september | 2011 | Aidi Vallik avalikult\nJa aina hullemaks\n28. sept. 2011 kell 17:39\t(Töised asjad)\nRottide esimese versiooni saatsin eile õhtul ära.\nJa täna kirjutasin “Saladusi”. Kirja põhjal, mis räägib sellest, kuidas kirjutaja lapsena oma joodikupoolset ning hariduseta ema kohutavalt häbenes, lastekodusse panemist kartis ja seetõttu endale ideaalse perekonna kokku fantaseeris ning seda kujutlust koolis ja sõbrannadele jne tõe pähe presenteeris.\nNing siis olid telefonikõned, “Rottide” arutelud, peaosatäitja kukkus viimasel hetkel ära ja esimese osa stsena läheb totaalsele ümbertegemisele, sest senine värk oli just nimelt tema rollile üles ehitatud. Homme peaks saabuma mingi selgus, kas saab sellesse rolli kedagi teist, kui, siis millal, või kaob see üldse sellisena ära, kas sulatada ühe teise karakteriga kokku, ja kuidas siis need karakterid meil arenema hakkavad, kuidas ilmnevad episoodide jooksul nende personaalsed lood, mis on hooaja jooksul nende põhilised aktsioonid jne jne jne.\nSeniks peaks kiirkorras vormistama looks veel ühe “Saladuste” kirja, milles noor kutt otsustab vargile minna.\nJa siis on ikka panni all see “Klass. Elu pärast”.\nMul on need tegelased juba peas kõik segamini.\nKülaskäiguelamus, kunstimuuseum ja kultuurieelarve 2012\n22. sept. 2011 kell 14:15\t(Kultuuriminister, Muiduelu)\nMa olen tubli olnud ja muudkui kirjutanud, kuigi pika proosa tegemine on minu jaoks ikka katsumus küll, kannatust na vähevõitu, noh. Tahaks, et juba valmis oleks. Aga natuke alla kolmandiku on veel jäänud. Peale selle tuleb mul mõni päev võtta ka uute “Ühikarottidega” tegelemiseks, esmaspäevaks peaks esimene versioon esimese episoodi stsenaariumist tiimi käes olema. Ohh. Ja umbes kaks “Saladuste” lugu tahaks ka veel sel kuul kirjutada, muidu ei pruugi tiimil enam jaguda, mida üles võtta.\nEile piirdusin kõigest viie ja poole leheküljega, sest pärast lõunat sõitsime Otiga Tlna. Otil oli miski koolituse moodi asjandus, kuhu ta oli end kirja pannud (bändi turundamisega seotud teemad) ja et me oleme nii harjunud autos ikka koos olema, siis otsustasin ma ära kasutada võimalust “lihtsalt” Tlna minna… külla. Muidu ei ole ju kunagi aega. Alati on sada asja ajada ja auto raamatuid täis, päeva lõpuks pulgad peas ja mõtted veel ainult koduse sooja voodi juures. Nii ei taha enam isegi kellelegi külla minna.\nAga Ojamaade juurde minekut olin ma igatsenud. Käisin seal külas viimati umbes kümme aastat tagasi. Tahtsin Liisit ja tema järeltulevat põlve näha ning Mummit kallistada. Naerda ja meenutada päevi, kui olime sama vanad kui meie lapsed praegu – 17 – 20. Kui Mummi haaras mul sabast ja ütles, et ma oskan kirjutada ning et ma peaksin oma luuletused ikka korralikuks käsikirjaks vormistama ning siis vaataks, mida edasi teha. Kasutasin nende pere kirjutusmasinat, sest mul endal siis veel ei olnud (ma polnud kordagi isegi mõelnud kirjanikuks hakkamisele, ma ei unistanudki sellest, ma lihtsalt kirjutasin kogu aeg midagi), ja Mummi õpetas mind käsikirja koostama.\nNiiviisi ilmuski 1990. aastal mu esimene raamat. Sellepärast, et Liisi ema Mummi mul sabast kinni võttis ning kirjutusmasina taha istutas.\nPärast, ülikooli ajal (vist 1991. aastal) ostsin ma endale oma kirjutusmasina. See oli valge ja väike veidike pruugitud mehhaaniline kohverkirjutusmasin, aga marki ma kahjuks ei mäleta.\n1998. aastal hakkasin kirjutama klaviatuuril ja arvutisse. Kirjutusmasina kohta ma isegi ei mäleta enam, kuhu see sai. Mingil hetkel mul laps mängis sellega, aga edasi ei tea. Võimalik, et see on siiani kuskil tema toa põhjatutes sügavikes, aga võib-olla et olen selle ka kellelegi ära andnud.\nIgatahes oli eile väga tore. Olin sellest külaskäigust kuidagi nii elevil, et ei suutnud kuidagi uinudagi, mõtted olid kogu aeg veel seal peres. Igasugused vanad mälestused tulid meelde ja. Nii et oma peas ma jätkasin juttu Liisi ja Mummiga veel pool ööd ja unenägudes kah.\nAga viimase paari päevaga on tulnud veel uudiseid kultuuririndelt. Üks neist – see, et kultuuriministeeriub jätkuvalt peaksab seda muuseumide ühendamise panni – on peaaegu nagu meenutus Laine Jänese ametiajast. Ja näitab tõepoolest, et muuseumireformi poolelijätmine oli kõigest demonstratiivse tähendusega akt ja hetkeline taganemine palavaks tõmbunud avaliku arvamuse ees. Tartu Kunstimuuseumi filialiseerimise esimesed sammud on igatahes toimunud absoluutselt endise kultuuriministeeriumi traditsioonide järgi, ja mina seda heaks ei kiida.\nKüll aga meeldib mulle see, et minister Lang on kultuurieelarvesse järgmiseks aastaks tublisti vahendeid juurde sebinud. See oli üks asju, mis ma talt lootsingi: et erinevalt Jänesest tema võitleb juurde, mitte ei loovuta.\nPalju ja kõikesugust\n16. sept. 2011 kell 16:49\t(Muiduelu, Töised asjad)\nPaneks õige selle läinud nädala lullamilla ka blokki üles? Mulle kohe nii meeldib see endale.\nKÕRVITS, KOLLANE JA LAI,\nOOTAMATULT LAPSE SAI!\nLAPS OLI PIKK JA ROHELINE,\nPIRTSAKAS JA PAHELINE,\nNÕUDIS SOOLVETT, MARINAADI,\nTAHTIS OLLA HAPUT LAADI.\nMITTE ÜMAR, MAHE, KENA\nNAGU TEMA TUBLI EMA.\nKUS SA SELLISEGA SAAD!\nKASVATAD JA KASVATAD!\nMÕTLED, KELLESSE ON LÄINUD\nKÜLL SEE LAPS, VÕI MIDA NÄINUD,\nMIDA KUULNUD, MIDA TEINUD\nVANEMAD ON VALESTI.\nKAS EI OLE HALE SIIS!\nAGA KÕRVITSA LAPS KURK\nJONNIS MUUDKUI: “PURK JA PURK!\nLASKE MUL SIIS HAPUKS MINNA,\nPARATA EI SAA JU SINNA,\nKUI SA OLED SÜNDIND KURGIKS,\nMITTE KENAKS KÕRVITSAKS!\nMINU SAATUS – SEE ON PURGIS!\nLAUA ÄÄRES IGA NÄGU,\nSEE ON MINU TEE JA TEGU!”\nAga muidu? Ikka vinges viiruses. Täna on justkui veel hullem, sest naerda ka ei saa enam – roided on köhimisest jube valusad. Ja kui sa oled harjunud ikka võrdlemisi palju naerma, siis on mittenaermine täitsa keeruline.\n“Raudtee…raudtee…raudtee,” pomiseb Ott ägedalt mööda töötuba ringi marssides ja viibutab ähvardavalt oma valges kahe äralõigatud sõrmega arhiivikindas töökätt (arhiivikinnas sellepärast, et digilaual joonistades libiseks käsi paremini), “Ähvardavad raudtee uuesti käima panna… ei. Lubavad raudtee tagasi panna… lubavad… Raudtee, raudtee. No kurat, mida ma teen selle raudteega!!!”\nTaust: Ott mõtleb välja karikatuuri Läänemaa läinud nädala ühe suurema uudise kohta, milleks on teade Riisipere-Rohuküla raudtee võimalikust taastamisest.\nTegevus toimub laivis, praegu hetkel, meie kodus.\n“No ei tule, noh!” karjub Ott ja tormab kööki kohvi tooma.\nAga küllap ta toime saab lõpuks. See käibki tal alati nii.\n“Klass, elu pärast” võiks paremini edeneda. Esimene hoog ja vaimustus on üle, nüüd on puhas enesedistsipliin, mis aeg-ajalt alt vedada tahab. Siiski, vähemat viis lehekülge tuleb teha iga päev, et enam-vähemgi tähtaja ümber valmis saada. Ja iga lauset tiri nagu sõrgkangiga. See on väga erinev kirjutamine sellisest, kus mõte lendab ees ja näpud ei jõua piisavalt kiiresti toksida, ning järgmine lause on peas juba enne valmis, kui eelmine kirja saab. Ja mina ei tea, millest see sõltub.\nKui käsikirja valmis osi üle loen, siis erilist vahet tegelikult ma näha ei oska, et nüüd neis peatükkides on vägisi välja pigistatud, ja seal teises lendas ja edenes kõik ise. Kuigi tegelikult, ma kardan, et siiski on mingi vahe olemas, lihtsalt ma ise ei märka.\nEi tea neid asju, jah. Nii palju on kirjanduses ka tunnetuse küsimus ja kuidagi energeetiline värk. Aga teha on vaja ja ma teen. Mis ma, oinas, siis muidu lubasin.\nAga laps tuli Rootsist tagasi ja oli väga rahul ning rõõmus. Küpsetasin hapupiimakooki, mille üle ta ka õnnelik oli, sest see seest veidi nätske ja niiske kook on tema lemmik. Siis koorisin ja tükeldasin suvikõrvitsat sügavkülma talvevarudeks, parandasin õmblusmasinaga mõned hilbud, heegeldasin lapsele ilusa suure salli värviliste servasakkidega, ja praegu on pooleli tema säärised. Mustad, kahekordsest lõngast, pitskoes ja liibuvad, kuid alt ja ülevalt suure jämeda kahekorra pööratava soonikuga. Ma kuidagi kujutasin ette, et nii võiks ilus olla. Ma arvan, et tegelikult on ka.\nÄäretult huvitav intervjuu lastekirjanduse oludest Venemaal\n7. sept. 2011 kell 14:24\t(Kultuuriminister, Töised asjad)\nSattusin 2. septembri Õpetajate Lehes ilmunud väga huvitava intervjuu peale – Ilona Martson küsitleb Moskva pedagoogikaprofessorit Irina Arzamastsevat. Mind hämmastas seal üsna mitu asja – näiteks see, et Venemaal on juba mitu aastat tagasi kirjandilt testeksamile üle mindud. Need uut moodi emakeeleeksami teinud noored on nüüd ka kõrgkoolidesse astunud ja professor Arzamastseval on põnev võimalus võrrelda kaht erinevat moodi õpetatud/lõpetatud noorte võimeid ning oskusi. Paraku räägivad tema järeldused testeksami kahjuks – nagu ka mina kaldun arvama. Ka intervjuu pealkiri “Testeksamid kirjanikke ei kasvata” on just sellest ajendatud. Põhiline põhjus: “Sellisel puhul tuleb hakata juba esimesest klassist kasvatama testidele orienteeritud mõtlemist, aga see on hoopis midagi muud kui monoloogiline või ideoloogiline mõtlemine. Kirjandi kirjutamine on küll raske töö, aga see näitab, kui pikka mõtet või arutluskäiku on laps suuteline sõnadega väljendama. Ehk teisisõnu, kui pikalt ja sügavalt ta mõelda suudab.”\nMis mind veel üllatas, on laste- ja noortekirjanduse tiraažide väiksus ka Venemaal! Hämmastav. Ma küll teadsin, et Eestis on igasugustest kirjastus- ja raamaturuhädadest hoolimata meie rahvaarvu kohta täiesti kobedad tiraažid, enne masu ikka 1000 – 2000, nüüd viimase paari aastaga on alla tuhande kukkunud – suhteliselt (elaniku kohta) märksa suuremad kui Soomes (ca 2000) või Inglismaal (ca 3000) näiteks. Aga see, et Venemaal on lasteraamatu tiraaž 3000 – 5000 tk? 140 miljoni inimese kohta? Pealegi nii pikaaegse, põhjaliku ja tugeva lastekirjandustraditsiooni juures?\nMa olen tõesti hämmastunud. Huvitav, kas see näitab pigem Venemaa inimeste suurt vaesust või hoopis tohutus tempos alla käinud kultuurihuvi? Või veel midagi kolmandat? Kui professor ütleb, et uusi raamatuid ei jätku, need ei jõua lugejateni, sest neid on nii vähe – see vist tähendab, et need ei jõua ka raamatukogudesse? No kui nõudlust on, aga raamatud pole kättesaadavad. Et raamatukogudki ei jaksa neid osta? See viimane muidugi tähendab, et riik rahastab raamatukogusid väga-väga kitsilt.\nMitte et see mul meele paremaks teeks, et kuskil on veel hullem. Pigem süveneb pessimism, et kas on mõtetki nende tõlgete ja avaldamise eest välisriikides nii palju rügada… seda enam kui tõlgete puhul on autoritasud ca 3 – 8 % oletatavast või reaalsest müügitulust, sõltuvalt sellest, kuidas leping tehtud.\nAga see on rumal mõte. Ma ei taha seda mõelda. Sest ikka on mõtet, alati on mõtet, mõte on kasvõi selles, et iga väiksemgi tilgake, mis kuskilt kukub, laseb mul elada ja teha just seda tööd, mida ma kõige rohkem armastan teha, seda tööd, millel on minu jaoks oluline mõte sees, veel mingi muu mõte peale rahateenimise.\nIgatahes, intervjuu on hea.\nMuidugi, selles osas ma ei saa Ilona Martsoniga nõus olla, kui ta küsitledes väidab, et Eesti lastekirjanduses pole lasteluulel erilist osatähtsust. No kuidas ei ole? Eesti lasteluulel on väga äge traditsioon ja tugevad tegijad olnud läbi aegade – eesti lastekirjanduse sünniaegadest saadik, kus luule just nagu vedaski kogu seda kirjandusliiki. Karl August Hindrey, Ernst Enno, Julius Oro, nõksa edasi hüpates Ellen Niit, Eno Raud, Hando Runnel, Leelo Tungal, veel edasi juba Ilmar Trull, Peeter Volkonski, Heiki Vilep, no ja neid on ju veel ja veel, igal kümnendil, igas ajastus! Ja ka eesti lapsed armastavad eelkoolieas ja algklassides lasteluulet lugeda, ütleb mu isiklik kogemus paljudelt kohtumistelt. Püha tõde: “On loomulik, et kuni kõne on kujunemas, on lapsel lihtsam vastu võtta luulevormis teksti, ta omandab kiiremini grammatilised konstruktsioonid, keele loogika. Alles seejärel läheb ta üle palju keerulisemale proosale.” Aamen.\nKui koolis õpetaja olin ja ise kah õpikuid lugesin, heitsin neile sisimas kogu aeg ette kuivust, igavust, vastavas vanuses laste tekstitajuga mittearvestamist… ja nüüd loen, et Venemaal ongi selle asjaga õnneks teisiti. Miks ei võiks see ka meil olla üks õpikukirjutamise kreedodest? “Arvan, et vene õpilaste lugemisnaudingu põhjus on asjaolu, et meie aime- ja teatmekirjanduses eksisteerib kujundliku ütlemise traditsioon. Ideeks on, et inimene omandab teadmisi paremini, kui talle seletatakse maailmas toimuvat kujundlikku mõtlemist kasutades. See traditsioon toidab ka kooliõpikuid. Neile võib küll palju ette heita, aga mäletan, kuidas koolitüdrukuna lugesin naudinguga ka tavalisi ajaloo- ja geograafiaõpikuid! Alles hiljem, kui ma spetsialistina need vanad õpikud uuesti lahti tegin, sain aru, et need on kirjutatud ilukirjandusvõtteid kasutades. Venemaal on see kui mitte esimene, siis kindlasti üks esmajärjekorras esitatavaid nõudeid, et lisaks kasulikule peab õppetekst pakkuma ka naudingut.”\nOhh, aga see on nii hea intervjuu, et tõesti, lugege ise!\nLastel algas uus aasta\n6. sept. 2011 kell 17:49\t(Aed, Muiduelu, Töised asjad)\n… ja selleks puhuks mõistagi sobib üks lullamilla:\nTERE, KENA KOOLIMAJA!\nTERE, MINU ÕPETAJA!\nENNE KEVADET MA SIIT\nÄRA KINDLASTI EI LÄHE,\nSEST ON VAJA SAADA PÄHE\nTUHAT TEHET, SADA SALMI,\nTEHA ÜLESANDED VALMIS,\nSAADA LAITA, SAADA KIITA,\nVAHETUNNIS AEGA VIITA,\nSÕPRUST SÕLMIDA JA VEEL\nPULLI TEHA KOOLITEEL!\nTEGEVUST ON KEVADENI,\nNII ET JÄÄN NÜÜD SIIA SENI.\nEKS JU, SULGI, KOOLIMAJA,\nSELLIST LAST ON SIIA VAJA?\nMinul on kah uusi algusi: esiteks uued lähinaabrid, st meie ühisel kinnistul. Tõepoolest on tegemist kolmelapselise perega, ainult selle vahega, et kaks vanemat last on peaaegu täiskasvanud inimesed. Nii et meid on siin kolmesajal ruutmeetril nüüd seitse suurt inimest, üks väikelaps ja kaks koera. Vanema poja ja pereemaga olen suhelnud, ja tõesti, nad on toredad. Nii et ma ei igise. Lihtsalt koertega on nüüd rohkem sekeldamist, sest ei saa neil ju lasta uusi naabreid terroriseerida.\n“Klass, elu pärast” käsikiri koguneb tasapisi. Võiks rutem, aga haltuurat teha ei tahaks ju. Ikka tahaks omalt poolt mingit lisaväärtust anda, eks ole. Praeguse seisuga püsib siiski lootus kuu lõpuks valmis saada, nii et ma ei panikeeri.\nTuuli ja Arbo käisid kaksikutega külas, arutasime asju. Ma hakkan nüüd sellest sügisest ka uusi “Ühikarotte” kirjutama, st uuele koosseisule. Põhjus selles, et uute “rottide” tegevuspaigaks on tüdrukute ühikas ja asja veavad plikad ning sellepärast tulen nüüd siis mina mängu. Igatahes huvitav. Töiseks ja kiireks muidugi kisub, aga eks see on ju esiteks mulle endale ka põnev, ja rohkem raha teenida sobib mulle samuti üsna hästi.\n“Saladused” muidugi lähevad ka edasi, paralleelselt teeme siis selle 2012. aasta hooaega – kuigi praegu veel on selle lugudest neli puudu. Nimelt nende viimaste kirjade/lugudega ei jõua me justkui kuidagi kokkuleppele, mida teha ja mida tegemata jätta. Midagi niisugust eredat ja selgelt eristuvat seal enam järel pole, nüüd ma loodan, et ehk eile käivitunud telehooaeg toob ka uusi ning huvitavaid kirju. Võiks ju. Muidu tuleb võib-olla jälle kaevuda Perekooli foorumi sügavustesse materjali otsima… mida sealt kahtlemata leiab, aga ajakulu kohapealt ei ole ökonoomne.\nNojah. Vahepeal käisime veel mu venna sünnipäeval. Ja siis käisime seenel. Kahjuks ei olnud nii, nagu eelmisel aastal, kus läksid metsa, laskusid käpuli ja lõikasid järjest. Seeni on, aga vähem ja mõnes kohas ei ole justkui üldse või on mingid massid juba üle rüganud ning ainult lõigatud jalad kumendavad samblas. Sondeerisime nelja kohta, ainult ühes saime saaki ka. Kitsemampleid. Umbes kausitäie jagu ka puravikke ja timpnarmikuid ja mõned limavöödikud. Aga noh, nelja tunniga kõigest üks suur korvitäis kahepeale – hale. Võinuks ju tunduvalt paremini. Igatahes me läheme mõne päeva pärast uuele katsele.\nAias toimuvad veidi hirmutavad asjad. Vana külmavõetud ploomipuu, mille najal ronis Tellmanni kuslapuu, kukkus viimase tugeva tuulega ümber. Kääri- ja saetöö ootab mind nüüd. Ja peamurdmine, mismoodi ma organiseerin oma Tellmannile nüüd uue piisavalt tugeva seljataguse. Maasse valatud post oleks kõige õigem, aga kuidas ma seda auku sinna kaevan, nii et Tellmanni juuri ei vigastaks? Muidugi võiks kuslapuu sealt ka mujale istutada, kui oleks kuskil mujal niisugust kohta. Aga ei ole. Või siis ei oska ma piisavalt hästi mõelda. Igatahes eks ma siin nuputan.


Kuidas vabaneda artriidi liigestest -\nSiit saate teada, kuidas asju korralikult tõsta. Selgituses toetuvad selle teooria pooldajad arst Donald Ungeri uurimistulemustele, kes 60 aastat spetsiaalselt ühe käe sõrmi krigistasid, kui see ainulaadne eksperiment valmis, selgus, et uurija mõlemad käed olid säilinud suurepärases seisundis. Profülaktikaks - kaks lusikat päevas.\nKuidas see avaldub?? Hügroma kasvuga on tavaline pigistada käe neurovaskulaarset kimpu. Protsess viib intensiivse valu tekkeni.\nFormatsiooni suurus ulatub viie sentimeetrini. Enamasti lokaliseerub see käe tagaküljel, kuid võib rännata peopesa piirkonda.\nHaiguse esimene etapp möödub ilma märkideta, see võib kesta kuu kuni mitu eluaastat. Edasi hakkab inimene märkama, et kasvaja kasvab randme seest või väljast. Sel juhul ilmnevad sümptomid: väike, tihe elastne tuberkul; tugeva valguse korral sarnaneb hügroma mulliga; moodustis täidetakse vedelikuga; nahk muutub tumedaks ja tihedaks, kahjustatud piirkond sarnaneb tüükaga; randme liigutamisel valutab luu; Kui hügroma suurus on suurenenud, kasvab peopesa perioodiliselt tuimus, kipitus.\nPatsient tunneb võimetust ülajäsemetega täielikult funktsioneerida. Sellised Kuidas vabaneda artriidi liigestest vajavad uurimist spetsialisti poolt, diagnoosi ja pädevat terapeutilist sekkumist. Põhjused Miks hügroma hüpnotiseeris ilma professionaalse diagnostikata, on raske öelda. Riskirühma kuuluvad patsiendid on inimesed, kelle Kuidas vabaneda artriidi liigestest seisneb ülajäsemete monotoonses liikumises. Sageli punnib välja pärast randme vigastamist.\nVenitatud sidemed, tugevad löögid, käte langemine muutuvad patoloogilise protsessi arengu Keeratud liigesed. Meditsiinipraktika fikseerib haiguse pärilikud põhjused.\nKui vanematel tekivad hügroomid, on tõenäoline, et lastel on healoomuliste randmekasvajate tekkele kalduvus. On ette nähtud kahjustatud piirkonna röntgenograafia. Tüsistuste korral määrake tomograafia, punktsioon, ultraheli. Uuringu ajal on kõige tõhusam meetod ultraheliuuring. Määratakse hariduse struktuur, veresoonte olemasolu hügroma seintes.\nPärast ultraheliuuringute tulemusi töötab arst individuaalselt välja edasised ravimeetodid. Kui on kahtlus, et pahaloomuline kasvaja on tekkinud, soovitatakse patsiendil teha magnetresonantstomograafia. Selle tulemused näitavad patoloogilise arengu täielikku pilti. Paljud hügroma diagnoosimise spetsialistid praktiseerivad punktsioonimeetodit.\nSein, kus tsüst on kasvanud, läbistatakse, võetakse selle sees olev vedelik ja seda uuritakse laboris. Samal ajal ei kannata luu, valu pole tunda, kuid protseduur pole siiski meeldiv.\nRavi Pärast raviarsti diagnoosimist viiakse läbi konservatiivne ravi. Valu jaoks kasutatakse ravimite blokaadi. Glükokortikoidsed ravimid süstitakse tsüsti õõnsusesse või kudedesse, mis asuvad moodustumise kõrval. Füsioterapeutilised meetodid hõlmavad ultraviolettkiirgust, elektroforeesi joodi lisamisega. Kui randmel torkab silma kõva luu, kasutage fonoforeesi hüdrokortisooni abil, mis soodustab ühekordse naha resorptsiooni.\nVarem praktiseeris meditsiin purustamise meetodit, mida tänapäeval ei soovitata. Praktika näitab selle meetodi ebaefektiivsust soovimatute ja ohtlike komplikatsioonide tekkega. Oluline on mõista, et luude vabanemine losjoonide, puljongide, kompressidega ei avalda alati inimese Kuidas vabaneda artriidi liigestest positiivset mõju. Enne retseptide kasutamist peate konsulteerima spetsialistiga, kes diagnoosib ja ravib haigust. Rahvapäraste ravimite hulgas on kõige populaarsemad: kahjustatud piirkond kaetakse kapsa lehega, mähitakse kilekotti, kaetakse peal rätiku või lapiga, jäetakse ööseks; okaspuu infusiooni kompress alkoholiga leevendab põletikku kohas, kus muhk Kuidas vabaneda artriidi liigestest tuli; Moodustunud kasvule kantakse riivitud toores kartul, 20 minuti pärast pestakse kurgukoht sooja veega.\nAiandus Kuidas vabaneda artriidivalust Artriidivalu vaevab paljusid inimesi kogu maailmas. Artriiti on kahte tüüpi: reumatoidartriit ja artroos. Osteoartriit on kõige levinum ja selle põhjustab liigeste kasutamine või kulumine, reumatoidartriit on autoimmuunhaigus.\nMeie esivanemad uskusid, et hügroma tekkimine on võimalik, kui inimene matuse rongkäigu ajal tee ületas. Haritud muhk sai hüüdnime "haua". Selle eemaldamiseks kasutasid nad ravimtaimede abil vandenõurituaale.\nSee video näitab teile, kuidas vabaneda randme kõvast luust. Randme Kuidas vabaneda artriidi liigestest olev luu. Randmeluu: põhjused ja abinõud Käte osteoartriit Osteoartriit on artriidi kõige levinum vorm ja areneb tavaliselt pärast Kuid liigeste degeneratiivsed muutused võivad ilmneda ka nende kahekümnendates eluaastates.\nKõhr - teatud tüüpi sidekude - ei sisalda veresooni ja saab seetõttu toitumist ja hapnikku ainult liigesesisest sünoviaalvedelikust.\nKui liiges liigub, surutakse see kokku ja kõdunemissaadused pigistatakse kõhrest välja. Kui rõhk väheneb, imbub sünoviaalvedelik kõhrekoesse uuesti, küllastades seda toitainete ja hapnikuga.\nKuid luu, erinevalt kõhrest, sisaldab närvilõpmeid, nii et hõõrdumine põhjustab valu. Paraku on kõik lühiajaline!\nKäte osteoartriit mõjutab kõige sagedamini küüntele kõige lähemal asuvaid liigeseid ja pöidla otsas asuvat liigest. Leebem vorm põhjustab liigeste ainult sõlmede paksenemist - nn Heberdeni sõlmed.\nRaskemad vormid raskendavad sõrmede ja käte liikumist. Märkme peal. Glükoosamiinsulfaati sisaldav toidulisand aitab kehal kahjustatud liigest parandada.\nGlükoosamiin toodetakse kehas looduslikult, kuid vananedes tundub, et inimene kaotab võime toota seda vajalikes kogustes. Arvukad uuringud Euroopas ja Ameerikas on näidanud selle aine efektiivsust osteoartriidiga patsientide ravis.\nÜldiselt on glükoosamiin patsientide poolt hästi talutav ja imenduv. Olles seotud ainevahetusprotsessidega, läheb see sinna, kus peaks - Kuidas vabaneda artriidi liigestest kõhrekoesse.\nParanemine ei toimu kohe, kuid paljud on märganud valu leevendamist ja suurenenud liikuvust nädala pärast. Tõsi, pole veel teada, kas ravim tagab kõhrekoe pikaajalise tugevnemise. Soovitatav annus on g glükoosamiinsulfaati kapslites 3 korda päevas söögi ajal. Võimalikud kõrvaltoimed on kõrvetised ja kõhupuhitus. Glükoosamiinsulfaat Kuidas vabaneda artriidi liigestest ole ravim, vaid toidulisand.\nMida vähem olen enne ravimi kasutamist, pidage nõu oma arstiga. Heberdeni sõlmed Küüntele kõige lähemal asuvate sõrmeliigeste külgedel tekkivaid kõvasid muhke nimetatakse Heberdeni sõlmedeks pärast Briti arsti William Heberdenitkes neid esmakordselt kirjeldas.\nLiigestes kõhr väheneb järk-järgult ja piki selle servi moodustuvad kõvad eendid.\nSelle tagajärjel on deformeerunud sõrmede liikumine piiratud. Teatud tegevused, näiteks klaveri mängimine ja kudumine, suurendavad paindlikkust, sõrmede ja randmete liikumisulatust. Soovitatavad abinõud. Kahjuks pole selliseid hämmastavaid abinõusid, mis koheselt sõrmede koledest punnidest vabaneksid. Siiski on kasulik õigeaegne ravi glükoosamiiniga vt eespool.\nMünchenis Saksamaa toodetakse endiselt keskaegse retsepti järgi salvi, mille leiutas Bingenist pärit Hildegard, kes oli kloostri abtüür, ravimtaim ja mitme meditsiiniraamatu Valu uroloogia all, vermuti salvi nime all.\nNagu patsiendid ise tunnistavad, taastab kreem nende käte liikumise, kui neil on artriit.\nSisaldab: 16 g hirverasva, 6 g hirve luuüdi, 8 g oliiviõli, 10 g värsket koirohtu. Reumatoidartriit Reumatoidartriit on keerulisem haigus kui osteoartriit.\nSee on krooniline ja süsteemne. Naised põevad reumatoidartriiti 3 korda sagedamini kui mehed. Haigus avaldub tavaliselt keskeas, kuigi on ka erandeid. Haigusega kaasneb sünoviaalmembraani põletik, mis joondab ja määrib liigese sisemust. Mõnel juhul leitakse liigeseõõnes seroosne, mädane või verine vedelik efusioon. Liigese kohal olev nahk muutub punaseks.\nMõnikord on patsiendil palavik. Seal on ühe liigese monoartriit ja mitme polüartriit haigused. Äge artriit algab kohe ja sellega kaasneb väga kõrge palavik ja tugev liigesevalu. Krooniline artriit areneb järk-järgult.\nKõige sagedamini mõjutavad randmete ja sõrmede, jalgade, pahkluude ja põlvede liigesed. Seda tüüpi artriit võib areneda sümmeetriliselt keha mõlemal küljel. Naha alla tekivad muhud, hernesuurused sõlmed, mis asuvad sageli küünarnukkide lähedal, on väikeste veresoonte põletiku tagajärg. Need võivad ilmuda ja kaduda.\nVereanalüüs aitab diagnoosi teha. Alguses: haiguse tunnuste osas tuleb pöörduda artriidi spetsialisti - reumatoloogi poole. Kuidas elada reumatoidartriidi korral Radikaalset ravi pole veel leitud. See tähendab, et miljonid inimesed on sunnitud iga päev ise otsustama, kuidas selle tervisehädaga päevast päeva Kuidas vabaneda artriidi liigestest. Mida saab teha põletiku vähendamiseks? Kuidas säilitada liigese liikuvust, käe tugevust, töövõimet? Kõigepealt tuleb kätele anda teostatav koormus.


Kommentaarid - FAKTIKONTROLL | Kas ekspresident Ilvesel oli õigus hoobelda, et teeme vähese korruptsiooniga silmad ette poolele Euroopa Liidule? - Eesti Päevaleht\nFAKTIKONTROLL | Kas ekspresident Ilvesel oli õigus hoobelda, et teeme vähese korruptsiooniga silmad ette poolele Euroopa Liidule? - kommentaare 1-20\nRiik kus kriminaaluurimise all olnud justiitsminister algatas seaduseelnõu mis korruptsiooni kui sellist oluliselt kärpis ja senini seadusevastased teod seaduslikuks kuulutas, on tõepoolest esirinnas. Samuti riik kus kohtunikud võtavad vastu otsuseid mille puhul neil kõigist asjaoludest ülevaadetki pole. Või kus suurvarguse asjaolud 75ks aastaks salastatakse. Või kus ... ah mis siin ikka üksikjuhtumeid korrutada, Eesti Vabariik on kõige täiega üks väljavarastamise projekt.\nTeeks kõigile, kui Ilvese afääre poleks olnud.\nka maaomavalitsusi puistata, küll siis näeksite, kuda asjad tegelikult on.\nhuvitab mida Ilves ütleb vöi arvab enam...sõi, jõi ja titutas eesti rahva kulu ja veel häbi olla eestlane......ennast täis nii Eestis kui välismaalt teinud...viimane temp oli see, kui oli abielus veel Eveliniga ja tegi ühele noore Lätimaa naisele lapse ja truu Kristjani abiga tahtis last sokutada surnud mehe pähe Asreist, kui viimase lesk ja tema lapsed nõudsid DNA testi ja valurahasid laimu eest, ssi puge speiru nagu viimane rongaisa......\nmind huvitab! Ilves on tark mees ja tema sõnadel on kaalu terves maailmas, erinevalt kohalikest molluskitest!\nViimasel ajal liiga palju Ilvsest meedias, ega ta ometi peale maksa oma säutsamiste eest.\nAbsoluutselt ei huvita see Ärmajokk, elab ju ja hingab Eestimaa min,palgasaajate raha eest.\nEesti esiirinnas.. use osassasuse osasuse (osas\nTallinna linn maksab keskerakonna kaubamärgi ajalehtede eest. Pealinn, Stolitsa\nja riigilt raha n.ő väljapressimine ehk toetuste saamine on täiesti kaks eri asja\nAga lihtlabane riiklikust organisatsioonist väljapetmine ja selle kahju hiljem maksumaksja kaela väänamine on otsene korruptsioon. Lisaks otsese pettuse eest õiglaste meetmete kasutamata jätmine. Pluss ebaseaduslik toetus tänase päevani.\nto: kell 15.30\nLoe RE pavdat ja vahepeal kuula ligadi-logadi autorollat\nLurjustin, Poliitpättide Internatsionaal\nSee uudis on absoluutne demagoogia ja valetamine.\nToomas H. Ilves ise on panustanud korruptsiooni - siiani on ebaselge need riigi krediitkaardiga tehtud ülekulutused kuskil Riia kõrtsis või Siis Baieri seksivanadekodus, kui ta pidanuks Pariisis visiiti lõpetama. Milleks oli vaja kiirustada Pariisist kuhu? Saksamaale? Ülbe korruptant ajab pska näkku! USA-s oli Kuuba külastamisest unistav luuser - näita oma magistri diplomit, krd luuser!\nei tohiks yldse Eesti teemal s6na v6tta. Mingu ja vihaku meid Ameerikas. Kui leiduks m6ni julge, kes ta koos Evelini ja EAS-iga kohtusse annaks.\nJa mille alusel?\n... ajakirjandusvabaduse osas.\nIlves ja Putin Moskvas võiduparaadil:\nPutin: "Meil on täielik ajakirjandusvabadus- kõik võivad venelasi sõimata"\nIlves "Meil on ka- kõik võivad samuti vabalt venelasi sõimata".\nkõigepealt tuleb korrupteerunud kohtunikud kohtusse anda\nOngi suurim korruptsioon riigi tasandil!\nMeedia ei tohiks sellele täkule üldse sõna anda, sest sealt tuleb ainult möla.\nneed nö. "õiged" eesti mehed olgu ka täkud, mitte ruunad, küllap siis eestlaste iive ka oleks positiivne!?\nTaagepera ütles, et põhiliselt oleks vaja hoiakuid muuta ja nüüd oma ala tippspetsialist ütleb sedasama. Mis meil siis on valesti hoiakutega? Ikka veel orjarahvas, kes usub, et riik on nagunii kusagil kaugel, kõrgel ja vaenulik - loll kes selle riigi lüpsmata jätab (ümbrikupalgad, korruptiivselt võidetud hanked jne)? Ohvrimentaliteet ja kättemaksumentaliteet, nagu mustal mehel Los Angeles'es, kuigi nemad olid orjad ainult 200 aastat meie 700 vastu? Mõnes mõttes loogiline, aga loodan et ükskord saame ikka terveks ka\nAjalugu pole sul paigas. Eestis pole kõik 1000-aastase dvereliinid olnud orjad. Osadest sai nn baltisakslased, kui nad linnades elasid. Osad ei saaanud olla orjad, kes meremeestena kaubandusega tegelesid. Teised külad olid pärilikult vabad, ent need kirjad kadusid esialgu Liivi sõjas, seejärel Põhjasõjas, mille järel oli venelastel raske teha vahet võltsingutel ja ürikutel. Selle asemel juba Ivan Vassiljevitš võltsis ajalugu, kui näitas dokumenti (!!!) "Tartu maksu" kohta, mis oli väljanõudmata jäänud. Mustad mehed Aafrikast võisid olla sõjavangud, ent võisid juba Aafrikas olla orjastatud hõimud ja sellesse sündinud. Ameerikas oli olemas ka valge orjus, ärge seda unustage, mis küll allus evangeelsele vabastamisele 6 aasta vmt järel. Praeguse seisuga näib, et Tartumaal Võnnus on alati orjus olnud, mujal ilmtingimata mitte, erinevaid segmente on olnud siin-seal.\nIlves on ise Eesti kõigi aegade kõige korrumpeerunum "president" .\nInimene, kes vaid raha eest sai presidendiks, küll ei pea seda rääkima.\nKeskerakond on kõige rohkem panustanud, et me edetabelis ikka kõrgemal kohal oleksime. Ja kõige argpükslikumalt vastutusest püüdnud kõrvale hiilida. Erinevalt Reformist, kes on kõik kohtuastmed sirge seljaga läbinud.\nkui korruptant kohtust\nsirge seljaga välja tuleb ja "tunneb ennast nagu soomusrongis", on tegemist eriti sügavale juurdunud korruptsiooniga.\nTahaks mingit EKRE-teemalist faktikontrolli ka jälle. Näiteks hiljuti avaldati siin, et Helme ütles, et kui Tallinnas mõnele neegrile vastu pead koputada, siis see on õõnespuit. Dlfi faktikontroll võiks selle järele testida mõne Tallinna neegri peal, siis saame järjekordse EKRE vale ümber lükata :)\nFaktikontroll võiks uurida ,kas väide õõnespeade kohta vastab tõele. Tahaks ikka teada ,kas on õõnes või saepuru täis nagu ka väideti. Nii äge oleks kui Helme eksis ja tegelikult on saepuru.\nKui testiks seda Helme enda peal algatuseks?\nMis see test annaks? Põhiküsimuse lahendamisele see ju lähemale ei vii.\nPange siin tähele korruptsioonitõrjujate kommentaare - lääne ühiskonnas on korruptsioonikuritegusid väga keeruline tõestada, sest seadusandlus on tehtud tegudele sobivalt. Seega juriidiliselt kuritegelik justkui ei ole, aga rahva õigustundest sõidetakse korralikult üle. See pole ainult Eesti teema, see on lääne ühiskonna reaalsus. Ida pool käib see asi lihtsalt palju robustselt ja tagajärjed on permanentsed.\nkindlalt viimaseks, selles tabelis!\nKeskahvile on ju korruptsioon, elunorm.\nKummast sa räägid?siimust või rollost?\nikka sjavitolgusest ja aasavargast, sekka ka sarapuude maffiaperekonnast jne.....\nPea liiva sees ...\nAga raha ...hunnikute kaupa kilekottides ??!!!\nKõik ärastamised 10 mil, VEB fond ja viimasel ajal riigi=rahva tagant lausvarastamised?\nKas me ei peaks võtma Riigikogus vastu korruptsioonikoodeksi ja osa legaliseerima - oleks näitemängu vähem?\nEPL peaks veel kutsuma kohale eksperdina Alajõe ja küsima end.Kontrollikoja liikmelt Kaljulaidilt arvamust...ah-haa!


Inglise keel 6. klass - Reaalkool\nEnesetunne ja tervis. Füüsiline, vaimne, emotsionaalne tervis, emotsioonide olemus, roll, positiivsed/negatiivsed emotsioonid, põhjused, toimetulek.\nSuhted sõpradega ja ühised tegevused. Suhete loomine, hoidmine ja arendamine; IQ ja EQ. Minapilt ja teised.\ninimeseõpetus: suhtlemine teistega\nPereliikmete ja lähisugulaste roll inimese elus. Sündmused, tähtpäevad, traditsioonid, kombed.\nEesti loodus, aastaajad, maavarad, vaatamisväärsused.\nkunst: Eesti rahvakunst\nRiigid ja nende kultuurid\nInglise keelt kõnelevad riigid, maiskonnalugu.\nNaaberriigid, Euroopa Liit.\nMõned tuntumad nimed ajaloo- ja kultuurivaldkonnast.\ndigipädevus: esitluste koostamine\nTervislik toitumine, toiduained ja eluviis.\nTarbimine, turumajandus, ostmine, müümine, müügitehnikad, reklaam.\nkäsitöö ja kodundus: kokandus\nErinevad vaba aja veetmise viisid, vajalikud-mittevajalikud riskid.\nKunstiliigid, kunsti roll inimese elus ja ühiskonnas. Filmi, raamatu kirjeldus, teksti eri liigid.\nsuhtub positiivselt võõrkeele õppimisse ja on motiveeritud seda kasutama väljaspool keeletundi;\nteadvustab eakohaselt õpitava maa ja oma maa kultuuri sarnasusi ja erinevusi ning oskab neid arvestada;\nrakendab õpetaja juhendamisel varem omandatud õpioskusi ja -strateegiaid;\ntöötab õpetaja juhendamisel iseseisvalt, paaris ja rühmas andes tulemustest kaaslastele tagasisidet;\nsuudab jälgida enda jaoks tuttava valdkonna mõttevahetust ning eristada olulist infot;\nsaab aru olmesfääris kuuldud üldkeelse suhtluse sisust (nt poes, bussis, hotellis, piletilevis);\nsaab õpitud temaatika piires aru eakohastest tekstidest ning mõistab konteksti abil neis esinevaid üksikuid tundmatuid sõnu.\nloeb lihtsaid tavatekste (nt reklaamid, menüüd, ajakavad, ohuhoiatused) tuttavatel teemadel ja saab aru neis sisalduvast infost;\nsuudab mõnikord aimata sõnade tähendust konteksti toel.\noskab rääkida oma huvidest ja tegevustest;\noskab väljendada oma suhtumist ja eelistusi;\nsuudab alustada, jätkata ja lõpetada vestlust tuttaval teemal, kuid võib vajada abi;\nkasutab õpitud põhisõnavara ja lausemalle valdavalt õigesti; spontaanses kõnes võib esineda vigu;\ntuleb toime teda puudutavates igapäevastes suhtlusolukordades võõrkeelt emakeelena kõnelejaga.\noskab kirjutada lühikesi kirjeldavat laadi jutukesi oma kogemustest ja ümbritsevast (artikkel toimunud sündmusest, artikkel, mis pakub lahendusi probleemile);\nkoostab lihtsaid isiklikke kirju (end tutvustav kiri eesmärgiga leida kirjasõber, suveplaane tutvustav kiri sõbrale);\noskab kirjutades toetud õpiku- või koolisõnastikule.\nÕppematerjalid: Gateway B1, Macmillan\nVõõrkeelte ainekavad arvestavad teadmisi, mida õpilane saab õpitava keele maa ja kultuuri kohta teiste ainevaldkondade kaudu. Võõrkeeleõppes kasutatavad materjalid täiendavad teadmisi, mida õpilane omandab teistes õppeainetes, andes õpilasele keelelised vahendid erinevate valdkondadega seonduvate teemade käsitlemiseks.\nVõõrkeelteoskus võimaldab muu hulgas õppijale ligipääsu lisateabeallikatele (teatmeteosed, võõrkeelne kirjandus, Internet jt), toetades sel moel materjali otsimist mõne teise õppeaine jaoks.\nVõõrkeelte ja eesti keele kui teise keele omandamisel on suureks toeks koostöös teiste ainevaldkondadega keeleoskuse integreeritud õppematerjalide kasutamine lõimitud aine- ja keeleõppe raames (LAK-õpe, keelekümblus).\nVõõrkeelte valdkonnal on kõige otsesem seos keele ja kirjandusega, kuna võõrkeeleõppes rakendatakse väga palju emakeeles omandatut ja kantakse seda üle teise kultuurikonteksti.\nVõõrkeelte ja eesti keele kui teise keele ainekavad haakuvad ennekõike ajaloo ja ühiskonnaõpetuse, geograafia, loodusõpetuse, bioloogia, tehnoloogia, inimeseõpetuse, muusika ning kunstiõpetuse teemadega.\nKunstipädevusega puututakse kokku eri maade kultuurisaavutusi tundma õppides ning teemade (nt „Riigid ja nende kultuur”, „Vaba aeg”) ja vahetute kunstielamuste kaudu (kino, teater, kontserdid, muusika, näitused, muuseumid jmt). Tehnoloogiapädevus areneb arvutit kasutades. Arvuti on võõrkeeltes nii erinevate tööde tegemise kui ka suhtlus- ja info otsimise vahend. Loodusteaduslik pädevus teostub erinevate teemavaldkondade ja nendes kasutatavate alustekstide kaudu.\nViimati uuendatud: 01. veebruar 2018


'She-Ra ja võimu printsessid': Scorpia ja Catra pakuvad väärtuslikke elutunde, millal on õige aeg mürgisest sõprusest lahkuda - Meelelahutus\n'She-Ra ja võimu printsessid': Scorpia ja Catra pakuvad väärtuslikke elutunde, millal on õige aeg mürgisest sõprusest lahkuda\nSõpruse jõul on piirid ja see, kui kaua tuleb sõbra kohutava käitumise pärast vabandusi otsida. Ja 'She-Ra ja võimuprintsessid' õpetab meile just seda!\nAvaldatud: 23. novembril 2019 kell 23:37 PST Kopeerida lõikelauale\nSpoilerihoiatus filmi 'She-Ra ja võimuprintsessid' 4. hooajal\nSõpruse maagiline jõud on tugev asi. Paljud animeeritud sarjad teevad selle sõna otseses mõttes tõeks - maagilised jõud, mis kasvavad võimsamaks, kui kõik on koos, ühendatud, eesmärgiga ühendatud pimeduse lähenemise vastu.\nSee on oluline sõnum igas vanuses inimestele, kuid on oht mõelda, et sõprus on kindel lahendus või midagi, millele tuleks tugineda ükskõik mis. See on keeruline teema, mida iga saade kajastab, veel vähem lastesaade, kuid 'She-Ra ja võimuprintsessid' saavad sellega hakkama.\nSõprussuhted on kogu saate viimase hooaja jooksul hävinud. Adora (Aimee Carrero) ja Glimmer (Karen Fukuhara) tagumikud tagumikud, kui nad vaidlevad selle üle, kuidas tuleks käia hordide vastases sõjas.\nCatra (AJ Michalka) leiab topelthädas kaaslase ja mõttekaasluse (Jacob Tobia), kuid lõppkokkuvõttes on see rahalisel hüvitisel põhinev sõprus.\nIsegi Hordak (Keston John) veedab Entrapta (Christine Woods) tajutud reetmises teatud aja enesehaletsuses. 4. hooaja alguses on lõpuks ainus, kes on kindel, et sõprus võidab, Scorpia (Lauren Ash) - seda ta tegelikult ei tohiks olla.\nScorpia ja Catra kuuluvad mürgise suhte määratluse alla. Catra peab Scorpiat pidevalt enesestmõistetavaks, solvab teda ja kasutab täielikult ära, kui palju Scorpia temast hoolib, kui Catra vajab midagi tehtud.\nScorpia võtab seda kõike rõõmsameelselt naeratades ja teeb seda kahel olulisel põhjusel, mille illustreerimiseks võtab 4. hooaeg aega: ta hoiab kinni lootuses, et asjad lähevad paremaks (tõesti iga päev, tõesti) ja isegi siis, kui nad ei tee seda Talle on öeldud, et ta ei vääri paremat.\nTäpselt nagu Sdora, nii on ka Horde kogu elu Scorpiale valetanud. Nad vallutasid Scorpia kodumaa ja ütlesid, et see samm on tema rahvale parem. Nad võtsid ära Scorpia sünniõiguse ja panid teda uskuma, et ta pole väärt printsessi olemist.\nNad ütlesid talle, et ainus väärtus, mis tal oli, oli sõdurina, kes järgis käske, ja see on õppetund, mida Catra igal sammul tugevdas.\nSkorpia positiivse suhtumise järgi üritab ta olla parim Horde sõdur, kes ta üldse olla saab, kuid 6. osas „Printsess Scorpia” satub Scorpia lõpuks silmitsi paljude valedega, mida talle on räägitud.\nPaljudele fännidele peetakse Skorpiat ja sõprust temaga kui teed Catra lunastuse poole. Catra on siinkohal siiski liiga kaugel ja võtab kõik oma pettumused Skorpiasse.\nKui Scorpia saab teada, et Catra kasutas teda reetmiseks Entrapta raamistamiseks, on see viimane õlekõrs - mingil hetkel pole Scorpia lihtsalt enam Catra lunastamine ega tema jaoks rohkem vabanduste otsimine.\nSügava, kuid vaikse jõu hetkel jätab ta Catrale hüvasti lihtsa sõnaga: „Sa oled halb sõber!” Ja lahkub hordist, et ta saaks paluda mässu abi Entrapta päästmisel. Catra ometi ei saa isegi aru, et on lahkunud alles mõne episoodi pärast.\nKuigi Mässulised suhtuvad Skorpiasse alguses vaenulikult ja kahtlustavalt (ta on lõppude lõpuks vaenlase lahendaja), leiab ta printsessidega tõelise kuuluvuse tunde isegi põgusate reaktsioonide kaudu.\nSee on tunne, mida ta ei arvanud kunagi väärt olevat. Frosta (Merit Leighton) räägib Scorpiaga pisut kuulumisest - erinev olemine ei välista kuulumist.\nEhkki see on üsna hukule määratud oludes, astub Scorpia lõpuks oma rolli Etheria ühe printsessi rollis hooaja finaalis - ja see, kuidas see tema jaoks 5. hooajal asju muudab, on kindlasti sarja oodatuim süžee.\nSelleks, et mõista, millal olukord on muutunud väljakannatamatuks, on vaja jõudu ja väljakutseid pakkuv enesekontroll. See on väga küps samm, mida tuleb teha, ja kui 4. hooaeg küpseb tema tegelaste üleminekul uutele rollidele, saab sellest üks olulisemaid õppetunde, mida hooaeg võib anda.\nkas keevitusprillid töötavad varjutuse korral\nmis kanalil on teismeline ema 2


Hatšepsut – Vikipeedia\nTeebast leitud Hatšepsuti kuju, mis asub tänapäeval New Yorgis Metropolitani muuseumis.\nEsimene Suursuguste Emandate Seas\nMaat on Ra Ka\nHatšepsut (või Hapšepsut või Hat·shep·set; trooninimi Ma'at-ka-Ra (arvatavasti 1504 eKr – 1458 eKr) oli Egiptuse naisvaarao 18. dünastiast. Ta valitses Vana-Egiptuse Egiptuse Uut riiki 1473–1458 eKr.\nNimi Hatshepsut tähendab 'esimene suursugustest naistest'. "Ma'at-ka-Ra" tähendab 'maat ('tõde, kord, tasakaal') on Ra ka ('vaim, teisik')'.\nHatšepsut oli vaarao Thutmosis I ja tema poolõe kuninganna Ahmose (Ahmese) tütar. Nagu vaaraoperekondades tavaks, abiellus ta oma poolvenna (ja ainsa venna), liignaisest sündinud Thutmosis II-ga. Kui isa suri, tõusis viimane troonile. Thutmosis II oli valitsema asudes noor, ilmselt Hatšepsutist noorem.\nVaarao pidi olema abielus kuninglikust soost naisega, mistõttu Thutmosis II abielluski Hatšepsutiga. Asi oli selles, et kuninglikku verd ei kandnud edasi mehed, vaid naised. Vaaraoks saamiseks pidi mees abielluma kuninglikust soost naisega, sageli õe, poolõe või muu lähedase sugulasega. Tavaliselt oli selleks eelmise vaarao vanim tütar.\nPaaril oli tütar Neferu-Ra. Thutmosis II-l oli ühe Isise-nimelise liignaisega poeg, hilisem Thutmosis III. Kui Thutmosis II 1479 eKr noores eas, varsti pärast vaaraoks saamist suri, määrati pärijaks tema poeg Thutmosis III.\nEt poiss oli liiga noor, määrati Hatšepsut regendiks. Olles nimeliselt Thutmosis III regent, tuli ta Thutmosis III-ga koos valitsedes järk-järgult ise võimule ning kuulutas lõpuks 1473 (võib-olla ajal, kui Thutmosis III hakkas meheks saama) end vaaraoks ja krooniti vaaraoks. Ta hakkas kandma mehe võimutunnuseid, meheriideid ja vaarao valehabet ning kandis mehe tiitleid.\nKuigi Egiptuse naistel oli võrreldes teiste tolle aja kultuuridega kõrge staatus, oli see siiski peaaegu ennekuulmatu. Naistel oli õigus omada maad ning perekonnaliikmetelt pärida ja nad said kohtus oma õigusi kaitsta. Kuigi enne Hatšepsuti olid kuningannad Egiptust valitsenud, polnud naisvaaraod enne olnud.\nHatšepsut valitses riiki Amoni ülempreestri Hapusenebi ning teiste ametnike täiel toetusel. Kui Hatšepsut lasi rajada oma suurejoonelise templi Deir el Bahari Teebas, kuulutati ta Amoni tütreks.\nHatšepsut kuulutas end ka jumal Amoni jumalikuks abikaasaks. Amoni templi seinale oli kirjutatud: "Amon võttis suursuguse kuninga Thutmosise kuju ning leidis kuninganna oma toas magamas. Kui Amonist lähtuvad head lõhnad andsid tema kohalolekust teada, siis kuninganna ärkas. Amon kinkis talle oma südame ning näitas end oma jumalikus hiilguses. Kui ta kuningannale lähenes, siis too nuttis rõõmustades tema jõu ja ilu pärast ja Amon andis talle oma armastuse..."\nOma templi seintel kirjeldab Hatšepsut, kuidas Thutmosis I tegi ta oma pärijaks: "Siis ütles Tema Majesteet neile: "Selle oma tütre, Hnumetamun Hatšepsuti – elagu ta! – määrasin ma oma järglaseks oma troonile (...) ta hakkab inimesi juhatama palee igas sfääris, tema hakkabki teid juhtima. Kuulake tema sõna, ühinege tema käsu peale." Kuninglikud suursugused, aukandjad ja rahva juhid kuulsid seda teadaannet tema tütre, Ülem- ja Alam-Egiptuse kuninga, Ma'at-ka-Ra ülendamisest, – elagu ta igavesti!"\nKui Amoni oraakel oli lausunud, et Amoni tahe on, et Hatšepsut saaks vaaraoks, hakkas Hatšepsut endale võtma mehe atribuute. Ta ei ilmunud korraga vaaraona, vaid võttis uue rolli omaks järk-järgult. Ta oli ettevaatlik. Ta jättis ära tiitlid, mida saab kanda ainult naine, ja võttis endale vaarao tiitlid. Ta hakkas järk-järgult mehe moodi välja nägema, kandes kilti (shendyt), peakatet nemes uraeus 'ega, peakatet khat ja valehabet. Lõpuks jättis ta oma nime lõpust ära naissoo lõpu -t ning temast sai Tema Majesteet Hatšepsu.\nTa oli praktiline valitseja, juhtides edukat sõjakäiku Nuubiasse ning saates rikkaliku kaubandussaatkonna Pundimaale.\nReis Pundimaale leidis aset Amoni oraakli juhatusel: "See on Jumala Maa püha piirkond; see on minu meelekahutuse paik; ma tegin ta endale oma vaimu puhastamiseks koos oma ema Hathoriga (...) Pundimaa emandaga."\nHatšepsuti surikambritemplis Teeba Läänekandal (praegune Luksor) on teisel terrassil üksikasjalised kujutised ekspeditsioonist, sealhulgas meresõidust ja Pundimaa pealiku vastuvõtust. Piltidel on näha habemega pealik, keda saadab tema liigtüse lipodüstroofia tunnustega abikaasa, kelle lülisammas on kõverdunud.\nReis võeti ette Hatšepsuti kaheksanda vaarao-aasta suvel. Ta saatis teele oma kantsleri Senenmet'i (Senmut'i) viie laevaga, igal laeval 30 sõudjat. Nad sõitsid Quseirist Punase mere äärest algselt kaubaretkele, otsides mürri, viirukit ja lõhnasalve kosmeetika ja religioossete tseremooniate jaoks. Reisilt toodi siiski kaasa ka eksootilisi loomi ja taimi, millel puudus ilmne praktiline otstarve. Laevad laaditi "väga raskelt Pundimaa imedega; kõigi suurepäraste lõhnapuudega Jumala-maalt, mürrivaigu kuhjadega, värskete mürripuudega, eebenipuu ja puhta elevandiluuga, Emu rohelise kullaga, kaneelipuuga, khesyt 'ipuuga, kahte liiki viirukiga, lauvärviga, ahvidega, pärdikutega, koertega ja lõunamaa pantri nahkadega, pärismaalaste ja nende lastega. Iialgi polnud midagi sarnast toodud ühelegi kuningale."\nNähtavasti istutati mürripuud Hatšepsuti surikambritempli ette. Seal on nende juured praegugi näha. Egiptlased jätsid maha Amonile pühendatud templi.\nKui Hatšepsut sai vaaraoks, pidi ta loobuma Jumala abikaasa tiitlist koos vastavate kohustustega. Selle tiitli ta loovutas enda ja Thutmosis II tütrele Neferu-Ra'le. Viimane suri noorelt. Hatšepsut kasvatas teda ilmselt nagu printsi, mitte nagu printsessi. Ühel ilusal Senmuti plokk-kujul on kujutatud last Neferu-Ra'd, keda Senmut hoiab süles. Neferu-Ra kannab kuninglikku valehabet ja nooruki küljelokke.\nÜks Neferura õpetajatest oli sõdur Ahmose, kes kirjutas: "Hatšepsut osutas mulle korduvalt au. Ma kasvatasin tema vanemat tütart Neferura'd, kui ta oli veel rinnalaps."\nHatšepsuti teisest tütrest Merira-Hatšepset'ist sai Thuthmosis III kolmanda abikaasa, ning nad abiellusid pärast Thutmosis II surma kroonimise ajal või vahetult enne seda. Temast on vähe teada peale selle, et ta võis olla Amenhotep II ema.\n1458 eKr juhtis Thutmosis III mässu, mille eesmärgiks oli troon tagasi võita. Hatšepsut kadus. Thutmosis laskis tema pühamud, raidkujud ja reljeefid vigastada.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Hatšepsut\nIrina Avrametsi loengu konspekt Uuest Riigist\nPilt Hatšepsuti templist: Pundimaa valitsejapaar\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hatšepsut&oldid=6000511"\nSündinud 16. sajandil eKr\nSurnud 15. sajandil eKr\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:54, 28. november 2021.


Kommentaarid: Kolmas triumf järjest: Saksamaa ralli kuningaks kerkinud Tänak võttis nädalavahetusest peaaegu maksimumi\n?/ 26. august 2019, 12:01\nÄrme ikka sellest mööda vaata, et jällegi oli Tänaku Toyotal probleem - puuduv esiratta pidur. Ega ta muidu piirdunuks punktikatsel 8. kohaga. Mis ettevaatlikust sõidust siin räägitakse.\nLugeja/ 25. august 2019, 18:25\nSoome lehed ei kirjuta et Tànak juhib!!!!, ainult et latvanen kihutab:))))\nHea auto see Toyota ! .../ 25. august 2019, 18:18\nAuto autoks/ 25. august 2019, 18:54\nSõidab ikkagi mees. Ott on super!!!\nOti auto mootoril on HHO genekas mille eelkäijaks on NOX gaasi aparaat mis on tuntud filmist "Kiired ja vihased". See eraldab veest vesiniku ja juhib selle mootorisse sest siis lendab kui rakett. Raketi mootorites teatavasti kasutatakse vett. "Eestis kulub igal aastal autokütusele umbes 10 miljardit eurot, mis teeb 7500 eurot iga inimese kohta (rinnalapsest raugani)." See raha läheb naftašeikide taskusse. Milleks me neile sedu kümnist maksame, kui saame hakkama veega sest hho genekas muudab vee kütuseks. HHO genekas muudab vee kullaks !\nElagu Ott/ 25. august 2019, 18:07\nMis/ 25. august 2019, 15:32\nSõitis turvaliselt liidriks. Pidurid kulunud. Jama küll, nende riislastega.\nRiisikott/ 25. august 2019, 16:04\nKus ta siis jama on, kui kui kolm riisiraketti kõik esikolmikus on.. Neuvillelt tuli veel hädine praalimine, et poleks vastu kivi sõitnud, oleks ralli võitnud :) Neuville unustas aga ära, et Tänak lasi rihma lõdvaks ja isegi ainult ühe esipiduriga sõites kaotas Neuvillele ainult 7 sekundit. Ja on päris kindel, et ka see 7 sekundit kaotust oli kindla kontrolli all, polnud mõtet riski piiril kihutada, edumaa oli turvaline.\nRaido/ 25. august 2019, 15:11\nOtil kõik võimalused maailmameistriks tulla nüüd💪👍 Edu punktides on selline, et kui isegi üks neljast viimasest rallist täiesti ebaõnnestub (null punkti)- jääks Ott ikkagi üldarvestuses MM sarja liidriks. Kui aga võidab veel 2 järgnevat rallit- on MM tiitel kindlustatud enne kahte viimast etappi✌👍\nAndo/ 25. august 2019, 14:24\nÕnne Eesti poistele ja Toyota tiimile.Nüüd on hea üks külm õlu teha.\nOverdose / 25. august 2019, 11:50\nKas oleks kuidagi võimalik uudised seoses Tänakuga ära blokeerida? Oleks nõus 10 euri kuus taolise adblocki eest maksma\nIQ/ 25. august 2019, 12:27\nOn ikka võimalik, täiesti tasuta. Ära kliki sellele uudisele.\nhahahaaa/ 25. august 2019, 13:30\noverdose arvab, et peab kõik uudised läbi lugema, muudkui rassib ja rassib. aga ühele poole nendega kuidagi ei saa ja siis polub ahastuses vahepeal abi.\nOverdose / täna, 11:50 kle/ 25. august 2019, 15:03\nmiski haige oled vä ? Võimalusel mine ravile. A ilmselt tegemist miski ravimatu puudega.\nMingi haigus sul kallal, et pead endale ebameeldivatele artiklitele juurde pääsema ja veel kommenteerima?\nsa oled / 25. august 2019, 18:05\nkindlasti mingi villi europ.ederast\nah pagan/ 25. august 2019, 18:09\npane polema ennast!\nTõhk/ 25. august 2019, 11:48\nEi ole rumal,keskealine mäletseja ,Go Ott !\nMõtlik/ 25. august 2019, 10:55\nKui Sordo Latvalast nüüd mööda saaks, siis vast ei anta talle tiimikorraldust omakorda Neuville mööda lasta. See oleks Otile kasulik, tiimipunktide osas muidugi kahjulik...\nJaan/ 24. august 2019, 22:32\nÜldseisude all näidatakse kiiruskatsete tulemusi? Mõtetu on teha ajakirjandust, kui see isegi tegijat ei huvita.\nkuidas/ 24. august 2019, 22:01\nOtt viimasel kiiruskatsel liidritele niipalju kaotas?\nHeh/ 24. august 2019, 22:08\nÜtles Ott ju isegi, et võttis rahulikult. Pole ju vaja hullu panna, kui pole vaja.\nto Heh/ 25. august 2019, 08:55\nSorry, ma jälgisin rallit siit ehk siis õhtalehe vahendusel! Pealegi ühel katsel 11,5 sekki kaotada!? Tagurpidi sõitis ve?\nTo to Heh/ 25. august 2019, 10:44\nMilleks kimada, kui lähimad konkurendid poole minuti kaugusel? Tänak sõitis rahulikult, vältis kive jms, et mitte rehve lõhkuda. Eks paneb siis kiirust juurde, kui vajadus peaks tekkima. Sinu kommentaar tagurpidi sõitmise kohta... kas siiani on kõik teised siis tagurpidi sõitnud, et nii kaugele Otist maha on jäänud?\nto 08.55/ 25. august 2019, 12:31\nHea uudis on see, et Ott sõidab oma sõitu ja tugitoolirallispetsialistide arvamused talle korda ei lähe. Nüüd jääb veel viimane katse sama rahulikult finishini loksuda. Tagurpidi või edaspidi, vahet pole. Tänak kontrollib olukorda ja see ongi tõelise meistri tunnus.\nmul poogen neist miinustest../ 25. august 2019, 15:54\nküsisin ja arvasin, et vastab mõni teadjam spetsialist, aga tuleb välja, et targutajad esinevad.. täna siis Ott rääkis teemast ehk siis olid probleemid piduritega! Nii, et pole vaja siis vastata kui teemat ei valda, eks ole!!\nTo mul poogen.../ 25. august 2019, 16:14\nPiduritega tekkis probleem punktikatsel, sinnani lihtsalt sõitis turvaliselt\nMillegipärast on mul tunne, et Kris Meeke võidab selle ralli ja Kraavi-Ott jääb üldse punktideta.\nHeh/ 24. august 2019, 21:41\nMa ei tea, mõned vist elavad alles eelmistes aastates, kes Kraavi-Otist räägivad.\nsa tunne / 24. august 2019, 23:35\n25. august 2019, 02:01\nMa pigem kardan, et Meek ja Latvala veavad jälle alt ja Sordo peab vingukoti mööda laskma. Õnneks on üks päev jäänud, ehk veavad välja.\nSee "Kraavi-Ott" oli isegi sinna järve sisse vajudes külma kõhuga! Madistas seal järves näiliselt väga kainelt. Youtubes videod nähtavad.\nAchtung pfanzer/ 24. august 2019, 20:43\nTeistel, ei pea juhtuma kui endal ei juhtu.\nOtt,Ogi ja pahad prussakad/ 24. august 2019, 18:54\nNeuvillule jääb siis ainult punktikatsest midagi noppida\nMauno Irish-Dick/ 24. august 2019, 18:24\nNüüd kus kolmekesi ees, on Meekel ja Latvalal õige aeg järgmistel katsetel rünnata, et Tänakule köht kätte näidata. Kris kindlasti usub oma tiitlivõimalusse, ütles enne saksa rallitki, et ta on kiire. Saame kohe näha, kas peab söna.\nWRC Zaporošets/ 24. august 2019, 19:10\nLatvala ja Meeke peavad lihtsalt Ogieri selja taga hoidma. Oti püüdmiseks pole neil võimalustki. Kui kindlustavad Toyotale kolmikvõidu, unustab Mäkinen kõik nende varasemad patud.\nMoby Dick/ 24. august 2019, 20:13\nMis sa arvad, et nad siiamaani niisama on seal logelenud või? See on päris hea nali küll, Tänakule "kohta kätte näidata". Et siiani sõidavad kõik lihtsalt tagasihoidlikkusest Tänakust minuti jagu aeglasemalt?\nMeeke ja Latvala ei pea midagi suruma, sest Ott lõpetab ikka kraavis, nagu tavaliselt./ 24. august 2019, 20:30\nTo mauno/ 25. august 2019, 01:59\nInglismaal on liiklus vasakul pool, huvitav, mis käega sa Meeki peale on.ad?\nOh, Meekil on lõpuks kõri pigistatud, enam vastu ei puikle.\nUrrr/ 24. august 2019, 18:00\nEt õhtuleht ka ei õpi... Enne seda, kui viimases katses finiš läbitud, pole midagi kindlat, ammugi veel ülikindlat.\n.../ 25. august 2019, 10:55\nTäpselt nii, selline võitjaks kuulutamine ennem ralli lõppu ajab ikka vihale küll.\nSürreaalne/ 24. august 2019, 17:56\nPäris hea pilt on välja koorunud. Üks mees sõidab rahulikult rallit ja ülejäänud katsuvad lihtsalt kuidagi finishini välja vedada..\nRaido/ 24. august 2019, 17:55\nKui ralli nii lõppeks (Ott esimene, Ogier teine, Piripill seitsmes)- oleks see peaaegu MM tiitli kindlustamine Oti poolt. Ainult väga musta stsenaariumiga võiks Ott sel juhul MM tiitlist viimase 4 ralliga ilma jääda. Aga enne tuleb see Saksa Ralli võita. Kõike võib juhtuda veel..\nArvata oligi/ 24. august 2019, 17:46\nKõik loksus paika- Neuville on 7. koha peal, kus ta õige koht ongi. Toyotal kolmikjuhtimine. Arvata oligi, et Neuville-piripill ei suuda Oti tempos 41 km katset läbida.\nÄra hõiska.../ 24. august 2019, 18:02\n... enne õhtut (loe - ralli lõppu). Neuville'i kiirusele sellel rallil ei saa küll midagi ette heita ja rehvipurunemise eest pole keegi kaitstud.\nIrw/ 24. august 2019, 19:21\nIrw, oleme ausad ... tänak on õppind valusalt suruma ja temaga võidu sœites tuleb võtta riske .. ja sealt need rehvipurunemised ja kivid ning kummuli jne .. kœik need meeked, latvalad ja neuvilled .. vaid vana ogier on nii tuus, et hullu ei pane ja passib momenti .. kui tuleb muidugi. Tąpselt sama oli tänakuga kui veel kraaviott oli ... ikka midagi juhtus. Ja ega mullused toyota põhja... Kaitsed midagi muud olnud kui tänaku kärsitus.\nTo Irw/ 24. august 2019, 21:42\nNäe, siin on nüüd see vana ogier... hullu ei pane, aga rehv puru ja teha pole midagi. Nii et kuigi Tänak on kiire, tuleb ikkagi fännidel pöidlad pihku suruda või sõrmad ja varbad ristis hoida, et ei korduks Sardiinia ebaõnn.\nVana uudis/ 24. august 2019, 10:52\nIRW/ 24. august 2019, 09:53\n10:15 SS9 Römerstrasse 1 12,28 km 12:07 SS10 Freisen 2 14,78 km 13:10 SS11 Römerstrasse 2 12,28 km 16:08 SS12 OTSEArena Panzerplatte 1 10,73 km 16:46 SS13 Panzerplatte 1 41,17 km 19:55 SS14 Arena Panzerplatte 2 10,73 km 20:33 SS15 Panzerplatte 2 41,17 km Ajakava wrc lehelt ..\nEks/ 24. august 2019, 08:28\npea siis rohkem gaasi-pedaali tallama... Ka ralli-masinal peaks seesugune vidin leiduma. Ja edu Sulle, lgp. O.Tänak!\nRahvasprint/ 23. august 2019, 21:26\nPeale esimest päeva juba mõned minutiga maas.. Ziguliga sõidavad?\ntopid oma krdi taaveteid ralli teemasse./ 24. august 2019, 13:59\nPeast soe ve ?\nh / 24. august 2019, 15:34\nOlen küll natuke, vabandust.\nrakverst volvoga/ 23. august 2019, 19:11\nott ott.kombain lõikab tera on kõva ott ott\nrahune/ 24. august 2019, 12:54\nLas O.G. kontrollib sind üle.\nMadam Kõrgemäe Kontor/ 23. august 2019, 16:10\nTühja sellest Tänakust, Ogier'st ja Neuville'st, meie töökate naiste kontor hoiab alati pöialt meie silmarõõmule, meie toitjale ja katjale Dani Sordo'le!! Go Dani, GOOO!😍😍😍\nLaura/ 24. august 2019, 14:14\nNali naljaks, aga Sordo tegelikult on atraktiivne ja seksikas mees, nii mõnedki õrnema soo esindajad jälgivad rallit natuke tema pärast ka😏\nAga Ott on kohik.\nKes hoiab omadele pöialt, kes paneb välismaalase peale näppu.\nkommentaare wrc/ 23. august 2019, 15:14\nkommentaar on täna vähemalt 2 kommentaari, mis pilku püüavad: 1) Latvala ja Meeke ei kiirusta - mõlemad on öelnud, et käsk (lõpuks ometi) on masin tuua finišisse, järelikult jõudis kohale ja 2) Ogier (juhib alt või pealt masinat) peab sama trassi 3 korda läbi sõitma, siis hakkab Tänakuga sama aeg kostma (ilmselt ealised iseärasused on jõudmas)\n69/ 23. august 2019, 16:27\nMis "ealised iseärasused)?! Mees ainult 35-aastane ja Tänak ka juba 31-aastane!\non vähemalt 2 kommentaari, mis pilku on püüdnud:/ 23. august 2019, 15:10\nnojahh/ 23. august 2019, 22:49\naga kui Neuville võidab selle ralli, mis juttu sa siis ajad?\nnojahh / eile, 22:49 aga kui Neuville võidab selle ralli, mis juttu sa siis ajad?/ 24. august 2019, 13:56\nIsegi kui nevill võidab selle on Tänak ikkagi parim :)\nto nojahh/ 24. august 2019, 14:38\nAga miks Neuville peaks võitma?\nNii et/ 23. august 2019, 12:38\nHundaid käristavad tojotade ees punktide edumaad veelgi.


„Pooleaastane võistluspaus ei ole olnud vaimselt kerge.“ | Õhtuleht\n„Pooleaastane võistluspaus ei ole olnud vaimselt kerge.“\nToimetas Deivil Tserp, 12. oktoober 2020, 11:15\nKristin Kuuba.Foto: Aldo Luud\nTeisipäeval algab Taanis Danisa Denmark Open, mis on esimene sulgpalli suursündmus pärast märtsis alanud koroonaviirusest tingutud pausi.\nKevadel jõuti mängida viimase turniirina mainekas All England ning seejärel jäi rahvusvaheline kalender seisma ja maailma edetabeli punktid külmutati. Denmark Open on seega All Englandi järel esimene kalenderplaanis olev World Tour turniir üle kuue kuu.\nÜksik hunt Kristin Kuuba sai tippu pürgides isegi poistest jagu\n28. veebruar 2020, 02:16\nVõistluse auhinnafond on 750 000 dollarit. Kuigi turniiril on tugev mängijate koosseis, ei jätnud viirus ka sellele võistlusele mõju avaldamata. Esialgselt võistlejate nimekirjas olnud mitmete Aasia riikide tipud siiski Taani ei sõida. Nii pakuvad parimatele eurooplastele konkurentsi Aasiast, eeskätt Jaapani mängijad.\nEsialgu tõi loos Kristin Kuuba (BWF 59) esimeseks vastaseks turniiril parima paigutusega ja maailma edetabelis 3. kohal asuva Akane Yamaguchi Jaapanist. Yamaguchi hiljem aga loobus ja nüüd selgub Kuuba esimene vastane vahetult turniiri eelõhtul, kui loositakse tabelisse reservis olnud mängijad.\nKuuba sõnul on võistluse eel peamine ootus, et see toimuks. "Pooleaastane võistluspaus ei ole olnud vaimselt kerge," rääkis ta. "Võistlusnälg kasvas iga nädalaga. Samas andis paus aega arendada nii üldfüüsilist kui sulgpalli poolt."\nNaiste üksikmängus on Yamaguchi loobumise järel kaks tugevama asetusega mängijat maailma edetabeli neljas ja endine maailmameister Nozomi Okuhara Jaapanist ning olümpiavõitja ja mitmekordne maailmameister Carolina Marin Hispaaniast.


Kelnase ja Leppneeme sadamad tehakse 144 200 euroga korda - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nKelnase ja Leppneeme sadamad tehakse 144 200 euroga korda\nMajandus- ja kommunikatsioonimister Juhan Parts eraldas lõppeval nädalal oma käskkirjaga Harju Maavalitsusele 144 200 eurot Kelnase ja Leppneeme sadamate rekonstrueerimiseks.\n„Pean oluliseks meie väikesadamate võrgustiku korrastamist ja välja ehitamist. Sadamaid on vaja nii meile endile kui ka külalistele, kes merd mööda meile külla saabuvad. Sadamad on meie mereväravad ja kui me tahame ise turvaliselt liikuda ja hästi vastu võtta oma külalisi, siis teeme oma väravad korda“, ütles Juhan Parts, teatas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.\nRaha eraldus on ühelt poolt seotud vajadusega tagada nimetatud sadamate valmisolek Prangli saarega ühenduse pidamiseks soetatava parvlaeva teenindamiseks.\nSamas on Eesti rannajoont katvate väikesadamate võrgu loomine ja olemasolevate väikesadamate korrastamine üheks oluliseks tegevuseks ka hiljuti Riigikogus arutusel olnud MKM-is koostatud merenduspoliitikas.\nRannaäärne elukeskkond ja merekultuur on merenduspoliitika üheks prioriteediks. Selleks, et avada merd inimestele, on vajalik väikesadamate võrgustiku loomine.\n"Jutt on kogu Eesti rannikut katvast üksteisest 30-40 meremiili kaugusel paiknevate väikesadamate võrgustikust, mille sadamad vastaksid teatud teenusstandarditele," sõnas minister.\nKoostöös partneritega on lõppemas potentsiaalse võrgustiku kaardistamine ning juba käesoleval aastal alustatakse läbirääkimisi sadamate omanike, kohalike omavalitsuste ja maavalitsustega.\nEuroopa Liidu uuel eelarveperioodil toetatakse investeeringuid nende sadamate viimisel nõutud teenusstandardite tasemele. Väikesadamate võrgustik on suunatud nii kohalikele elanikele kui ka välis- ja siseturistidele.\n"Me ei saa rääkida ka piisavast järelkasvust merendussektoris, kui lastel ja noortel ei ole võimalik oma kodukohas või vähemalt lähipiirkonnas minna ohutult ja meeldivalt merele," ütles Parts.


Uudised - 40. Kuressaare linnajooksul saab osaleda ka virtuaalselt\nKuressaare linnajooksus start 2020\nKuigi alates 09. augustist rakendusid spordiürituste läbiviimisele oluliselt karmimad nõuded, otsustasid Kuressaare linnajooksu korraldajad kõiki asjaolusid kaaludes jooksu siiski reaalselt läbi viia.\n„Tegu on juubelijooksuga ja väga palju ettevalmistusi on juba tehtud. Leidsime, et meil on olemas võimekus jooks vastavalt kõigile kehtestatud piirangutele siiski läbi viia. Samas soovisime vastu tulla ka neile jooksuhuvilistele, kes mingil põhjusel jooksul osaleda ei saa ja seepärast otsustasime korraldada ka virtuaaljooksu,“ kommenteeris viimaseid otsuseid peakorraldaja Mati Mäetalu.\nVõistluspäeval pääseb võistluskeskusesse, mis asub Kuressaare staadionil, vaid nakkusohutuse kontrolli läbimisel. Selleks peab staadionile siseneja esitama COVID-19 vaktsineerimise tõendi, läbipõdemise tõendi või negatiivset kiirtesti tulemuse. Eelpoolne nõue kehtib kõigile linnajooksuga seotud isikutele – korraldajatele, osalejatele, kaasaelajatele, tehnilisele personalile jt. Sama nõue on kehtiva ka lastevanematele lastejooksu toimumisel 20. augustil. Vastavalt Vabariigi Valitsuse korraldusele tõendi esitamise nõue alla 18-aastastele ei kehti.\nVirtuaaljooksu pikkus on 10 km ja see tuleb läbida ajavahemikus 16.-31. august. Distantsi võib läbida ka kahes osas. Tulemus tuleb registreerida linnajooksu kodulehel www.kuressaarelinnajooks.ee . Kõigile virtuaaljooksul osalenutele saadetakse mälestusmedal, seljakott, number ja koostööpartnerite sooduskupongid. Virtuaaljooksul paremusjärjestust ei selgitata, osalemise registreerimismaks on 8 eurot. On olemas ka võimalus ümberregistreerimiseks tavajooksult virtuaaljooksule.\nKuressaare linnajooksu korraldajad loodavad, et vaatamata keerulisele olukorrale, suudetakse osalejatele pakkuda meeldivaid elamusi ning kutsuvad kõiki kaasa lööma! 20. augustil toimuval lastejooksul, on lapsi ootamas ka Lotte.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Patendisüsteem: komisjon teeb ettepaneku ELi patendi tõlkimise korraldamise kohta\nPatendisüsteem: komisjon teeb ettepaneku ELi patendi tõlkimise korraldamise kohta\nTäna esitas Euroopa Komisjon ettepaneku ELi patendi tõlkimise korraldamise kohta, mis on viimane vajalik etapp selleks, et ELi ühtne patent saaks tegelikkuseks. Praegu on patendi saamine Euroopas kümme korda kallim kui Ameerika Ühendriikides. Selline olukord pärsib teadusuuringuid, arendustegevust ja innovatsiooni ning vähendab Euroopa konkurentsivõimet. Seetõttu peaks Euroopa tegutsema nii, et innovaatorid saaksid mõistliku hinna eest kaitsta oma leiutisi ühtse patendiga, mis kehtib kogu ELi territooriumil, mille tõlkekulud on minimaalsed ja mida ei ole vaja nii nagu praegu riiklikul tasandil kinnitada. Uus ettepanek on üles ehitatud Euroopa Patendiameti (EPO) edukale kolme keele süsteemile ja selle vastuvõtmine aitaks praeguseid tõlkekulusid oluliselt vähendada.\nSiseturu ja teenuste volinik Michel Barnier sõnas: „Et Euroopa oleks üleilmselt konkurentsivõimeline, on vaja edendada innovatsiooni. Praegu ei ole me veel vastaval tasemel – patendi vormistamine on liiga kulukas ja keeruline. Kõikides ELi liikmesriikides kehtiv ELi patent oleks otsustavaks hoovaks teadusuuringute ja arendustegevuse edendamisel ja aitaks kaasa tulevasele majanduskasvule. Tänane ettepanek on patendireformi paketi viimane etapp ja see peaks olema hea uudis kogu Euroopa innovaatoritele, eelkõige just väikeettevõtluses. Loodan, et liikmesriikide kiire tegevus aitab kaasa ELi patendi tegelikkuseks saamisel. Lõpliku kokkuleppe saavutamiseks olen võtnud oma kohuseks teha kõigi osapooltega tihedat koostööd.\nEuroopa praegune patendisüsteem on eelkõige tõlkekorralduse osas väga kulukas ja keeruline. Euroopa Patendiamet on 37 riiki (EL 27 ja 10 muud Euroopa riiki) hõlmav valitsustevaheline asutus, mis tegeleb patenditaotlustega ja vastutab Euroopa patendi väljaandmise eest, kui nõutud tingimused on täidetud. Kuid selleks, et välja antud patent kehtiks ka liikmesriikides, peab leiutaja taotlema kinnitamist riiklikul tasandil. Sellega kaasnevad tõlke- ja halduskulud.\nKulutuste tõttu patenteerib enamik leiutajaid oma leiutise üksnes vähestes liikmesriikides. Euroopa patendi kinnitamine näiteks 13 riigis maksab ligikaudu 20 000 eurot, millest ligi 14 000 eurot läheb tõlkekuludeks. Seetõttu on Euroopa patent üle kümne korra kallim kui Ameerika Ühendriikide patent, mille maksumus on umbes 1850 eurot.\nLäbirääkimised ELi patendi üle\nKomisjon tegi 2000. aasta augustis ettepaneku ühenduse patendi määruse kohta (Lissaboni lepingu tõttu viidatakse sellele praegu kui ELi patendile. 2009. aasta detsembris võtsid liikmesriigid ühehäälselt vastu järeldused tugevdatud patendisüsteemi kohta Euroopas (vt IP/09/1880). Paketis leiti, et tuleb tegeleda ELi ühtse patendiga seotud võtmeküsimustega ja luua ELis uus patendikohus, kuid jäeti kõrvale tõlkimise korraldamine. Selle kohta, kas uut patendikohust käsitleva lepingu eelnõu on vastavuses ELi asutamislepingutega, peaks Euroopa Kohus andma oma hinnangu aasta lõpupoole. Tänane ettepanek on vajalikule paketile oluliseks täienduseks, kuna selles on sätestatud ELi patentide tõlkimise korraldamine.\nELi patentide tõlkimise korraldamine\nTäna esitatud nõukogu määruse ettepanekuga on ette nähtud, et 27 liikmesriiki hõlmava ELi patendi menetluskulud peaksid jääma alla 6200 euro, millest tõlkekulud moodustavad üksnes 10%.\nKomisjon ettepanek põhineb Euroopa Patendiameti praegusel keelekorraldusel. Komisjon pakub välja, et ELi patente tuleks menetleda ja välja anda Euroopa Patendiameti ühes ametlikus keeles, milleks on inglise, prantsuse või saksa keel. Väljaantud patent avaldatakse selles keeles, milles on algtekst, st õiguslikult siduvas keeles. Avaldamisele kuuluvad ka patendinõudluse tõlked kahes teises Euroopa Patendiameti ametlikus keeles. Patendinõudlus on patendi üks osa, milles määratakse kindlaks leiutise kaitse ulatus.\nRohkem tõlkeid muudesse keeltesse patendiomanikult ei nõuta, välja arvatud ELi patenti käsitlevate õigusvaidluste korral. Sellisel juhul võidakse nõuda, et patendiomanik esitab täiendavad tõlked omal kulul. Näiteks võidakse patendiomanikult nõuda patendi koopia esitamist patenti väidetavalt rikkuva poole keeles või kohtumenetluse keeles, kui see on patendi keelest erinev.\nKomisjoni ettepanekus on sätestatud ka heakskiitmist vajavad kaasnevad meetmed, mis aitavad leiutajatel patendisüsteemile paremini ligi pääseda. Esiteks tuleks teha kättesaadavaks ELi patentide kõrgetasemeline masintõlge kõikidesse ametlikesse keeltesse. Selle kaudu saaksid Euroopa leiutajad oma riigi keeles parema juurdepääsu patente käsitlevale tehnilisele teabele. Et nendest ELi riikidest pärit taotlejatel, kelle ametlik keel on mõni muu keel kui inglise, prantsuse või saksa keel, oleks ELi patentidele lihtsam juurdepääs, peaks leiutajatel olema võimalus täita taotlus oma riigi keeles. Euroopa Patendiameti menetluskeelde tõlkimise kulud (taotleja peab taotluse esitamisel valima kas inglise, prantsuse või saksa keele) kuuluvad tagasimaksmisele.\nLiikmesriigid jõudsid poliitilisele kokkuleppele detsembris 2009, kui võeti vastu nõukogu järeldused ja üldine seisukoht ELi patendimääruse kohta (vt IP/10/1880). See kokkulepe hõlmab nii Euroopa uue patendikohtu kui ka tulevase ELi patendi peamisi üksikasju, kuid sellest jäi välja tõlkekorraldus. Liikmesriigid leppisid siiski kokku, et ELi patendi tõlkimine peab olema korraldatud eraldi määrusega. Seetõttu esitas komisjon ettepaneku ELi patendi tõlkimise korraldamise kohta.\nTäiendav teave on kättesaadav veebiaadressil:


huulhein lisas tiiumalken - Nagi\nmitte üksnes sügisel:) õppisin teda tundma möödunud aastal Viru rabast ja nüüd leidsin ka Punasoost üles:)\nNii väike ja nii ilus !\nRabade ja soode uhkus:)\nEileõhtuses mustika ja seenemetsas(rabaserval) teda igatahes ei olnud;) Kahjuks sadas väga tugevalt ja ega ma poleks teda piltida saanudki. See on üks imetlustvääriv taim ja hea pilt sul!\nkui vaatad turbasambla mätast ja see on punane, kummardu lähemale:)) mul on ta pildistatud jõhvikasoos, hakkasin uurima, kas jõhvikal õisi ka on, ja - üllatus-üllatus, kõiki oli:))\nTean, et Kikepera rabas neid on, aga pole veel sel aastal sinna retke planeerinud. Eks ja ehk sügisepoole;)\njah, seal on kindlast, võtsin guuglest koha lahti ja lugesin: Kikerpera raba on soo...:)) siis kindlasti on:)) kas seal ikka laudtee ka on??\nmina olen samuti suur huulheina (pildistamise) fänn, niiet julgen ütelda sõna sekka-\nalul vb ei märkagi, eriti ümaralehist\naga pikalehist märkab hästi, kui oskad ja tead vaadata, eriti näeb seda, kui valgus on õigest suunast(tõusud ja loojangud), siis kõik rabamaastik ´sirab´´ vasta nende pärlipüüdjate käes ja võimatu on mitte märgata!\n:)) just, kui tead ja oskad vaadata, Viru raba vaatetorni juures nt ei saa eriti liikudagi,kui korra neid näinud oled:) ei taha ju neile peale astuda. Ma möödunud aastal pildistasin seal mõlemat vist, ja õisi ka\nVäga-väga kaunis ja minul ikka veel nägemata:(\nselle vea pead parandama, see on tõeline ahhaa!-elamus:) mina võlgnen tänu Oskarile, nagi entusiastist loodusemehele\nno küll ütles\neks ma otsi isegi, vahel vaid valju häälega, tõsised tegijad nokitsevad vaikselt\nAvastasin siit küsimuse(tiiult). Käisin selles rabas viimati umbes 5-6 aastat tagasi. Igatsen väga sinna tagasi minna, aga teejuhil pole küll aega, küll on ilmad sobimatud. Ületasime tookord raba raskema variandiga- otse Hundissaare järveni. On olemas ka "puhtam ja siledam" tee. Mingeid laudteid seal pole- üle laugaste läksime rullides ja teivaste toel. Kahjuks polnud tol ajal olemas fotoaparaati ja praegu saaks ju sealt fantastilise elamuse+ pildimaterjali piiramatult. Retke pikkus jalgsi oli tookord ca 7 km edasi-tagasi;)\nAhaa...ohoo:)) see on kõrgem pilotaaž, ka Punasoos läks üks rühm ükskord otse üle soo, pikad teibad käes ja raatsad jalas; see peaks üsna ränk olema. Aga vaimustav ka, kui hakkama saad:)\npildistatud 09. juuli 2012\nüles riputatud 21. juuli 2012\nnagi esileht 21112733\n« Eelmine (76 / 220) Järgmine »


EasyForce dünamomeeter – Meditsiinigrupp AS\nEsileht / Füsioteraapia\nEasyForce on uus ja võimekas tööriist lihasjõu mõõtmiseks, mida saab kasutada lihasjõu objektiivseks ja usaldusväärseks mõõtmiseks samaaegselt salvestades väärtuslikke andmeid patsiendi raviplaani koostamiseks ja jälgimiseks.\nDigitaalne goniomeeter EasyAngle 279.00 €\nEasyForce tarvikute komplekt 78.00 €\nEasyForce on uus ja võimekas tööriist lihasjõu mõõtmiseks. Seadet saab kasutada lihasjõu objektiivseks ja usaldusväärseks mõõtmiseks samaaegselt salvestades väärtuslikke andmeid patsiendi raviplaani koostamiseks ja jälgimiseks.\nEasyForce võimaldab käed vabad mõõtmist. Seadmele saab kinnitada erinevad pidemed kui ka erinevad fikseeritud kinnituspunktid. Seade võimaldab vabastada terapeudi mõlemad käed assisteerimise otstarbeks ja võimaldab tal vajadusel keskenduda ainult patsiendi jõudluse jälgimisele.\nAinulaadne EasyForce ekraan pakub visualiseeritud mõõtmistulemuse jälgimist, mis võimaldab terapeudil patsiendi olukorra ja progressi selgitamise lihtsamaks teha , mis omakorda suurendab patsiendi motivatsiooni raviplaanile pühenduda.\nMiks valida EasyForce?\nEasyForce kuvab mõõtetulemuse 1% täpsusega\nEasyForce kuvab mitu mõõdetud väärtust: maksimaalne rakendatud jõud, keskmine jõud, maksimaalse jõu saavutamiseks kuluv aeg ja jõu rakendamise kestvus.\nMõõtmistulemusi saab vaadata reaalajas\nSeadme maksimaalne koormus 150 kg\nTarnitakse praktilises USB-laadijaga kandekotis\nCE-märgisega vastavalt MDD 93/42 /EEC, meditsiiniseadmete klass I (EL)\nToote tarneaeg 1 nädal.


Euroopa Kohtu otsus (esimene koda), 16.5.2013.\nMelzer versus MF Global UK Ltd.\nEelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf.\nÕigusalane koostöö tsiviilasjades – Valikuline kohtualluvus lepinguvälise kahju puhul – Mitme isiku osalemine piiriüleselt ühe ja sama ebaseadusliku teo toimepanemisel – Võimalus määrata kohtualluvus kindlaks sellise teo toimepanemise koha järgi, mida ei pannud toime kostja, vaid üks teine kahju tekitaja (wechselseitige Handlungsortzurechnung.\n„Õigusalane koostöö tsiviilasjades — Valikuline kohtualluvus lepinguvälise kahju puhul — Mitme isiku osalemine piiriüleselt ühe ja sama ebaseadusliku teo toimepanemisel — Võimalus määrata kohtualluvus kindlaks sellise teo toimepanemise koha järgi, mille ei pannud toime kostja, vaid üks teine kahju tekitaja (wechselseitige Handlungsortzurechnung)”\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Landgericht Düsseldorfi (Saksamaa) 29. aprilli 2011. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. mail 2011, menetluses\nMF Global UK Ltd,\nkoosseisus: koja president A. Tizzano, kohtunikud A. Borg Barthet, J.-J. Kasel, M. Safjan (ettekandja) ja M. Berger,\narvestades kirjalikus menetluses ja 5. juuli 2012. aasta kohtuistungil esitatut,\nMelzer, esindajad: Rechtsanwalt S. Volaric-Huppert, Rechtsanwalt F. Marzillier, Rechtsanwalt G. Guntner ja Rechtsanwalt W. A. Meier,\nMF Global UK Ltd, esindaja Rechtsanwalt C. Gierets,\nSaksamaa valitsus, esindajad: T. Henze, K. Petersen ja J. Kemper,\nŠveitsi valitsus, esindaja: D. Klingele,\nEuroopa Komisjon, esindajad: A.-M. Rouchaud-Joët ja W. Bogensberger,\nolles 29. novembri 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\nEelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 5 punkti 3.\nTaotlus esitati Melzeri ja MF Global UK Ltd (edaspidi „MF Global”) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on nõue hüvitada optsioontehingu tegemise käigus tekitatud kahju.\nMääruse nr 44/2001 põhjendusest 2 ilmneb, et selle määruse eesmärk on kehtestada siseturu häireteta toimimise huvides „sätted, millega ühtlustataks eeskirjad kohtualluvuse konflikti kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning lihtsustataks vorminõudeid, et käesoleva määrusega seotud liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne”.\nMääruse põhjendustes 11, 12 ja 15 on märgitud:\nKohtualluvuse eeskirjad peavad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust. Selleks et ühiseeskirjad oleksid läbipaistvamad ja et vältida kohtualluvuse konflikte, peab juriidilise isiku alaline asukoht olema autonoomselt määratletud.\nLisaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvusel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele.\nHarmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid [...]”\nKohtualluvuse eeskirjad on toodud sama määruse II peatükis.\nMääruse II peatüki 1. jakku „Üldsätted” kuuluva artikli 2 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:\nMääruse samasse jakku kuuluva artikli 3 lõikes 1 on sätestatud:\nMääruse nr 44/2001 II peatüki 2. jakku „Kohtualluvus erandjuhtudel” [mõiste „kohtualluvus erandjuhtudel” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „valikuline kohtualluvus”] kuuluva artikli 5 punktides 1 ja 3 on ette nähtud:\nlepinguvälise kahju puhul selle paiga kohtusse, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda”.\nMääruse samasse jakku kuuluva artikli 6 punkt 1 on sõnastatud järgmiselt:\njuhul kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel, et nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos”.\nSaksamaa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch; edaspidi „BGB”) § 830 „Kaastäideviijad ja osavõtjad” kohaselt:\nKui mitu isikut tekitas kahju ühiselt toime pandud õigusvastase teoga, vastutab igaüks kahju eest. Sama kehtib, kui ei ole võimalik välja selgitada, kes osavõtjatest oma teoga kahju tekitas.\nKaastäideviijatega loetakse võrdseks kihutajad ja kaasaaitajad.”\nEelotsusetaotlusest nähtub, et Berliinis (Saksamaa) elav Melzer värvati telefoni teel kliendiks ja tema toimikut haldas Weise Wertpapier Handelsunternehmen (edaspidi „WWH”), mille asukoht on Düsseldorf (Saksamaa). Nimetatud äriühing avas Melzeri nimele konto äriühingus MF Global, mis on Londonis (Ühendkuningriik) asuv maaklerfirma. MF Global tegi sellelt kontolt tasu eest optsioontehinguid kõnesoleva isiku huvides.\nMelzer tegi aastatel 2002-2003 kindlaks määratud kontole sissemakseid kogusummas 172000 eurot. MF Global maksis talle 9. juulil 2003 välja 924,88 eurot. Melzer esitab kahju hüvitamise nõude nende summade vahe (171075,12 eurot) ulatuses.\nMF Global esitas Melzerile arve 120 USA dollari suuruse komisjonitasu kohta. Ta pidas kinni 25 USA dollarit ja kandis ülejäänud 95 USA dollarit üle WWH-le.\nMelzer on seisukohal, et WWH ja MF Global ei selgitanud talle piisavalt optsioontehingutega seotud riske. Samuti ei teavitatud teda objektiivselt MF Globali ja WWH vahel sõlmitud komisjonitasu käsitlevast kokkuleppest (kickback agreement) ja sellest tulenevast huvide konfliktist. Melzeri arvates on MF Global seetõttu kohustatud maksma talle hüvitist tahtliku ja õigusvastase kaasaaitamise eest WWH poolt kahju tekitamisele.\nLandgericht Düsseldorf leidis, et Saksamaa kohtutel on rahvusvaheline pädevus määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel, kuna kahju tekkis Saksamaal. Varaline kahju, mille hüvitamist hageja taotleb, tekkis Saksamaal, kuna sissemaksed Londonis asuvale kontole tegi ta Saksamaalt ja kahju tekkis seoses varaga, mille ta oli paigutanud krediidiasutuses avatud kontole.\nEelotsusetaotluse esitanud kohus esitab siiski küsimuse enda pädevuse kohta määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel. Kuna kahju tekkis Berliinis ja mitte Düsseldorfis, tuleb ka vastavalt sellele kindlaks määrata kahjustava sündmuse toimumise koht. Kuna MF Global tegutseb üksnes Londonis, saab Düsseldorfile tuginedes lähtuda üksnes WWH tegevusest.\nEelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on Saksamaa tsiviilkohtumenetluses selline alternatiivne seos kaastäideviijate ja kaasaaitajate poolt õigusvastase teo toimepanemise kohaga võimalik ning see oleks Melzeri asjakohaseid väiteid arvestades käesolevas asjas mõeldav.\nSelles olukorras otsustas Landgericht Düsseldorf menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas […] määruse nr 44/2001 […] artikli 5 punktis 3 lepinguvälise kahju puhul sätestatud kohtualluvust arvesse võttes on juhul, kui lepinguvälist kahju põhjustanud teo panid piiriüleselt toime mitu isikut, võimalik kasutada [kahjustava sündmuse toimumise] paiga kindlaksmääramiseks alternatiivset seost õigusvastase teo toimepanemise kohaga?”\nEelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole pannud tegu toime selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.\nEelotsusetaotluses nendib selle esitanud kohus, et Saksamaa õigus tunnustab sellist võimalust „alternatiivse seose kaudu õigusvastase teo toimepanemise kohaga”. Seega küsib ta nimetatud normi võimaliku mutatis mutandis kohaldamise kohta käesolevas asjas.\nKõigepealt tuleb arvestada, et eelotsusetaotluse esitanud kohus märkis, et kuigi Melzeri ja MF Globali vahel oli lepinguline suhe, tugineb põhikohtuasja hagi üksnes lepinguväliste võlasuhete õigusele. Järelikult piirdub käesolev eelotsuse küsimus üksnes määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tõlgendamisega.\nTuleb ka meenutada, et määruse nr 44/2001 sätteid tuleb tõlgendada iseseisvalt, võttes arvesse määruse süsteemi ja eesmärke (vt eelkõige 16. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C-189/08: Zuid-Chemie, EKL 2009, lk I-6917, punkt 17 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 25. oktoobri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-509/09 ja C-161/10: eDate Advertising jt, EKL 2011, lk I-10269, punkt 38).\nNeid täpsustusi silmas pidades tuleb rõhutada, et üksnes erandina määruse nr 44/2001 artikli 2 lõikes 1 toodud üldisest põhimõttest, mis määrab kohtualluvuse selle liikmesriigi kohtutele, mille territooriumil on kostja alaline elukoht, näeb määruse II peatüki 2. jagu ette teatava hulga valikulisi kohtualluvusi, mille hulgas esineb ka määruse artikli 5 punktis 3 sätestatud kohtualluvus.\nKuna kohtualluvuse määramisel selle paiga järgi, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda, on tegemist valikulise kohtualluvusega, tuleb seda tõlgendada kitsalt ning tõlgendus ei tohi kaugemale minna määruses nr 44/2001 otseselt ette nähtud juhtudest (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Zuid-Chemie, punkt 22).\nSiiski tuleb ka märkida, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 3 kasutatud väljendis „paik, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda” on peetud silmas nii kahju tekkimise kui ka kahju põhjustanud sündmuse toimumise paika, millest tulenevalt võib kostjat hageja valikul kaevata kas ühe või teise asjaomase paiga kohtusse (19. aprilli 2012. aasta otsus kohtuasjas C-523/10: Wintersteiger, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika).\nSelles osas on väljakujunenud kohtupraktikas leitud, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 3 ette nähtud kohtualluvuse eeskiri põhineb vaidluse ning kahjustava sündmuse toimumise või toimuda võimise koha kohtu vahelisel eriti tihedal seosel, mis õigustab sellele kohtule pädevuse andmist tõrgeteta õigusemõistmise tagamise ja menetluse nõuetekohase kujundamise põhjustel (vt eespool viidatud kohtuotsused Zuid-Chemie, punkt 24, ja eDate Advertising jt, punkt 40).\nNimelt on selle paiga kohtul, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda, lepinguvälise kahju puhul reeglina parimad tingimused kohtuasja lahendamiseks eelkõige tänu tihedale seosele vaidluse esemega ning kergemale tõendite kogumise võimalusele (vt selle kohta 1. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-167/00: Henkel, EKL 2002, lk I-8111, punkt 46, ja eespool viidatud kohtuotsus Zuid-Chemie, punkt 24).\nKui tehakse kindlaks üks käesoleva otsuse punktis 25 meenutatud kohtupraktikas tunnustatud seostest, siis sellega peaks olema võimalik järelikult luua kohtualluvus, mis on objektiivselt parimas kohas hindamaks, kas menetluse vastaspoole puhul on täidetud vastutust põhjustavad asjaolud; asjaomane seos peab esinema selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on asja lahendamiseks pöördutud (vt selle kohta 25. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-133/11: Folien Fischer ja Fofitec, punkt 52).\nSelles osas tuleb nentida, et esitatud küsimus ei puuduta mitte ainult kahju tekkimise paiga kindlakstegemist, vaid ka ‐ nagu seda märkis kohtujurist enda ettepaneku punktis 40 ‐ väljendi „kahju põhjustanud sündmuse toimumise paik” tõlgendamist sellises olukorras, kus juriidilise isiku vastu on pöördutud eelotsusetaotluse esitanud kohtusse ja selle aluseks ei ole asjaolu, et juriidiline isik on ise tekitanud kahju selle kohtu tööpiirkonnas, vaid asjaolu, et kahju on väidetavalt tekitanud keegi teine.\nKuid eelotsusetaotluses kirjeldatud asjaoludel, kus väidetava kahju ühe oletatava tekitaja vastu on pöördutud kohtusse, mille tööpiirkonnas viimane ei ole tegu toime pannud, ei saa põhimõtteliselt lähtuda kostja tegevusest tulenevast seosest.\nSellises olukorras peab kohus, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud, enda pädevuse tunnustamiseks määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel näitama, miks peab kahju põhjustanud sündmust siiski pidama toimunuks tema tööpiirkonnas. Kuid see nõuab juba kohtualluvuse kontrollimise staadiumis asja sisulise läbivaatamise käigus antavale hinnangule analoogilise hinnangu andmist.\nNimelt kerkib küsimus, millistel tingimustel on mitme täideviija puhul võimalik omistada ühe täideviija tegevus teistele, et oleks võimalik pöörduda nende vastu sellesse kohtusse, mille tööpiirkonnas see tegu toime pandi. Kuid kui liikmesriikide ja Euroopa Liidu õiguskordades puudub ühine käsitusviis, mis sellist omistamist võimaldaks, on vaidlust lahendaval kohtul tõenäoliselt võimalik lähtuda tema enda siseriiklikust õigusest.\nSee avaldub ka asjaolus, et selline alternatiivne seos teise isiku toime pandud õigusvastase teo toimepanemise kohaga, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus selles osas aluseks võtab, lähtub Saksa õigusnormist tsiviilvastutuse valdkonnas, milleks on tsiviilseadustiku § 830.\nKuid siseriiklike õiguslike käsitusviiside kasutamine määruse nr 44/2001 raames annaks liikmesriikides erinevaid lahendusi, mis oma olemuselt võivad kahjustada määrusega järgitavat eesmärki ühtlustada kohtualluvuse eeskirjad, nagu see nähtub nimetatud määruse põhjendusest 2 (vt analoogia alusel 7. veebruari 2013. aasta otsus kohtuasjas C-543/10: Refcomp, punkt 39).\nMuu seas oleks ka selline lahendus, kus seose olemasolu kindlakstegemine sõltuks siseriiklikust materiaalõigusest tulenevatest hindamiskriteeriumidest, vastuolus õiguskindluse eesmärgiga, kui vastavalt kohaldatavale õigusele võib isiku tegevust, mis on aset leidnud mingis muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus on kohtusse pöördutud, kvalifitseerida (või mitte) kahju põhjustanud sündmuseks, et sellest tulenevalt luua kohtualluvus määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel. Nimelt ei võimalda selline lahendus kostjal mõistlikult ette näha, millisesse kohtusse võidakse tema vastu pöörduda.\nLisaks, kuna see lahendus võimaldaks kahju põhjustanud sündmusest tulenevalt pöörduda väidetavalt kahju tekitanud isiku vastu sellesse liikmesriigi kohtusse, mille tööpiirkonnas see isik ei ole tegu toime pannud, läheks see lahendus kaugemale asjaomases määruses otseselt ette nähtud juhtudest ja oleks järelikult vastuolus selle määruse süsteemi ja eesmärkidega.\nPärast seda täpsustust tuleb meenutada, et kuigi kohtul, mille tööpiirkonnas ei ole väidetavalt kahju tekitanud isik tegu toime pannud, ei ole võimalik luua enda pädevust kahju põhjustanud sündmusest tulenevalt, ei välista see määruses nr 44/2001, eelkõige selle artikli 5 punktis 1, ette nähtud kohtualluvuse ‐ sealhulgas nii üldise kui ka valikulise kohtualluvuse – eeskirjade kohaldamist.\nJärelikult tuleb kahjustava sündmuse põhjustaja vastu pöörduda määruse artikli 5 punkti 3 järgi alati selle paiga kohtusse, mille tööpiirkonnas see isik teo toime pani, või sellise paiga puudumisel kooskõlas üldreegliga tema alalise elukoha järgsesse kohtusse.\nPealegi ‐ nagu märkis kohtujurist enda ettepaneku punktis 53 ‐ on määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 alusel võimalik luua kohtualluvus vaidluste lahendamiseks juhtudel, kus hagi on esitatud selliste isikute vastu, kes ei ole selle kohtu tööpiirkonnas tegu toime pannud, kui selles sättes toodud tingimused ‐ eelkõige seose olemasolu ‐ on täidetud.\nEeltoodust tuleneb, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus vaid ühe väidetava kahju oletatava tekitaja vastu on pöördutud kohtusse, mille tööpiirkonnas viimane ei ole tegu toime pannud, on määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 iseseisva tõlgendamisega ‐ mis võtab arvesse selle määruse eesmärke ja süsteemi ‐ vastuolus see, kui kahju põhjustanud sündmust peetakse toimunuks selle kohtu tööpiirkonnas.\nJärelikult tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole tegu toime pannud selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.\nKuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtadega esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\nNõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole tegu toime pannud selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.


LuKa - 33, Tbilisi, Gruusia :: Rate.ee\nLuKa 07. November 1987 (33), Tbilisi, Gruusia Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi\nPildid 4 pilti\nRäägin gruusia keelt.\nKokku hääli: 4\nGruusia: 8 koht\n25.05.2015 19:45 Tbilisi: 6 koht\nOled muretu inimene ja sind juba naljalt ei solva! Positiivne ellusuhtumine ja oskus sõprussuhteid sõlmida aitavad kaasa kõigi ettevõtmiste õnnestumisele. Sa ei näita välja kui miski sulle närvidele käib ning samuti oskad ennast mõelda ka kellegi teise olukorda. Ära kaota oma positiivset ellusuhtumist!\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 653,785 kasutajat ja 1,254,300 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Täna toimub VII noorteorkestrite festival ja XII noortepeo sümfoonikute kava esmaesitus\n13. veebruaril 2016 algusega kell 15.00 toimub Estonia kontserdisaalis Eesti Sümfooniaorkestrite Liidu VII noorteorkestrite festival. Suurejooneline kontsert kulmineerub 2017. aasta laulupeo “Mina jään” sümfooniaorkestrite kava esmaesitusega.\nEttekandele tulevad Rasmus Puuri “Tärkamine”, Tauno Aintsi süit telelavastusest “Buratino tegutseb jälle”, Jüri-Ruut Kanguri “Ühe rahva lugu”, Liina Kullerkupu süit filmist “Supilinna salaselts”, Heino Elleri “Kodumaine viis” ja Riivo Jõgi seatud “Rännak. 6 teemat eesti sümfoonilisest muusikast”. Kahte ühendorkestrit juhatavad 2017. aasta laulupeo dirigendid Rasmus Puur, Riivo Jõgi, Jüri-Ruut Kangur, Martin Sildos ja Hando Põldmäe.\nKontserdi esimeses pooles esinevad oma kavadega Nõmme Muusikakooli sümfooniaorkester, Tallinna Ülikooli Sümfooniaorkester, Viljandi Noorte Sümfooniaorkester ja orkestri koor, Kose Muusikakooli vilistlaste orkester “Pillipiigad”, Kuusalu Kunstide Kooli sümfoniettorkester, Tallinna Muusikakooli sümfooniaorkester, Harjumaa Keelpilliorkester, Lasnamäe Muusikakooli sümfoniettorkester, ja Pärnu Muusikakooli keelpilliorkester ning külalistena Lätist J. Medinši nimelise Riia 1. Muusikakooli kammerorkester “Armonico”.\nKontserdil antakse üle ka Eesti Sümfooniaorkestrite Liidu aastapreemia. Orkestrite poolt esitamisele tulev kava on väga mitmekesine hõlmates nii maailmaklassikat (Tšaikovski, Mendelssohn, Haydn, Marquez, Dvorak, Bach, Mozart jt), muusikali-ja filmimuusikat, eesti rahvamuusika seaded, aga ka Läti heliloojate Peteris Plakidise ja Peteris Vasksi loomingut. Viljandi Noorte Sümfooniaorkestri ja orkestri koori ühises ettekandes kõlab Tonio Tamra “Quo vadis”.\nEesti Sümfooniaorkestrite Liit esindab 28 tegutsevat noorte sümfoonia- ja keelpilliorkestrit. Liidu peamisteks eesmärkideks on orkestripillide õppe propageerimine, orkestrite festivalide, kontsertide ja seminaride organiseerimine, sümfooniaorkestrite esinemise korraldamine laulupeol ja noorteorkestrite tegevusele kaasaaitamine. Noorteorkestrite festivali korraldamine sai alguse 2011. aastal laulupeo eelõhtul katusekinos toimunud nelja orkestri ühiskontserdiga ja sealt alates on festivalid toimunud nii Narvas, Paides, Pärnus kui ka Valgas.