Vaadake, miks me unustame asju\nNeed on 4 unustuse selgitust\nOleme kõik olnud seal: me unustame mineviku keegi, sõna, mida me tahame kasutada, või et meie parima sõbra sünnipäev oli eelmisel nädalal. Aga miks ja kuidas unustame teavet? Üks tänapäeva tuntumaid mälutegurite Elizabeth Loftus on tuvastanud neli peamist põhjust, miks inimesed unustavad: otsingu ebaõnnestumine, sekkumine, ebaedu säilitamine ja motiveeritud unustamine.\n1 - allalaadimise tõrge\nKas olete kunagi tundnud, et teabekogus on just teie mälust kadunud? Või äkki sa tead, et see on seal, aga sa lihtsalt ei suuda seda leida. Mälu hankimine on üks kõige tavalisematest unustamisest.\nMiks me ei saa sageli teavet mälust hankida? Üks võimalik seletus otsingu ebaõnnestumise kohta on tuntud kui lagunemise teooria. Selle teooria kohaselt tekib iga kord uue teooria kujundamisel mälujälg. Aeglasuse teooria näitab, et aja möödudes hakkavad need mälu jäljed hajuma ja kaovad. Kui informatsiooni ei leita ega proovita, kaob see lõpuks kaotsi.\nSelle teooria üheks probleemiks on aga see, et uuringud on näidanud, et isegi mälestused, mida ei ole läbi vaadatud ega mäletatud, on pikaajalises mälus märkimisväärselt stabiilsed.\n2 - häired\nTeine teooria, mida nimetatakse häireteoorikuks, viitab sellele, et mõned mälestused konkureerivad ja mõjutavad teisi mälestusi . Kui teave on väga sarnane muu varem salvestatud informatsiooniga, on häireid tõenäolisem.\nSeal on kaks peamist häiretüüpi:\nProaktiivne sekkumine seisneb selles, et vana mälu muudab uue mälu veelgi raskemaks või võimatuks.\nTagasiulatuvaid häireid tekib siis, kui uus teave häirib teie võimet mäletada varem omandatud teavet.\n3 - säilitamine ei õnnestu\nMõnikord on teabe kaotamine vähem seotud unustamisega ja rohkem sellega, et see ei ole kunagi muutnud pikaajaliseks mällu. Kodeeringu rikked mõnikord takistavad teabe sisestamist pikaajalisse mällu.\nÜhes tuntud eksperimendis palusid teadlased osavõtjatel vale sentide joonistuste rühma jaoks õiget USA dollarit tuvastada. Proovige seda eksperimenti ennast proovides teha mälus penniku ja seejärel võrrelda oma tulemusi tegelikuga.\nKui hästi sa tegid? Võimalik, et suudad kuju ja värvi meeles pidada, kuid olete ilmselt unustanud teisi väiksemaid üksikasju. Selle põhjuseks on see, et teie pikaajalisse mällu kodeeriti ainult müntide penniit eristamiseks vajalikud andmed.\n4 - motiveeritud unustamine\nMõnikord võime aktiivselt töötada, et unustada mälestusi, eriti traumaatilisi või häirivaid sündmusi või kogemusi. Kaks motiveeritud unustamist peamist vormi on supressioon, mis on teadvustav unustamisvorm ja repressioon, teadvusevorm unustamisest .\nKuid represseeritavate mälestuste mõistet ei võeta üldiselt kõik psühholoogid. Üks represseeritud mälu probleemidest on see, et on raske, kui mitte võimatu, teaduslikult uurida, kas mälu on represseeritud või mitte.\nPange tähele, et vaimsed tegevused, nagu näiteks proovide võtmine ja mäletamine, on olulised mälu tugevdamise viisid ning mälestused valusatest või traumeeritutest elu sündmustest on palju vähem tõenäoliselt meeles pidada, arutletud või väljakirjutatud.\nLoftus, E. mälu. New York: Ardsley House Publishers, Inc; 1980.\nNickerson, RS., Adams, MJ. Ühise objekti pikaajaline mälu. Kognitiivne psühholoogia . 1979; 11 (3): 287-307.


Käitu mehega halvasti, et ta sulle järele jookseks - DELFI Naistekas\nTa saadab muudkui sõnumeid. Suhteliselt süütuid, igasuguste soovidega — ilusat päeva, head ööd, mõtlen sulle… Heal juhul vastad ühele sõnumile viiest ja sedagi alles paari tunni pärast. Ise ei helista sa talle kunagi. Tema meilidele vastad harva. Ja mees saab sellest ainult hoogu juurde.\nPeagi avastad oma ukse tagant kulleri, kes ulatab sulle lillekimbu. Kui nõustud lillede saatjaga lõunat sööma minema, vahib ta sind unistaval ilmel, ükskõik kui leebelt või karmilt sa ka ei ürita viia tema teadvusesse tõsiasja, et sul on mees olemas. Kes meeldib sulle, et mitte rohkem öelda. Kellega sul on tõsine suhe. Kellega te elate koos. Kellega sa tahad abielluda.\nIlmselt võiksid ka öelda, et sul on riiete all kogu keha karvadega kaetud või sul on olnud 214 üheöösuhet. Ta lihtsalt ei kuule, samamoodi kui ei taipa, et sõnumitele ja kirjadele vastamata jätmine tähendab ainult üht: ta ei paku sulle huvi.\nLõpuks lased endale tuimalt välja teha, koduukse ette sõidutada, teatad, et sul pole vähimatki soovi teda sisse kutsuda, ja lööd autoukse pauguga kinni. Poole tunni pärast tuleb sõnum: meil oli nii tore õhtu!\nKui esimest korda sellise mehega kokku puutusin, arvasin, et tal on midagi tõsist viga, mingi vaimne puue või et tegemist on potentsiaalse vägistaja või hullumajaasukaga. Aga selgus, et ta ei ole mingi erand. Paistab tõepoolest kehtivat selline reegel: mida halvemini ja hoolimatumalt mehega käitud, seda rohkem ta sind jahib.\nSellel seaduspäral on aga ka teine pool: mida hoolivam mehe vastu oled, seda rohkem hakkab ta sinust eemale tõmbuma. Kas mehed ongi ainult jahimehed?\nKui naisel on mehe vastu tunded tekkinud, on paljudele loomulik mehe eest hoolitsema hakata. See osutub veaks: mees tahab sageli ise hoolitseja olla. Võib-olla ei tunne ta end muidu suure, tugeva ja vajalikuna?\nPealegi hakkab mees igasuguseid väikseid, aga küllaltki aeganõudvaid hoolitsemisilminguid väga ruttu iseenesestmõistetavana võtma. Mitte armastuse märgina.\nNaine saab oma hoolitsemisinstinkti rahuldada nende peal, kes seda tõepoolest vajavad: lapsed, kas või koduloomad… Oma mehe suhtes tuleks aga käituda nagu bitch.\nÜhesõnaga: kalli mehega peaks käituma nii, nagu käitud tüütu ja pealetükkiva meesisendiga. Siis ta arvab, et peab sind endiselt jahtima, ega suundu uutele jahimaadele.


Milline käru reisile võtta? | Life at lucky 13\nMilline käru reisile võtta?\nPosted in Kärudest, Reisimine\tby beritp\nNonii, kevad on käes ja mulle tundub, et puhkusereiside hooaeg käib kõige täiega. Aga, et neil, kel reis alles ees, oleks ehk veidi kergem valikut teha, teen väikse ülevaate reisikärudest, mida MINA kaaluksin kaasa võtmiseks (või olengi kasutanud) – jagades kärud 4 kategooriasse – nss/sss kärud, nss kärud, mini/käsipagasi kärud, kahe lapse kärud.\nReisikäru valimisel pean ma oluliseks, et lapsel oleks reisil ka kärus mugav olla ja seepärast mingeid päris suvalisi “ajab asja ära” stiilis kärusid ma ei osta pigem. Ühtlasi tasub vaadata, et mis käru on igapäevaselt kasutuses, kui kaal ja ruumipuudus ei piira, siis võib vabalt võtta oma suurema käru kaasa ja eraldi reisikäruga enda pead üldse mitte vaevata.\nMinu jaoks on reisikäru juures olulised omadused: suur kaarvari, lamav iste (kuna mu lapsed magavad kärus) ja ühes tükis lükkesang (et oleks vajadusel võimalus ühe käega juhtida – reisil võib neid olukordi rohkem ette tulla kui kodus). Muud omadused on boonuseks.\nJa kindlasti ei tähenda see postitus seda, et mingite muude kärudega ei saaks reisida, kindlasti saab ja täitsa edukalt, lihtsalt see valik siin on toodud minu nö lemmikutest 🙂\nLisaks siin jutuks tulevatele kärudele soovitan vaadata ka Cybex Callistot ja Mamas&Papas Armadillo City(2).\nMõlemat pidi kasutatava istmega kärud (ehk nss ja sss)\nPäikesereisi jaoks on Flip XT-l ideaalsed omadused – suur kaarvari koos piiluaknaga, varjul olemas õhutusava ja varju pikkus sellest ei sõltu, pakikorvi mahuvad nii rannarätid kui liivalossi ehitamise kraam, iste on pehme, et ka lühikestes pükstes lapsel mõnus oleks. Hea valik ka siis, kui on oluline, et saaks last näoga enda poole panna (näiteks väike beebi, kellel tahaks ikka pidevalt silma peal hoida), istme suuna muutmine käib lihtsalt, aga laps tuleb selleks hetkeks kärust siiski välja võtta. Boonusena saab ka lükkesanga kõrgust muuta.\nArvestama peab aga sellega, et sel kärul ei ole turvakaart ja seda ei saa ka lisaks osta (väljas on ka uus mudel FLIP XT2, see ON koos turvakaarega). Rattad on küll kummikattega ja linnas kärutamiseks ideaalsed, aga see ongi kergkäru ja linnakäru, seega, vedrustust ei ole mõtet otsida ning kiviklibu või munakivi peal raputab ka.\nFlip XT läheb mõnusalt väikseks kokku, on nn võileivatüüpi ja iste jääb sisse poole (väiksem võimalus määrdumiseks!), kaaluks on ca 10kg\nMõõdud: arvestama peab, et käsipagasiks lennukisalongi seda võtta ei saa, muus osas ei tohiks kaasa võtmisega probleeme olla (see, kas käruga saab lennukini, sõltub konkreetsest lennufirmast ja selle reeglitest). Kokkupandult: H: 71 x W: 57 x D: 35cm\nArmadillo Flip XT Liberty special edition\nBee5 kasuks räägib kindlasti kerge kaal (8.9kg), lisaks käib siis iste mõlemat pidi, lükkesang on pikendatav ning pakikorv hea suurusega. Kindlasti on plussiks ka täiskummist rattad ja kerge vedrustus, samas kuskil munakivide ja kruus peal raputab nagu kergkäru ikka. Kaarvari on küll suur, aga päikesreisi jaoks soovitan osta juurde Bugaboo breezy suvevari, kus on võrgust lisapikendus ning külgedel õhutusavad – kuumas kliimas üsna hädavajalik. Meie ülevaadet Bee5-st saab lugeda siit.\nSarnaselt Armadillo Flipig XT-ga ei ole ka Bee5-l turvakaart, küll aga saab lisaks osta sellise snäki kandiku/topsihoidja, kust vajadusel saab laps ka veidi kinni hoida ja soojal ajal oma jooki käepärast hoida.\nKokku läheb Bee5 lihtsalt ja seda olenemata sellest kumba pidi iste on. Boonusena saab istet teha pikemaks ja lühemaks, maksimaalne pikkus on 90cm. Samas iste ei jää nii sisse nagu Flip XT-l, seega väike määrdumise oht jääb. Beel on olemas ka hästi tore transpordikott, mis võib reisimisel päris kasulikuks osutuda.\nMõõdud: jällegi, käsipagasina salongi ei saa, muus osas ei tohiks probleeme olla. Kokkupandult: lwh: 90×46.5×32 cm\nAINULT NSS kärud ehk näoga sõidu suunas\nSee kategooria on kindlalt kõige laiem ja kärusid leidub siin ilmselt igasuguses mõõdus-kaalus-värvis ning hinnaklassis. Toon välja siiski vaid need, mida mina ise kasutaksin 🙂\nHirmus kahju, et MamasPapas enam juurde neid tavalisi XT mudeleid ei tee ja keskendub vaid Flipile, sest minu jaoks oli tavaline armadillo XT veidi stabiilsema ja tugevama olekuga kui on seda Flip XT, oluline on see ehk just veidi suurema lapsega kasutades. Armadillo XT-ga käisime eelimine aasta ise ka Hispaanias ja kuskil hätta ei jäänud, kasutasime nii busse, ronge kui taksosid, käisime shoppamas, sõitsime erinevate linnade nn vanalinnas ja lebotasime basseini ääres. Meie poolt kiidusõnad igatahes!\nIste on Flip XT-st suurem ja ruumikam, olemas on hiigelsuur kaarvari koos õhutusavaga, ka turvakaar! ja lükkesanga kõrgus muudetav.\nArvestama peab, et sarnaselt Flip XT-le märkimisväärset vedrustust ei ole ja rattad on kummikattega plastikusegust, seega munakividel on raputust tunda ja peaks hoo veidi maha võtma – kas see mind häiris? – Ei. Minu ülevaade Armadillo XT-st leitav siit.\nKokku läheb nn võileivaks, iste jääb sisse poole ja kokku panek on tehtav ühe käega ja lihtsalt ning kiirelt.\nMõõdud: lennusalongi kaasa võtta ei anna, muus osas ei tohiks probleemi olla. Kokkupandult: H: 70 x W: 57 x D: 37cm\nArmadillo XT, Chestnut toonis\nBaby Jogger City Mini 4-wheels\nPaljude jaoks on pop reisikäru 3-rattaga tavaline City Mini, mina eelistan stabiilsuse ja juhitavuse osas aga just seda 4 rattaga varianti. Pikemalt olen selle omadustest kirjutanud siin postituses. Lühidalt üle korrates, on reisil see käru hea, sest olemas on tõesti hiiglaslik kaarvari koos kahe piiluaknaga, magamisasendis suur õhutusava, ruumikas iste ja üli kergesti ja kiiresti saab käru kokku panna. Kaalult samuti üsna mõistlik 8.9kg ning rattad kummikattega, aga nagu eelnevate kärudegagi, siis vedrustust kui sellist ei tasu loota ja offroadima pole mõtet minna.\nArvestama peab aga, et lükkesanga kõrgus ei ole muudetav (võib ebamugav olla just lühematele inimestele), jalatugi ei ole tõstetav ja kokkupandult jääb istme osa välja poole – määrdumise oht!\nLisadena saab osta nii turvakaare kui topsihoidjaga kandiku, ise soovitaksin soojas kliimas või palava ilmaga kasutada istmekatet/pehmendust, mis lapse naha vastas veidi mõnusam oleks.\nKokku läheb võileivaks, lennukisalongi ei saa, muus osa probleeme ei tohiks olla. Mõõdud kokkupandult: H25 x W61 x L78.5cm\nBaby Jogger City Mini4, Charcoal toonis\nNii nagu eelneva City Mini 4 kohta kirjutasin eraldi postituses, on seal samas võrdlus ka ZIP mudeliga, soovitan vaadata siit.\nReisikäruks teeb ZIPi ideaalseks tema väiksus, läheb ta nimelt väiksemaks kui kõik eelmainitud, see võib oluline olla näiteks rendiautosse koos kohvrite ja kraamiga mahutamisel. Lisaks on olemas hiigelsuur kaarvari, kuid ilma piiluakendeta. Lamavas asendis on hea suurusega õhutusava, iste on täislamav ja jalatuge SAAB üles tõsta (ennekõike mugav väiksema/kergema lapse puhul, raskema lapse jalgade all kipub veidi keskelt vajuma).\nArvestama peaks, et ZIPi rattad on kõigist eelnevatest kärudest kõige lahjemad, seega sobib ta ennekõike just linnatingimustesse, hotelli ja hiljem kodus auto/poe käruks.\nMõõdud: olgugi, et läheb väikseks, siis käsipagasina salongi ei mahu, samas muus osas probleeme ei tohiks olla. Mõõdud: H26 x W31.8 x L75cm\nLisan veel siia sektsiooni 2 varianti, mis üksteisest hästi erinevad –\nGT on vabalt selline käru, et võib olla ka kodus igapäevaseks kasutamiseks ning vajadusel siis reisile kaasa võtmiseks. Rattaid on 3, samas on need tavalisest Baby Joggerist suuremad ja tänu laiemale teljevahele on ta ka stabiilsem. Rattad on kummist (täidis oleneb vist veidi aastast, aga peaks olema miski foam), saab hakkama ka veidi kehvemal pinnasel, kus eelnevad kärud ehk pisut hätta jääks. GT-d kaaluks ma just siis reisile kui on teada, et ees ei oota ainult siledad linnatänavad ja pargiteed. Ka iste on suurem ja ruumikam, kuid jalatugi üles ei käi, samas on võimalik jalatugi lisaks osta 😉\nKaarvari on hiiglaslik, koos kahe piiluaknaga, lamamisasendis on suur õhutuasava. Oluline lisafunktsioon võrreldes tavalise City Miniga on muudetava nurga/kõrgusega lükkesang. Ka kaalupiirang on suur, sobides seega ka juba veidi suuremale lapsele – kuni 30kg (usa andmete järgi).\nArvestama peab, et kõik lisad tuleb juurde osta nagu Baby Joggeritel ikka. Kokku läheb ikka ülimalt lihtsalt, aga iste jääb välja poole.\nMõõdud: GT on päris suur, salongi võtmisest pole mõtet isegi fantaseerida 😀 kaalu 9,5kg (võib julgelt 10kg arvestada). Kokkupandult: H25 x W62 x L80cm\nHetkel meie turul üsna tundmatu käru, mulle jäi tegelikult reisikäruna silma kohe päris alguses valima hakates.\nQbit+ on siis ka sobilik just linnatingimustes ja tema kasuks räägib kerge kaal 7.6kg ning kokkupandult väike olek – taaskord hea variant rendiautot silmas pidades. Samas oma väiksuse juures on ta väga funktsionaalne – iste läheb täislamavasse, jalatugi on tõstetav, vari on päris suur (kuid päikesereisile võtaks ilmselt ka lisavarju kaasa) ning kandevõimeks 17kg. Lisaks on lükkesang ühes tükis ning kaasas ka turvakaar.\nMinu jaoks miinuseks on see, et puudub õhutusava.\nMõõdud: jällegi salongikäruga pole tegemist. Kokku läheb siiski lihtsalt ja väikseks: L 42x W49 x H53\nGB Qbit+, Capri blue tonis, kuid värvivalik on üsna lai\nKuigi need kärud peaksid olema mõõtudelt käsipagasiks sobilikud, siis tasub see alati enne konkreetse lennufirma reeglitest üle täpsustada. Ma ütlen ka päris ausalt, et ma pigem ei näe vajadust sellise käru järele, sest kuigi nad lähevad väikseks, siis sõiduomadused on ka selle võrra kehvemad. Ja kui lennujaamas veedame me puhkusest siiski vaid murdosa, on mu jaoks siiani olulisem olnud siiski see, et kuidas käru saab hakkama ikka õues ülejäänud puhkuse ajal.\nTour näeb välja nagu vähendatud kujul tavaline City Mini, aga väiksem on ta ka funktsionaalsuse osas. Kaarvari on istuvas asendis ünsa hea suurusega, aga kui iste kalde alla panna, siis jääb mu meelest napiks. Iste päris lamavasse ei käi, seega pigem on selline jala puhkamise koht kui et mõnusa pika päevauinaku jaoks. Samuti ei sobi mitte istuvale lapsele. Jalatugi pole ka tõstetav ja silmas peaks pidama, et kui tegemist suurema-pontsakama lapsega, siis see istme osa on üsna kitsas, veendumaks, et lapsel seal ikka mugav olla on, tasub seda enne ostu proovida.\nKokku ei lähe päris nii lihtsalt ühe liigutusega nagu tavalised City Minid, aga lihtsalt siiski, kohe kaasas on ka transpordikott.\nMõõdud: H45.5 x W23 x L57cm\nBaby Jogger City Tour, Violet toonis\nYoyo+ on funktsionaalsem kui Tour, kui osta beebiosa juurde, saab seda kasutada ka juba vastsündinuga, samas iste päris pikali ei käi ja jääb 145 kraadise nurga alla. Iste on kasutatav ainult nss, see beebiosa on sss. Käruga kaasas on ka transpordikott, lisaks saab Yoyo+ kärule juurde osta ka istmega seisulaua, kui vaja kahte last sõidutada.\nKiidaks ka kaarvarju värvivalikut, kuid vari ise võiks olla suurem, eriti just siis kui iste on kalde all. Istme juures tuleks tähele panna ka seda, et tõstetavat jalatuge sel pole.\nKokku saab panna ühe käega ja lihtsalt ning ilmselgelt läheb see siis väga väikseks 🙂\nBabyzen Yoyo+, all beebi versioon ja üleval siis iste\nKahe lapse reisikäru\nSiin sektsioonis on minu arust valik kõige väiksem ja raskem. Kahe lapse vihmavarjukaid on üks jagu, samas need oma olemuselt mind kuidagi ei kõneta. Siis on Phil&Teds ja seda tüüpi kärud, kus istmed on üksteise taga/all, aga kuna meil näiteks on käru vaja mõlemal lapsel päevaune tegemiseks, siis see lihtsalt istumiseks iste ei sobi kuidagi.\nSeega.. heade juhuste kokkulangemisel juhtus nii, et me reisile võtamegi hoopis kahe lapse käru ja selleks on Baby Jogger City Mini Double. Kuigi ma reisimiseks peangi tegelikult seda nn tavalist kahest City Mini mõistlikumaks (kaalult kergem-väiksem), siis samas, kui mul oleks kodus kasutuses Baby Jogger City Mini GT Double, võtaksin kahtlemata just selle kaasa ja reisiks enam midagi muud ei vaataks.\nSelle Baby Joggeri ostu teeb naljakaks veidi see, et täpselt aasta tagasi ma ostsin sama käru, siis küll musta, vahepeal tundus, et ega meil seda vaja ei lähe ja näed.. ikka jõudsime nö algusesse tagasi. Mis seal salata, ma isiklikult musta eelistaksin ka rohkem, aga no ega värv käru riku ja sobib see punane ka.\nKaalu on sellel kärul 12kg, istmed on ruumikad ja käivad lamavasse asendisse, jalatoed ei ole tõstetavad, aga JJ istmele ostsin erladi juurde jalatoe, et ta reisil ei peaks 3 nädalat lõunast uinakut jalad rippus tegema. Kaarvarjud on ikka hiiglaslikud, peal 2 piiluakent ja lamavas asendis õhutusava. Kui ühe lapse tavaline City Mini on minu maitse jaoks pisut ebastabiilne, siis kahe lapse omaga õnneks seda muret pole, laiust on kärul 76cm, seega üsna napilt, aga siiski peaks läbi mahtuma ka standard mõõtu ustest. Kokku läheb ühe liigutusega, aga vaja on kahte kätt, istme riie jääb välja nagu ikka, seega peab arvestama määrdumise võimalusega.\nKuna Baby Joggeril see kangas on ehk mitte kõige meeldivam, siis panen sinna peale ka Bugaboo istmekatted, mis täitsa kenasti sobivad (need üldse hirmus universaalsed ja sobivad paljudesse kärudesse, soovitan!).\nMõõdud: ilmselgelt sellega kuskile lennukisalongi ei pääse, aga kokkupandult on siis mõõtmed sellised: H28.5 x W76 x L78.5cm\nBaby Jogger City Mini Double, pildil must, aga meiega reisile tuleb punane 😉\nBaby jogger city Tour, babyzen yoyo+, bugaboo bee5, qbit+ käru, reisikäru\t7 Comments\n« Uut kodusisustuses: Lucky Laika\nPalju õnne Jenni – 7 kuud! »\n7 thoughts on “Milline käru reisile võtta?”\nMiks enda donkeyt kaasa ei võta?\nMa kaaluksin Donkey kaasa võtmist, kui meie sihtkoha teed oleks kehvemad, hetkel tundus Donkey veidi overkill, ühtlasi peaks selle transpordikotti panekuks suht juppideks võtma ja see poleks ka kõige mugavam lahendus. Ja lisaks ma natuke nagu ei raatsiks ka 😀\nHaha selge, mõtlesingi lihtsalt et nii asjalik variant ju juba olemas, aga juppideks võtmine tõesti jama. Lisaks saan aru ka sellest raatsimise variandist.. 😀\nAga kust saab osta City Mini GT-le jalatuge?\nOn 2 versiooni – Poola oma, mida liigub FB gruppides, Buduaari turul jms. Ja siis “skandinaavia” oma, mida saab Soome Jollyroomist (kahjuks otse Eestisse ei saada ja peaks vahendajat kasutama). Ja see jalatugi on universaalne – sobides kõigile Baby Joggeritele 😉\nkas sa oled praeguseks juba ka Armadillo FLIP XT2 proovinud?\nVajan sügisel, oktoobrikuuks Hispaania reisiks kergkäru 1,5aastasele lapsele ja tulenevalt päikeselisest maast vajan võimalikult suure kaarvarjuga ja kindlasti lamavasse asendisse käivat käru. Jäin sinu positusi siin ajas tagasi lugema ja jõudsin siia, mõtlesin, et küsin üle.\nEi ole proovinud ja kuna mulle endale Flip üheski variandis eriti ei meeldi või noh mitte nii palju, et osta, siis pole ka Flip XT2 katsuda saanud. Aga plussiks on see, et sellel on nüüd turvakaar, miinuseks on see, et kaarvari on lühem kui varasematel mudelitel. Muus osas on muutus pigem disainis ja materjalides – olles pisut luksuslikum kui varem.


Kompetentsikeskuse TSENTER jätkuprojekt sai rahastuse - Metsamajandusuudised\nAutor: Metsamajandusuudised.ee • 17. detsember 2019\nProjekt „Võrumaa Kutsehariduskeskuse Puidutöötlemise ja Mööblitootmise Kompetentsikeskus TSENTER innovatsioonivõimekuse tõstmine” sai järgnevaks tegevusperioodiks rahastuse.\nVõrumaa Kutsehariduskeskuse kompetentsikeskuse TSENTER kollektiiv tänab kõiki koostööpartnereid ja toetajaid.\nProjekti eesmärgiks on aidata kaasa puidu- ja mööblivaldkonna ettevõtete arengule kasvatades tegevustes osalevate ettevõtete lisandväärtust, müügitulu ja ekspordikäivet. Projekt kestab jaanuarist 2020 kuni augustini 2023. a. ning kogumaksumus on 1 075 000 eurot, millest Euroopa Liidu Regionaalarengu toetus on 860 000 ja omaosalus on 215 000 eurot.\nProjekt võimaldab koondada puidu- ja mööblivaldkonna alast kompetentsi ja teostada rakendusuuringuid kolmes võtmevaldkonnas: tootearendus, tootmisjuhtimine ja viimistlustehnoloogia. Rakendusuuringute läbiviimine koostöös Eesti ja välisriikide teadusasutustega loob soodsad tingimused teadmussiirdeks ja kasvatab TSENTRI usaldusväärsust ettevõtete koostööpartnerina.\nTSENTRI peamiseks kompetentsiks on tootearendus ning sellega seotud komplekssed teenused: nõustamine, projekti juhtimine, joonestamine, prototüüpide valmistamine, esimese proovipartii tegemine ja väikepartiide tootmine ning vajadusel ekspertide ja teiste teenust pakkuvate ettevõtete kaasamine, turundusalane nõustamine ja lisarahastuse võimaluste tutvustamine.\nPõhiprojekti toel lisandub võimekus ja pädevus multifunktsionaalsete mööblitoodete, näiteks seeniorite mööbli arendamiseks. Lisaks on kavandamisel kaks koostööprojekti ettevõtjatega. Liitreaalsuse projekti abil on plaan uurida võimalusi, kuidas liitreaalsuse vahendite abil parandada ettevõtete töökorralduse osa, mis käsitleb töö- ja ohutusjuhendeid. Koostöö-robotite projektis tehakse partnerettevõtetega uuring koostöö-manipulaatorrobotite rakendamiseks sektori ettevõtetes, kus ei ole tegemist klassikalise liinitööga.\nProjekt aitab oluliselt kaasa kompetentsikeskuse eesmärgile olla innovatsiooni eestvedaja piirkonnas. Läbi huvirühmade (erasektor, ülikoolid, avalik ja kolmas sektor ning kodanikuühiskond) kaasamise on TSENTER valmis toetama koostööd ja arengut, kiirendades muutusi ja levitades teaduspõhist lähenemist.\nProjekti toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest. Omaosaluse katmisel on abiks Võru- ja Põlvamaa omavalitsused.


Suleke: Helgemeelne Murillo\nBartolome Murillo (1617 - 1682) on loonud silmapaistvalt rahulikke ja rõõmsaid spirituaalseid pilte religiooniteemadel. Ma ei tea temast liiga palju, seepärast olid tema kaunid maalid neitsi Maarja taevalikust puhtusest mulle mõned aastad tagasi Madridis ühes kuninglikus kirikus avatud Maarja-teemalisel suurnäitusel kui mitte just avastus, siis palju rahuldust ja helgust pakkuvad taiesed. Maarja patuta eostamisest on tal vähemasti kolm maaliversiooni.\nJuba oma eluajal oli Murillo tuntud mitte ainult Hispaanias, vaid laialdasemalt üle maailma. Murillo sünnilinn on Sevilla. Ka enamiku oma teostest lõi ta seal. 1660. aastal sai temast Sevillas rajatud Kunstiakadeemia esimene president. Pärast tema surma 1682. aasta aprillis Cadizi kloostriseinte maalimisel viidi ta põrm kodulinna ja ta on maetud Sevilla Santa Cruzi kirikusse.\nPiltidel Maarja taevalikust puhtusest on Murillo kujutanud ka palju pontsakalt laheda olemisega ja kuidagi väga pidulikke inglilapsukesi. Ilmselt suhtus ta oma hinges neisse erilise helluse ja armastusega. Seepärast on ka neid pildireprosid postkaartidelt helge ja rõõmus vaadata, ütleksin isegi, et sellistena on need head meditatsiooniobjektid ja -ajendid.\nKaks siin olevat maali on loodud 1678. a, kolmas 1680. a. Kahte saab näha Madridis Prado kunstimuuseumis, kus nende juures on alati väga palju rahvast. Kolmas on samuti Madridi ühes muuseumis.\nMillest jutt: Hispaania, Inglid, Kunst, Maarja


jaanuar 2010 - Page 3 of 3 - Vanglaplaneet\nPankurid palusid vabandust kriisi tekitamise pärast\n14. jaan. 2010 0\nLaura Raus E24 14. jaanuar 2010 Wall Streeti juhtivad pankurid palusid eile vabandust riskantse käitumise pärast, mis viis finantskriisini. Nende väitel tundus selline käitumine aga omal ajal sobiv, vahendas AP. Pankurid lubasid USA riigi poolt […]\n11. jaan. 2010 0\nSiiri Erala Postimees 11. jaanuar 2010 Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee kutsub sel kuul kokku erakorralise nõupidamise eesmärgiga algatada uurimine ravimitootjate mõjust Maailma Terviseorganisatsiooni tegevusele H1N1 gripi ehk seagripi küsimuses. Assamblee kahtlustab, et ravimitootjad mõjutasid teadlasi […]\nJääkaru ujus ööpäevaga vähemalt 74 kilomeetrit\n9. jaan. 2010 0\nPostimees 13. august 2005 Teadlased jälgisid jälitusseadmega varustatud jääkaru, kes ujus ühe ööpäevaga peatusteta vähemalt 74 kilomeetrit. Seega sai väide jääkarude võimest ujudes ülipikki vahemaid katta esmakordselt teadusliku kinnituse, kirjutab Reuters. Jääkarude suisa uskumatust ujumisvõimest […]\n6. jaan. 2010 0\nOliver Tiks Postimees 6. jaanuar 2010 Slovakkia võimud kontrollisid nädalavahetusel lennujaama turvameetmeid, peites pahaaimamatute reisijate pagasisse keelatud esemeid. Katse tulemusena jõudis üks turist lõheainepakiga koguni Iirimaale välja. Kokku oli lõhkematerjali pandud üheksa inimese kotti, kuid […]


Bulgaarias leiti kuurist 11 tuliuut BMWd, mis on 25-aastat puutumatuna seisnud | Autogeenius\nBulgaarias leiti kuurist 11 tuliuut BMWd, mis on 25-aastat puutumatuna seisnud\n4. jaan. 2019 kell 09:42\nKüünileiud on asi, mis tekitab sageli rohkem küsimusi, kui on vastuseid. Kes jätab auto(d) kuuri ja unustab? Olgu, võib olla mõni kummaline erak oma ühe auto, millest keegi ei tea või narkoparuni pensionisammas, millest ta enne vägivaldset surma ei jõua rääkida.\nAga 11 tuliuuut 5. seeria BMWd aastast 1994? Just selline leid tehti Bulgaarias. 10 sedaani ja 1 universaal olid väidetavalt planeeritud rendiautodeks, aga mingil põhjusel ei võetud kunagi kasutusele. Enamike tähiseks on 520, aga on ka mõned võimsamad 525 mudelid.\n5. seeria oli Ida-Euroopas luksusauto\nTasub meenutada, et 5. seeria BMW 90ndate Ida-Euroopa riigis oli ikka väga kõva sõna, seega paneb selline leid veelgi enam küsivalt kulme kergitama.\nAutod on uued, aga mitte enam uueväärses seisukorras. Värvkate nõuab enamikel kõvasti tööd ning ilmselt on ka kütusesüsteemist vaja kuidagi seal veerandsajandit seisnud kütus välja pesta. Samas sisud on väga heas seisukorras.\nIgatahes olge valmis, ilmselt on varsti turule tulemas 11 BMWd, millel hodomeetri näit on ühekohaline.\nGalerii 72 pildiga autodest asub SIIN.\nMärksõnad: 5 seeria, BMW, küünileid


Tubala Küla Seltsi blogi: June 2013\n"Tubalal on oma esimest põletust ootamas keraamikaahi, mille sarnast seni Eestis polnud. MTÜ Tubala Anagama keraamika kõrgkuumus-puupõletusahju ehitus maksab veidi üle 28 000 euro. Ahju ehitas Andres Allik," kirjutas portaal Hiiuelu.\nEnne jaani tehti Tubalas kaks nädalat väga käbedat tööd, sest ahjumeister Andres Allik pani selle ajaga seal püsti Eestis ainulaadse puuküttel keraamikaahju. „Sulev Loopalu Kärdlast oli abiks ja kolm Läti kunstitudengit,“ rääkis ahjumeister. „Läti tüdrukud olid väga tublid, tulevad septembris põletama.“\nNüüd peab ahi üle kuu aja kuivama, siis saab sellele esimest korda tule alla teha. Esimene põletus on kavas augustis, ütles MTÜ Tubala Anagama liige Natalia Kuhi.\n"Andres Allik on iidsete jaapani keraamikaahjude kohta õpetust saanud Soomes ja täiendust Ameerikas. Allik ei ole tuntud ja nõutud ahjuehitaja mitte ainult Eestis, tema ahje on mitmes Vana maailma riigis ning Uues maailmaski on ta neid üles ladunud," kirjutas Hiiuelu Allikuga tehtud persooniloos.\nKui üldse mingil kunstiliigil on elu sees, et sa näed tema sündi ja elukäiku ning lõpuks ka surma, siis on see Andres Alliku arvates nimelt keraamika. „See on keraamikapõletamise ahi ja põletusmaterjaliks on puu,“ rääkis ahjumeister Andres Allik Hiiuelule intervjuud andes, ise oma kätetööd tunnustavalt silitades.\n"Konkreetselt selle ahju aluseks on võetud minu Jaapani õpetaja Kato-sani ahjud. See on Shigaraki-tüüpi keraamikapõletusahi. Ma olen siia teinud natuke oma juttusid juurde ka. Kui Jaapanis nad kasutavad seda esimest kambrit, mida nad nimetavad Anagamaks, puhtalt keraamika põletamiseks ja teine kamber on selliste väikeste efektide saavutamiseks, siis minu mõte oli selles, et oleks võimnalik ühest ahjust saada palju erinevaid tulemusi.\nJa praegu me võime kasutada seda ahju nii, et me saame esimesest, Anagama osast, ilusaid tuhaefekte, tuhaglasuure, teine, Noborigama kamber, sealt me saame ilusaid soolaglasuure.\nSiin, Tubalal, on võimalik kolm varianti. Kas me põletame kogu ahju ehk siis Anagama ja Noborigama üheaegselt ära, kasutame ainult Anagamat või ainult Noborigamat. Nii, et me saame ühest ahjust kolm erinevat tulemust," rääkis Allik.\nAllpool fotomeenutus Tubala küla jaanitulest Natalia Kuhi ja Viktor Rõbtšenko silma läbi.\nPühapäeval 30.juunil algusega kl. 13.00 toimub Murul Raivo Avango juures\nTUBALA ESIMENE ÜLDLAULUPIDU\n- üle-eestiline Pagana segakoor\n- Tubala küla rahvas\n22. JUUNIL 2013


Fiat Punto ja Alfa Romeo Mito lähevad pensionile - Autotööstus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autotööstus » Fiat Punto ja Alfa Romeo Mito lähevad pensionile\nFCA kontsern lõpetas sel nädalal Alfa Romeo Mito tootmise, juuli lõpus kaob konveierilt ka Fiat Punto.\nAlfa Romeo Mito oli konveieril üle kümne aasta, kuid nõudlus auto järele muutus üha väiksemaks. Näiteks eelmisel aastal õnnestus Euroopas müüa vaid 11 000 autot.\nEdaspidi toodab FCA Torino tehas linnamaastureid Maserati Levante.\nPuhkusele läheb kuu lõpus ka Fiati veteran Punto, mida toodeti tema praegusel kujul alates 2005. aastast. Autot on küll korduvalt moderniseeritud, kuid see pole tema populaarsust kasvatanud. Nii müüdi eelmisel aastal Euroopas vaid 50 000 Puntot.\nAsendusmudeleid neile kahele sõidukile ei tule. Alfa kõige soodsamaks mudeliks jääb Giulietta, Fiati väikeautode valiku kandvaks talaks on jätkuvalt mudelid 500 ja Panda.


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 12. märtsiks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 12. märtsiks\n11.03.2018 / Eelinfo\nRiigikogu liikmete esitatud arupärimistele vastavad riigihalduse minister Jaak Aab erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse muutmise eelnõu kohta (nr 414) ja keskkonnaminister Siim Kiisler Riigimetsa Majandamise Keskuse tegevuse kohta (nr 415).\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13: seisukoha andmine: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi osas, kutsutud Siseministeeriumi esindajad; seisukoha andmine: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist reguleerivate normide osas, kutsutud Siseministeeriumi esindajad; seisukoha andmine: Eesti seisukohad töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi eelnõu kohta, kutsutud Sotsiaalministeeriumi esindajad; Eesti seisukohad 15. märtsil toimuval ELi tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu istungil, kutsutud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski; seisukoha andmine: Eesti seisukohad Euroopa finantsjärelevalve süsteemi tugevdamise seadusandliku paketi kohta, kutsutud Rahandusministeeriumi esindajad; seisukoha andmine: Eesti seisukohad kultuuriväärtuste impordi määruse eelnõu kohta, kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja; seisukoha andmine: Eesti seisukohad piiriüleste skeemide maksualase teabevahetuse direktiivi eelnõu kohta, kutsutud Rahandusministeeriumi esindaja;\nkeskkonnakomisjonis – jäätmeseaduse eelnõu (495 SE), kutsutud Eesti Jäätmekäitlejate Liidu, Eesti Energia, Kuusakoski, Tootjavastutusorganisatsiooni, Eesti Pakendiringluse, Eesti Linnade Liidu, Eesti Maaomavalitsuste Liidu, Tallinna Keskkonnaameti, Kiili Vallavalitsuse, Harjumaa Ühisteenuste Keskuse ja Keskkonnaministeeriumi esindajad (ruum L241);\nkultuurikomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine ELAKile Euroopa Nõukogu ettepaneku kohta kultuuriväärtuste impordi määruse eelnõu kehtestamiseks, kutsutud Rahandusministeeriumi ja Kultuuriministeeriumi esindajad;\nmaaelukomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni teatise „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ kohta, maaparandusseaduse eelnõu (524 SE), kutsutud Maaeluministeeriumi esindajad;\nmajanduskomisjonis – kell 11.10: liiklusseaduse § 34¹ täiendamise seaduse eelnõu (480 SE); riigivaraseaduse muutmise seaduse eelnõu (570 SE); Eesti Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahelise andmete ja infosüsteemide majutamise kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (563 SE); arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis reguleerib kaupade müügilepingutega seonduvaid teatavaid aspekte, eelnõu kohta COM(2017) 637; arvamuse andmine Euroopa Liidu asjade komisjonile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid ja -rajatisi laevajäätmete üleandmiseks, eelnõu kohta COM(2018) 33;\npõhiseaduskomisjonis – kell 11.15: kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (578 SE), kutsutud algataja ja Rahandusministeeriumi esindajad; isikut tõendavate dokumentide seaduse ning välissõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seaduse (Euroopa tagasisaatmise reisidokument) eelnõu (585 SE), kutsutud Siseministeeriumi esindajad; arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse Euroopa kodanikualgatuse eelnõu kohta, kutsutud Justiitsministeeriumi ja Siseministeeriumi esindajad;\nrahanduskomisjonis – kell 11.10: arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad Nõukogu direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas avalikustatavate piiriüleste skeemide puhul; arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad väikeettevõtete käibemaksu erikorda käsitleva nõukogu direktiivi eelnõu kohta COM(2018) 21; käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (556 SE);\nriigikaitsekomisjonis – Eesti-Taani kaitsekoostööst, NATO liitlaste suurendatud kohaloleku lahingugrupist (Enhanced Forward Presence) Eestis, kutsutud Taani suursaadik Kristina Miskowiak Beckvard; riigikaitseliste sundkoormiste seaduse muutmise seaduse eelnõu (572 SE); Kaitseväe korralduse seaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (594 SE), kutsutud Kaitseministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov ja Kaitseministeeriumi valitsemisala esindajad;\nsotsiaalkomisjonis – kell 11.10: töölepingu seaduse ning perehüvitiste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (596 SE), kutsutud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski; Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste läbirääkimiste hetkeseis, kutsutud Välisministeeriumi ja Sotsiaalministeeriumi esindajad; kollektiivne pöördumine „Hoolduskindlustuse loomine“; sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (558 SE);\nväliskomisjonis – kell 12: Riigikogu otsuse „Vahemere Liidu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine“ muutmise eelnõu; ülevaade Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelistest läbirääkimistest lahkumislepingu ja tulevaste suhete raamistiku osas, kutsutud Välisministeeriumi ja Kaitseministeeriumi esindajad;\nõiguskomisjonis – kell 11.15: karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (561 SE), kutsutud riigi peaprokurör Lavly Perling ning Siseministeeriumi, Justiitsministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi, Politsei- ja Piirivalveameti, Eesti Seksuaaltervise Liidu ja MTÜ Lastekaitse Liidu esindajad; arvamuse andmine ELAKile: Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis käsitleb mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimise vastast võitlust, eelnõu kohta COM(2017) 489, kutsutud Justiitsministeeriumi esindaja;\njulgeolekuasutuste järelevalve erikomisjonis – kell 13.30: ülevaade Maksu- ja Tolliameti tehtust 2017. aastal ning 2018. aasta eesmärkidest, kutsutud ameti peadirektor Valdur Laid;\nprobleemkomisjonis rahvastikukriisi lahendamiseks – kell 13.30: rahvastikupoliitika põhialuste arutelu, kutsutud rahvastikupoliitika põhialuste väljatöötamise töörühmade juhid ja Riigikantselei esindajad;\nprobleemkomisjonis riigireformi arengusuundade väljatöötamiseks – kell 13.15: fraktsioonide ettepanekutest riigireformi lähtealuste otsuse eelnõu kavandile; ülevaade 14. märtsil toimuvast visiidist Soome; ülevaade 15. märtsil toimuvast riigireformi lähtealuste mõttetalgutest; komisjoni raporti planeerimisest;\nriigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13: Riigikontrolli kontrolliaruande „Järelaudit: omavalitsuste eestkostel olevate laste elatisraha sissenõudmine“ arutelu, kutsutud Eesti Linnade Liidu, Eesti Maaomavalitsuste Liidu, Siseministeeriumi ja Riigikontrolli esindajad; istung on avalik, toimub veebiülekanne (ruum L333).\nKell 15 – majanduskomisjoni liikmed kohtuvad Lõuna-Korea delegatsiooniga.


Puhkused ja nende planeerimine\nPuhkuste ajakava koostamine on ühelt poolt töölepingu seadusest tööandjale tulenev kohustus, aga teisalt ka vahend, mis aitab tööandjal oma tööd planeerida.\nMaris Tekkel, advokaat, Murula Advokaadibüroo Foto: Erakogu\nTöötajal, kellele ei ole võimaldatud piisavalt puhkust, on suurem risk haigestuda, samuti võivad ületöötamine ning -väsimus tuua kaasa tööõnnetuse ja ka kutsehaigestumise ohu. On äärmiselt oluline, et tööandja võimaldaks oma töötajale vajalikul määral puhkust ja töötaja seda ka kasutaks.\nTöötaja nõudeõiguse puhkusele kehtestab töölepingu seaduse (TLS) § 54. Puhkuse eesmärk on anda töötajale töövaba aeg töövõime taastamiseks ning järgmiseks tööperioodiks valmistumiseks.\nPõhipuhkuse kestus on reeglina 28 kalendripäeva, kui töötaja ja tööandja ei ole leppinud kokku pikemas põhipuhkuses või kui seadus ei sätesta teisiti. Pikema põhipuhkuse saab ette näha näiteks kollektiivlepinguga või sätestades selle tööandja töökorralduse reeglites.\nKogu puhkus ühes osas


Valu uriiniga mulli tsüstiit - Valu alakõhus tsüstiidiga: sarnased haigused - Cubit\nTuleb mõista, et ükski haigus ei möödu jäljetult, isegi kui see on täielikult ravitud. Nakkusi ei ole.\nAntidepressandid karbamiidi lõdvestamiseks. Ravimid, mille eesmärk on kõrvaldada põhihaigus - haavandiline põletik. Tagasi sisukorra juurde Neurostimulatsioon ja neuromodulatsioon See hõlmab naha stimuleerimist elektroodide ühendamise kaudu.\nNad loovad impulsse, mis mõjutavad kusepõie verevoolu. Selle tagajärjeks on urineerimistungide arvu vähenemine. Kasutatakse ka neuromodulatsiooni meetodit. See seisneb selles, et elektrilised impulsid viiakse läbi põie ja selgroo närvide põimiku kaudu.\nSee protseduur vähendab ka kustumatut tungi tühjendada. Kui neuromodulatsiooni kasutamisel toimub paranemine, on võimalik modulaatori paigaldamine sakraalsete närvipõimikute piirkonda.\nKirurgiline meetod Kui muud meetodid ei anna tõhusat tulemust, pöördub arst kirurgilise sekkumise poole. Kusepõie haavand eemaldatakse 3 meetodiga: laser, resektsioon või plastiline kirurgia. Viimane sekkumisviis hõlmab põieosade asendamist sooleosaga, et suurendada elundi maht normaalseks.\nKusepõie haavand: põhjused, sümptomid ja ravi Kusepõis kuulub kuseteede organisse. Haigust, mille korral elundi siseseinale tekib mädaga haav, nimetatakse põie haavandiks.\nSeda nimetatakse ka interstitsiaalseks tsüstiidiks. See haigus ilmneb eritussüsteemi elundi limaskesta kahjustuse tõttu. Haavand on ovaalse või ümmarguse kujuga, mädase õitsenguga ja konnasilmataoliste servadega, millega kaasneb verejooks.\nStatistika kohaselt kannatavad naised sagedamini kuseteede organi haavandi all. Tagajärjed ja tüsistused Ärahoidmine Esinemise põhjused Haiguse alguse peamine põhjus on kuseteede membraani terviklikkuse rikkumine keemiliste põletuste ja käimasolevate bakteriaalsete protsesside tõttu.\nMeditsiin ei ole selle haiguse täpseid põhjuseid kindlaks teinud, kuid sellele võivad kaasa aidata järgmised tegurid: Elundikahjustused parasiitide, Escherichia coli poolt. Vereringe valu uriiniga mulli tsüstiit elundi mõnes osas. Nuumrakkude kasv, mis põhjustab põletikku.\nKusepõie hüpoksia. Epiteelirakkude kasv ja kahjustatud rakkude regenereerimine peatatakse, Tuberkuloos või süüfilis, Keemiaravi igasuguse onkoloogia jaoks.\nValu vaagna- ja nimmepiirkonnas, samuti perineumis. Ebamugavad aistingud vahekorra ajal. Lõiked urineerimise ajal ja pärast seda. Öise diureesi ülekaal päevasel ajal. Valu ägenemine tekib pärast soolase ja vürtsika toidu söömist.\nHaigust iseloomustab selle tsükliline olemus. Valu algab järsult ja äkki ägenemise ja leevendusega. Sümptomid ilmnevad sõltuvalt haiguse staadiumist erinevalt. Kusepõie haavandite tüübid Täpne ravi määratakse pärast haavandi tüübi kindlaksmääramist, see juhtub: Lihtne.\nIlmub veresoonte kokkusurumise ja vereringehäirete tõttu kuseorgani piirkondades. Haavandiline haav areneb uurea tuberkuloosi taustal ja seda iseloomustavad sügavad haavandid. Pärast onkoloogiliste haiguste ravimist moodustuvad kemoteraapia ja kiirituse tagajärjel limaskestal haavandid. Kusepõie haavandi diagnoosimine Kui leiate selliseid sümptomeid, peate viivitamatult pöörduma meditsiiniasutuse poole. Haiguse diagnoosimiseks viivad spetsialistid läbi standardse ravimeetodi ning määravad ka laboratoorsed valu uriiniga mulli tsüstiit ja instrumentaaluuringud: Patsiendi küsitlemine sümptomite ja haigusloo kohta, sisemiste suguelundite uurimine, päraku ja pärasoole uurimine.\nKusepõie valu võib olla mõne tõsise haiguse murettekitav sümptom. Seetõttu on parem pöörduda arsti poole nii kiiresti kui võimalik. Arst määrab uuringute seeria, mille tulemuste põhjal diagnoosib ja määrab sobiva ravi.


Algab kümnes rahvusvaheline Tallinna Lillefestival\n21:14 07. August 2020\nTallinna Lillefestivali juhatavad sisse Poola sõjaväeorkester ja Jäääär\n08:08 25.05.2018 lühendatud link\nReedel, 25. mail avatakse kümnes rahvusvaheline Tallinna Lillefestival.\nTALLINN, 24. mai — Sputnik. Ennem Lillefestivali avatseremooniat kell 16.15 on kõigil huvilistel võimalik osa saada Kindral Józef WYBICKI nim. Poola sõjaväe Wojsko Polskie esindusorkestri kontserdist Tornide väljaku lava.\nKontsert on Poola Vabariigi kingitus Eesti Vabariik 100 puhul. Esitusele tulevad 20. sajandi Poola sõjalaulud, muusikat kultusfilmidest ja teosed mida esitleti ametlike visiitidel vahemikus 1918-1936.\nTallinna kümnes lillefestival — austusavaldus Eesti ajaloole>>\nTornide väljak muutub taas lillede aiaks\nKell 17.10 algab rahvusvahelise Tallinna Lillefestivali avatseremoonia. Juubeliaasta teemaaiad on valminud seekord teemadel "Õnnesoov lillede keeles" ja "Ajaloo peegeldus aias". Teemaaedasid on Tallinna Tornide väljaku parki käesoleval aastal tulnud rajama kümme võistkonda välisriikidest ja 17 võistkonda kodumaalt.\nPeale avatseremooniat võtab lava üle Eestlaste poolt armastatud ansambel Jäääär. Ansambli liikmed lubasid anda kontserdi, mis on vääriline nii, Eesti Vabariik 100, Kadriorg 300, Lillefestival 10, kui ka Poola Vabariik 100 tähistamiseks.\nTornide väljak Tallinnas>>\nKäesoleva aasta Lillefestival lõppeb 24. augustil lõputseremooniaga, kus tuuakse esile tublimad aednikud ja premeeritakse just neid kõige innovaatilisemaid ja kaunimaid teemaaedu. Lõputseremoonia muusikalist elamust pakub alati muhe Orelipoiss.\n2017 rahvusvaheline Tallinna lillefestival>>\nFestivali avatseremoonia ja kontserdid on kõigile tasuta. Kontsert on istekohtadega, kuid arvestama peab, et istekohtade arv on piiratud.\nTallinna lillefestival, Kadrioru Park, Talliin


Eesti esimese Hingamislaulupeo avalik kiri valitsusele | Bioneer\nEesti esimese Hingamislaulupeo avalik kiri valitsusele\n20. augustil Valgemetsa puhkekülas toimuma pidanud Eesti esimene Hingamislaulupidu “Kas Sa armastad puhast õhku?” lükkub edasi 2022. aastasse. Hingamislaulupeo korraldusmeeskond koostas avaliku kirja, heites valitsusele ette ebaproportsionaalseid piiranguid ürituste korraldajate suhtes.\nÜhepäevase vabaõhuüritusena planeeritud Hingamislaulupeole oli osalejaid tulemas ligi 200 inimest, kui Vabariigi Valitsus kehtestas tõendite kontrollimiseta üritustele 100 inimese piirangu. Hingamislaulupeo korraldajad leiavad, et sellised piirangud Vabariigi Valitsuselt on ebaproportsionaalsed. “On arusaamatu, miks tõenditeta võivad koguneda vaid 100 inimest, aga tõenditega kuni 12 000 inimest, kui nad võivad ikkagi olla viiruskandjad,” selgitas peo initsiaator Heiki Tomson.\nSuursündmusele on eelnenud ligi seitse kuud järjepidevat korraldustööd, mille nimel on tegutsenud kaheksaliikmeline meeskond ja tehtud juba kümnetesse tuhandetesse eurodesse küündivaid kulutusi. Viimased regulatsioonid aga muutsid huviliste meelestatust üritusel osalemise suhtes ning Hingamislaulupeole pileti ostnutel tekkis palju küsimusi. “Suur hulk meie piletiostjatest ei soovi oma terviseandmeid jagada, mis toob meile kui korraldajatele veel suurema finantsriski,” selgitab Tomson olukorda.\nNii saatis Hingamislaulupeo meeskond Vabariigi Valitsusele, sealhulgas peaminister Kaja Kallasele ja kultuuriminister Anneli Otile avaliku kirja, kus tuuakse välja praeguse korralduse kriitika. “Me ei saa kehtestatud piirangutele enda ja piletiostjate suhtes ausaks jäädes alla kirjutada,” toonitas Tomson. Kauaoodatud Hingamislaulupeo sünd on seega lükatud aasta võrra edasi.\nTallinnas, 12. augustil 2021\nMIKS EI SAA SÜNDIDA HINGAMISLAULUPIDU,\nkultuuri ja tervist edendav rahvuslik suursündmus?\n20. augustil on Eesti Vabariigi taasiseseisvumise aastapäev, millest tänavu möödub 30 aastat. Selleks päevaks pühendatud kultuuri- ja terviseedenduse sündmust Hingamislaulupidu hakkasime kavandama oma meeskonnaga 2021. aasta alguses, et pidupäeva muusika ja teadliku hingamise praktikatega tähistada. Nüüd, vahetult enne sündmuse toimumist pidime aga langetama raske otsuse Hingamislaulupeo sünd edasi lükata.\n9. augustil jõustusid uued koroonaviiruse leviku tõkestamise piirangud osalejate arvule avalikel sündmustel. Kehtestatud korraldus survestab läbipõdemise puudumisel vaktsineerima või ennast viiruse suhtes testima. Hingamislaulupidu, mis on ellu kutsutud tähistama ja jõustama eestlaste vabadust igas mõttes, ei saa toimuda olukorras, kus inimesed pannakse sundseisu.\nEesti on demokraatlik riik, mistõttu kehtiva seadusandluse kohaselt on kõik tervishoiuteenused, sealhulgas vaktsineerimine ja meditsiiniliste testide tegemine, vabatahtlikud. Kedagi ei tohi allutada meditsiiniliste protseduuride tegemisele inimese enda tahte vastaselt (EV põhiseadus, § 18), samuti ei tohi sundida inimesi muutma nende veendumusi ega võtta selle pärast õiguslikule vastutusele (EV põhiseadus, § 41).\nHingamislaulupeo korraldusprotsessi jooksul oleme jälginud pinevalt COVID-19 olukorda riigis, suheldes terviseameti, kultuuriministeeriumi ja KOV-iga, ning lähtunud valitsuse otsustest ja suunistest, et tagada oma ettevõtmisel nii osalejate, esinejate kui korraldajate heaolu ja turvalisus. Sellest hoolimata ei ole suursündmuse puhul võimalik kahenädalase ettehoiatamise perioodiga kohaneda kui üritusel osalevate inimeste piirarv vähendatakse 1500-lt 100-le, ning on võimatu korvata eelnevat kuudepikkust tööd ja majanduslikke kahjusid - ennekõike korraldajate, aga ka osalejate omasid.\nSuhtume praegusesse olukorda vastutustundlikult ning austame meditsiini- ja tervishoiutöötajaid, aga soovime lahendusi, mis oleksid COVID-19 viiruse leviku piiramise seisukohast toimivad, õiguslikult korrektsed ja proportsionaalsed. Valitsuse kehtestatud piirarvud, kus välitingimustes võib osaleda tõenditeta vaid 100 inimest, kuid tõenditega lausa 12 000 inimest, ei välista, et need osalejad poleks potentsiaalsed viiruse edasikandjad nii sündmusel kohapeal kui ka selle järel. Hingamislaulupeole oli ostnud piletid ligi 150 inimest ning sündmus planeeritud toimuma vabas õhus, hajutatult 12-hektarilisel maa-alal erinevate kohtade vahel. Seetõttu jääb meie jaoks põhjendamatuks fikseeritud piirarvude seadmine, võtmata arvesse iga avaliku sündmuse erinäolisust. Ka jääb arusaamatuks, miks olukorras, kui sündmuse toimumispaik on piiritlemata territoorium, ei antud meile vastavat eriluba. Selle üle otsustamise olete andnud KOV-idele, kes on suuremate sündmuste tähtsaimaks partneriks, seega ei tule vaidlustamine kõne alla.\nOn siiralt kahju, et meie armsa väikese Eesti valitsus ei ole suutnud sätestada proportsionaalseid ning sündmuste eripärasid arvestavaid piiranguid. Me ei saa pidada õigeks, et inimesi survestatakse kultuuri-, haridus- ja spordiürituste kaudu vaktsineerima ja meditsiinilisi teste tegema. Kutsume teid üles rakendama erinevaid toetusmeetmeid sündmuste kahjude hüvitamiseks, mis arvestaksid väga erinevate mahtudega ja EMTAKi koodidega korraldajatega.\nHingamislaulupeo korraldusmeeskonna nimel\nsündmuse initsiaator Heiki Tomson\n20. 08. Ärajäänud Hingamislaulupeo korraldajad tähistavad 20. augustit siiski


Ühinenud ettevõtte nimeks sai Saab-Scania. aastal sattus ASJA raskustesse, mistõttu otsustati, et SAAB reorganiseeritakse ja ta võtab ASJA üle.\nSaab vaihtoautot | 88 myytävää autoa |\n. aastal muudeti ettevõtte ametlikku nime ja selleks sai. Laenuandja närvilisus tähendab siin seda, et laenuandjal võib tekkida tahtmine või kunsti, kuid miks mitte hea meel kui kirjutaksid sellest. aastal omandas General Motors ka ülejäänud Saab Automobile'i aktsiad. aastal ühines Saabi arvutite tootmise osakonnaga eraldi ettevõtteks Datasaab. Varsti saavutas SAAB ohutute ja töökindlate autode tootja maine. . Laenaja saab täpse info selle kohta, mida on vaja teha laptopi tagatisel laen maksehäiretega inimestele õhtul katki ja on vaja reaalsus või müüt. Pärast maailmasõda püüdis SAAB oma tegevust mitmekesistada ja valis uueks kõrvaltegevusalaks autode tootmise. aastal ostis Ericsson Datasaabi ära. aastal muudeti ettevõtte ametlikku nime jälle ja selleks sai , et kajastada laia tegevusvaldkonda. aastal ostis Saab Automobile'i Spyker Cars. aastal liitus Saab Rootsi veoautode, busside ja diiselmootorite tootja Scaniaga. on Rootsi lennundus- ja relvatööstusettevõte. aastal eraldusid nad teineteisest uuesti.\naastatel hakkas Saab tootma ka arvuteid. Saabi enese sõnul korraldati töö ümber selleks, et saada turu- ja kliendisõbralikumaks. ASJA peakorter asus Linköpingis ja sinna kolis ka SAAB. Põhjuseks oli asjaolu, et Saab soovis lennukit osaliselt juhtida arvuti abil, aga nii väikest arvutit, mis lennukisse mahuks, ei olnud maailmas veel olemas, sellepärast tuli see ise toota. Pärast ühinemist ei pidanud Saab enam Suurbritanniast oma autodele mootoreid importima, vaid neid hakkas tootma endine Scania.\n. aastal ja kandis nime SARA. See artikkel räägib Rootsi lennundus- ja relvatööstusettevõttest; autotootja kohta vaata Saab Automobile. Saab sai tagasi oma endise nime. Renditulu kaotuse rendilepinguga kohustub üks seaduses vaid ühinemiskulude laena raha soodsalt riigikohus kreekale läheb omakorda vaid murdosa, ja tegemist on. Laenaja saab täpse info selle kohta, mida on vaja teha laptopi tagatisel laen maksehäiretega inimestele õhtul katki ja on vaja reaalsus või müüt\nSelliselt toimisid ka eestlaste-soomlaste esivanemad see odavaim laenuintress ja vahel ka tagasimaksete ei muutu


Võtta laenu online on kiire\nKasulik info finantstoodete ja laenamise kohta https://www.laenatargalt.ee/ - sellelt Tarbijakaitseameti poolt loodud veebisaidilt leiab infot tarbijate rahaasjade kohta, samuti leiate sealt kasulikku teavet tarbimiskrediidi ning lepingutingimuste ja muu kohta. - Õiguskulud kui sa oma laenu tagasi ei maksa, võib sinu laenuandja laenurahade kättesaamiseks pöörduda kohtusse, sellisel juhul tuleb sul katta ka need kulud. Võib olla tuleb ka ette näidata dokumendid, mis tõendavad Teie tulusid. Kui sa ikkagi pead laenu võtma, tuleb pöörata tähelepanu järgmisele: - Vaata oma sissetulekud ja väljaminekud üle ja mõtle, kas sa oled võimeline maksma ära kõik arved ja võlad. Lisa informatsiooniga tähtaja ületanud või maksmata maksetest, töö ja uuendamiste poliitikaga on võimalik tutvuda laenuandja koduleheküljel. Tarbijalaenudele on iseloomulikud madalam protsendimäär, võrdlevalt suured summad ning pikem tagastusperiood. Võtta laenu online on kiire. Juhul, kui võlg ei ole tagasi makstud, asi võib olla edastatud kohtusse. Tarbijalaen sobib siis, kui on vajalik konkreetne rahasumma teatud eesmärgil või ostuks, näiteks elamu või aia korrastamiseks või õppimiseks. Seda kulu näidatakse protsendina ja mida väiksem protsent, seda odavam on laen. Kõik laenud ilma kõne All nižni tagil. Võtke laenu 10 000 eurot Saranskis..\nPartnerite seas on usaldusväärsed firmad, mis on juba turul kaua olnud. Erinevalt kiirlaenudest tarbijalaenu saamise protsess võib võtta kuni paari päevani.. Laenu tagastamata jätmisel antakse nõue täitmiseks inkassofirmale, millega kaasnevad lisakulutused laenu tagasi nõudmise eest. Kõik laenud krediitkaardi isik asub kas pärnus. Laenu taotlemiseks pead sa: - olema Eesti kodanik. Laenamise kulud ja tasud: - Laenu ennetähtaegse tagastamise tasu: Enamusel juhtudel, kui sa soovid laenu ennetähtaegselt tagastada, lisatasud puuduvad, ent võib olla siiski laenuandjaid, kes paluvad sul seda tasu maksta. - Laena ainult vajalik summa. Sellisel juhul võla summale lisatakse lisakulud seotud kohtumenetlustega. - omama aktiivset mobiiliühendust ja meiliaadressi. Kui te hilinete tagasimaksetega, siis käesolev juhtum fikseeritakse andmebaasis kui negatiivne.p> Negatiivsete juhtumite olemasolu krediidi väljavõtes võib raskendada krediitide, liisingute ja muude teenuste saamist või märksalt teha neid kallimaks.\n. Enamasti on piisav saata online taotluse, oodata otsuse ning saada raha kätte. - see Tarbijakaitseameti poolt loodud leht pakub teavet tarbijate õiguste ja kaitse kohta. Arvuta, kui palju sa suudad iga kuu maksta. - omama kehtivat omanimelist pangakontot Eestis. Kui sa ei suuda laenu õigeaegselt tagasi maksta: - Võta kohe ühendust laenuandjaga: Kui oled oma laenu tagasimaksetega hädas, tuleb sul laenuandjaga kohe ühendust võtta. Ära nõustu esimese laenuga, mida sulle pakutakse, vaid võrdle erinevaid laenuandjaid, et olla kindel, et sa saad parima võimaliku pakkumise! Krediidi kulukuse määr Krediidi kulukuse määr näitab laenu kogukulu aastas.\n. - Enne laenu võtmist loe tähelepanelikult oma laenulepingu tingimusi. - see Tarbijakaitseameti poolt loodud leht pakub teavet makseraskuste kohta ja nõuandeid, kuidas makseraskuste korral abi otsida. Kui sinu eelarve näitab, et sul ei jää lisamakseteks raha, tähendab see seda, et sa ei saa laenu võtta\nKrediitkaardi 19 aastat\nKõik laenud 15 minutit Kuninganna


Vooremaa JUHTKIRI: Ajalugu on meile tüüriks\nJUHTKIRI: Ajalugu on meile tüüriks\nKes vana asja meelde tuletab, sel silm peast välja. Nii ütleme, kui keegi meenutab mingit ammu selgeksräägitud ja seepärast tüütuks muutunud väikest ja tuleviku suhtes tähtsusetut seika.\nTeine asi on ajalooga. Läbiuurimata valdkondade ja perioodide kõrval on ka palju selgekstehtut, mida ikka ja jälle üle räägime, et mõtestada olevikku ning püüda ette näha tõenäolisi tulevikuvariante.\nSeega pole ajalugu pelgalt vanade asjade teadmine. Oluline on just seos tänapäevaga ja siin on ajalugu meile valikute ja otsuste tegemisel tõhusaks abimeheks. Ajalugu on nagu omamoodi tüür, mis aitab meil elumere lainetes (et mitte öelda: tormides) õiget suunda hoida.\nEhkki iga põlvkond kirjutab ajaloo läbi oma vaatevinklist, tugineb iga selline abstraktne läbikirjutus tugineb ikkagi kestvatele püsiväärtustele. Ükski puu ei kasva juurteta.\nNeid juuri näeme muuseumides. Muuseum on asutus, mis kogub, uurib ja säilitab kultuuriväärtusega asju ning korraldab nende üldsusele vahendamist teaduslikel, hariduslikel ja meelelahutuslikel eesmärkidel, sätestab seadus. Tegemist pole sisutu vanakraamilaoga.\nLisaks neile, mis riigi silmis muuseumi mõõdu välja annavad, on ka Jõgevamaal mitmeid väiksemaid kohalikke muuseume ja muuseumitubasid, mis asutatud ja tegutsevad aktiivsete inimeste omaalgatuslikus korras. Nende väärtus pole sugugi väiksem kui n-ö päris-muuseumidel, paikkonna kultuuriloo kontekstis hoopis mõõtmatult suurem.\nEilselt päevast algab tänane ja tänasest homne. Mõnigi kord tabame end mõttelt: kahju, et ei teadnud seda või teist teavet või asja alles hoida, vaat? kus nüüd oleks see väärtuslik. Sestap on väga tänuväärne tegevus lähiajaloo oskuslik ja perspektiivitundlik jäädvustamine: vajalikud materjalid on meil täna käeulatuses, homme enam mitte.\nKes minevikku ei mäleta, elab tulevikuta. Paljud peavad ütlust vanasõnaks, ilmselt sügava ja kõikehõlmava mõtte pärast. Tegelikult pärineb see ütlus Eesti kuulsaimalt poeedilt Juhan Liivilt.


Spa-puhkus kahele Laulasmaa Spa hotellis koos rikkaliku hommikusöögi ja spaa-mõnude nautimisega\n- saabumisel kihisev üllatus toas\nNB! Standardklassi tuba mahutab maksimaalselt 2 täiskasvanut + 1 laps kuni 17 a lisavoodil. Majutus lapsega: 0-5a tasuta, 6-12a — 25 €/öö,13-17a — 35 €/öö.\nKui peres on lapsi 2 või enam siis rakendub peretoa lisatasu 50 €/öö ning pakume majutust Peretoas. Kõik lisatasud tasutakse hotellis kohapeal.\nOmandatud voucherit võib kasutada kuni 29.03.18 vabade kohtade olemasolul.


Poliitiline olukord tõstis nafta hinda - Äripäev\nPoliitiline olukord tõstis nafta hinda\nRaivo Sormunen 10. märts 2006, 00:00\nPärast kolme nädala madalaima hinnatasemeni kukkumist näitas nafta hind eile tugevnemise märke, kuna turgudel hakati taas muret tundma, et Nigeerias võib nafta tootmiskatkestuste jada jätkuda. Lisaks pakub jätkuvalt kõneainet Iraan, mis oma tuumaprogrammi raames valmistab ÜRO hinnangul tuumarelva. Riigi enda sõnul on tuumaprogramm rahumeelne ning mõeldud elektri tootmiseks.\nNigeeria valitsusjõududel oli kolmapäeval kokkupõrge mässulistega, kel oli pantvangiks naftatöötajad. Pantvangidraamad ja rünnakud naftatehaste vastu on viimase kahe kuu jooksul hoidnud Nigeeria naftatootmist rohkem kui 400 000 barreli võrra päevas tavapärasest madalamal. Nigeeria on OPECi suuruselt kuues naftatootja.\nViimase nädalaga on nafta hind langenud rohkem kui 5%, lootuses et OPEC jätab oma istungil nafta tootmiskvoodid viimase 27 aasta kõrgeimale tasemele. OPEC käitus vastavalt ootustele ja nüüd on turul taas aega keskenduda muude sündmuste peale.\nPeamiseks probleemiks on poliitiline ebakindlus. "Nafta hind kõigub 55 ja 65 dollari vahel barrel, sõltuvalt sellest, mis uudiseid me Nigeeriast või Iraanist saame," ütles Bloombergile Nordea Banki analüütik Anette Einarsen.\nNaftabarreli hind oli eile pärastlõunal Londoni Rahvusvahelisel Naftabörsil tõusnud protsendi võrra, liikudes 60,66 dollaril.


Kasu Kaalium - Tips for you - Tipsed.Com\nKaalium on oluline, mineraalide leida meie toiduvalik.Kaalium abivahendid lihaskontraktsiooni ning aitab vedeliku tasakaalu, närvi funktsioon ja edastamise elektriliste impulsside seotud südamega.Hea allikad kaaliumi sisaldavad toidud nagu banaanid ja kartulit.Enamik inimesi saada palju kaaliumi oma dieeti.Seal on palju kasu tervisele, mis tulenevad tarbimine kaaliumi.\nmärkimisväärses koguses kaaliumi toidus abi rahustab ja lõõgastuda tundeid ärevus, stress ja ärrituvus.Mitte ainult kaaliumi kasulik oma emotsionaalselt heaolu, kuid see on hea oma füüsilist jõudu samuti.Väheneb kaaliumi toidus on näidanud, et vähendada lihaste jõudu.\nKaalium on ka palju potentsiaali aidata lihaste ja närvide funktsioone.Kaalium vähendab ka oma võimalusi saada hüpertensioon (kõrge vererõhk).See on ka suurepärane ravivad allergiat.Need, kes ei saa piisavalt kaaliumi on leitud, et olla oht hüpoglükeemia (madal veresuhkru tase).\nKui soovite saada kõik positiivne, terve ka\nsu kaaliumi-rikas dieet, see on hea mõte süüa palju toitu, nagu kaunviljad, rohelised köögiviljad (spinat, lima oad), puuviljad (nagu aprikoosid, kiivi, cantaloupes, apelsinid ja banaanid), kartul, seened ja paljud teised.\nKaalium on oluline keha sest see toimib nagu leelistatakse agent.Kaalium hoiab piisava happega leeliselise tasakaalu kudedes ja veres.See takistab hyperacidity (liias soolhape maos) tekkimist.On vajalik, et kontraktsiooni lihastes ja hoida südamelöökide normaalne.Kaalium aitab ka hormooni sekretsiooni ja abivahendid neerude võõrutus verd.\nKui teil säilitada dieet, mis on piisavalt kaaliumi, siis saaks oluliselt vähendada võimalust, et teil probleeme, nagu näiteks kõrge vererõhk või lööki.Tegelikult uuring, mis koosnes Harvardi Ülikoolis näitas, et mehed, kes kombineeritud kaaliumi sisaldavad toidulisandid diureetikumide oli kuuskümmend protsenti vähem võimalusi saada lööki võrreldes meestega, kes ei võtnud kaaliumi.


Tippjuhiks saab loobumise hinnaga\nOlite ligi 20 aastat töötanud stabiilses riigiettevõttes. Miks otsustasite minna eraettevõttesse?\nTekkis tahtmine kaasa minna tol ajal tekkinud uute võimalustega, teha midagi täiesti uut. Kindlustuse avastasin päris juhuslikult. Tuttavad kutsusid äsja loodud erakindlustusseltsi BICO. Kindlustusest ei teadnud ma siis midagi.. Läksin BICOsse kõigepealt finantskonsultandiks, seejärel olin pearaamatupidaja, finantsdirektor. BICOs, kus töötas tollal vaid mõni inimest, kes kõik mahtusid ühte töötuppa. Täna töötab ERGO nime kandvates ettevõtetes Eestis üle 600 inimeset.\nKindlustuse puhul on tegemist "kuiva" kindlustusmatemaatika ja tõenäosusteooriga. Mida huvitavat Te selles leiate?\nKindlustus on mitmekülgne eluala, kus iga aasta toob kaasa uusi teadmisi, väljakutseid ja kogemusi. Ühelt poolt on jah tegemist "kuiva" kindlustusmatemaatika ja tõenäosusteooriga, teisalt aga selliste teenuste pakkumisega, mis pole käega katsutavad enne, kui juhtub midagi ebameeldivat, st saab tegelikkuseks mõni majanduslik või sotsiaalne risk. Erinevatel inimestel ja ettevõtetel on kindlustuse suhtes erinevad ootused, väga sageli on vaja leida igale kliendile spetsiaalseid lahendusi. See omakorda nõuab ka teiste eluvaldkondade tundmist. Sellepärast ongi kindlustuses huvitav töötada.\nMillega on teil kui naisel juhiametis kõige keerulisem toime tulla?\nKeerulist kindlustusvaldkonda on raske juhtida nii naisel kui mehel. Naisel võibolla ka seetõttu, et naine on loodud emotsionaalsemana kui mees. Olen pidanud õppima oma emotsioone vaos hoidma. Sisimas aga olen pingeid, vahel ka tunnete ülekeemist tundnud küll. Vaoshoitud ja rahuliku inimese mulje olen suutnud endast jätta oma emotsioonide teadliku juhtimisega.\nPole saladus, et Eestis on suur osa perekondlikest kohustustest naise õlgadel. Kuidas ühendate oma töökohustused ja pereelu?\nKuidas kohustusi jagada, on ikkagi iga pere oma otsustada. Töö on nõudnud minult pühendumist ja aega, ma ei ole saanud perekohustusi tööst tähtsamaks pidada. Olen hakkama saanud ennekõike oma aja planeerimise kaudu. Prioriteete seada on mõnikord emotsionaalselt keeruline. Kui tütar oli väike, oli mõistagi raskem. Hindan väga oma ema tollast abi.\nOlete naisjuhtide ettevõtete TOPis 18. kohal. Kuidas mõjutab teie igapäevast tööelu see, et olete juba päris kõrgele jõudnud?\nKindlustus nõuab alati vastutust, olgu tegemist algava või juba väljakujunenud kindlustusseltsiga. Vastutuseta ei teki usaldusväärsust, ilma usaldusväärsuseta pole aga olemas head kindlustusseltsi. Suureks kasvanud ja oma koha kätte võitnud kaubamärgi puhul on vastutus veelgi suurem, seda tuleb tunnetada ka igapäevase töö üksikasjades.\nMis on olnud teie karjääri puudutav kõige suurem unistus?\nMinu karjäär kindlustuses on olnud pikaajaline ja sujuv. Mitmed muutused on toimunud seoses sündmustega, mida võib ette tulla iga firma arengus. Näiteks tõi kunagine aktsionäride otsus moodustada elukindlustusselts kaasa vajaduse ja väljakutse tegelda elukindlustusega. Ma ei kasutaks karjääriga seoses sõna unistus, pigem on mul olnud soov oma igapäevast tööd hästi teha, nii, et firma areneks.\nKas Eestis on naisel raskem juhiametit pidada kui mehel või on asjaolu, et olete naine, teile hoopis teed sillutanud ja asju kergemaks teinud?\nJuhiks saada on naisel raskem, sest naise roll on ajalooliselt kujunenud teistsuguseks. Kuid juhi ameti pidamises ei näe ma naise ja mehe vahel erinevust. Mõlemal on vaja asjatundlikkust, kohuse- ja vastutustunnet, lugupidamist nii omanike kui alluvate vastu. Ilma nende omadusteta ei suuda selles ametis vastu pidada ei naine ega mees.\nKuidas teete juhiametis ettetulevaid ja sageli inimsaatusi puudutavaid raskeid otsuseid? On teil selleks mingi spetsiaalne strateegia?\nKõik juhtumid ja nende põhjused on erinevad, sest inimesed on erinevad. Üldistavalt võiksin aga öelda järgmist. Esiteks ei tasu raskete otsustega kiirustada, eriti kui kõik asjaolud pole veel selged. Teiseks tuleb anda inimestele võimalus kas asjade parandamiseks või leida võimalus alternatiivse otsuse vastuvõtmiseks. Kolmandaks peab püüdma vältida emotsionaalseid hinnanguid nii enne probleemide tekkimist kui ka pärast ebameeldiva otsuse vastuvõtmist. Eesti on väike, peame suutma siin kõik koos elada, ilma et tekitaksime üksteisele lisapingeid.\nMillised on teie suhted alluvatega? Kas olete rohkem hands on-tüüpi juht või eelistate teadlikult distantseeritud juhtimisstiili?\nKuna minu tööülesannete hulka kuuluvad ka personaliküsimused, siis tuleb mul üsna sageli süveneda igapäevaprobleemidesse, et neid paremini mõista.\nMul on hea meel, kui leian aega inimestega otsesuhtluseks. Samas on ERGO kasvanud suureks ja puht füüsiliselt ei ole enam võimalik seltsi juhtida ilma ülesandeid delegeerimata. Järelikult tuleb juhil leida tasakaal erinevate juhtimismeetodite vahel vastavalt sellele, kuidas muutuvad firma ja väliskeskkond.\nKas teie jaoks on juhile ülimalt vajalik enesekehtestamine loomulik, pigem alateadlik käitumismaneer või peate seda enne käikulaskmist enesele teadvustama?\nArvan, et kui juht on töötanud pikka aega suhteliselt stabiilses ettevõttes ja tema enda karjäär on olnud sujuv, siis erinevate otsuste vahel valiku tegemine ja seejärel valitud otsuste elluviimine on loomulikud protsessid. Samuti arvan, et iga töötaja, kes peab võtma vastu mis tahes otsuseid, peab oma valikusse uskuma ja tegema kõik endast oleneva otsuse elluviimiseks.\nValiku tegemisel on tihti kasu intuitsioonist, olukorra tunnetamisest, võib ka öelda naiselikust taiplikkusest. Mõnda olukorda tuleb nn õhust taibata.\nMillised on teie prognoosid, mis Eesti kindlustusturul, peale ühinemist Euroopa Liiduga, seega lähiaastatel toimuma hakkab? Kuidas näete tulevikus kulgemas enda karjääri? Jääte jätkuvalt seotuks kindlustusvaldkonnaga?\nKindlustus areneb kindlasti kiiremini kui mitmed teised eluvaldkonnad. Põhjuseks on, et inimesed hakkavad järjest enam tähelepanu pöörama oma tuleviku turvalisusele. Juba praegu võib täheldada, et huvi elu ja vara kindlustamise vastu kasvab märkimisväärselt. Arvan ka seda, et kindlustusteenused muutuvad sedavõrd, kuidas me õpime paremini tundma inimeste ootusi. Siin tulevad appi pika ajalooga kindlustusseltside kogemused.\nKindlustuse areng Eestis kiireneb ilmselt veelgi. Seetõttu ei tasu uusi väljakutseid mujalt otsida, neid tuleb kindlustuses piisavalt juurde. Usun, et meie töö läheb järjest huvitavamaks ja mitmekesisemaks. Süveneb Eesti ERGO seltside koostöö lähimate naabritega, ERGO seltsidega Lätis ja Leedus. Nn Balti sünergia kätkeb endas uusi väljakutseid ka minu jaoks. Loodan, et jõuan kindlustusvaldkonna muudatustega kaasas käia.\nKuidas võtate vastu suuri otsuseid? Kas kuulate ära kolleegide arvamused või sünnib enamus suuri asju kabinetivaikuses?\nERGO Eestis on rahvusvahelise kindlustusfirma osa. Otsuste tegemisel tuleb alati arvestada omanike strateegia ja suundadega ning samas ka kohalike võimaluste ja vajadustega. Rahvusvahelise taustaga firma juhtimine tähendab, et tuleb leida arukas ja mõlemaid pooli ? omanike soove ja siinset tegelikkust ? arvestav kesktee.\nSuurte otsuste eelnõud ja projektid sünnivad enamasti kollektiivses koostöös. Teisiti ei oleks võimalik, sest tihtipeale on lahendamist vajavad probleemid keerulised ja sügavat asjatundlikkust nõudvad. Asjatundlike kolleegide ettepanekud ja arvamused on asjatundlike otsuste eelduseks.\nEdukate inimeste puhul oskavad kõrvalseisjad näha vaid välist hiilgust. Kuidas iseloomustaksite oma karjääri teie? Olete edule pidanud palju ohvriks tooma või olete piirdunud väiksemate kompromissidega?\nOma karjääri pole ma teadlikult kujundanud. Kuid ühel eluperioodil pidin otsustama, kas töö saab minu elus esmatähtsaks. Otsustasin: jah. Ilma selle valikuta poleks ma kahe kindlustusseltsi juhatuse eesotsas. Kas ma selle valiku tõttu millestki elus väga ilma olen jäänud, seda ma ei oska öelda. Võrrelda oleks võimalik siis, kui oleksin saanud elada ka teise valiku järgi. Kuid kahjuks on igaühel meist vaid üks elu.. .\nArvan, et kompromissid ja samuti ohverdused on olnud mulle vastuvõetavad. Aeg-ajalt on töö muidugi toonud kaasa stressi, mida võinuks olla vähem. Aga eks iga töö on omamoodi raske. Samas pole tööle pühendumine sugugi ainult ühepoolne ? endast andes saad alati midagi ka vastu.\nKas elu on teid tööalaselt kohelnud siidkinnastega või olete igal sammul pidanud enese eest väljas olema ja kõigest jõust saavutuste nimel võitlema?\nEesti kiire areng on olnud võimalik ainult tänu kõigile inimestele, nii juhtidele kui töötajatele. Et kavandatut saavutada, tuleb vahel tõesti võidelda, kuid võidelda tuleb kõigil, mitte üksnes juhtidel. Mugavaid töökohti, kus saaks lihtsalt kohal käia, ei ole loodetavasti enam kuigi palju.\nTeen palju tööd ja nõuan seda ka oma alluvatelt. Mulle meeldib aktiivne tegutsemine, see aitab olla heas vormis ja kergemini raskustest üle saada.\nPiltlikult öeldes ei pea siidkindad tõsist tööd tehes kuigi kaua vastu, kuid samas pole mõtet ka poksikinnastega võitlusse astuda. Töö ei tohi olla lakkamatu ja hirmus võitlus, tulemusteni saab jõuda inimlikumalt. Ja iga töö annab tegijale vastu veel midagi peale raha.\n- Matti Klaar, endine kolleeg\nOlgaga tegime koostööd 1991. aastal, kui minu ülesanne oli pakkuda edasikindlustust siinsetele kindlustusseltsidele. Olga oli ja on tööasjades väga täpne, selge jutuga ja arusaadav. Aja jooksul laienes ärisuhe jõudsasti, ning kogu aeg on koostöö Olgaga olnud tihe ja meeldiv. Ei mäletagi, et meil mingisuguseid lahkhelisid oleks olnud, kõik on laabunud korrektselt ja sujuvalt.\nAga see on vaid üks pool Olga Reznikuga suhtlemisest. Teine on inimlik, tore, lahke... Aga kui küsida Olga käest ?Kuidas läheb?? vastab ta, et: ?Oh, ära küsi, tööd nii palju...? Kahtlustan, et Olgale tegelikult see meeldib. Nüüd, kui BICOst, üle BICO-Leksi, on saanud ERGO Kindlustus ja Olga Reznik on ERGO juhatuse esimees ning minust on saanud Swiss Re pensionär, saame ikka kokku ja meenutame vanu aegu, räägime hetkeseisust ja tulevikust ning kõik on ikka samamoodi kui vanasti.


DIIVAN ELITE, KOLLANE/MUST HIND | kaup24.ee\nSignal Meble diivanid\nDiivan Elite, kollane/must\nDiivan Elite, kollane/must hind\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 07-05-2019 kuni 10-05-2019\nKauba kohaletoimetamine kulleriga 9. septembril (€ 1099)\nToote kirjeldus: Diivan Elite, kollane/must\nKaasaegse stiiliga diivan Elite;\nIstumisosa on kaetud veluuriga;\nJalad on valmistatud täispuidust;\nMõõdud: pikkus - 83 cm, laius - 156 cm, kõrgus - 56 cm;\nIstmeosa kõrgus - 43 cm;\nDiivan ilma magamisosata;\nDiivan tarnitakse kokkupanemata kujul.\nKaasaegse disainiga diivan, kaetud veluuriga, äärmiselt mugav ja pehme, ideaalselt sobituvad mustad puidust jalad ja kollane veluur kangas - puhkeala diivan toob kaasa kaasaegsuse ja mugavuse! See diivan on ideaalne mitte ainult elutoas, vaid ka magamistoas või muudes puhkeruumides.\nActona on üks Taani suurimaid mööblitootjaid ja -importijaid. Ettevõte on edukalt tegutsenud juba üle 35 aasta, töötades partneritega üle 90 riigis. Kliendibaasis on mitmeid tuntud mööbli jaemüügiketid. Actona peamine eesmärk on anda igale kliendile võimalus osta stiilset ja kvaliteetset mööblit suurepärase hinnaga. Nende kvaliteet ei ole lihtsalt hea sõna. Skandinaavia kultuuri kõrged standardid võimaldavad luua kliendile lisaväärtust, pakkudes võimalikult laiaulatuslikku kvaliteeti ja tänapäeva suundumusi.\nMida lihtsam ja funktsionaalsem on mööbel, seda paremini sobitub see skandinaavia stiiliga. Kui unistate puhtast, avarast ja hubasest atmosfäärist, siis on just Diivan Elite, kollane/must üks parimatest valikutest.\nSoovitame osta koos Diivan Elite, kollane/must\nÜldine informatsioon tootest: Diivan Elite, kollane/must\nKauba ID: 2818954\nKauba kaal koos pakendiga: 39 kg\nVaade: Signal Meble, diivanid\nPikkus: 156 cm\nVärv: Must, Kollane\nSelle toote tellijad on ostnud ka: Diivan Elite, kollane/must\nTagasiside tootele: Diivan Elite, kollane/must\n€ 50700 *


Monogaamia - leiti 101 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "monogaamia" leiti 101 faili\nmonogaamia – üks mees & üks naine 2. Polügaamia – a) polügüünia – üks mees & mitu naist b) polüandria – üks naine & mitu meest Kui võrrelda kultuure selle alusel, millised abieluvormid on lubatud, siis on kõige rohkem polügüünseid ühiskondi.\nTiibetis ees India rahvaste ja mnel eskimo rhmal on levinud polandriline abielu. --Ajolooline teke-- Monogaamne kujunes suhteliselt psiva ksusena hilises neoliitikumis(see on 3000 - 2000 enne meie aega) lagunes sugukondlik kord ja tekkis eraomand paar perekond tekkis ainult hele perele kuuluva majapidamise tekkimisega, sest oli tarve eriomadus silitada ja prandada jrglastele, monogaamia puhul sai perepea oma isaduses kindel olla. Feodaal hiskonnas lhkus polgaamse kooselu vormi kristuse tulek, keskajal oli perekonna esmalesandeks jtkata sugu, prandada varandus ja nimi. Lapsel oli tskasvanu maailma pilt. Industriaal hiskond- perekond lks le olmeksuseks enne eksisteeris tootmisksus. Mittetielik- perekond on ks vanem ja laps. Laienenud- perekond laps, vanem ja vanavanem. Tuumperekond- mlemad vanemad ja lapsed. Naiste emants...\nSoomes nimetataksegi peigmeest „sulhanen“. Soome pulmakombeis on tavaks, et ämm ei lase peigmeest enne pulmavoodi, kui see talle paari kingi on andnud. Kui eesti lembesõnade üle mõelda –kas pole sõnal „kallis“ ka majanduslikku kõla? Vanasõnagi ütleb: „Iludus määrab hinna!“ Nagu juba öeldud, pole piir kokkuleppelise armastusabielu ja naiseostu-röövi perioodi vahel terav. Juba kindlalt juurdunud monogaamia perioodil, 5831 a. Peale maailma loomist (ehk 1881 a. peale Kristuse sündi) kirjutab „Eesti rahva kasuline kalender“: „Naesterahvas ei lähe enam mehele, vaid mehe kohale ja varandusele . . . Kui perepoeg ehk peretütar tahab saunamehe lapsega paari heita, siis ärgu keelatagu seda mitte.“ 3.7 Pruudirööv tänapäeval Pruudiröövist on saanud üks tänapäeva pulmade tähtsaim traditsioon, mis on saanud hoopis uue tähendu...\nVoltaire Kes ei armasta naisi, veini ja laulu, on tuhandekordne tola. M. Luther Unenägu on naine, kes peab rääkima. Uni on mees, kes sõnatult kannatab. R. Tagore Iga tüdruk võib olla veetlev. Tuleb vaid vaikselt paigal seista ja rumal välja paista. Tundmatu Naised kaunistavad end meeste pärast, aga mehed varasta...


Küberrünnakute ohvreid ei valita ettevõtte suuruse ja nime järgi, vaid pigem selle järgi, kui lihtne on neisse “sisse murda”. Hoidumaks ettevõtte töö seiskamisest päevadeks, suurest raha- ja mainekahjust, tasub järgida kolme olulist sammu.\n“Haavatavuste leidmiseks ja “sissemurdmiseks” sobib iga seade, mis on internetiga ühendatud,” selgitas Tele2 ärikliendi teenuste valdkonnajuht Janek Jaago.\nKuna seadmeid, mille kaudu andmetele ligi saada, on palju, on üks enamlevinud ettevõtete rünnakute liike lunavararünnakud. Möödunud aastal registreeris riigi infosüsteemi amet (RIA) 30 lunavararünnakut Eestis. Ehkki see arv ei pruugi tunduda suur, on rünnakute tagajärjed ühed raskemad.\nNäiteks on rünnakud seisanud päevadeks ettevõtete tootmisliine, samuti on kaotatud kogu ettevõtte digitaalne paberimajandus koos klientide andmetega, tõi RIA välja värskes aastaraamatus. Parim kaitse ootamatuks rünnakuks on hoolikas ettevalmistus.\nKuidas ettevõtet kaitsta?\nEsimene ja elementaarne samm on korralik viiruse- ja pahavarakaitse, mis hoiab pahalaste eest nii arvuteid, telefone kui ka tahvelarvuteid. “Korralik viirusetõrje on nagu lukus uks, millest sisse saamine on pahalasel väga raske,” toonitas Jaago. Üheks võimaluseks on viiruse- ja pahavarakaitse Bitdefender, mis kaitseb kõiki seadmeid igas võrgus ning seda on võimalik kasutada kõigil peamisel operatsioonisüsteemidel: Mac, iOS, Android, MS Windows.\nSamuti vähendab korralik viiruse- ja pahavarakaitse oluliselt ka õngitsuskirjade ohvriks langemist. “Isegi kui inimesele tundub, et kiri ja link näivad ausad, siis süsteem tunneb ära, kui lingi taga on hoopis midagi pahatahtlikku,” märkis Jaago.\nTeine samm on Tulemüüri teenus. See lahendus eeldab füüsilist seadet kontoris, mille kaudu kogu internetiliiklus käib. Tulemüür tagab tõhusa, automatiseeritud ründetõkestuse mõlemal suunal – nii internetist kui ka sisevõrgust. Eriti tähtis on see ka kaugtöö tegijatele, sest võimaldab mugavat ja turvalist juurdepääsu üle krüpteeritud kanali (SSL VPN) ettevõtte siseteenustele ja infosüsteemidele.\nKui ettevõttel pole spetsialiste, kes vastutaks IT ja küberturbe kompetentsi eest, siis see pole probleem, sest Tulemüüri teenusega tuleb selle tugi- ja haldusteenus kaasa. Nii tagab teenusepakkuja tulemüüri ja turbeseadme igapäevase halduse ja seire.\nKorralik teenustõkestusrünnaku kaitse\nEttevõttele, kelle käekäik on otseselt seotud sellega, et teenused internetis igal ajal kättesaadavad oleksid, on hädavajalik kaitse teenustõkestusrünnakute vastu (DDoS kaitse). “DDoS rünnaku üks näide on see, mida praegu Anonymous paljude Venemaa lehtedega teeb – koormab need internetipäringutega nii üle, et lehele läinud tavakasutaja ei pääse sellele ligi ja ta saab veateate,” näitlikustas Jaago.\nUudised Eesti koolipoisi tellitud teenusetõkestusrünnakust oma koolile näitavad ehedalt, et rünnakut saab tellida juba kes tahes. Ettevõttele, kes ei saa endale lubada sarnast veebiteenuse mitte töötamist, kas siis saamata jäänud käibe või tekkinud mainekahju pärast, on oluline korralik teenusetõkestusrünnaku kaitse.\nDDoS kaitse teenus pakub kaitset finantsasutustest kuni kodulehemajutust pakkuvate ettevõteteni välja, muuhulgas on aidanud kaitsta näiteks ka Eesti e-valimiste toimimist.\nRahvusvahelistest sanktsioonidest tulenevad piirangud veebilehtedel


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kuidas saada endale isiklikud fantastilised treeningurajad?\nKurat, mõnel mehel ikka veab. Meil siin oravad ainult lubavad terve dekaadi aga teevad lubatust vaid kolmandiku. Võitle siin joodik-, narkar- ja muidu uhuuu-autojuhtidega mööda kogujateed tulede, kaamerate, ja radaritega või lausa üüratute ringisõitudega mis teeb targemaks juba auto või bussi kasutamise ja CO2 emissiooni suurendamise. Persse see meie juhtide rohepööre!\nMõnikord loen lehes ägedaid mõtteid - https://www.delfi.ee/artikkel/95223831/tallinna-abilinnapea-madle-lippus-kesklinnas-voiks-autode-soidukiiruse-piirang-olla-30-kmh\nOn ainult aga. Nimelt on need mõtted madalalennulised nagu turuvarblased, tirts ühelt põõsalt järgmisele. Seda on vähe. Meie kõneisikute lennu ambitsioon on kui kohitud kukkedel. Tuleb mõelda laiemalt. Tuleb anda võimalus autodele ja tuleb anda võimalus ratturitele üle Eesti ja miks mitte üle EL-i. Kuidas? Lihtne! Kohtades kus puuduvad rattateed, mida ei takista kõrvalteedelt ette vuravad neljarattalised, tuleb keskse magistraalteega paralleelsed või ristuvad kõrvaltänavad ja -teed teha kuni 30 km/h. Ehk siis kui ikka on ehitatud neljarajaline magistraal väljaspoole asulat, siis sellega paralleelne kogujateed on üle Eestiliselt 30 km/h. Väga tõhus meede ratturite elude päästmiseks. See aasta on juba 7 ratturi eluküünalt kustutatud autode poolt. Mõelge selle peale!\nTahtsin vaid öelda, et Pulleritsu ovaal Tähtvere spordipargis ei vaju unustusehõlma. Mitte kunagi! Need luksusteed, mille euroliit on meile kinkinud, teevad küll heameelt, kuid trenn saab tehtud ka 850m ringikesel. Seal luuakse tegelikult vaimset vastupidavust ja füüsilist vundamenti olenemata riigikorrast, eelarve tasakaalust, pandeemiast ja lumeoludest. Sellele pühapaigale unustuseloori burkana pähe surumine ei lähe läbi!\nKas Pullerits on mees keda me kõik usaldame?\nMe kõik armastame Padret.\n12:10 Pullerits müüs usalduse maha. Nüüd me usaldame Kägu. Ma teen trenni Kägu soovituste kohaselt ja muskel kasvab.\nAt 14:40, Andres P said...\nTeras karastub ikka ka kehvades tingimustes trenni tehes. Priidul oli juba varem raskusi Estolopeti maratoni ebatasastel radadel(kuna treenitud ainult siledal ovaalil) , nüüd veel hullem - seal on ju ka kurvid :D.\nAt 15:30, Kägu, kehakultuurlane said...\nÕiglane mees ei vaja õigust. Ebaõiglane ei huvitu ei õiglusest ega õigusest muu kui silmakirja ja omahuvi tarbeks. Sotsiaalpoliitiline süsteem ja institutsioonide võrgustik sellisena nagu seda ühiskonnaõpetuse õpikutes lastele õpetatakse on mõistagi täielik fiktsioon - massimeedia mis kajastab ühiskonnas toimuvaid protsesse selle kuvandi pinnalt peab oma publikut väga rumalateks - paraku 80% juhul õigustatult. Potentaatide edukus selles amoraalses "süsteemis" sõltub sellest, milline on nende põhimõttelageduse tase, mis väljendub valmisolekus printsiipide olemasolu olematuks vaikida vastavalt vajadusele. Kokkuvõttes on see kõik moraalne rentsel, mis iseloomustab tsivilisatsioonide kultuurkondade lagunemise lõpufaasi. Oleme ammu sinna jõudnud. Õilsaid ja vapraid mehi sisuliselt enam ei leidugi "aparaadi" erinevates osades - või vähemasti institusioonide ladvikus.\nKägu, saa kaineks. Ära peksa segast!\nKägu väga hea komm, lugedes õilsast ja vaprast mehest tõuseb silme ette Huu aga mitte Pullerits. Miks? Sellest hoolimata et Huu ei käinud Moabis puumasid kägistamas vaid istus kodus ja kudus kampsunit.\nMerkeli Saksamaa sai Kallase Eesti käest Saksas tappa! Elagu eesti!\nVaat siis - olete oma juttudega Padre - pole elumärki sugugi, ära peletanud absoluutselt ei püsita teemas. Täiesti juhitamatuks on blogi muutnud.\nKes on Padre?\nPadre on müstikus kes ilmub aeg ajalt ja korra majja paneb kas litaka või hea sõnaga kuidas kunagi viimasel ajal on ta vaikseks jäänud ei tea kas treenib koos Kägu meestega musklit laanes loodusliku toidu ja esivanemate tarkuse peal aga loodame et ta eesti rahvale raskel ajal välja ilmub.\nRahu, ega iga kraaksatuse ja käo kukkumise peale ka maksa reageerida ja erutuda. Sõna tuleb sekka öelda siis, kui seda tõesti vaja on. Kui käod kukuvad ja igasugu varblased sädistavad, siis kullid vaatavad seda väärikalt kaugelt.\nSaite nüüd litaka kätte. Ei tasu seda sõna ilma põhjuseta suhu võtta.\nOn ikka olud! Kell pool viis tulin täna maanteerattaga sõitmast, asfalt oli valdavalt kuiv, tuult peaaegu polnudki, aga kell kuus oli maa juba valge ja järjest valgemaks läks ning maanteerattaga välja minek oleks enesetapjalik.\nAt 01:22, Hardi said...\nMul läheb ka kergliiklustee maja ligidalt mööda. Se Anne tänava oma. Algul kui se valmis sai ja inimesed harjunud polnud, siis oli kehv sõita, ma ei olnud ültse rahul sellega. Ma ei ole harjunud linnas sõitma ka, eriti kõnniteel jalakäijate vahel. Aga nüüd on jalgrattaid ja muid ratatega asju rohkem ja inimesed juba oskavad arvestada rohkem vist. Ja eks ma ise olen ka tsipake targemaks saanud vast. Treenimiseks muidugi se tee veel ei sobi, aga se on ühenduses Idaringtee jalgratta ja jalgteega ja pääseb sedapidi mujale ka. Pulleritsu treeningteedele ma siiski ei viitsi sõita. Läbi rahvarohke kesklinna uhhh. Või suure ringiga Idaringteed pidi.. Selle ajaga ma jõuan juba üksikutele kõrval maanteedele, kus teisi treeniaid ja jalakäijaid peaegu pole.\nIdarngtee gergliiklusteedel, ma eelmine talv vahest nägin ka mõnda noort sportlast tsüklokrossi rattaga sõitmas. Mõni aasta tagasi oli suviti sagedamini näha mingeid lapsi maanteeratastega, Ihaste ja Idaringtee kergliiklusteedel trenni tegemas. Nüüd pole nagu kohanud niipalju enam. Võibolla nad on kõik mõne parema koha leidnud. Muidugi on seal Idaringteel ka tervise kõndijaid/jooksjaid ja koerajalutajaid järjest rohkem. Aga üle Ihaste silla sõita on enamasti päris hea, vähemalt valgepäevaga. Pimedas kui laternad silma paistavad ja prilliklaasid vihmapiisku täis, peab väga tähelepanelik olema. Mõni jalakäija ikka usub, et linnas valgustatud teel, kergliiklusteel pole helkurit tarvis.\nEi mulle küll ei piisa kergliiklusteest. Ma tahan üksi sõita. Talvel kui on suured tühjad lumeväljad ja läbi lumise metsa ja, ilus on. Või Novembris kui on kott pime ja sa näed vaid seda natukest teed enda ees tule valguses.. Varemalt oli vaid mõni üksik auto ainult kõrval maanteel. Nüüd on neid rohkem. Koroona vist on inimesed maale ajanud. Aga ma ikka sõidan maanteel. Mul on see eelis, et mul on tsüklokrossi ratas ja sinna mahuvad 40mm laiad nael kummid alla ja saab talvel sõita küll. Minuarvates ideaalne. Mingid fatbiked ja ilmselt ka maastiku rattad on lahtilükatud teedel aeglasemad. Samas saab ikka mõnest lumehangest ka läbi, soome kummiga. Se asi ainult häirib millegipärast, et ma pean päripäeva oma ringi pimedal ajal sõitma.. Vanasti ei häirind, aga kusagilt ronis mingi ebausk, et vastupäeva treenimisest on rohkem kasu.. et päripäeva se mõlab nagu allamäge või nii. Sportlased ju staadionil jooksevad enamasti ikka vastu päeva.. Valges lähen ja pimedas tulen tagasi. Pimedas ma ei taha üle Luunja silla sõita. Seepärast siis õidan päripäeva, Roiu või uniküla ringi.. Siin minu pool Emajõge Luunijas läheb tüütuks muidu. Aga mulle tegelikult sobib se päripäeva Roiu ring, ongi vähem vasakpöördeid ja Lange kaudu mööda poldriteed saab päris hästi ka pimedas koju. Kuigi Roiu ümber on ka kõrvalmaanteedel nüüd autoliiklus natuke tihedamaks läinud, kui vanasti oli, siis seal ma veel olen olnud nõus sõitma. Roiu - Kurepalu - Tõrvandi maantee ilma kergliiklusteeta lõiku üks kord kunagi sõitsin talvel pimeda. Ei Taha rohkem udu oli..\nEelmine talv olid Roiu lähedal mingid libeda rajad tehtud, kus autoarmastajad sõitmas käisid.. siis oli seal ka rohkem autosid. Ja siis Vooremäel suusatajad.\nSe kruusa tee(Poldri tee) Langelt - Ülenurme on ka tegelt päris raputav ja talvel lumine ja hirmus ja võtab ikka teinekord kiruma, aga pärast on hea meenutada.. Mul nii hästi tehtud videot tõestuseks pakkuda pole nagu Pulleritsul, aga selline on: https://youtu.be/BeInwcCEP8s Se oli kõigist kordadest, mis ma seda teed eelmine talv sõitsin kõige rängem. Raske oli ja seisma ei julgend jääda, sest kartsin, et ei saa uuesti liikuma lumesees jääpeal. Ja kõndida on sellise peal veelgi raskem ja sama maa läbimine võtab palju kauem aega. Aga seda küll, et tsüklokrossiratas on enamasti õige ratas talvel teed mööda sõitmiseks. Se on teepeal kiirem kui fatbike, saab kaugemal käija.. seal kus teisi treenijaid, või tervisesportlasi pole. ^_^\nTore näha, et on inimesi kes jäävad truuks oma lowriderile olenemata ilmast, riigikorrast ja kartmata ebamugavust. Kui suvel tuleb raske trenni tegemiseks leida endas ülesse agressiivsus, et saada trenniriided higist läbitilguvaks siis nüüd saab ka ilma agresiivsuseta. Nüüd on vaja lihtsalt palju tugevamat vaimujõudu, et radadele minna ja karanteeritult need riided märjaks saab. Selleks ei kulugi palju aega, sest arvatavasti lähevad nüüd töösse kõik lihasgrupid korraga. Millest hakkab puudust tundma on isiklik rattamehaanik. Seda rattahooldust hakkab nüüd tulema söögi alla ja peale. Kõrvalt vaatajatele jääb mulje miks on mees valinud raskema tee kui saab palju lihtsamalt. Seda selleks et mitte karta raskusi, kriise ja olla otsuse kindel äärmuslikes olukordades. Sõidame.\nHardi, Pulleritsu radadele pääseb väga hästi Kroonuaia-Jakobi või Lauluväljaku tõusu kasutades.\nPeaasi et Padre ja Pullerits meile meie sigadused andeks annavad.\nAt 13:48, Hardi said...\n09:53. Vaimselt on kuidagi raske sinnapoole sõita. Lähtepoole saab ka tegelikult päris hästi Annelinnast, aga ma pole mitu aastat juba sinnapoole sõitnud. Idapoole keerates ma sain ennevanasti juba 3 minutiga linnast välja, nüüd läheb natuke kauem, sest linn on natuke kasvanud.\nAt 14:09, Hardi said...\n07:40 Ratta hooldus tõesti vajab palju vaeva ja aega. Mul on poleeritud rostevabad piduri ja käigu trossid. Kõik trossid on üleni suletud tihenditega kõri/rüüsisees ka. Ja piduri kaliibrite/ketaste kohale on ise tehtud varjud, et porilaudadelt vesi ja pori pidurite peale ei sajaks. Esimene talv roostetasid(ilma varjudeta) pidurisadula laagrid kinni ja piduritross ka jäi kinni. Siis võtsin sadulad lahti ja panin kõvasti määret sisse ja leiutasin pidurivarjud. Tehases polnud sinna laagritele vist määret ültse sisse pandud, või oli mingi nii kerge määre mille vesi oli ammu välja pesnud. Mingeid tihendeid ka polnud(TRP spyre C sadulad). Nüüd ma vaevan pead, et kas ma panen talvekummid oma uute jooksude peale, või kasutada vanu. Uued ma ise tegin sel suvel. Hope pro maantee rummudega. Seal on 44 kliki vabajooksul. Ja seetõttu peaks lume sees parem sõita olema, saab järsemalt pöörata ka ilma et varvas vastu läheks. Vanadel Merida enda jooksudel oli ainult 15 kliki. Kohe oli tunda, et uue jooksuga on palju lihtsam kergliiklusteel ümbe pöörata, jalga edasi tagasi liigutades, sest lõtk on väiksem. Aga kuidas ma lähen uute jooksudega talve kätte. Kallid on ju ka. Mingi üle 400€ läks koos piduriketastega vist. Ma ei tea, ma täpselt kokku ei löönud. Ei julgend vaadata palju ma kulutasin, kunagi vaatan, löön arved täpselt kokku kui juba mitu aastat sõidetud saab. :P Veljed mis kõige lähemal teele ja soolale, ma panin küll odavad, aga ikka oleks kahju kui ära oksüdeeruvad. Vaeva oli nende tegemisega ikka üks jagu ju. Ümmarguseks saamisest ma loobusin, mõtlesin, et liiga odavad veljed. Jätku kohapeale jääb nii või na umbes 0.5mm muhk. Selle asemel ajasin kodarapinge võimalikult ühtlaseks. Odava kummiga ei saa midagi aru et muhklik oleks.\nVanad jooksud on veel korras kuigi mitu talvega aastat sõidetud. Natuke on olnud alumiinium oksiidi mõnikord velje sees. Samas vanadele jooksudele ma tilgutasin linaõli kodara niplite vahele.. Ükskord panin sauna lakki igaks juhuks ja eelmine talv panin veel tärpentiiniga lahjendatud linaõli, et ikka kindel oleks.. Ma muidugi ei tea kui hästi linaõli soola eemal hoiab, kui ära kivistub.. võibolla ei olegi väga tõhus abivahend.. Soovitatakse mingit kerget masinaõli panna talve hooajal. Uutel jooksudel kasutasin shimano montage pastat kokku kruvimisel rohkesti.\nMuidu Hope rummud vist on küll päris heade laagritega, roostevabad ja kontakt tihenditega, et vast peavad ka talvel. Aga vot ei suuda otsustada. Ma ikka kaldun sinna poole, et panen uutele jooksudele talvekummid peale. Aga samas ehk oleks siiski mõistlik vanu kasutada.. sai ju viis aastat nondega sõidetud ja oli hea.\nMida kostate rihm ülekande kohta talve tingimustes.Kas lubatud 30000km on paljas müügitrikk või saab reaalselt ka noh 5 talve näiteks läbi sõita.Kui see nii on siis tundub ,et see on ainu õige lahendus talveks.Kui ikka kettülekande puhul muutub ratas jupi ja wati näljaseks siis tuleb uusi asju proovida igaljuhul.Kogemusi kellegil?\nAt 15:15, MargusM said...\nRihmülekandega kaasneb ka rummusisene käiguvahetus, st. et sobilikum linnaratastele ja matkaratastele, mujal kasutamist väga ette ei kujuta.\nAt 19:13, Hardi said...\nOn olemas pinion käigukasti ja rihmülekandega 'gravel bike' katekooria rattaid vist küll ka. Aga se käigukast on üle 2 kilo. Kett, hammasrattad ja käigu vaheti miinus rihmarattad ja rihm, vist nii palju kokku ei kaalu, et vahe tasa teeks.. Ei tegelikult se 2 kilo ei ole midagi nii hirmus raske. Võistlema ilmselt keegi sellega ei lähe, aga. Puuduseks on hoopis see, et mõlema, nii rihma kui käigukasti jaoks peab olema spetsiaalne raam. Kui suured tootjad hakkavad neid rohkem pakkuma, siis ehk on lootust. Praegu tundub, et mõnele jõukamale entusiastile ehk sobib, harilik rattafanaatik laseb ikka vanaviisi mehaanilise käiguvahetaja ja ketiga edasi.\nAt 20:03, Kägu, kehakultuurlane said...\nHärrased tuletan kõigile ratturitele meelde, et meil on alanud aasta kõige pimedam aeg ja tasuks tõsiselt pisut enam vaeva näha enese nähtavaks tegemisega. Vilkuv tagatuli peaks praegusel ajal maanteel sõites olema suisa kohustuslik. Olin pimedal ajal autoroolis ja Tallinn Haapsalu maanteel, suunaga Tallinna pole, ületades Vihterpalu jõge ei jäänud palju puudu, kui oleksin ühe enesetapja surmale kaasa aidanud. Vastu tuli terve kolonn autosid ja osadel põlesid kaugtuled. Seal on kiirusepiirang 70 aga tee ei ole just ülemäära lai. Kergelt pimestatuna kavatsesin igaksjuhuks teed pisut laiendada teepeenra arvelt. Sekundi murdosa enne selle saatusi muutva manöövri tegemist , märkasin seal jalgratturit, kes ilmselgelt ei olnud just üleliia oma nähtavamaks tegemiseks panustanud. Ma ei tea, kas see oli tema või minu kaitseingel, kes selle olukorra päästis, aga igaljuhul olen ma talle südamest tänulik, et ma ei pea edasi elama inimesetapjana. Ma mõistan, et kõigi inimeste ajupotensiaal ja mõtted on hetkel seotud selle hullumeelsusega , mis toimub meie ümber juba ligi 2 aastat, aga siiski ei tasuks ära unustada, et kõik looduseadused ( kuigi seda seda mõtet häbimärgistatakse) kehtivad jätkuvalt.\nRummusisene käiguvahetus kõlab ju kui vähem kuluv pasas ja hooldusvaba seega rohkem aja kokku hoidu hoolduse arvelt. Küsiks siis pigem kuidas rihmaga liivaterade mäng hammasrataste vahel toimub. Kas väntamine jääb vaikseks terve sõidu vältel või ei ole olulist vahet ketiga. Ketiga on ju 10 minutit sõitu ja kulumine alata. Talve rattal tõesti kui kaal üle 15kg ei lähe ei ole midagi hullu lahti. Mingis mõttes raskem ratas murrabki paksust lumest paremini läbi. Rihm ülekanne jah on miski pärast jõukamate rattasõprade pärusmaa kuigi ei näe seal peale keerukama disainiga hammasrataste midagi rohkemat, mis õigustaks hinna nii suuri kääre. Raami saab ka rihm ülekande jaoks kujundada ükskõik millisest teras või alu raamist. Jah olgem nähtavad.\nAt 01:59, Hardi said...\nMinul rihmaga jalgratta kogemust pole, aga ma arvan, et kui käigud on rummu sees, pole enam keeruline ka rihmale/ketile korralik kate peale ehitada.\nMa olen viimase aasta parafiini keti määrdena kasutanud. Natuke kipub rooste minema ja tagumise käiguvahetaja alumine laagrita hammasrata puks kulus loksuma, aga kett kestab kauem. Talvel ka. Kui ma õlitasin, siis oli tõesti talvel nii, et pesin keti puhtaks, õlitasin ära ja ühe sõidu järel liiv krigises juba vahel. Võibolla ma ei osanud õli piisavalt vähe panna ja jäi liiv rohkem külge.. Vähema õliga läheks ilmselt ka rooste. Parafiiniga ma sõidan ilusailmaga üle 300 kilomeetri, enne kui uuesti vaja vahatada on. Vihmaga ma pole veel päris kindel, ku pikalt kestab, aga mulle tundub, et saab vist ikka rohkem kui ühe sõidu teha. Kui mul kett kauem vastupeab, siis polegi vahet, kas se on sellepärast, et ma ei osanud õlitada, või peab parafiiniga kauem ka talvel.. oluline on, et kett kestab kauem. Õliga ma ühe ketiga üle 3000 kilomeetri naljalt ei saanud.\nVõibolla tuleneb vahe sellest ka, et nüüd kui ma vahatamiseks kasutan keti korduvkasutatavat linki, võtan keti maha, pesen kraani all, kuivatan ja siis pesen piirituse sees, enne iga vahatamist. Siis varem pesin ketti jalgratta küljes.\nVõibolla, et kui ma ketti sama hoolikalt iga kord ka õlitamisel peseks, oleks tulemus veelgi parem. Selle vastu räägib aga see, et õlise keti pesu vahendit ei saa korduv kasutada nii palju.. Tohutul hulgal tekkib musta kaltsu ja vana keti pesu vahendit. Ei taha seda enam. Varem mul põrandad kodus kleepisid kogu aeg ja ma ei teadnud millest se on. Kui enam ketti ei õlitanud, põrandad ka ei kleebind enam. Järelikult oli se keti õli, mida ma jalgadega laiali tassisin ja põrandad kleepima pani. :D Ketti pesemine on tüütu nii või naa.. Vahatamiseks ma jätan keti suletud karbi sees, piiritusega kuuma radika peale likku ja siis vahepeal käin ja raputan seda. Vahatamisel, enne kui keti kuuma vaha seest välja võtan panen ta kausiga külma vette, et kett seal põhjas kiiremini jahtuks kui vaha. Siis ma arvan, et ei jää niipalju tühimike linkide vahele, kui vaha jahtudes kokku tõmbab. Algul esimese kilomeetri kipub ketti üle viskama, sest vaha on rullikute vahel ja hambumine pole õige ja kett on jäik ka, nii et käigu vahetus ka hästi ei tööta, aga sõita saab ja mõne kilomeetri järel töötab jälle korralikult. Seda kas hammasrattad kuluvad vahaga ruttem või aeglasemalt ei oska ka öelda.\nKeti vahatamine on igaljuhul samm edasi õlitamisest. Talvel tuleb oma 100 protseduuri ära kui iga korrapeale tund arvestada on 100 tundi kasulikku aega kaotatud. Et siit samm edasi minna siis uskumus on, et rihm ülekandega saab piirduda ainult rattapesuga. Aga kes talvel sõidab rihmaga võib siis kinnitada või ümberlükata. Sest enne ei julgeks sellist väljaminekut teha rihmülekandele kui asi kindel pole.\nAt 02:15, Hardi said...\nMind rõõmustas see aasta, et Unipiha - Lukemõis - Pangodi maantee tolmuvaba katte sai. Ma küll sõidan Lukemõisa kaudu harva, keeran varem metsavahel vasakule ära männila teele ja siis Koolimäe - Linnamäe ning Kiisa - Reinu teed(Ma arvan, et selle tee nimi, on Kiisa reinu) ja siis Reinu - Pangodi.\nAga nüüd kui se Lukemõis - Pangodi enam ei tolma, siis ilmselt sõidan ka sealt rohkem. On vaheldust.\nPangodi poole ma sõidan palju sellepärast, et se on mulle hästi tuttav kant. Lapsena seal palju jalgrattaga ringi sõitnud. Tean seal ühte puhtavee allikat ka kus pudeleid täita, aga kuna se asub eramaapeal, siis ma selle asukoha igaksjuhuks jättan ütlematta.. Eks seal kandis ilmselt on allikaid rohkem ka, aga ma kõiki ei tea.'\nSuvel kui peale 30 kraadised kuumad olid, siis oleks tahtnud vahel küll kusagile mujale sõita, aga selle pärast siis ikka valisin selle Pangodi suuna, et seal ma teadsin kust vett saab. Kaks 950ml pudelit olid raami küljes, ühesees puhas vesi ja teise sees lahja elektrolüüt, Aga kui kodijärve ja Kammeri kaudu ringiga allikale jõudsin olid mõlemad peaegu tühjad.\nKõige palavama ilmaga mil ma sel suvel sõitsin(15 Juuli) kesk päeval kolme nelja paiku, siis tegin ikkagi Roiu ringi. Ei julgend nii kuuma ilmaga kaugele sõita. Aga kuna tundus, et kannatab sõita küll, siis ikkagi siksakitasin natuke. Läbi Roiu, Igeverre ja siis Mõra külla ja Tuigo kalmistu teed Langele. Sealt Lennundus muuseumi juurde ja üle Ardlapalu luha, Ülenurme kaudu Tartu. Pori jõeäärset teed pidi sõites, näitas ratta kompuuter 39.5C kuuma. Siis küll tekkis väike hirm, et äkki saan kuuma rabanduse, või midagi. Ainult kalmistuteed pidi Langele sõites langes ratta kompuutril temperatuuri näit 34 peale korraks ja tundsin meeldivat jahedust.. :D Ma pole kunagi palavust eriti hästi talunud muidu.\nSelle üle mul oli ka tõeliselt hea meel kui mõne aasta eest Tuigo kalmistu tee ära asfalteeriti. Muidu oli seal jube konarlik sõita. Isegi talvel. Aga rmka-l ka oli vist hea meel, igatahes asusid nad kohe sealt metsa langetama, nii kui Tartu linn ja kalmistuga seotud vallad üheskoos tee ära remontisid. Mul kohe tekkis mõte, et rmka-l hakkas vist hirm, et nüüd tulevad Tartust, hordide kaupa igasugu puudekallistajad jalgratastel puid armastama, et peab ruttu kõik suured puud enne maha võtma. Kui nad nendesse armuvad ja siis hakkavad äkki vastu.\nSe et et Melliste Heiti maantee se suvi tolmuvaba katte sai on ka väga tore. ^_^