaa ajalooga. Lisasime tutvumiseks siia juurde I osa sisukorra. Õpiku autoriteks on oma valdkondade spetsialistid, kelle tekste on toimetanud ning põneva jutustusega tervikuks sidunud Pille Arnek (Avita aabits, Elli kirjad jpm). Humoorikad illustratsioonid on teinud füüsikutaustaga kunstnik Andres Kuura.\nInimeseõpetuse e-tund sisaldab haaravat, rohkete piltide ja videotega materjali 35 ainetunniks. Siit leiab iga tunni põhjalikult koostatud näidisülesehituse koos ajaliste soovitustega, rohket illustratiivset materjali, taustainfot peamiste mõistete kohta ning ideid liikumispausideks. Õpetaja saab soovi korral ka ise materjali lisada ning teha sinna märkmeid.\nInimeseõpetus. I osa sisukord ja katkend õpikust


C4 Original 60 servings Cellucor osta siin\nKuldkliendi hind 41.40€\nHõbekliendi hind 43.24€\nPronkskliendi hind 44.62€\nVali Maitse fruit punch\troheline õun\tapelsiin\tarbuus\nPLAHVATAV ENERGIA. Legendaarsed treeningud.\nMaailma suurimatel konkurentidel on kõigil üks ühine joon - neid juhib võime piire ületada. Nad ei tagane väljakutsest ja teavad, et ainus viis kõrgemale jõuda on edasi liikuda.\nTeie jaoks, kes püüdlete suuruse poole, tutvustame järgmist C4 taset - seda serva, mida peate oma eesmärkide saavutamiseks jätkama.\nC4 oli plahvatus, mida ta kogu maailmas kuulis, kui see 2010. aastal turule tuli. See aitas jõusaalis tegutsevatel junkies, nädalavahetuse sõdalastel ja võistlussportlastel kõikjal tõusta oma legendaarsete versioonidena.\nCellucori neljas põlvkond C4 on järgmine innovatsiooni ja täiustamise tase. Selle valem on nüüd paremini valitud, tõhusam ja sisaldab läbimurre koostisosa TeaCor ™ parema energia saamiseks, mis tuleb kiiresti sisse ja kestab kauem. *\nPlahvatusohtlik energia *\nIntensiivne fookus *\nUskumatud lihaspumbad *\nLegendaarsete treeningute järgmine peatükk on siin\n. C4 maitse, kui võtate lonksu. Kibuv tunne, mida tunnete, kui see teie keha läbib. Motivatsiooni tõus, mis tabab teid ideaalsel hetkel - vahetult enne, kui hakkate oma tööd purustama ... Ainus sõna selle kirjeldamiseks on plahvatusohtlik. Kõik, mis teile lemmik enne treeningut eelneb, elab edasi ja teie legendaarsemate treeningute järgmine peatükk on just alanud.\nSegage 1 portsjon (6,5 g) 150-200 ml veega ja tarbige 20-30 minutit enne treeningut.\nPortsjoni suurus: 1 tassi kühvel (6,5 g)\nVitamiin B6 (püridoksaal-5-fosfaadina)\nPlahvatusohtlik energia segu\nN-atsetüül-L-türosiin, veevaba kofeiin (150 mg), sametoa (Mucuna pruriens) seemnete ekstrakt (standardiseeritud L-Dopa jaoks), teekriin (TeaCnine® kujul)\n** Päevaste väärtuste protsent (2% DV) põhinevad 2000 kalorsusega dieedil.\nMuud koostisosad: sidrunhape, looduslikud ja kunstlikud maitseained, ränidioksiid,\nKaltsiumsilikaat, õunhape, peedimahl (värviline), sukraloos, polüdekstroos,\nLisatasu on mõeldud üle 18-aastastele inimestele. Ei sobi rasedatele ja imetavatele naistele. Ärge kunagi ühendage alkoholi ega narkootikumidega! Vähendage kofeiini kasutamist muudest allikatest (näiteks kohv, tee jne). See toode ei asenda mitmekülgset dieeti. Hoida kuivas, lastele kättesaamatus kohas. Enne kasutamist lugege kasutusjuhiseid ja järgige soovitatud annuseid. See lisaaine ei sisalda legeerivaid aineid. Enne treeningueelsete toidulisandite alustamist pidage nõu oma treeneriga.\nC4 Original 60 servings arvamused\nKokku maksmiseks: 46.00€


Lumi Liisi - Pesaleidja MTÜ\nNimi: Lumi Liisi\nLUMI LIISI SOOVIB KOJU!\nKas leidub üks hea hing, kes ei kardaks nohust kassi?\nSellist imeilusat lumivalget sülekassi, kes oleks nagu äsja muinasjuturaamatust välja astunud?\nLumi Liis näeb välja nagu tõeline kassi-modell. Ta on nii kaunis, nõtke sammuga ning nurrub nõnna, et teda võiks lausa raadioreklaami palgata.\nKuid juba peaaegu aasta vältel pole meil õnnestunud talle mitte ühtegi kodupakkumistki saada - sest Lumi Liisil on ikka veel nohu.\nNagu paljude teiste stressis kassidega, tõenäoliselt polegi võimalik ka tema nohu enne välja ravida, kui ta rahulikku ja hoolivasse keskkonda saab. Ka praegu elab Liisike väga toredas hoiukodus, kuid kuna seal on peale tema veel väga palju kasse, pole rahulikke hetki eriti võtta. Ja no üks kass vajab ju 20 iluune-tundi ööpäevas - aga kes see ikka ennast välja magada saab, kui iga poole tunni tagant mõni teine mängiv karvakera Sulle mürtsuga kaela sajab?\nMõtle vaid, kui kauniks Liisi veel rahulikus keskkonnas muutuks?\nJuba praegugi tahaks teda kui tõukassi-laadset välja reklaamida\nKui Sa tunned Lumi Liisi vastu natukenegi rohkem huvi - palun kirjuta meile. Ta praegune hoiukodu räägib Sulle meelsasti Liisi pika ja kurva loo, kuidas ta väga kohutavas seisus hirmunult keset maanteed leiti ja kui imelised muutused möödunud aasta jooksul toimunud on. Lumi Liisi leiti 2019a novembris väikese kassipojana, st praeguseks on ta umbes aasta vanune.\nTänaseks on ta läbinud korraliku parasiiditõrje-kuuri, saanud ravi hingamisteede viiruse vastu, tal on head toakombed ja ta teda on poputatud nagu vähegi võimalik on, kahekümne teise kassi kõrvalt.\nKui Sa tunned, et soovid Lumi Liisile kodu pakkuda, siis palun täida meie Kiisuvõtja küsimustik ja hoiukodu võtab Sinuga esimesel võimalusel ühendust.\nLumi Liisi on sündinud 2019.aasta juulis, ta leiti Otepäält ja elab hetkel hoiukodus Tõrvas.


Tinker Ja Õmmelda Lihavõtted Bunnies - Muster Ja Print Malli - 2019 | Leibkond ja vaba aeg\nPõhiline Leibkond ja vaba aegTinker ja õmmelda lihavõtted bunnies - muster ja print malli\nÕmblus- ja käsitööjuhised paberist või kangast kangastest lihavõttepühadest\nÕmble lapiga bunnies\nKäsitööjuhised täidisega bunnies nagu lihavõtted kaunistamiseks\nMuster: lihavõtteline jänku printimiseks\nVäike jänku kui pehme mänguasi või padi\nÕmble lihavõtteline bunny vildist välja\nTee lihavõttepupu ehituspaberist välja\nJänes lilleküünalde käsitöö idee\nLihavõtte bunnies nagu lillepistik\nTee lihavõtted bunnies paber mache\nTee jänes ja porgand munadest välja\nTehke lihavõtte jänes ise\nJuhised puidust easter bunnies\nPuidust ja krohvist valmistatud lihavõtteline jänku\nPuutüvi Easter Bunny\nPuidust valmistatud lihavõtteline tuule valgus\nPuidust küülikute paar: puidust valmistatud alalised arvud\nLihavõtte karussell kaunistamiseks\nTee bunnies fretsawiga\nTehke lihavõtte savikastidest ise\nTinker mini savipoti lihavõtteline jänku\nLihavõttejälg tunda kõrvadega\nFilzosterhasen ja Stoffosterhasen\nÕmble lihavõtteline bunny kott\nVildist valmistatud polka dot bunnies\nDIY lihavõtteline jänku, mis on valmistatud vildist\nHare valmistatud vildist\nKangast valmistatud lihavõtteline jänku\nÕnnelik lihavõtteline jänku\nTehke lihavõtted bunnies teistest materjalidest\nGraskopf Easter Bunny\nLapsed ja täiskasvanud saavad erinevaid materjale: Õmble naljaga täidisega bunnies ja tibusid või jäneseid vastavalt meie juhistele ja mustritele või tehke kangajääkidest ja puidust pulgadest jänese pistikud kevadele sarnaneva lillejoa jaoks.\nLisaks kangale saate kasutada ka džuudi või tunda erinevaid värve. Meie mustri mallid aitavad teil salvestamisel.\nLoomulikult saab neid malle kasutada ka käsitööks Paber Easter Bunny kasutada. Taaskasuta tapeedi jäänuseid, tehes neist dekoratiivsed lihavõttelised lillede pistikud või tehes paberist klassikaliselt hunnikuid.\nSamuti näitame teile, kuidas sina Lihavõtte jänes on valmistatud papier mache'ist teha ja teha armas bunnies porganditega värvitud munade ja ehituspaberiga.\nÜlaltoodud pildi väikese täidisega jänese jaoks on vaja halli kangast, roosa, valge ja musta jäägid, õmblusniit ja puuvillane vill. Loomulikult saate kasutada ka vildit. Printige allolev mall ja kasutage seda kaks korda hallile kangale. Seejärel joonistage näo, kõhu ja esijalgade kangast elemendid ja lõigake need välja.\nJärgmises etapis õmmeldakse väikesed osad küüliku ilusale esipaneeli küljele. Lõpuks asetage mõlemad jänese pooled paremale küljele, mis tähendab: ilus pool sees ja õmble nende servad kokku - välja arvatud 5 cm laiune ava alumises servas. Siis pööratakse täidisega jänku nii, et ilus külg näeb taas välja ja täidisega täidisega. Lõpuks õmble avamine mõne õmblusega ja armas täidisega jänku on valmis koputama.\nLihavõtte bunnies valmistamine: riidest jäänud jänesed\nKõigepealt trükkige muster, et teha lihavõtte jänes, ja kanda see kahekordse kangaga. See siis ettevaatlikult välja lõigatud.\nSeejärel õmble kaks kihti tagumise jala paremast nurgast vastupäeva koos. Esijalg jääb maha, et puuvill jänesesse pääseda.\nNüüd sa oled kepiga Puuvillane vill läbi kehaava, pea ja kõrvad. Seejärel lükatakse varras esiosa taga asuvasse avasse ja avad õmmeldud kinni.\nMeie käsitööpink: Väike täidisega bunnies saab hõlpsasti panna paju taimede korraldustesse, sest see võib ka lihvida väikest lihavõttekorvi. Ka lihavõttepesas on selline näriline hea.\nArmas lihavõtted bunnies kui padi\nNeed magusad lihavõtted bunnies ka sulle näpistama kangast jäänuseid, mida seejärel kokku õmmelda:\nPrindi esitamine välja, lõigake need ja kandke need kangale.\nJärgmisena tikkige lihavõttepunase nägu ja väikesed jalad kangale ja koo lõnga lahtised otsad.\nLõika tükid kangast välja ja õmble kõrvad kokku.\nNüüd see on padi õmmeldud, selja jääb täitematerjali jaoks lahti.\nNüüd täitke täitematerjal.\nLõpuks Lihavõtte jänes on õmmeldud.\nViimases etapis õmmelda jänku lill ja kinnita see tagasi. Juba esimene väike lihavõttepühk on lõppenud.\nArmas jänku, mis on valmistatud vildist, et koputada või lihavõttekorvi.\nAlgajatele õmblemine võib selle juhendiga lõõgastuda, magusad lihavõtted bunnies ja vildist valmistatud tibud. Kõik, mida vajame, on natuke aega ja kannatlikkust, kuid mitte õmblusmasinat.\nPuuvill või villavatt\nPruun ja must lõng\nLill on valmistatud puuvillast pallist.\nVildi jänes koosneb järgmistest osadest: 2 x küüliku põhi kuju, 1 x jahvatatud, 1 x ristkülikukujuline keskosa, 2 x 2 kõrva. Võite kasutada ühte meie mallidest bunny põhikuju jaoks või saate kujundada ja lõigata paberil küüliku ise. Kuna keskosa pikkus on võrdne põhikujulise küüliku pea ümbermõõdugaVõtke tükk lõnga ja asetage see küüliku pea välisservale.\nSeejärel mõõta selle teose pikkus ja olete juba määranud keskosa pikkuse. Laius on 1,5 kuni 2 cm. Lisaks joonistage igaüks kaks jänku kõrva pruunil ja roosal vildil, mis kõik peaksid olema ühesuurused. Lõpuks lõigatakse viltid tükid välja.\nNüüd algab õmblemine: esimeses etapis Brodeerige must lõng ümmargune silm vasakul ja paremal väljaspool lihavõtte kaks põhivormi. Kõrvade jaoks asetatakse roosad viltid tükid pruunidele kõrvadele ja õmmeldakse kokku pruuni lõnga servades. Seejärel kinnitage kõrvad mõlema jänese poole külge.\nKana sobib hästi lihavõttekorvi või lihavõttelise hommikusöögi laua kaunistamiseks.\nJärgmisena pannakse kokku lihavõtteline jänku. sellega seoses alusta keskosa, mis on õmmeldud pea kahe jänku poole vahel, Lõpuks õmmeldakse kaks põhilist kuju kokku servade alumisse otsa. - Ainult põrandapind jääb lahtiseks.\nPõranda mõõtmete määramiseks asetage tunda jänku pruuni vildile ja joonistage joonised. Täitke see puuvillavilla ja õmble põrand kinni. Viimases etapis kleepige puuvilla pall lillena ja tunda lihavõtteline bunny on valmis.\nÕmblemine tundis tibu ja kanu\nVilda kana üksikasjalik vaade\nKana õmblemine järgib samu samme nagu tunda, ainult keskel olev osa on ära jäetud. Selleks vajate keha jaoks helekollast või beežit tunda, kreemvalget vildi tiibade jaoks ja punast, oranži ja kollast vilt naha, kammide ja saba sulgede jaoks.\nPärast kõikide osade väljavõtmist Kõigepealt õmble silmad lõnga ja tiiva külge. Seejärel õmmeldakse noka, kammi ja sulgede alumist serva kanade poole sees. Siis on mõlemad pooled kinnitatud üksteise külge, täidetud puuvillaga ja põhi suletud.\nVärvilisest tundlikust tekivad naljakad tibud.\nVärvilised tibud on veelgi lihtsamad: Õmble tibu alumises osas ümmargune vilt, millel on sirge peal. Siis, nagu soovitakse, tikkige tiib kerge lõnga külge ja õmble see tihedalt kokku.\nNüüd tikkige silma musta lõnga ja Õmble saba ja nokk sees. Lõpuks õmble mõlemad pooled kokku, täitke vähe puuvilla ja sulgege avaus allosas.\nNeed armas lihavõtted bunnies on valmistatud pruun, kollane või valge ehitus paber. (Klikkige suurendamiseks.)\nSee juhend vajab ainult pruuni, kollast või valget ehituspaberit, musta vildist pliiatsit, käärid, liimi ja pliiatsit.\nJoonista jänku kuju üks kord pruunile paberile ja lõigake see välja. Selles näites registreeriti suur ring keha jaoks ja väike ring pea jaoks ja kaks piklikku kõrva.\nPärast seda on väike lill ja kaks ovaali valge või kollase ehituspaberiga tõmmatud ja välja lõigatud.\nLiimige lill lihavõtte tagaküljel ja ovaalsed kõrvad.\nViimasel sammul saab ta mustade viltidega pliiatsiga silmad, nina ja rätikud ning juba väike jänku on valmis.\nVihje: Õppige, kuidas teha lihavõttekorv selle bunnyga juhendis „Lihavõtte jänku korvid”.\nBastelidee lihavõttepühade lilleküünlad tapeetist (Deutsches Tapeteninstitut).\nSee armas lihavõtteline jänku võimaldab ennast Õmble nii kangajäägid kui ka tapeedi jäänused Tinker:\nPrintige mall allpool ja kandke see kangale kaks korda või tapeet.\nTaustapildi või paberi jaoks: Paigutage kahe küüliku vahele puidust kepp või kaks pikka šašliga.\nKangast valmistatud küülikuga Kaks osa õmmeldakse kokku ja täidetakse vatiga. Seejärel kinnitage varras.\nNii saate lühikese aja jooksul kaunistada või õmmelda ilusaid lihavõtteid. Loomulikult võite ka varrast välja jätta ja selle asemel riputada riidepuu, et kaunistada temaga lihavõttelist kimp.\nLihavõtte bunnies nagu lillepistik (kliki suurendamiseks)\nMaterjalide nimekiri lihavõttepühadele\nSee on küülikute materjalide nimekiri:\n1 tapeetipakki (nt Metylan normaalne)\nMõned ajalehed vanast paberist\n2 õhupallit (ümmargune)\n2 tühja köögirulli papp\nLilla glitter spray\nValge ja must akrüülvärv\nKäsitööliim (nt Pritt)\n1. samm: segage pasta, valmistage kehaosad ette\nSegage paberimahla pasta\nEsmalt tapeedi kleebi vastavalt pakendi juhistele segage õige kogus vett, Nüüd peab pasta kleepuma, kuni seda saab töödelda.\nVahepeal, kui ajaleht prügipaberist paljudesse väikestesse Schnipselni rebenenud. Kaks köögipaberi papist rullist saavad jänese lusikad. Selleks on rullid lamedad ja seejärel lõigatud kõrva kuju abil. Pea külge kinnitamiseks lõigatakse allapoole painutus ja klappige. Munakarpist lõigatakse välja kaks pundu, et teha lihavõttepupu esijalad. Lõpuks on kaks õhupallit täis, mida suurem on keha jaoks, seda väiksem on küüliku pea.\n2. etapp - katke õhupallid paberiga\nRakenda õhupallile paberimahhi\nKui ajalehe lõiked on pastas hästi leotatud, algab tegelik töö pabermahuga.\nÕhupall on kaetud mitme kihiga pastöriseeritud ajalehe lõikamised üksteise peale. Ees, kaks eesmist käpad, mis on valmistatud munakarbist pastaga ja ajalehe fragmentidega, on kujundatud ja kleebitud suuremale õhupallile. Tuleb olla ettevaatlik et lihavõtteline jänku suudab hiljem püsida.\n3. etapp - koostage kehaosad\nKinnitage küüliku kõrvad pea külge\nKüüliku kõrvad lõigatud köögirullist ka pakendatud pastöriseeritud Schnipselniga, Kokkupandud otstes on paberimahv peapasta külge.\nLõpuks pange küüliku pea kehale. Stabiilsus tagab väike tualettpaberi pärg. Pea kinnitatakse uuesti želatiseeritud ajalehe fragmentidega.\nVärvige lihavõttepunane joonis paberist\nLõppenud jänes peab nüüd üks kord kuivada umbes 24 tundi.\n4. etapp - maalige lihavõtteline jänku\nKui Lihavõtte jänku lõpuks lõpuks kuivaks saab, siis ta seda teeb värvitud või pihustatud pruuniga. Loomulikult on iga värv sõltuvalt teie eelistustest võimalik. Viimastel aastatel paistavad ilmselt olevat lilla lihavõtted.\nLõppenud lihavõtted on oma loomuliku elupaiga\nVärvitud krunt peab seejärel uuesti kuivama.\nLõpuks on kõrvad ja nägu värvitud valge akrüülvärviga. Küüliku silmade õpilased on värvitud musta akrüülvärviga.\nLõppude lõpuks saab lihavõtte jänes puuvillast lugu, mis on liimitud käsitööliimiga.\nLõppenud lihavõtte jänes on looduslikus keskkonnas\nValmis maalitud lihavõtted bunnies saab kõikjal majas tuleb luua õnnelikuks lihavõttepühaks. Avatud ei tohiks jätta seda paremaks.\nVärvitud munadest ja paberist luuakse armas lihavõtted ja porgandid\nArmas lihavõtted bunnies lihavõtted korv, korv või kaunistamiseks Easter põõsas tinker värvitud munadest ja värvilisest ehituspaberist.\nMaterjalid lihavõttemunade ja porgandite jaoks:\n1 aegunud muna ühe jänese või porgandi kohta\nMunavärvid, z. B. porgandite kollaste ja oranžide kollane või roosa\nMuffin bakeware, valmistatud paberist\n1. samm: värvige munad\nPuhutud, valged munad\nEsimeses etapis valmistatakse munavärvid vastavalt pakendi juhistele. Kuigi kõiki värve saab kasutada lihavõttepühale, soovitab tugevat oranži värvida munad, millest hiljem porgandid valmistatakse. Pärast värvimist peavad munad täielikult kuivama.\n2. Tee lihavõtted bunnies värvilistest munadest\nVärvilised värvid lihavõttemunade värvimiseks\nIga väikese küüliku jaoks joonistage värvitud ehituspaberile kaks ovaalset kõrva Kapsepfalzi lõpus asub kitsas. Pärast lõikamist keerake kõrvad klapile ja kleepige need - nagu näha ülalolevast pildist - muna keskel. Parim viis seda teha on siis, kui munad on väikestes muffinipaberivormides. Terav, kitsad otspunktid ees.\nJärgmine jääte väike puuvillase kuuli nina terava otsaga ja värvib kaks musta silma. Lille jaoks liimivad nad lihavõttemuna tagaküljele mitu väikest puuvillapallit. Sel moel teete värvilisi, armasid lihavõtteid.\n3. samm: tehke porgandid munadest\nRoosa lihavõtteline bunny lihavõttes pesas\nPorgandile, mida sa lõikasid Rohelisest krepppaberist pikad, kitsenevad triibud mis laienevad keskel ja kleepuvad ühe riba ajal lihavõttemunade terava otsaga.\n4. etapp: lihavõttemunad küpsetuskastidest\nViimasel sammul teete rohu küülikutele ja porganditele. Rohu puhul tõmmake pikk, 0,5 kuni 1 cm laiune ristkülik ja värvige pikale küljele. Lõika hammastatud rida koos liimikihiga. Nüüd on igal muffinireal siseküljel liimitud rida naelu. Kui rida on liiga pikk, siis ülejäänud on ära lõigatud. Nüüd pange iga lihavõttekorvi juurde lihavõtteline jänku või porgand.\nKäsitöö: Lihavõtte jänesed ja porgandid on pesades värvilise laua kaunistamiseks. Ilma pesakondadeta näed ka väikeste lihavõtete korvidega värvitud munade vahel.\nEaster Bunny populaarsus on katkematu. Lihavõtted mängivad mitmeid värve, suurusi ja erinevaid materjale sisaldavaid koduseid küülikuid.\nPole tähtis, kas keegi akna pildina sooviks ise teha lihavõttepupu, eelistaks valida pusle või ideid lihavõttelise laua kaunistamiseks otsige: Allpool leiate Lihavõttejänes Bastelanleitungen paberist, papist, puidust, savipottidest, vildist ja muudest materjalidest küülikutele. Lõbutsege lõbusalt!\nLaialdaselt illustreeritud juhised abstraktsele lihavõttepühale figuurile puust palgist küüliku peaga, mis on valmistatud krohvist - juhendamiseks.\nUlatuslikult illustreeritud juhised puidust lihavõtte figuuride keeramiseks kuuskesest - juhiseid.\nLihavõtte jänes, mis on valmistatud viilutatud saetud palkidest - illustreeritud juhised puust küülikule.\nLihavõtteline tuule valgus lamineeritud puidu ja vineeri raamiga. Läbipaistvad, lamineeritud salvrätikud teevad lihavõttepühade jaoks juhiseid.\nLihavõttemunaga lihavõttemunaga ja vineerist ja täispuidust (jalgadele) valmistatud lilled - juhendamine.\nVineerist valmistatud lihavõttepühade saagimine ja värvimine - lihtsad lehestike saagimise juhised printimismalliga algajatele.\nPöörduvad lihavõttekarussell vineerist valmistatud lihavõttepunuga - juhendid ehitus- ja materjaliloendiga.\nVärvitud puidust ja südamekattega lillepottist valmistatud lihavõttepunane - Juhised. (Inglise keeles)\nKüülikute valmistamine vineerist ja oksadest. Jigsaw ja juhendid vineerist ja oksadest valmistatud lihavõttepühade jaoks - Juhised.\nTehke armas lihavõtteline jänku perekond diagonaalselt saetud puust trunks ise ja jääda puidust helmed ja nahast jäänused - juhiseid.\nValmistage savipannist, polüstüreenpallist, šenilltraadist ja siidist lindist valge jänku ja värvige akrüülvärviga - Juhised.\nRustic Easter Bunny on valmistatud suurtest ja väikestest savipottidest, millel on pikad floppy kõrvad - Juhised.\nHõbedane jänes, kus on naljakas nägu savikastidest, bastist ja vildist kõrvadest.\nVaguni ehitamine: siit leiate puidust valmistatud vaguni vaba ehitusjuhendi.


See kord, kui me tegime coveri\nMuusikaliselt andekate inimeste eestvedamisel tegime me 10. klassi viimases muusikatunnis twenty one pilotsi loole “House of Gold” suurepärase coveri, millest võttis osa terve klass mitmesuguste muusikariistadega. Kõik, mida kappidest võtta andis, sai ka võetud. See õnnestus niivõrd hästi, et isegi õpetaja Eve Karp jäi rahule.\nSiin on lühike jupp sellest.\nReaali korvpall ei ole naljaasi\n23. mail saatis meie kooli poisse taas edu korvpalli valdkonnas, kui näpati ära Tallinna parima kooli tiitel üle eelmise aasta võitja Tallinna Saksa Gümnaasiumi. Finaal lõppes meie kasuks äärmiselt domineeriva skooriga 122:49.\nTuleb siiski au anda vastaste üritustele aidata oma meeskonda. Esindatud olid nii tantsutüdrukud kui ruuporid. Siiski, need ei mänginud täna suuremat rolli. Pum-tšiga-pum, lipud, pasunad ja suur trumm olid need, mis kõlasid sel päeval just kõige valjemini.\nMeie klassist mängisid võistkonnas Kaspar Kalle, Tauri Miggur, Oliver Suurorg ja Henri Sten Vainola.\nMängu parimaks mängijaks valiti Silver Suurorg.\nSest miks mitte? Olles harjunud selle kevadise jahedusega oleks ju ometi väga värskendav teha vahepeal õues tundi, kui ilm on juhtumisi isegi soe. Pakkusime selle õpetaja Somelarile välja, lõime käed, tegimegi trepi väikese ajalootunni.\nMuide, see ei jäänud ka viimaseks korraks, kui me trepi peal ajalugu õppisime.\nLisaks: kui lähedalt vaadata, paistab sinises jopes välja üks poiss, kes huvitaval kombel kooserdas juhtumisi Reaalkooli ümber ringi ning tiriti seejärel vägisi meie tundi kaasa. Kes see küll on? Vihje: ta ei käi meie klassis ega koolis 😉\nNeljapäeval, 13. aprillil toimus meie klassi esimene klassidevahelise jalgpallimatš 10.b klassiga. Lahing algas peale kaht väsitavat majanduse tundi, kuid see meie klassi ei heidutanud! Mäng oli põnev ning eriti pingeliseks läks siis, kui esimesel poolajal läks meie vastane 1:0 juhtima. Sellest saime me aga hoopis indu juurde ja lõime kolm vastu. Mäng lõppes seisuga 5:2. Kuigi sai platsile ka teksades Getter, jäid trikiväravad siiski lõpus kahjuks löömata. Villu kuldsed sõnad: “B-klassil võit ei Koida” läksid täide ning kaks nädalat saab ta õpetaja Koidule rahulolevalt otsa vaadata. Meie mäng oli ilus, tublid olid nii mängijad kui ka kaasaelajad. Järgmise mänguni jäi kõrvu kostma muidugi “3,4 LASSO!” Loodame, et võit on meiega ka järgmistel mängudel.\nVahva Lõuna- Eesti külastus\nViiendal aprillil külastasime kogu gümnaasiumiga Vanemuise teatrit. Käisime vaatamas etendust “Othello”. Etendus oli väga huvitav ning veidi teistsuguses võtmes, kui varasemad etendused, mida ma näinud olin. Enne seda hüppasime kümnendate klassidega läbi ka ERMist, kus külastasime põgusalt vist kõiki näitusi. Teatri ja ERMi külastuse vahele jäi ka vaba aeg Tartus, mil õpilased said keha kosutada ja ülikoolilinna avastada.\n4. aprillil toimus teaduspäev, mille puhul toimusid tundide asemel loengud, mida pidasid oma ala spetsialistid.\nMeie klassi päev algas Toomas Jürgensteini loenguga usu ja ühiskonna teemal. Kahjuks ta küll veidi hilines, aga see-eest saime kuulda õpetaja Somelari improviseeritud sissejuhatavaid mõtisklusi. Lisaks kuulasime veel loenguid muusikateooria ja kirjanduse teemadel. 6. tunni ajal saime kuulata vabalt valitud, näiteks Ene Ergma loengut kosmose teemadel. 7. tunni ajal tulid meile rääkima HTG õpilased uurimistöödest, kuid arutelu viis lõpuks ka mõlema kooli võrdluseni.\nKuigi enamik loenguid oli humanitaarvallast, saime koolirutiinist vaheldust ning mitmesuguseid uusi teadmisi.\n8. märtsi hilisematel õhtutundidel, 18.00-22.00 toimus aulas salongiõhtu, mille pakkus välja õpetaja Madis Somelar variandina asendamaks meie 2. ajalookursuse arvestustööd. Vaatamata sellele, et ette oli antud palju aega, jäid ettevalmistused hilisteks, nagu õpilastele ikka kombeks. Sellegipoolest kukkus välja üks väsitav, ent väga hariv ja meeldejääv õhtu, mis sisaldas nii esitlusi, kringlisöömist kui ka innovaatilist Kaspar Kalle tehnikaimet. Õhtu kulmineerus meie klassi koomiliste näidenditega, mis kajastasid renessansiajastut ning pakkusid vaatajatele palju nalja.\nEsitluste teemadeks olid antiikkultuuri pärand, renessansi kujunemise eeldused, Medici suguvõsa, ajastu muusika, arhitektuur, maalikunst, skulptuur, rõivakunst (aitäh Getter ja Carita!), kirjandus, hiliskeskaja ja varauusaja murrangulised sõjad, teadus, alkeemia ja meditsiin.\nEsitlusi tegid Mikael Raihhelgauz, Carmen Teearu, Annemari Riisimäe, Karl-Joel Hussar, Markus Remmet, Iris Luik, Ave Nilson, Hedvig Vahlberg, Gertrud Ojavee, Roland Liinar, Helen Rätsepp, Joosep Pihelgas, Kristofer Mäeots, Kirsika Joon, Andres Kauri, Rebecca Tamm, Kristjan Baikov. Õpilasi juhendasid Martin Saar, Maarja Kell, Ene Saar, Reivo Maasik, Mirja Särg, Eve Karp ja Madis Somelar. Õhtujuhid olid alati värvikad ja hurmavad Kaspar Kalle ja Karl Gregor Baumann.\nTäname kõiki, kes sel õhtul osalesid.\n5. ja 6. märtsil oli meie klassil tore võimalus käia Lõuna-Eesti suusakuurordis Kuutsemäel. Selle talve kehvade lumeoludega oleme kõik kursis ning õnneks leidus seal veel natuke lund, et meie oma suusaelamuse kätte saaks.\nLahkusime Tallinnast 5. märtsi hommikul ning lõunaks olime jõudnud Kuutsemäele. Enamik oli kohe valmis ning suundus mäele, et esimesed kiired laskumised teha. Pühapäevale kohaselt oli talvelõbusid nautima tulnud ka väga palju muud rahvast, aga see meid ei seganud. Oli päris mitu inimest, kes oli meie hulgast esimest korda Kuutsemäel. Suure suusatamise ja lauatamise vahel oli ka aega käia nautimas kohalike kokkade tööd. Õhtul, kui mägi suleti oli võimalus käia saunas, suhelda kallite klassiõdede ja –vendadega ning elada kaasa Eesti sportlastele. Teisel päeval peale meie peaaegu muud rahvast ei olnud. Hoolimata sellest, et mäel ruumi nagu oli ei jäänud vigastused tulemata ning meie kallis paralleelikas viidi kahjuks kiirabiga Kuutsemäelt minema. Õnneks meie klass suutis vigastusi vältida ning kõik jõudsid esmaspäeva õhtul tervelt koju tagasi.\nVõime üsna kindlalt väita, et kõigile, kes käisid Kuutsemäel, meeldis meie reis. Oli võimalus see talv ka mõni kord mäest alla lasta ja kellele ei meeldiks toredate inimestega ühiselt aega veeta. Suur aitäh kõigile klassi- ja lennukaaslastele, kes selle reisi nii meeldivaks muutsid.\nJuhhei! Täna oli esimene füüsika uuel perioodil ning meie ajud said juba koheselt täies hoos tegevust. Seekord andis Reivo meile ülesandeks koostada plakati, mis omaks nii füüsikaliselt korrektset kui ka kunstilist poolt. Teemasid oli mitmeid: graafiku joonestamine, SI-ühikud, ülesannete lahendamine, mõõtemääramatus ja nii edasi. Klass jagati kuuesteks rühmadeks ning rahvas asus pingsalt tööle. Kes käis vahepeal puhvetis, kes õpetajate toas markerit küsimas, kes istus niisama Facebook’is – see selleks, sest kõik said ülesandega hakkama. Tunni lõpus esitasime neid tahvli ees ning avaldasime kõigile suurejoonelisi ovatsioone. Tegu oli väga vahva ja samas kasuliku ülesandega, et viia meid füüsikalainele sellel eesootaval kursusel.\n12. veebruari õhtul oli suurem osa 10.c klassist ärevalt teleka ees. Telekast tuli Eesti Laulu poolfinaal, kus osales ka meie superstaar Maian. Selle kuu telefoniarve tervel klassil tuleb küll paratamatult küll veidi suurem, kuid kogu asi oli seda väärt. MAIAN JÕUDIS EESTI LAULU FINAALI!! Naljakas mõelda, et Reaalist üks Villu jünger jõudis nii kaugele ning püüdleb veelgi kaugemale. Loodame, et enne finaali jõuab superstaar ka vahepeal aega kooli tulla ning nagu Villu ütles loodame, et talle ei hakka ka vihma ninna sadama. Loodame, et Maianil läheb väga hästi ka finaalis ning meie jaoks liiga hea ei ole. Palju palju õnne meie superstaar!!! Edu finaalis!\n© 2021, 134c


Tartu kutsub linlasi heakorratalgutele - Tartu Postimees\n21. aprill 2017 9:28\nTartu jäätmejaamadesse (Turu 49 ja Jaama 72c) saab tasuta anda vanapaberit, vanametalli, pakendijäätmeid, elektroonikaromusid (vanad telerid, külmikud jms), suuremõõtmelisi esemeid ja ohtlikke jäätmeid. Tasu eest võetakse vastu ka suuremõõtmelisi ehitusjäätmeid, biolagunevaid aiajäätmeid ja eterniiti.Turu 49 jäätmejaam on avatud E-R 10-18 ja L, P 10-16, tel 742 1398 ja 524 1544;\nTartu Taaskasutuskeskus (Tuglase 2) võtab vastu majapidamises mittevajalikke kasutuskõlblikke esemeid (välja arvatud riided ja jalanõud). Võimalik tellida transporti. Keskus on avatud: E-R 10-18, L 9-15, tel 501 8015 ja 5344 7403.\nTartu majaomanike ühingu korduvkasutuskeskus (Jaamamõisa 30) võtab vastu koduse majapidamise esemed (v.a riided). Keskusest saab tellida ka transporti. Avatud: T-R 11-18, L 10-15, tel 553 6111.\nTartu uuskasutuskeskus (Riia 11) võtab vastu koduses majapidamises ülejäävaid esemeid ja puhtaid kasutamiskõlblikke riideid ja jalanõusid. Saab tellida ka transporti. Avatud: E-R 10-18, L 10-16, tel 5553 0288.


Janne Kants – Teraapiakeskus\nMobiil: +372 55 640 559\nVastuvõtud toimuvad: Tallinnas – Ahtri 8 (WTCT maja), 7. korrus.\nPakun individuaalse nõustamise ja paariteraapia teenust. Mul on olnud rõõm seda tööd teha alates aastast 2008.\nOlen omandanud Tartu Ülikoolis psühholoogia erialal bakalaureusekraadi.\nIndividuaalse nõustamise teadmised ja oskused olen omandanud 3-aastase psühholoogia ja hüpnoteraapia väljaõppe ning mitmete teiste koolituste käigus. Lisaks olen õppinud perekonstellatsioonide läbiviimist.\nMinu paariteraapia teadmised ja oskused põhinevad perekonnapsühhoteraapia, imago suhteteraapia ja tunnetekeskse paariteraapia väljaõpetel.\nIgas inimeses on rahu, rõõm, armastus, jõud ja loovus, kuid mõnikord on raske neid üles leida. Teraapia käigus on võimalik saada kontakti endaga- näha terviklikumat pilti, hakata paremini mõistma probleemide sügavamaid põhjuseid ning seda mis minuga toimub. Näiteks võib ilmneda, et ärevus on tingitud armastuse puudusest või enese mitte väärtustamisest. Teraapia aitab leida endast ressursid (nt armastuse, rahu, väärikuse, jõu), mis täidavad parimal viisil vajadused ja sisemise tühjuse. Selle protsessi käigus saab inimene kogemuse kuidas juhtida oma tundeid, avastab oma potentsiaali ja näeb uusi võimalusi selle rakendamiseks. Teraapia annab võimaluse näha iseend läbi armastuse ja aktsepteerimise selleks, et ennast rohkem väärtustada, leida rahulolu, kogeda vabadust ja inspiratsiooni oma elus uute sammude tegemiseks.\nKasutan seanssidel nii hüpnoteraapia kui psühholoogilise nõustamise metoodikaid. Hüpnoteraapia võimaldab teha läbi sügavaid protsesse, et saada kogemus, kuidas oma tundeid juhtida ja leida kontakti oma ressurssidega. Psühholoogiline nõustamine aitab ennast ja teisi paremini mõista, näha uusi võimalusi ning valikuid. Selle tulemusena võib tõusta enesekindlus, julgus võtta vastutus, et teha oma elus valikuid, mis aitavad ellu viia oma eesmärke.\nPaariteraapia aitab sügavamalt mõista kaaslase maailma ja seeläbi (taas)luua sügavam kontakt teineteisega. Sageli ilmneb, et mõlemad partnerid armastavad teineteist ja vajavad suuremat lähedust, kuid pettumuse, valu, ootuste või teineteise mitte mõistmise tõttu on nende vahel müür, mis takistab suhtlemist. Paariteraapia aitab luua turvalise keskkonna, kus on võimalik kogeda uutmoodi suhtlemist. Mõistmine loob ja tugevdab sidet teineteise vahel.Lisaks paaridele on teraapiasse ka oodatud vanemad ja täiskasvanud lapsed, kellel on konfliktid. Suhteprobleemide korral võib teraapiasse tulla ka üksinda, näiteks siis kui partner või lähedane ei soovi kaasa tulla ning kui on raske teha valikut, kas jätkata suhet või mitte. Teraapia aitab ka lahkumineku puhul, et valu, igatsuse, pettumise ja üksindusega paremini toime tulla ja oma eluga edasi liikuda.\nInimesed on õnnelikumad ja nad tunnevad ennast kindlamini keerulistes olukordades, kui neil on lähedased suhted oma sõprade ja pereliikmetega. Sellele kaasaaitamiseks olen loonud suhtlemismängu Ava ja avasta, mille eesmärkideks on avastada ennast ja teisi, kogeda suuremat lähetust ja rõõmu koosolemisest. www.avajaavasta.eu, https://www.facebook.com/avajaavasta/\nMinu vastuvõtud toimuvad Ahtri 8 (WTCT maja), 7. korrus.\nTeraapiateenused seansi tasu\nPsühholoogiline nõustamine 1,5 h 60 €\nPaariteraapia 1,5 h 60 €\nHüpnoteraapia 1,5 h 60 €


Ohutus – Nupsu perekool\nLastele rõivaid ostes tuleb peale kena välimuse ning materjali mugavuse tähelepanu pöörata ka riietuse turvalisusele. Ei tee paha üle vaadata ka olemasolev garderoob, sest lemmikdressidki võivad lapse tervise ohtu seada. Kinnitusnöörid Kinnitusnöörid võivad tekitada vigastusi ning halvimal juhul isegi puua, kui need kuhugi kinni jäävad. Kui laps ronib mänguplatsil või puu otsas, mängib aedade ja uste läheduses, võivad nöörid lihtsasti takerduda ja palju pahandust teha. Lahenduseks on trukkide ja kinnituskrõpsudega joped ja dressid. Ka toariided võiksid olla ilma paelteta. Väikesed osad Nööpide, litrite, pärlikeste ning muude rõivakaunistuste kinnitusi tuleb hoolikalt kontrollida. Samuti tuleb vaadata, kas riietel on terava otsaga lukke, haake või kaunistusi, mis lahti tulles võiksid kahjustada lapse õrna nahka. Nimesildid Laste riideid ja koolitarbeid sildistades peaksid vanemad mõtlema ka sellele, et sildid, millel on lapse nimi kõigile selgelt nähtav, võivad silma jääda ka soovimatutele võõrastele. Juhul kui nimesildid siiski pannakse, võiks need õmmelda või kinnitada riiete ja tarvete…\nKõrvaklapid kurdistavad noori\nJuba praegu on igal kümnendal Eesti elanikul kuulmisega probleeme, lähiajal aga võib olukord veelgi hullemaks minna, sest kõrvaklappidest muusika kuulamine laastab noorte kuulmist. “Täpne statistika kuulmislanguse kohta puudub, kuid hinnanguliselt esineb kuulmishäireid 10–12 protsendil Eesti elanikest,” rääkis Qvalitas Arstikeskuse kõrvaarst Marina Tšerkassova. Ta tõi näite, et kõrvaklappidest muusika kuulamine annab müra kuni 100 detsibelli, aga näiteks tehases töötades peab juba 85-detsibellise müraga kasutama kuulmiskaitsevahendeid. Ka tihe ööklubide ja kontsertide külastamine kahjustab kuulmist. “Kui neid asju teha mõõdukalt, siis ei ole põhjust muretsemiseks, aga liiale minnes võivad tagajärjed olla väga kurvad,” pani arst inimestele südamele. Lisaks valjule muusika kuulamisele võivad kuulmishädasid põhjustada kõrvahaigused, peatraumad, geneetiline soodumus, aga ka mõned üldhaigused. Laste puhul tasuks vanematel lisaks tähelepanu pöörata nende käitumisele. «Kui laps on äkki liiga rahulik või vastupidi – liiga agressiivne. Samuti tuleb tähelepanelikult suhtuda sellesse, kui laps ei hakka õigel ajal rääkima,» rääkis arst. Et oma kuulmist säästa, soovitas Tšerkassova tähelepanu…\nEnergiasäästliku käitumise harjutamisega tuleks alustada võimalikult varakult, seda enam, et iga laps saab hoolimata vanusest targalt tegutsedes hõlpsalt energiat säästa. Järgmised soovitused on abiks lapsevanematele energiasäästu tutvustamisel oma lastele. Valgustus: lülita välja Keskmises majapidamises kulub valgustusele aastas ligi 70 eurot, ehk 20-25% kogu elektrikulust. Lastele tuleks juba varajases eas selgitada, et ruumist lahkudes või päevasel ajal tuleb lambid välja lülitada. Ühtlasi tasuks toas kasutada vaid neid valgusteid, mida parasjagu tarvis on. Nii näiteks pole mõtet põletada laualampi, kui laua taga parasjagu ei istuta ning päeval tuleks pigem kardinad eest tõmmata kui lambivalgusel elada Televiisor: väldi ooterežiimi Enamikesse kodustesse meelelahutuskeskustesse kuulub televiisor, digiboks, muusikakeskus koos kõlaritega ning DVD-mängiga. Paraku seisavad need suurema osa päevast ooterežiimil. Eesti Energia e-teeninduses täidetud 7000 energiaprofiilist on näha, et ooterežiimidel eelistab elektroonikaseadmeid hoida ligi 45% eestimaalastest. Samas võib ooterežiimi energiatarve küündida isegi kuni 10%-ni elektri kogukulust. See tähendab, et kui majapidamise igakuine elektriarve on umbes 30…\nNõuanded kooliteed alustava lapse vanemale\nVõimalusel tutvuge kooliteega enne kooli algust, kõndige koos teekond läbi. Rääkige läbi võimalikud ohuallikad liikluses. Kuidas käituda, kui ta jääb bussist maha või on eksinud. Mis saab siis kui tulevad plaanivälised muutused. Tehke nii-öelda proovipäev, koos varajase ärkamisega ja hommikuste protseduuridega. Mobiili ostes olge veendunud lapsesõbralikkuses ning püüdke mitte koormata telefoni liigsete mängude ja meelelahutusega. Hea kui telefon ei oleks väga hinnaline. Siis ei paku see huvi pahalastele. Ärge pange last esimesel poolaastal liiga paljudesse treeningutesse. See väsitab last liigselt. Võimalda lapsele kodus üks rahulik ja vaikne nurgake, kus ta saab segamatult koolitükke teha. Kindlasti ei tohiks ruumis olla televiisorit ega muid elektroonilisi vidinaid. Taga lapsele 10-11 tunnine ööuni. See on väga tähtis koolilapse arengus. Esimesed aastad koolilapse elus on otsustava tähtsusega. Et lapsest kasvaks enesekindel ja õpihimuline laps on oluline, et õppimise ajal on tema kõrval täiskasvanu. Õpetage teda õppima, julgustage teda ebaõnnestumise korral ja kiitke saavutuste eest. Kui…\nRäägi lapsele elektriohtudest\n2011. aastal toimus 51 elektrist põhjustatud õnnetust, milles hukkus 2 ja vigastada sai 49 inimest. Vanuserühmas 0-19 aastat toimus kõigist õnnetustest 27%, neist kõige rohkem alla kümneaastaste lastega. Kõige enam toimus õnnetusi suvekuudel, kirjutab Jaanus Tiisvend Elektrilevist. Et õige käitumise korral on pea kõik elektriohud välditavad, on iga toimunud õnnetus üleliigne. Elektrilevi ehk endise Eesti Energia Jaotusvõrgu töötajad koolitavad juba mitmendat aastat järjest õpilasi maakondlikes ohutuslaagrites. Nagu näitab laagritest saadud tagasiside, on laste teadmised elektriohtudest veel üsna napid. Kui elektriohutus ei tundu lastele tavaliselt kõige atraktiivsem teema, siis pea alati köidavad tähelepanu hoiatavad näited. Möödunud aasta üks traagilisemaid elektriõnnetusi toimus 15-aastase poisiga, kes ronis alajaama katusele Tartumaal. Raskeid vigastusi põhjustas hulljulge ja mõtlematu käitumine – poiss võttis sõpradele mulje avaldamiseks kinni alajaama isolaatoritest ja sai elektrilöögi. Aastaid tagasi jäi alajaamas mänginud poiss elektrilöögi tõttu ilma näppudest, surmaga on lõppenud juhtumid, kus laps on läinud tormiga allakukkunud elektrijuhtmeid puutuma. Alajaamad või…


Vaja sisetöödele hinna-hinnangut - Ehitusfoorum\nVaja sisetöödele hinna-hinnangut\nLugemata postitus Postitas Wunts » 18 Mai 2018, 11:41\nPlaneerin hetkel kellegi vana - minu jaoks uue elukohta soetamist aga olen veidi hädas hindade kalkuleerimisega. Täpsemalt siis tegemist 160m2 majaga, mis on ca. 10 aastat tagasi ehitatud aga vajab nüüd korralikult värskendamist. Osad tööd jõuan ise teha aga midagi tahaks kindlasti ka teenusena sisse osta puhtalt mahu pärast. Kuidas aga kalkuleerida töörahasid, mis täna on selline keskmine, et saaks kvaliteetselt töö tehtud?\n1. Hinnanguliselt 120m2 oleks vaja parkett ära vahetada. Palju võiks olla m2 hind vana üles + uus maha? või siis ainult uue parketi paigaldamine koos liistudega.\n2. Lagede värvimine ca. terve maja ulatuses. Vähesel määral on vaja teha ka pahteldust (mõned mõrad on olemas, mõnes toas tundub kõik ok ja ainult vaja värvida) Mis on m2 hind värvimisel ning värvimisel koos väheste parandustöödega?\n3. Seinte värvimine või tapeetimine, seinad on sirged ja vähesel määral vaja teha pahteldustõid. Näiteks, kui on mingid varjatud kruvikohad, augud või mõni mõra. Mis võiks m2 hinnaks sellistel töödel täna arvutada?\n4. Vannitoa remont - Vanad plaadid ja tehnika ära, uued plaadid seina ja põrandale + tehnika install - kuidas arvutada tööraha?\nÜhesõnaga selline üleüldine värskendamine aga raske on kalkuleerida, kuna pole ammu teenusena neid tegemisi sisse ostnud.\nKõik vastused on väga oodatud ja olen tänulik kõigile, kes konstruktiivset infot edastada saavad. aitäh.\nRe: Vaja sisetöödele hinna-hinnangut\nLugemata postitus Postitas Urmas » 18 Mai 2018, 20:10\nWunts kirjutas: ↑18 Mai 2018, 11:41 2. Lagede värvimine ca. terve maja ulatuses. Vähesel määral on vaja teha ka pahteldust (mõned mõrad on olemas, mõnes toas tundub kõik ok ja ainult vaja värvida) Mis on m2 hind värvimisel ning värvimisel koos väheste parandustöödega?\nSõltuvalt sellest kui korralikku tulemust soovid, jääks minu hind 6-10€/m2 koos materjalidega. Lisandub km.\nWunts kirjutas: ↑18 Mai 2018, 11:41 3. Seinte värvimine või tapeetimine, seinad on sirged ja vähesel määral vaja teha pahteldustõid. Näiteks, kui on mingid varjatud kruvikohad, augud või mõni mõra. Mis võiks m2 hinnaks sellistel töödel täna arvutada?\nMis asi on varjatud kruvikoht, mida on vaja parandada? Seda kruvikohta ei näe ju nagunii.\nVärvimise puhul oleks hind sama, mis lagedel ja tapeedi paigaldusel lisanduks eelnevale hinnanumbrile 3- ...€/m2 eest sõltuvalt tapeedist, paigalduse keerukusest(nurgad, seinte kõrgus, kas kaldlaele) ja muud sellised nüansid.\nAlumise otsa hindadel jäävad mõrade paikamise kohad mingil määral näha, ülemise otsa hinda juures teen peale parandust lauspahtelduse jne operatsioonid.


Jora » TTÜ\nViinalinnas, ilma viinata 2\nHommikul oli ärkamine-söömine jupi varasem, kuna “tööle” tuli sõita 10 km taha – võtsime kambaga takso. Kui eilne koht oli kesklinnas ja traditsioonilisem, siis nüüd sattusime IT Kolledži eakaaslasena 2009. aastal ehitatud uude majja. Õhkkond oli mõnus ja pingevaba, samas juttude tase oli endiselt nii algeline, et ilmselt tasuks TTÜ-l selles võrgustikus jätkamise üle järele mõelda.\nTarkvaraarenduse õpetamine, mängude kasutamine õppetöös jne jne – kõik nähtud-kuuldud vähemalt aastast 2010. Mängudeteemalises ettekandes reklaamis Soomes õpetav india tädi suure innovatsioonina mängu, mis oli sisuliselt 80-ndate lõpu quest-mäng (Leisure Suit Larry, Police/Space/King’s Quest), üksnes tänapäevase videopildiga. Siin kauem olles tekiks vist oht hakata end hirmus targana tundma (mis ei ole üldiselt tervislik). 😛 Ehk suurim huvitav teadasaamine oli venelaste ingliskeelne ajakiri HERB – tasub täitsa lähemalt uurida (ehkki peab vaatama, kui palju on seal ehedat teadust ja kui palju putlerlikku “pehmet jõudu”).\nEnda ettekanne DigiTarkuse kohta läks kenasti, õnnestus rahvas üles raputada ja natuke poleemikat tekitada (sai haakida ühe varasema esineja märkusega selle kohta, et õpetama peaks nii with kui about digital technology – ehk seesama klaveri ja tooli vahelise tihendi teema). Pärast veel tõstsin üles küsimuse ka arutu videofiilia kitsaskohtade kohta (pidevalt muutuv materjal, ligipääsetavus, tõlkimine). Tasuks jauramise eest anti pärast pisike kommikarp. 🙂 Pärast lõunasööki (kus seekord sai ka gluteenivabalt süüa) toimuvas viimases sessioonis läks jutt paraku jälle mulliks kätte. Lõpuks lõpetatigi jupp aega varem kui algselt plaanis oli.\nTagasi lennujaama, turvakontroll (jälle hirmpõhjalik) ja lendama. Seekord reaktiividega – Tallinn-Varssavi Nordica väiksemaga ja Varssavi-Viin suuremate 737-tega. Tallinnas auto parklast välja, paarile kolleegile küüti ja siis ise ka koju. Iseenesest vahva sõit oli (aitäh heale seltskonnale ja TTÜ-le lähetuse eest ka), akadeemiline efekt oli nii ja naa – ent asi tasus tegelikult ennast ära juba “TTÜ sisekommunikatsiooni” võtmes.\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed, Tööasjad | Viinalinnas, ilma viinata 2 kommenteerimine on välja lülitatud\nViinalinnas, ilma viinata\n… ehk siis TTÜ kupatas Kaku Viini UNICA ehk Euroopa pealinnade ülikoolivõrgustiku EduLab-seminarile DigiTarkuse kursust tutvustama (ehk siis seda kummalisel viisil sündinud kursust, millest aga viimaks isegi natuke asja sai). Hommikul kodus asjad kokku, siis kooli tundi pidama ja pärast seda kohe lennujaama. Auto taas A2-parklasse nagu viimati Taanis käies (mugavam kui kaks takso-otsa sama raha eest), turvakontrolli (seekord kotiti üsna põhjalikult) ja siis juba väravasse ülejäänud seltskonnaga kokku saama (õppeprorektor, õppedirektor ja haridustehnoloogide pealik). Igati toredad inimesed, kellega sai ka igasugust kägu aetud.\nLendamine läks üldiselt libedalt, ehkki poolakad (seekord oli lend Varssavi kaudu) ei saanud õigeaegselt kodust minema ja keerutasid ilmselt seetõttu Viinis samamoodi mööda perimeetrit nagu viimati lätakad seda tegid. Alguses oli plaan reisida lennujaamast rongiga edasi, aga pärast otsustas kõrgem võim ikkagi takso kasuks. Taksojuht oli pärit Kurdistanist ja suhtles inglise-saksa segakeeles, aga kohale tõi ilusti ja vist ka suht otse. Ka Am Schottenpointi hotellis võttis vastu ilmselt kusagilt samast kandist pärit härrasmees. Aga sissekirjutamisega saime hakkama ja kobisime tubadesse laiali.\nAustrias pole netti nii laialt käes kui Taanis – 5GB liiklust on tasuta ja edasi tuleb juba juurde maksta (Taanis kehtis Eesti graafik). Ent jüngrite tööd sai ikkagi õigeaegselt üle vaadatud ja punktid välja pandud (ja netti kulus kahe aktiivse päeva peale veidi üle gigabaidi). Kui aga mõelda veel ca 10 aasta tagusele ajale, siis on ka internetiühenduste areng olnud muljetavaldav – tollal pidi jamama kohalike WiFi-dega, nüüd saab vähemalt mõned päevad hakkama ainuüksi enda telefoni netiühendusega.\nHommikul sööma minnes muidugi selgus, et gluteenivaba toiduga on probleeme (väikese koha asi), aga söödavaid mitte-leivalisi asju leidus õnneks piisavalt. Kummaline oli ainult see, et Türgi kandi inimeste peetavas hotellis maitses kohv sama jubedalt kui paljudes eurooplaste peetavates paikades (Kakk on ilmselt koduse presskannu ja korralike ubade poolt ära hellitatud)… Jutustasime pikalt söögilauas (infovahetuse osas läks see sõit igati täie ette) ja et kohustuslik kava pidi algama alles poolest päevast, siis käisime kolmekesi tiiru linna peal – Viini südalinn on hästi ilus paik.\nLennuki pardakaardid võtsin seekord juba kõik Pass2U abil mobiili – hästi mugav värk. Peab ainult jälgima, et telefon lennule minnes korralikult laetud oleks. Hakkasin aga Viinis olles uurima vabatarkvaralisi variante ning leidsin F-droidist PassAndroidi-nimelise rakenduse, mis peaks GPL 3 all olema. Tagasiteel kasutasin juba seda.\nSiis läksime “tööle” – kohalikku rakenduskõrgkooli hoone ülemisele korrusele, kust avanes kena vaade ümbritsevale linnale koos linnataguste mägedega. Väljareklaamitud lõunasöök aga läks taas vastu aeda – ainult võileivad, nii et toitumise osas jälle tüng (seekord juba suur; muidu poleks pahandanud, aga toidu kohta küsiti registreerumisel ekstra üle ja sai probleemist teavitatud; irooniline oli, et eraldi lehel olid kõik allergeenid kenasti kirjas, aga ühtki ilma gluteenita asja polnud laual ikkagi). Ka esimene pikem sessioon oli vist kõige sisutühjem seninähtud sedalaadi üritustest üldse – seltskond ketras tähtsa näoga “teate, vesi on märg”-stiilis teksti (mõningad punktid olid Eestis nähtud juba 2002. aastal, mõned – nagu MOOCid – veidi hiljem).\nAeg läks ja huumor süvenes veelgi. Jupp aega üritati hollandlasest professori keynote‘i jaoks Prezi esitlust käima saada – kaua aega oli ekraanil suur (aga vähemalt dekoratiivne) 404. Kaks vaest kohalikku itipoissi istusid kurbade nägudega nagu konnad põua ajal – lihtsalt teiselt poolt oli midagi välja jagamata jäetud. Murphy, Murphy, Murphy… Päeva lõpupoole hakkas juba viirastuma Pikotaro “PPAP”: “I have a pen. I have an apple. Ooook – apple pen!”. Täismäng ja topeltlai.\nÕnneks paranes pilt üksjagu viimase ettekandega: prof. Carlos Delgado Kloos Madridi ülikoolist läks enda jutuga palju sügavamale e-õppesse sisse ja kuigi ka seal tuli mitmeid vastuvaidlemiskohti ette, ei pidanud enam haigutama. Sinna otsa kohe siis ka paneeldiskussioon, kuhu miskipärast ka Kakk oli lükatud – teised kaks liiget ja moderaator olid märksa kõvemate “paberitega”. Aga vist õnnestus enda koht ära täita, vähemalt mitu väljakäidud argumenti tekitasid elava arutelu. Nii et päev nagu Eesti asi – algul ei saa vedama, pärast ei saa pidama.\nVahepeal sai natuke aega hotellis puhata, siis oli kavas õhtusöök. Asi toimus veidi alla kilomeetri hotellist asuvas ehedas keldrirestoranis. Vahva koht oli, teenindajad olid muhedad sellid ja suutsid ka gluteenijama lahendada (muide, lauanaabriks sattus tšehhitar, kel täpselt sama probleem). Toit oli viimase peal, magustoiduks anti veel hirmsuur ports (gluteenivaba!) pannkoogilaadset moosiga värki, mille sisestamise järel andis end keldritrepist üles vinnata…\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed, Tööasjad | Viinalinnas, ilma viinata kommenteerimine on välja lülitatud\nKäisin lõunal endise kolleegiga, kes nüüd majandab ülikooli peal tehnoloogiahankeid. Jutuajamise käigus tekkis uue sõna idee. Seega:\nhuiak (n.; < eesti “hoiak”, soome huijata/huijaus: “petta/pettus”, vene… misiganes) – enamasti bürokraatlikes ringkondades esinev suhtumise liik. Huiakut iseloomustab esmalt sügav ükskõiksus kaasinimeste vajaduste suhtes, hiljem (kui ignoreerimine ei ole enam võimalik) aga hakatakse enda naha päästmiseks keerutama ja vassima.\nKonkreetne näide huiakust oli seotud ühte kohta ratastooli-kaldtee ehitamisega (taas kord) – algul üritati seda igati vältida, hiljem aga ehitati “täpselt normi järgi” selline, mida reaalselt kasutada ei ole võimalik.\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Kreisid killud, Muljed, Tööasjad | 6 kommentaari »\nPostitatud rubriiki Arusaamad, IT, Muljed, Tööasjad | Sundjuhendamine? kommenteerimine on välja lülitatud\nEile andis isand Aaviksoo Kakule aulas õppeaasta avaüritusel TTÜ kuldmärgi. See antakse 25-aastase ülikoolis töötamise eest – mingil veidral kombel andiski 25 kokku. Peale magistri saamist 1994. aastal esmalt 8 aastat põhikohaga (suur osa sellest doktoriõppe kõrvalt), siis TLÜ ajal siiski lepingutega äärtpidi jätkates ja hiljem IT kolledžis töötades, mis tänaseks samuti TTÜ alla on läinud.\nIseenesest ju tore, aga… Kuidas see võimalik on, et sellest nii palju aega mööda on läinud?\nPostitatud rubriiki Muljed, Tööasjad | Tohoh kommenteerimine on välja lülitatud\nEhkki õppeaasta algus on veel paari nädala taga, sai tänasega puhkus otsa. Teadliku valikuna, et jääks aega rahulikult semestrit ette valmistada – ehkki seekordne puhkus kulus sõna otseses mõttes laisklemisele, et eelmise suve puudujääki tasa teha. Õnneks on algava semestri koormus mõistlik – traditsiooniline ITSPEA kogu kolledži rebastele. Aga kuna selle õppeaasta jooksul peaks selguma ka see, mis vormis tulevikus jätkata, siis liugu lasta ei saa.\nPostitatud rubriiki Muljed, Tööasjad | Jälle tööl kommenteerimine on välja lülitatud\nSai käidud lõpuaktusel – esmakordselt siis mitte enam kolledži, vaid TTÜ IT teaduskonna omal (tegelikult oli see nii juba eelmisel aastal, aga siis jätsin minemata). Ühelt poolt oli tavapärane tore tunne näha neid tegelasi, kes justkui alles sisse astusid, juba pabereid kätte saamas. Paar jüngrit käisid aitäh ka ütlemas. Ja paras pauk kalendriga pähe saada oli kohata üht grupi- ja üht klassiõde – mõlemal lapsed diplomit vastu võtmas… Ning väga vahva lõpukõne pidas kolledži lõpetaja Edgar Tereping.\nSamas muidugi ei ole päris enam see, mis “iseseisvuse ajal”. Asi on läinud kombinaadiks, nii suure hulga inimeste puhul tuleks teha eraldi aktused ka erialade või vähemalt erialagruppide lõikes. Praegu käis diplomite kätteandmine nagu konveieril ikka väga pikka aega – karta on, et olla number 152 selles jorus (kokku oli üle kahesaja lõpetaja) ei ole päris selline kogemus, nagu see sündmus eeldaks.\nAga ehk suurim möödalaskmine istus alguses mõnda aega ekraani peal (tõsi, hiljem parandati see jooksvalt ära, enam-vähem õigeks; pildi kvaliteet sai kahjuks kiiruga tehes kehv, aga vähemalt on tekst loetav):\nEhk siis meie diplomid olid inglise keeles külmalt kutseka omadeks tehtud. Ausalt öeldes oli see mõnevõrra häbematu nii lõpetajate kui ka laval lõpetajaid õnnitlenud prodekaani, kolledži direktori ja omaaegse esimese rektori Kalle Tammemäe suhtes. Veidi väiksema märkusena tuleks teha soovitus küsida inimeste käest enne üle, kuidas nad enda nime hääldavad (eriti mitte-eestlaste puhul).\nAga vähemalt on uus ports “itikaid” jälle välja lastud. 🙂\nPostitatud rubriiki Arusaamad, IT, Muljed, Tööasjad | Lõpuaktus kommenteerimine on välja lülitatud\nPostitatud rubriiki Arusaamad, IT, Muljed, Tööasjad | ÕIS, ÕISim, kõige ÕISim kommenteerimine on välja lülitatud\nTäna hommikul anti Mektorys Kakule punt lilli ja tahvel kirjaga “Aasta õppejõud”. See oli siiski vaid teaduskonna tasemel ja sisuliselt üks kümnest – igast struktuuriüksusest valiti kaks. Aga ka kolledži kahe parema hulgas olla pole väike asi, arvestades heade õppejõudude suurt arvu. Nii et midagi on vist õnnestunud juba pikemat aega õigesti teha. 🙂\nPostitatud rubriiki Muljed, Tööasjad | Tunnustus kommenteerimine on välja lülitatud\nNojah, viimaks jõudis asi meediasse ka.\nTegelikult muidugi oli asi teada algusest peale. Niipaljukest kui tollal inimestega räägitud sai, oli alguses reaktsiooniks uskmatus (“jälle kellegi mõttevälgatus, ju läheb üle”), hiljem segadus (“mida paganat?”) ja viimaks resigneerunud õlakehitus (“ega midagi teha ei saa”). Lisaks iroonilised soovitused kohe MIT võtta (Mustamäe Institute of Technology) – paralleel märksa kuulsama Caltechiga on ju ilmne.\nAga paraku on see lugu sarnane IT Kolledži annekteerimisega – olgem ausad, ka seal realiseerus must stsenaarium pea 95-protsendiliselt, alates ühe kaubamärgi ehk robootikaklubi likvideerimisest ning lõpetades toimiva ÕISi asendamisega mittetoimivaga (Eesti mastaabis vist kõige hullem oli aga kolledži kui kaubamärgi sisuline õhkulaskmine tööandjate ja vilistlaste jaoks). Alguses tehakse asi tuima näo ja toore jõuga ning inimestest üle sõites ära, siis laiutatakse käsi (“ega ajalugu ei muuda”).\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Tööasjad | 4 kommentaari »


Postitatud: 21.07.2015, 9:31\nTeema: Re: Milliseid lilli mees kingib?\nPostitatud: 14.04.2015, 12:02\nroose, tulpe, nartsisse\nroose. muid ei tasu tuuagi\nPostitatud: 08.03.2015, 11:04\nroose, tulpe, nartsisse vms.\nPostitatud: 05.03.2015, 14:28\nPostitatud: 23.02.2015, 23:19\nigasuguseid. vastavalt hooajale. kevadel kevadlilli, sügisel sügislilli jne.\nPostitatud: 23.02.2015, 10:12\nPostitatud: 18.02.2015, 11:43\nigasuguseid. pole mingit kindlat lille\nroose, liiliaid (minu lemmikud)\nPostitatud: 13.02.2015, 12:00\nmingit rämpsu tavaliselt. sooviks parem midagi kullast\nPostitatud: 03.02.2015, 11:39\nmidagi kindlat polegi. igasuguseid\nPostitatud: 02.02.2015, 10:29\nroose, liiliaid, kevadlilli. mõnikord toob potilille\nPostitatud: 29.01.2015, 13:18\npolegi kindlaid lilli. mida poes saada on, seda toob. vastavalt hooajale ka\nPostitatud: 28.01.2015, 15:42\nnelke (mulle need lilled meeldivad)\nPostitatud: 28.01.2015, 13:08\nkõikvõimalikke. ei ole kindlaid lilli, mida ta mulle kingiks\nPostitatud: 27.01.2015, 13:58\nigasuguseid. mida parasjagu saada on. roos kingib vähe, sest need ei seisa vaasis just kaua. hea kui mees nendega koju jõuab enne kui närtsima hakkavad\nPostitatud: 26.01.2015, 13:38\nroose, krüsanteeme, potililli. orhideesid ka\nPostitatud: 25.01.2015, 11:07\nei olegi kindlat lille. kingib, mis parasjagu aktuaalne on (kevadel kevadlilled, sügisel sügislilled). talvel enamasti roosid\nPostitatud: 23.01.2015, 11:00\nPostitatud: 21.01.2015, 11:41\nPostitatud: 19.01.2015, 12:00\nkuna mulle meeldivad krüsanteemid, siis neid ta peamiselt kingibki\nPostitatud: 18.01.2015, 19:37\nhooajalilli (levkoid, tulbid, nartsissid, maikellukesed jne).\nPostitatud: 18.01.2015, 12:13\nPostitatud: 17.01.2015, 16:13\nroose, nartsisse, tulpe, liiliaid\nPostitatud: 17.01.2015, 12:03\nTeema: Milliseid lilli mees kingib?\nMis lilli mees teile tavaliselt kingib? minu mees on toonud roose ning aeg-ajalt ka mõningaid potililli (hüatsint, roosbegoonia)


Sõdur peab keemiarelvi tundma: neuroparalüütilise toimega mürkained - Forte\nAndres Meos, TÜ farmaatsiainstituudi õppejõud\nNärvigaasid, tuntud ka kui forsfororgaanilised või neuroparalüütilise toimega mürkained (nerve agents), on ühed kõige letaalsema toimega keemiarelvade hulka liigitatud mürkidest. Sellesse gruppi kuuluvad ained moodustavad peamise osa nüüdisaegsest keemiarelvaarsenalist ja kui halbade asjaolude kokkusattumisel peaks minema tõeliseks keemiasõjaks, tuleb lahinguväljal just nendega kokku puutuda.\nNeuroparalüütilised mürkained on üsna püsivad, paljud lenduvad hästi, neid on kerge muuta aerosooliks ja seetõttu jõuavad nad organismi peamiselt hingamissüsteemi kaudu. Samas imenduvad närvigaasid hästi läbi naha, see tingib nii gaasimaski kandmise kui ka nõuab kogu keha katva keemiakaitseriietuse kasutamist. Oluline on teada, et nii gaasimask kui ka kaitseriietus pakuvad otsese kontakti korral mürkainega vaid ajutist kaitset, kuna selle grupi mürkained on võimelised difundeeruma läbi enamiku kummisegude. Näiteks möödunud sajandi 80-ndatel aastatel Nõukogude armees kehtinud eeskirjade järgi pidi keemiarünnaku alla jäänud isikkoosseis liikuma saastatud alast välja ja saastunud kaitseriietuse seljast võtma 120 minuti jooksul. Kahe tunni nõue kehtis igas olukorras, ka lahingusituatsioonis – lahingukontakt tuli viivitamatult lõpetada ja saastatud piirkonnast lahkuda.\nKuna praktiliselt kõik närvigaasid esinevad mitme eri bioloogiliselt aktiivse isomeerina, siis toksilisus on üldjuhul nende isomeeride ratseemilise segu kohta (ratseemiline segu sisaldab isomeere võrdsetes hulkades). Alltoodud tabelis on illustratsiooniks esitatud peamiste närvimürkide toksilisuse ligikaudsed andmed. Ligikaudsed seetõttu, et eri allikate järgi võivad arvväärtused kordades erineda. Tabelis on toodud arvud, mis iseloomustavad toksilisust sissehingamisel ja vedelal kujul nahale sattumisel. Mürkainearude kokkupuutel nahaga (näiteks kantakse gaasimaski, kuid mitte kaitseriietust) on LD50 väärtus ligikaudu 200 korda suurem kui vedelikule vastav väärtus.\nNärvigaas LD50 (mg-min/m3) LD50 nahal (mg)\nTabuun (GA) 400 1000\nSariin (GB) 100 1700\nSomaan (GD) 50 100\nEnamik neuroparalüütilise toimega närvigaasidest on vastavalt ÜRO resolutsioonile 687 klassifitseeritud kui massihävitusrelvad.\nNärvigaasid kuuluvad fosfororgaaniliste ühendite klassi, mis halvavad perifeerse närvisüsteemi töö. Perifeerse närvisüsteemi ülesanne on ühendada kesknärvisüsteem inimese jäsemete ja organitega. Vastavalt sellele jaotatakse see kaheks alakomponendis – somaatiliseks ja autonoomseks närvisüsteemiks.\nSomaatiline närvisüsteem allub inimese tahtele ja selle peamine ülesanne on skeletilihaseid liigutada. Signaali liikumine eferentses (impulss liigub kesknärvisüsteemist organi, peamiselt lihaste või näärmete, suunas) somaatilises närvisüsteemis saab alguse ülemistest motoorsetest neuronitest, mis paiknevad ajukoore lähedal. Need neuronid on närvikiudude kaudu üle sünapside ühenduses ajutüves ja seljaajus paiknevate suurte alumiste motoorsete neuronitega (alfamotoorsete neuronitega), millest lähtuvad närvikiud inerveerivad üle sünapside skeletilihaseid. Nii ülemisi ja alumisi motoorseid neuroneid kui ka alumisi motoorseid neuroneid ja lihaskiude ühendavates sünapsides töötab mediaatorainena atsetüülkoliin, mis mõjub mõlemat tüüpi sünapsides n-kolinoretseptoritele.\nAutonoomne närvisüsteem ei allu inimese tahtele ja juhib silelihaste, südamelihase, kopsude ja mõningate näärmete tööd ning jaguneb omakorda sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks närvisüsteemiks. Sümpaatilise närvisüsteemi ülesanne on valmistada organism ette tegutsemiseks („võitle või põgene“), parasümpaatiline juhib organismi põhifunktsioone rahuolukorras („puhka ja seedi“ või „toitu ja paljune“). Mõlemas süsteemis on närviimpulsi ülekanne kaheetapiline, esimeses etapis liigub signaal piklikajust või seljaaju vastavast segmendist ganglionini (närvisõlmeni), seal toimub üle sünapsi ümberlülitus ja signaal liigub kuni efektororganini (inerveeritava organini), millega närv on ühendatud samuti üle sünapsi. Autonoomses närvisüsteemis vastutavad impulsi ülekande eest sünapsides peamiselt kaks keemilist ainet, nn mediaatorainet, noradrenaliin ja atsetüülkoliin.\nNii sümpaatilises kui ka parasümpaatilises närvisüsteemis toimib ganglionaarse mediaatorainena atsetüülkoliin, millel parasümpaatilises süsteemis on sama funktsioon ka efektororganite sünapsides. Sümpaatilises närvisüsteemis kantakse impulss efektororgani sünapsis peale kahe erandi (higinäärmed ja neerupealise säsiollus) üle noradrenaliini abil. Mediaatoraine suhtes on tundlikud vastavalt kolinoretseptorid ja adrenoretseptorid, mis omakorda jagunevad alatüüpideks, millest selles kontekstis on tähtsaimad n-kolinoretseptorid ja m-kolinoretseptorid. Tähed „n“ ja „m“ on tuletatud vastavalt sõnadest „nikotiin“ ja „muskariin“, need on keemiliste ainete nimetused, mille osas need alatüübid tundlikud on. Mõlema süsteemi ganglionides reageerivad atsetüükoliinile n-kolinoretseptorid, parasümpaatilise süsteemi efektororganites paiknevad aga m-kolinoretseptorid.\nSignaali ülekanne ühelt närvikiult teisele või organile toimub sünapsides, erilistes kokkupuutepunktides, mille komponentideks on presünaptiline membraan (sellega lõpeb närvikiud), sünaptiline pilu (umbes 35 nm paksune geelikiht kahe membraani vahel) ja postsünaptiline membraan (sellega algab uus närvikiud või organ). Signaal liigub elektriimpulsina närvikiu lõpus oleva membraanini, sellest eraldub mediaatoraine, läbib sünaptilise pilu ning mõjutab selle aine suhtes tundlikke retseptoreid postsünaptilisel membraanil. Kui retseptoritelt saadud signaal ületab teatud piiri, depolariseerub postsünaptiline membraan, mis põhjustab uue elektriimpulsi tekke, mis liigub juba uut närvikiudu mööda või efektororgani korral kutsub esile selle funktsionaalse muutuse. Sünapsis toimub mitu mehhanismi, mille eesmärk on peamiselt vähendada mediaatoraine hulka sünaptilise pilus (mediaatoraine kaob sealt millisekundite jooksul) vahetult pärast selle eraldumist presünaptiliselt membraanilt ja repolariseerida postsünaptiline membraan. Üks selline mehhanism on mediaatoraine ensümaatiline lagundamine, näiteks atsetüülkoliini korral on selline ensüüm atsetüülkoliinesteraas. Viimane hüdrolüüsib atsetüülkoliini molekulis oleva estrilise sideme, tekib äädikhape ja koliin.\nMuutes sünapside omadusi, saab impulsi liikumist suunata erinevaid närvikiude pidi või reguleerida füsioloogilise protsessi intensiivsust. Sünapse võib võrrelda pöörmetega raudteel, seades pöörmeid, võib rongi (loe impulsi) juhtida suvalisse punkti raudteevõrgu (loe närvisüsteemi) piires.\nNärvigaasid on pöördumatud atsetüülkoliinesteraasi inhibiitorid, s.t närvigaasi molekulid inaktiveerivad kokkupuutel atsetüülkoliinesteraasi molekulidega viimased ja uut ensüümi ei teki enne, kui organism on selle algkomponentidest uuesti sünteesinud. Lagundava ensüümi puuduse tõttu ei kao sünapsides atsetüülkoliin, see toimib järelejätmatult postsünaptilistele retseptoritele ja kogu perifeerne närvisüsteem toimib nii, nagu seda keskusest pidevalt stimuleeritaks. Füsioloogiliselt avaldub see korraga nii somaatilise kui ka autonoomse (parasümpaatilise ja sümpaatilise) närvisüsteemi efektides, kuna atsetüülkoliin osaleb mediaatorina neis mõlemas.\nEsmased sümptomid on limavool ninast, pitsitus rinnus ja silmaavade ahenemine, seejärel tekivad hingamisraskused, iiveldus ja süljevoolus. Järjest enam kaob kontroll keha funktsioonide üle, süljevoolus suureneb, tekib pisaratevoolus, uriini- ja roojapidamatus, valu kõhupiirkonnas ning oksendamine. Nahale võivad tekkida villid ning kaasneda põletustunne silmades ning kopsudes. Autonoomse närvisüsteemi toimeid hakkavad ületama somaatilise toimed – süvenevad lihastõmblused, mis lähevad üle epileptiliseks staatuseks (üksteisele järgnevad krambihood, ilma et eelnev oleks lõppenud). Surm saabub diafragmalihaste krambist tingitud hingamisseiskuse tagajärjel. Lähiminevikus olmes kasutusel olnud putukamürkidest kuulus enamik fosfororgaaniliste ainete gruppi, näiteks karbofoss ja dihlofoss. See on küll julm võrdlus, kuid kes on näinud dihlofossiga mürgitatud kärbse surmaeelset jalgade tõmblemist ja nende viimast kokkutõmmet, sel on päris hea ettekujutus neuroparalüütilise mürkaine toimest inimesele.\nNärvigaaside toime on kauakestev ja iga järgnev kokkupuude kutsub esile raskema mürgistuse (toime on kumuleeruv). Paranemine ei pruugi olla täielik, sageli kaasneb mürgistusega jääv neuroloogiline kahjustus, mis mõnel juhul võib viia psüühikahäirete väljakujunemiseni.\nVastumürgina närvigaasimürgistuse korral saab kasutada atropiini ja sellega sarnase antikoliinergilise toimega aineid nagu biperideeni. Taolise toimega ained blokeerivad atsetüülkoliini retseptoreid, mistõttu on tegu tugevate mürkidega, mida tohib kasutada ainult reaalse närvigaasimürgistuse foonil. Lihtsustatult öeldes neutraliseerivad kaks vastupidise toimemehhanismiga mürki teineteise toime. Atropiinitaoliste ainete mõju nüansid varieeruvad sõltuvalt sellest, kui hästi nad läbivad hematoentsefaalbarjääri (tungivad verest ajukoesse). Kuna biperideen läbib viimast paremini kui atropiin, nõrgendab see närvigaaside toimest kesknärvisüsteemile tingitud vaevusi, näiteks hingamiskeskuse pärssimist, viimasest efektiivsemalt.\nVastumürgid päästavad küll kannatanu elu, kuid mõne aja on ta rivist väljas, mida pikem oli kokkupuude mürgiga, seda kauem. Enimkasutatav vastumürk on atropiin, mida tuleb manustada seni, kuni kolinoretseptorite stimulatsioonist tingitud toimed kaovad, selle tunnuseks on näiteks bronhidest sekreedieraldumise lõppemine.\nParalleelselt atropiiniga kasutatakse sageli oksiimitüüpi orgaanilisi ühendeid, peamiselt pralidoksiimi (2-püridiin-aldoksiim-metüülkloriid, tuntud ka lühendi 2-PAM järgi), harvem obidoksiimi ja nn Hagedorn-oksiime HI-6 (asoksiimkloriid) ja HLö 7. Viimased kaks on seni veel üsna uued ained, mis hakkavad alles eksperimentaalstaadiumist välja jõudma. Oksiimid nagu pralidoksiim(kloriid) ei mõjuta kolinoretseptoreid, vaid reaktiveerivad närvigaasi inaktiveeritud atsetüülkoliinesteraasi, sidudes viimase aktiivtsentri hüdroksüülgrupi blokeerinud närvigaasist pärineva fosforhappejäägi. Ensüümi aktiivtsenter, mis kujutab endast aminohappe seriin jääki, muutub uuesti töövõimeliseks ja suudab atsetüülkoliini lagundada.\nPralidoksiim on kasutamisel tunduvalt ohutum kui atropiin, kuid selle toime on aeglasem ja reaktiveerida on võimalik ainult teatud aja jooksul, selle möödudes muutub närvigaasi ja ensüümi ühendav kovalentne side liialt tugevaks. Ajavahemik, mille jooksul oksiimid on võimelised ensüümi aktiveerima, sõltub närvigaasist, näiteks tabuuni korral on see paar ööpäeva, sariini korral umbes pool päeva ja somaani korral mõned minutid.\nLisaks ajale sõltub erinevate oksiimide võime reaktiveerida inhibeeritud atsetüülkoliinesteraasi molekul nii kasutatud oksiimist kui ka närvigaasist. Näiteks enimlevinud pralidoksiim kõrvaldab sariini esilekutsutud blokaadi, kuid on praktiliselt toimetu teiste G-gaaside suhtes.\nAinus teadaolev ohutu profülaktiline vahend fosfororgaaniliste närvimürkidega mürgistuse vastu on butürüülkoliinesteraas, sageli tuntud ka kui plasmakoliinesteraas või pseudokoliinesteraas. See on keemiliselt väga lähedane atsetüülkoliinesteraasile, on samasuguse toimega ning seda leidub looduslikult inimese maksas ja vereplasmas. Butürüülkoliinesteraas seondub stöhhiomeetriliselt närvimürkide molekulidega ja inaktiveerib need enne, kui viimased jõuavad vereringest sünapsidesse. Kuna tegu on valgulise preparaadiga, on selle tootmine keerukas ja kallis, mistõttu see pole senini eksperimentaalmeditsiinist masskasutusse jõudnud.\nLahinguväljal kasutatakse peamiselt atropiini koos pralidoksiimkloriidiga spetsiaalsetes närvigaasiantidootide komplektides, nagu USA armee varustusse kuuluvad automaatsüstlad MARK I ja selle uuem variant ATNAA (Antidote Treatment Nerve Agent Auto-injector; FDA loaga militaarkasutuses jaanuarist 2002, analoog tsiviilkäibes septembrist 2006 Duodote’i nime all).\nMõlemad sisaldavad 2 mg atropiini ja 600 mg pralidoksiimi. Kuigi antidootide manustamise eelistatuim viis on nende veenisüstimine, on automaatsüstal sobivaim variant mittemeditsiinilise personali poolt stressiolukorras ravimite parenteraalseks (lihasesse) manustamiseks. Süstitav ravim on pakendatud süstlasse, mis asub koos vinnastatud vedruga pulgakujulises kaitsekestas. Kasutamiseks vabastatakse kaitseriiv, surutakse pulga märgistatud ots vastu süstekohta, surve käivitab automaatselt päästikumehhanismi, vedru vajutab kõigepealt nõela lihasesse ja seejärel väljutab süstitava ravimi organismi. Enese- ja vastastikuse abi korras süstitakse otse läbi püksiriide, tavaliselt suurde lihasesse (reie väliskülg, tuhara ülemine välimine neljandik). Vaja on jälgida, et süstla alla ei satuks tasku ega muu takistus. Süstal tuleb vastu keha suruda ühe tugeva vajutusega ning hoida pärast käivitumist samas asendis umbes 10 sekundit. Täpsed kasutusjuhendid on alati toodud automaatsüstla pakendil. Nii MARK I kui ka ATNAA puhul kehtib lihtne juhis – endale võib mürgistustunnuste ilmumisel süstida ühe korra, teadvuse kaotanud kaaslasele võib antidooti manustada kuni kolm korda järjest. Pärast manustamist keeratakse süstlanõel kõveraks ja kinnitatakse kannatanu (püksi)taskuklapi külge, nii on võimalik manustatud dooside üle arvet pidada. NB! Kirjeldatud antidoodid sisaldavad atropiini kahekordse soovitusliku maksimaalse päevase annuse, seetõttu võivad nad väärkasutamise korral esile kutsuda eluohtliku mürgistuse.\nTootjafirma Meridian Medical Technologiesi välja antud ATNAA manustamisjuhend.\nToetava ravina võib raskelt kannatanule manustada lihastõmbluste vähendamiseks diasepaami. Kuigi ka diasepaam on saadaval automaatsüstlana, on see mõeldud ainult meditsiinipersonali poolt kasutamiseks, üks doos diasepaami (10 mg) kolme doosi MARK I või ATNAA kohta.\nUSA armees on kasutatud närvigaasimürgistuse profülaktikaks püridostigmiini 3 x 30 mg päevas, mis küll ei hoia ära mürgistust, kuid mille foonil toimivad antidoodid efektiivsemalt. Tegu on atsetüülkoliinesteraasi pöörduva inhibiitoriga ja seda soovitatakse hakata manustama vähemalt 8 tundi enne oletatavat närvigaasimürgistust ning pakendist jätkub üheks nädalaks. Kasutatav väga väike doos kutsub esile umbes 25% koliinesteraasi inhibeerumise, oluliselt see närviimpulsside ülekannet ei mõjuta ja organismile toimet ei avalda. Kuna tegu on pöörduva inhibiitoriga, siis ensüümi lõplikult ei blokeerita ja püridostigmiinensüümi kompleksist vabaneb pidevalt töövõimelist ensüümi. Samas senikaua kuni ensüüm on kompleksis püridostigmiiniga, on see kaitstud närvimürgi toime eest. Lisaks on võimalik, et püridostigmiini põhjustatud atsetüülkoliinesteraasi aktiivsuse langus sunnib ühelt poolt organismi seda rohkem tootma, teiselt poolt vähendab retseptorite tundlikkust atsetüülkoliini suhtes. Profülaktiline toime on piiratud ainult perifeerse koliinergilise süsteemiga, kuna püridostigmiin ei läbi hemato-entsefaalbarjääri. Viimasel ajal on järjest rohkem kaheldud püridostigmiini profülaktilise manustamise otstarbekuses, kuna seda peetakse üheks nn lahesõjasündroomi põhjustajaks.\nKannatanud deaktiveeritakse kõigi närvimürkide korral sarnaselt. Kõigepealt viiakse kannatanud saastatud alast välja ning võetakse seljast mürkainega kontaktis olnud rõivad. Seejärel eemaldatakse nähtavad mürkainetilgad nahalt absorbeeriva materjaliga tupsutamisel, kasutades näiteks tualettpaberit või paberkäterätikuid. NB! Pühkida ei tohi, kuna see saastaks suurema nahapinna mürgiga ja suurendaks selle imendumisvõimalusi. Võib kasutada ka absorbeerivaid pulbreid, hädakorral näiteks jahu. Seejärel saab nahka deaktiveerida näiteks 0,5% hüpokloritilahusega. Juuksed tuleb hoolikalt pesta seebi ja veega, püüdes vältida pesuvee kokkupuudet nahaga.\nG-gaasid (G series)\nG-seeria on liitlaste antud nimetus sakslaste Teise maailmasõja eel ja käigus väljatöötatud närvigaasidele. Esimene nendest oli tabuun (1936), millele järgnesid sariin (1939) ja somaan (1944). Tsüklosariin sünteesiti küll sõja lõpul, kuid selle taasavastasid 1949. a juba uued peremehed. Lisaks tsüklosariinile on teada mitu teist sariiniderivaati nagu tiosariin, etüülsariin ja isopropüülsariin. G-gaasid olid suurusjärgu võrra mürgisemad kui ükski senituntud sõjagaas, olles samas üsna vähepüsivad, erinevalt nende järglastest V-gaasidest. NATO kasutatava tähise teine täht näitas tinglikult avastamise järjekorda – tabuun GA, sariin GB. Närvigaasid avastas saksa teadlane dr Gerhard Schraderi juhitud uurimisgrupp töö käigus, mille eesmärk oli uute taimekaitsevahendite, täpsemalt putukamürkide, väljatöötamine. Tööd alustati 1934. a ja seda finantseeris keemiakontsern IG Farben. 1936. a olid esimesed tulemused käes, uus aine tabuun kontsentratsioonis 5 ppm (ppm – part per million) tappis kõik katsealused lehetäid. Schrader isiklikult koos oma assistendiga olid esimesed inimesed, kes elasid üle tabuunimürgistuse. Piisas ühest laborilauale kukkunud tilgast, et neil tekkisid mioos (silmaava ahenemine), peapööritus ja hingamispuudulikkus, täielik paranemine võttis aega kolm nädalat. Kuna 1935. a väljaantud korraldus kohustas teadlasi informeerima sõjaministeeriumi kõikidest uutest leiutistest, teatas Schrader tulemustest „kuhu vaja“, mispeale kogu töö kuulutati salajaseks ja teadlastegrupile anti uus laboratoorium ning nad jätkasid oma tööd juba militaareesmärkidel.\n1939. a alustati tabuuni tootmist katsepartiidena, 1940. a hakati ehitama salajast kõrgtehnoloogilist tabuuni tootmise tehast Saksamaa idaosas Oderi äärses Dyherrnfurthis (nüüd Brzeg Dolny Poolas). 1942. a juunis käivitunud tehases sünteesiti kõik vajaminev kohapeal, seal olid ka tsehhid laskemoona täitmiseks tabuuniga. Tootmisprotsess oli ohtlik, ajal, mil tehas töötas täisvõimsusel, hukkus 3000 töölisest vähemalt 10. Samas olid ohutustehnika ja töökultuur väga kõrgel tasemel, reaktorid, milles viidi läbi viimased sünteesireaktsioonid, olid suletud kahekordsesse klaaskesta, mille vahemikku puhuti läbi suruõhuga, kõik töölised kandsid gaasimaske ja mitmekihilisi kaitseülikondi, mis pärast 10-kordset kasutamist hävitati.\nTehas jõudis toota 10 000 – 30 000 tonni tabuuni ja viidi pärast selle vallutamist koos valmistoodanguga Nõukogude Liitu (tõenäoliselt Dzeržinskisse), kus ehitati uuesti üles ja jätkas kuue aasta pärast tööd.\nSariini tootmist ei jõudnud Saksamaa lõpuni välja arendada, selle kogutoodang proovipartiidena piirdus 0,5 kuni 10 tonniga.\nTõsiasi, et algsed fosfororgaaniliste närvimürkide väljatöötamiseni viinud uuringud olid avalikud, hoidis suure tõenäosusega ära sakslaste poolt närvigaaside kasutamise Teise maailmasõja käigus. Kui Hitler uuris keemilise ründevahendi kasutamise otstarbekust, tegid tema eksperdid talle selgeks, et kuna tabuuni kohta oli info enne salastamist 1937. a kogu maailma teadlastele kättesaadav ja et oli esitatud avalik patenditaotlus, siis suure tõenäosusega on tabuuni ka liitlasriikidel, seda enam, et nende avalikus inforuumis puudusid vähimadki viited nendele teemale. Kuna vastaste majanduslik potentsiaal, ja seega võimalus närvimürke toota, ületas sakslaste oma, otsustas Hitler uue relva kasutamisest loobuda.\nNärvigaaside füüsikalised konstandid\nPärast sõja lõppu langesid Saksamaa närvigaasivarud ja tehnoloogia nii nõukogude kui ka liitlasarmeede kätte. Venelased viisid ära tabuunitootmise tehase koos valmistoodanguga, inglaste kätte jäid tabuuniga täidetud lennukipommid ja ameeriklastele sariiniga täidetud laskemoon. Kõik osapooled jätkasid sakslaste alustatud uurimistööd. Ameeriklased võtsid kasutusele G-gaaside nimesüsteemi, mille järgi esimene närvigaas tabuun sai tähistuse GA – German Agent A jne. 1949. a taasavastasid liitlased tsüklosariini ja mõne aasta pärast jõudsid inglased algupäraste närvigaaside väljatöötamiseni (V-seeria). Juba Teise maailmasõja eel väljatöötatud sariin on kuni tänapäevani jäänud üheks peamistest militaarmürkainetest.\nV-gaasid (V series)\nNagu G-gaasidegi puhul, avastati tänapäevase keemiarelva noorim põlvkond, V-gaasid, juhuslikult taimekaitsealaste uuringute käigus. Suure inglise keemiakompanii Imperial Chemical Industries (ICI) taimekaitselaboratooriumis uuriti 1940-ndate lõpul asendatud aminotioetanooli forsfororgaanilisi estreid.\nLeiti, et tegu on vägagi toimivate putukamürkidega ja 1954. a toodi turule üks selle grupi esindaja kaubandusliku nime Amiton all. Fosfororgaaniliste insektitsiidide mürgisusest olid teadlikud ka mõned teised töögrupid ning nii ICI laboritest kui ka mujalt saadeti näidiseid Briti armee vastavasse uurimisasutusse. Uuringute tulemusel võeti mitu selle keemilise struktuuriga ainet kasutusele uue keemiarelvana nime V-gaasid (inglise keeles ka V-agents) all. Täht V on tuletatud eri andmetel kas sõnadest Victory, Venomous või Viscous (eesti keeles vastavalt võit, mürgine, viskoosne). Sinna hulka liigitati ka vastne kommertstaimekaitsevahend Amiton, millele anti tähtkood VG. Viimasel oli sariiniga ligikaudu analoogiline toksilisus, kuid oli teistest V-gaasidest ligikaudu kümme korda vähemmürgine. Tõsi küll, Amiton võeti peagi vabamüügilt toksilisuse tõttu ära, kuid erinevalt teistest närvigaasidest, mis on kõik nimekiri 1 ained, klassifitseeritakse seda tänapäeval Nimekirja 2 kuuluvaks. Inglaste kasutuselevõetud ühendite gruppi kutsutakse vahel ka Tammelini estriteks Rootsi kaitseuuringute instituudi teadlase Lars-Erik Tammelini järgi, kes uuris neid ühendeid 1952. a, kuid neid uurimistulemusi avalikult ei publitseeritud.\nHuvitav on märkida, et V-gaasid, välja arvatud amiton, on tuntud ainult angloameerika stiilis kahetäheliste lühendite järgi. See on tingitud sellest, et nende väljatöötajateks olid inglased ja kuna teadlikult töötati välja keemiarelva, siis juba algusest peale lähtuti vastavast tähistamise süsteemist. Nõukogude Liidus toimuv oli aga nii salajane, et sealne nimesüsteem ei suutnud avalikkusele mingit jälge jätta.\nV-gaasidest on enimtuntud inglaste sünteesitud VX ja selle NSV Liidus väljatöötatud analoog VR (R tuletatud sõnast Russian) ja kokku kuulub nende hulka viis tuntumat esindajat, lisaks VX- ja VR-gaasidele veel VE, VG ja VM. 1956. a loobusid britid ühepoolselt keemiarelva arendamisest, mis küll ei takistanud neid VX-gaasi tehnoloogiat ameeriklastele termotuumatehnoloogia vastu vahetamast. Britid ise jäid truuks sariinile, mille tootmiseks oli ehitatud suur tehas Nancekuke’is Loode-Inglismaal. VX on ka ainus V-seeria mürkaine, mille ameeriklased on keemiarelvana kasutusele võtnud, sellega täideti nii rakette, suurtükimürske, maamiine kui ka süsteeme lennukitelt pihustamiseks.\nKõik V-gaasid on hoolimata oma nimetusest viskoossed, vähelenduvad vedelikud, mis looduses ei lagune ega ole lihtsalt ärapestavad. Sellest tulenevalt saab nendega pikaks ajaks suuri territooriume saastada, mis võimaldab näiteks suunata vastase liikumist. Kuna tegu on vähelenduvate ainetega, toimivad nad peamiselt kokkupuutel nahaga, mürgistuse saamine saastunud õhu sissehingamisel on avamaastikul üsna vähetõenäoline (oht hingamisteede kaudu mürgistust saada tekib alles välistemperatuuril üle 37 °C). Selles osas erineb V-gaaside toime G-gaasidest, mis lenduvad hästi ja toimivad efektiivselt sissehingamisel, kuid mille püsivus looduses on üsna väike. Seetõttu sobivad G-gaasid rohkem kasutamiseks ründel ja V-gaasid kaitsel, toimides teataval määral miinivälja aseainena vastasele teatud alade kasutamist blokeeriva vahendina (ingl k area denial weapon).\nGV-gaasid (GV series)\nSellesse gruppi kuuluvad üsna uut tüüpi mürkained, mis jäävad oma füüsikaliste omaduste poolest G- ja V-gaaside vahepeale. Seetõttu liigitatakse need mõne klassifikatsiooni järgi uude gruppi GV-gaasid. Ainus tuntud esindaja on GV (2-(Dimethylamino)ethyl N,N-dimethyl-phosphoramidofluoridate).\nNovitšoki seeria (Novichok agents)\nNovitšoki (uustulnuk) seeria neuroparalüütilise toimega mürkained arendati välja Nõukogude Liidus 1970.–1990. a uut tüüpi keemiarelvade väljatöötamise käigus. Need on ained, mille kohta leidub väga vähe andmeid, kusjuures needki pärinevad ühelt isikult, uurimisprogrammi Foliant juhtivteadlaselt Vil Mirzajanovilt. Need kuuluvad tinglikult 4. põlvkonda (1. üldmürgid nagu ipriit, 2. närvimürgid nagu sariin, 3. binaargaasid) või neuroparalüütiliste mürkide kolmandasse põlvkonda (1. G-gaasid, 2. V-gaasid).\nNovitšoki mürgid on väidetavalt senituntutest kõige tugevamad närvimürgid, ületades V-gaaside toksilisust kuni kaheksa korda. Uut tüüpi keemilise relva väljatöötamise programmi Foliant eesmärk oli luua sellised ained, mis oma toksilisuselt ei jääks maha senituntud V-gaasidest, nende esilekutsutud mürgistust poleks võimalik ravida senituntud vastumürkidega, nende tootmiseks kasutatud lähteained ei tohiks kattuda senituntud mürkainete lähteainetega ning neid ei tohiks olla võimalik avastada NATO kasutatavate keemiliste ründeainete detektoritega. S.t üritati vältida parimate seni teadaolevate sõjamürkide puudusi – närvigaasid olid küll väga toksilised, kuid eksisteerisid efektiivsed vastumürgid, nende tootmist oli salajas väga raske hoida rahvusvahelise kontrolli tõttu ning vastasel olid välja töötatud standardsed protseduurid nende kasutamise avastamiseks, deaktiveerimiseks ja personali kaitseks. Töö Novitšoki seeria mürkidega jätkus ka 1990-ndate algul, samal ajal kui NSVL ühines keemiarelvade keelustamise konventsiooniga ja astus samme varude hävitamiseks. Folianti programmi kattevarjuks oli uute taimekaitsevahendite väljatöötamine. Sünteesiti kümneid uusi ühendeid ja ainete kohta, mis ei tundunud keemiarelvaks sobivat, avaldati infot teadusajakirjades ja neid pakuti välja kui uusi potentsiaalseid putukamürke.\nUurimisprogrammi avalikustas 1992. a selle üks osaline, tatari päritolu teadlane Vil Mirzajanov, kellele sai küllalt Venemaa juhtide silmakirjalikkusest, kes üheaegselt võitlesid keemiarelva keelustamise eest ja samal ajal töötasid välja teistele tundmatut uut tüüpi keemiarelva. Kuna see oli ülisalajane programm, siis avalikkusele on teada ainult Mirzajanovilt kuuldu, mis ei sisalda eriti palju sisulisi detaile. Ka teised asjast huvitatud osapooled on hoidnud madalat profiili. On teada, et Novitšoki seeria aineid töötati välja ja katsetati väikeses mahus Moskva lähedal polügoonil, kuid peamised katsetused toimusid Usbekistanis, Kasahstaniga piirneval Üstirti platool. Usbeki valitsus tegi koostööd ameeriklastega, USA spetsialistid on külastanud katsepolügooni, kuid mingit ametlikku infot selle kohta pole väljastatud.\nSeni teadaolevatel andmetel on Novitšoki seeria ained atsetüülkoliinesteraasi inhibiitorid, kuid erinevalt G- ja V-gaasidest pole oksiimidega võimalik atsetüülkoliinesteraasi reaktiveerida. Seega sarnaneb nende toime mõningal määral somaaniga. Puuduvad ka andmed uute mürkainete füüsikaliste omaduste kohta, kuid on teada, et on välja töötatud meetodid nende kasutamiseks peamiselt peendispersse pulbrina. Samuti esinevad vähemalt mõned nendest binaarrelvana.\nAvalikkusesse on suuresti teaduspublikatsioonide kaudu lekkinud Folianti programmi käigus sünteesitud Novitšoki perekonna ainete struktuurvalemid, neid on teada üle saja.\nSelle grupi moodustavad fosfororgaanilised ühendid, mis sisaldavad dihaloformaldoksiimgruppi.\nReview of Acute Human-Toxicity Estimates for Selected Chemical-Warfare Agents. National Research Council (US) Committee on Toxicology. Washington (DC): National Academies Press (US); 1997.\nCurtis E. Cummings, Elisaveta Stikova. Strengthening National Public Health Preparedness and Response to Chemical, Biological and Radiological Agent Threats. IOS Press, 2007\nTahad tuvastada keemiarelva kasutamist? Uuri lähemalt rohttaimi, näiteks valget sinepit\nLäänemerre uputatud keemiarelvad põhjustavad kaladel mutatsioone