Vastuvõetud tekstid - Oskuste arendamise poliitika noorte töötuse vastu võitlemiseks - Teisipäev, 19. jaanuar 2016\nMenetlus : 2015/2088(INI)\nDokumendi valik : A8-0366/2015\nOskuste arendamise poliitika noorte töötuse vastu võitlemiseks\nEuroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioon oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (2015/2088(INI))\n– võttes arvesse nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta,\n– võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta(2),\n– võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu võimaluste kohta aidata kaasa ettevõtjatele, ettevõtetele ja idufirmadele uute töökohtade loomiseks soodsa keskkonna kujundamisele(3),\n– võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes(5),\n– võttes arvesse nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta(6) ja 2. juuli 2015. aasta kirjalikult vastatavat küsimust E-010744/2015, mis käsitles nõukogu soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta,\n– võttes arvesse nõukogu 2015. aasta aprilli järeldusi, milles käsitletakse valdkondadevahelise poliitilise koostöö tõhustamist noorte ees seisvate sotsiaal-majanduslike väljakutsete tulemuslikuks käsitlemiseks(7),\n– võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega(8),\n– võttes arvesse Cedefopi 2013. aasta juuni märgukirja „Roads to recovery: three skill and labour market scenarios for 2025”,\n– võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta märtsi märgukirja „Skill mismatch: more than meets the eye”,\n– võttes arvesse Cedefopi 2014. aasta novembri uuringut „The validation challenge: how close is Europe to recognising all learning?”,\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues aruanne: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu” (COM(2014)0473),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (COM(2010)0636),\n– võttes arvesse komisjoni 2015. aasta aprilli aruannet „Piloting Youth Guarantee partnerships on the ground – A summary report of key achievements and lessons from the European Parliament Preparatory Action on the Youth Guarantee”,\n– võttes arvesse Eurofoundi 2015. aasta aruannet „Youth entrepreneurship in Europe: values, attitudes, policies”,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006, eriti selle IV peatükki „Noorte tööhõive algatus”(9),\n– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0366/2015),\nA. arvestades, et Euroopa Liidus on hetkel 4,5 miljonit töötut 15–24-aastast noort ja rohkem kui 7 miljonit 15–24-aastast mittetöötavat ja mitteõppivat noort;\nB. arvestades, et 2014. aasta lõpus oli töötuse määr kogu ELis 9,9% ja noorte töötuse määr oli sellest näitajast üle kahe korra kõrgem, 21,4%;\nC. arvestades, et kriis on tabanud noori eriti rängalt;\nD. arvestades, et olemasolevate töökohtade jaoks vajalike oskuste puudumine ning hariduse ja koolituse mittevastavus on noorte töötust põhjustavad olulised tegurid; arvestades, et kuigi noored on eelmistest põlvkondadest haritumad ja suuremate oskustega, seisavad nad ELi ja siseriiklikele standarditele vastavate kvaliteetsete töökohtade saamisel jätkuvalt silmitsi suurte struktuursete tõketega; tuletab meelde, et noorte tööhõive kriisi on võimalik lahendada ainult tõhusate ja jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade loomisega Euroopas;\nE. arvestades, et viivitused tööturule sisenemisel ja pikaajaline töötus avaldavad negatiivset mõju ametialase edasijõudmise väljavaadetele, töötasule, tervisele ja sotsiaalsele liikuvusele;\nF. arvestades, et noored on Euroopa majanduse rikkus ja nad peaksid pühenduma tööturul otsitavate oskuste omandamisele, nähes ette nende tulevasi vajadusi;\nG. arvestades, et noored jagunevad kolme suurde rühma, milleks on õpilased, töötajad ja töötud, ning iga nimetatud rühma puhul tuleb kasutada erinevat poliitilist lähenemisviisi, et tagada nende rühmade liikmete integreerimine tööturule, mis tähendab seda, et noortel õpilastel peavad olema tööturu jaoks vajalikud oskused, noored töötajad peavad kogu töötamise ajal ajakohastama oma oskusi ja osalema koolitustel, ning mis puutub noortesse töötutesse, tuleb siinkohal teha vahet aktiivsete tööotsijate ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte vahel;\nH. arvestades, et tuleb teha kõik võimalik, et haridussüsteem valmistaks nõuetekohaselt õpilased tööks ette ning et oleks tagatud haridussüsteemi ja sotsiaalteenuste esindajate ning vajaduse korral tööandjate ja õppijate tihe koostöö;\nI. arvestades, et koolituse ja hariduse kavandamine muutub oluliselt paremaks, kui otsustusprotsessidesse kaasatakse üliõpilas- ja noorteorganisatsioonid ning see vastab paremini ühiskonna ja tööturu ning oskustega seotud vajadustele;\nJ. arvestades, et ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, keda diskrimineeritakse ja kes on haavatavad, võivad kõrvale jääda võimalusest oma andeid, võimeid ja oskusi arendada, kui hariduses, tööhõives ja sotsiaalpoliitikas ei võeta arvesse sotsiaalset mõõdet; arvestades, et haridussektorile tuleks eraldada piisavalt rahalisi vahendeid;\nK. arvestades, et tööandjate, tööturuasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmade toel rakendatav mõjus haridus- ja koolitus- ning oskuste arendamisele suunatud poliitika aitaks noorte töötust vähendada;\nL. arvestades, et töölevõtjatele, personalijuhtidele, tööturuasutustele, tööandjatele ja haridussektorile on vaja pakkuda asjakohast väljaõpet;\nM. arvestades, et 2008. aasta finantskriis tekitas lisaprobleeme seoses noorte juurdepääsuga tööturule, arvestades, et noored on majanduskliima suhtes üldise töötusega võrreldes tundlikumad, kuna neil on tavaliselt vähem kogemusi;\nN. arvestades, et mikro- ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on ELi kõige olulisemad tööhõive tekitajad, annavad rohkem kui 80% kõigist töökohtadest ja on olnud paljudes keskkonnasäästlikes sektorites suunanäitajateks, kuid võivad vajaminevate oskuste ettenägemisel ja tööhõivepotentsiaali ärakasutamisel kokku puutuda oluliste raskustega;\nO. arvestades, et noorte ettevõtlus võib aidata vähendada noorte töötust ning hariduse ja koolituse kaudu võib see edendada noorte tööalast konkurentsivõimet;\nP. arvestades, et praktika ja õpipoisiõppe programmide tulemused on sõltuvalt nende omadustest liidus erinevad;\nQ. arvestades, et noortegarantii on tõhusa rakendamise korral laiahaardeline käsitus, mille eesmärgiks on aidata noortel edukalt üle minna tööturule või kvaliteetset haridust omandama, nagu on näidanud Euroopa Parlamendi noortegarantiiga seotud ettevalmistava tegevuse saavutused;\nR. arvestades, et noortegarantii edukaks rakendamiseks on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja tulevikus tegelikult töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta;\nS. arvestades, et noorte tööhõive algatus on oluline vahend sihipärase toetuse osutamiseks mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele;\nKoostöö, osalemine, partnerlussuhted\n1. märgib, et individuaalsete oskuste arendamine ning teadmiste ja oskuste levitamine on üks peamisi tervikliku tööhõive- ja sotsiaalpoliitika elemente ning see võimaldab luua pikaajalist majanduskasvu, soodustada Euroopa konkurentsivõimet, võidelda töötuse vastu ja ehitada üles kaasavama Euroopa ühiskonna, kui oskuste arendamise poliitikas tunnistatakse töötute noorte mitmekihilisi vajadusi ja võimeid; tuletab meelde, et oskuste arendamine ei anna tulemust, kui paralleelselt ei tegeleta töökohtade loomise ja nõuetekohase sotsiaalkaitsega;\n2. rõhutab, et uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele on komisjoni oluline prioriteet ja et oma 2015. aasta tööprogrammis võttis komisjon endale kohustuse teha praktilisi algatusi, et edendada integratsiooni ja tööalast konkurentsivõimet tööturul, võttes eelkõige meetmeid liikmesriikide toetamiseks noorte töölerakendamisel; kordab, et Euroopa Parlament on pakkunud korrapäraselt välja erinevaid lahendusi, milles rõhutatakse, et noorte tööhõive, haridus ja koolitus peaksid olema Euroopa jaoks üks olulisemaid poliitilisi prioriteete;\n3. tuletab meelde, et noorte inimeste, asjaomaste sidusrühmade, organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kaasamine noorte tööhõivet ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil toetavate asjakohaste algatuste väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise edendamisse on väga suure tähtsusega;\n4. tuletab meelde, et Euroopas on ühelt poolt 24 miljonit töötut, sealhulgas 7,5 miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort, ning teiselt poolt on 2 miljonit vaba töökohta; märgib, et tööta on palju ülekvalifitseeritud noori, kelle oskused ei vasta tööturu nõudmistele; rõhutab seepärast vajadust luua kohalike omavalitsuste, nii peavoolu kui ka spetsialiseerunud haridus- ja tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite ning äriringkondade vahel tugevad partnerlussuhted, et toetada lühiajaliste ja keskmise pikkusega jätkusuutlike, kaasavate ja kvaliteetsete piirkondlike tööhõivestrateegiate ja tegevuskavade loomist, rakendamist ja järelevalvet; nõuab tihedamat ja struktureeritud koostööd ning suhtlust koolide ja kutseharidusasutuste, riigiasutuste, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel ning eelkõige üliõpilas- ja noorteorganisatsioonidega, eesmärgiga viia oskused tööturu vajadustega paremini vastavusse, sealhulgas teise võimaluse pakkumise kaudu, et maksimeerida hariduse ja koolituse kvaliteeti; rõhutab, et parem koostöö on ka noortegarantii tõhusaks rakendamiseks ülimalt oluline;\n5. kiidab heaks komisjoni kavandatud vahendid oskuste arendamiseks ja oskuste vajaduste prognoosi; rõhutab, et oskuste arendamine peaks ergutama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna oskuste arendamist, mis on majanduses väga kasulikud; rõhutab siiski, et vaja on ambitsioonikamaid meetmeid ja investeeringuid; on veendunud, et tulevaste vajalike oskuste prognoosimiseks on vaja kõigil tasanditel tugevalt kaasata kõik tööturu sidusrühmad;\n6. kutsub liikmesriike, piirkondlikke omavalitsusi ning kohalikke asutusi üles kaasama sotsiaalpartnereid ja koolitajaid ning kohandama ja rakendama oskuste arendamise ja prognoosimise strateegiaid, mille eesmärk on üldoskuste, valdkondlike oskuste ja kutsealapõhiste oskuste parandamine; rõhutab ühtlasi haridusasutuste, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja ametiasutuste vahelise usalduse ja partnerluse tähtsust;\n7. rõhutab kõrgharidusasutuste rolli lõpetajate selliste oskuste ja pädevuste arendamisel, mis on olulised tööturul hakkama saamiseks;\n8. rõhutab pädevate ja toetavate õpetajate ning koolitajate hädavajalikku rolli, et vähendada varajast koolist lahkumist, eriti vähem arenenud piirkondades, ning suurendada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet; rõhutab, et koolid, õppeasutused, kohalikud omavalitsused ja hariduspoliitika peavad õpetajaid paremini toetama, nt niisuguste uute oskuste tõhusama ja ajakohasema õpetamise kaudu nagu ettevõtlus- ja IKT-oskused, ning vastastikuse õppe edendamise ja parimate tavade vahetamise, koolitusvõimalustele lihtsama juurdepääsu andmise ning täiustatud järjepideva kutsehariduse ja -koolituse süsteemi kaudu; toonitab sellega seoses, kui tähtis on õpetajate jaoks investeerimine elukestvasse õppesse; on kindlalt vastu hariduseelarve mis tahes kärbetele, eriti koos stipendiumite ja toetuste vähendamise ning õppetasude tõstmisega;\n9. julgustab integreerima uusi õppe- ja koolitusmeetodeid, mille õpetajad on välja töötanud õpilaste konkreetsetest vajadustest lähtuvalt;\n10. rõhutab, et hariduse ja kutseõppe pakkujad ning ettevõtjad peaksid tegema koostööd, et töötada välja kvalifikatsiooni tõendavad diplomid, mis kajastavad täpselt kõrgkooli lõpetanute tegelikke, kogu elu jooksul omandatud oskusi;\n11. rõhutab, kui oluline on kaasata noored, innovaatilised tööandjad püsivasse dialoogi koolide ja tööandjate vahel eesmärgiga sobitada haridus ja erialane ettevalmistus paremini tööturu vajadustega; tunneb heameelt mentorlusprogrammide üle ja rõhutab nende olulisust noorte tööalasel eneseteostusel;\n12. rõhutab haldussuutlikkuse ja toimivate tööhõiveteenistuste tähtsust; nõuab partnerluspõhimõtte tugevdamist ning asjakohase koolituse pakkumist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja muudele asjaomastele sidusrühmadele, et tagada ELi vahendite tulemuslikum ja strateegilisem kasutamine; nõuab samuti, et valitsused oleksid ambitsioonikamad ja teeksid jõupingutusi, et näha ette noorte, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna ning ka haridus- ja kutseharidusasutuste vajadusi, rakendades tööhõivealaseid rakenduskavasid palju kiiremini ja teostades järelevalvet tehtud edusammude üle;\n13. rõhutab tiheda valdkondadevahelise koostöö tähtsust, eelkõige haridus- ja tööturuasutuste vahel;\n14. tuletab meelde, et poliitika peaks keskenduma mittetöötavate ja mitteõppivate, kaasa arvatud õpimotivatsiooni kaotanud noorte aitamisele, et nad jätkaksid haridusteed või integreeruksid tööturule;\n15. märgib, et tõhusama ja strateegilisema kasutamise korral võivad Euroopa fondid olla ülikoolide ja ettevõtete kasvu ja arengu toetamise võimsaks vahendiks; nõuab suuremaid rahalisi vahendeid teabe levitamiseks Euroopa rahastamisvahendite kohta, ülikoolide ja ettevõtete teadmiste ja oskuste laiendamiseks, mis on vajalik fondide leidmiseks ning rahastatavate projektide uurimiseks ja juhtimiseks;\n16. juhib tähelepanu sellele, et ELi vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks on oluline rakendada nende vahendite kasutamise järelevalve- ja kontrollisüsteem;\n17. nõuab parimatele noorte töötusega võitlevatele projektidele ELi auhinna andmist, mis võiks olla seotud Euroopa noorteauhinnaga ja Euroopa auhinnaga „For youth employment in the Social Economy”; palub komisjonil muuta sellised algatused nähtavaks, et tõsta teadlikkust ja tuua kodanike vajadused selgemini esile; rõhutab siiski vajadust eelarvega seotud vastutuse järele ja kutsub seetõttu üles rahastama selliseid algatusi olemasolevast eelarvest;\n18. nõuab, et koostataks tulevikku vaatav ja tulemustele suunatud Euroopa oskuste strateegia, et suunata riiklikke oskuste strateegiaid ja integreerida need riiklikesse töökohtade loomise kavadesse, luues sellega põhjaliku raamistiku valdkondlike tegevuskavade jaoks, mille ettepanekud on esitatud tööhõivepaketis;\n19. kutsub liikmesriike üles viima võimalikult kiiresti ellu Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele antud haridus- ja tööturualased soovitused ning muud komisjoni soovitused;\nVKEd ja ettevõtlus\n20. rõhutab ettevõtete, sealhulgas VKEde, sotsiaal- ja solidaarmajanduse osalejate ja mikroettevõtjate üliolulist rolli tööelualaste oskuste alase koolituse pakkumisel ning töökohtade loomisel noorte jaoks; rõhutab vajadust anda noortele haridus, mis valmistab neid võimalikult laialdaselt ette ettevõtluseks; ergutab lisama selleks õppekavadesse ohutus keskkonnas ettevõtte loomiseks ja juhtimiseks vajalike kutseoskuste arendamine ning selliste valdkonnaüleste ettevõtlusalaste pädevuste, oskuste ja teadmiste edendamine, mida antakse tõhusalt edasi praktiliste ja tegelike kogemuste kaudu; soovitab õpetada ettevõtlust eri ainete raames või eraldi õppeainena ning rõhutab juurdepääsu vajadust kvaliteetsetele praktikakohtadele ja kutsealasele koolitusele kõrghariduse omandamise ajal ja pärast seda; rõhutab, et demokraatlike ja meeskonnatöö oskuste omandamine, vastutama õppimine ning olukordade analüüsimine on osa elukestvast õppest, mis toetab kodanikuaktiivsust; osutab võimalustele ja eelistele, mida toob kaasa suurema arvu osaliste (nt edukad noored ettevõtjad, ettevõtlust edendavad vabaühendused) kaasamine ettevõtlushariduse pakkumisse;\n21. tuletab meelde, et ettevõtluse toetamine, majandusalaste seoste mõistmine ning vastutusvõime ja algatusvõime suurendamine täidavad tähtsat rolli aktiivse suhtumise kujundamisel oma karjääri suhtes; usub, et ettevõtluse propageerimine on avaliku sektori asutuste, haridussektori, ettevõtete ja kodanikuühiskonna ülesanne; kordab vajadust arendada ettevõttesisest liikuvust; rõhutab veel kord rolli, mida finantseerimisasutused täidavad idufirmade ja rahastamisvõimaluste puhul ning nõuab investeerimist, oskuste arendamist ja prognoosimist kujunemisjärgus ja potentsiaalsetes sektorites, sealhulgas puhaste tehnoloogiate ja roheliste töökohtade valdkonnas, kuna neil on suur potentsiaal kvaliteetsete töökohtade loomiseks;\n22. rõhutab, et ettevõtlusalaseid oskusi on võimalik omandada ka väljaspool üldharidussüsteemi korraldatavate oskuste arendamise programmide kaudu ja et need programmid võivad hõlmata kogenud koolitajate, ettevõtjate ja ettevõtlusekspertide pakutavaid juhendamis- ja nõustamistegevusi, mis hõlbustavad mitte üksnes väärtusliku ettevõtlusalase oskusteabe, nõuannete ja tagasiside andmist potentsiaalsetele ettevõtjatele, vaid võimaldavad neil ka arendada väärtuslikku kontaktide võrgustikku olemasolevate ettevõtete ja ettevõtjatega, mille saavutamine võiks muidu võtta väga kaua aega;\n23. rõhutab vajadust kõrvaldada praegused haldus- ja finantstõkkeid ettevõtte alustamise ja juhtimise teelt, lihtsustades selleks menetlusi, andes idufirmadele lihtsama juurdepääsu laenudele, riskikapitalile ja mikrofinantseerimisele, kindlustades kiire internetiühenduse ning juurdepääsu multidistsiplinaarsele individuaalsele nõustamisele ning kehtestades vajaduse korral stiimuleid noori tööle võtvatele ettevõtjatele; rõhutab mikrofinantseerimise, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning Euroopa investeerimiskava tähtsust nende eesmärkide saavutamisel; rõhutab vajadust ühtse kontaktpunkti loomise järele, et tegeleda kõikide oluliste haldusmenetlustega, mis on seotud ettevõtte alustamise ja käigushoidmisega; tuletab meelde, et kõigi haldusnõuete puhul tuleb võtta arvesse töötajate õigustest kinnipidamise põhimõtet;\n24. julgustab liikmesriike osalema programmis „Erasmus noortele ettevõtjatele” ja edendama seda noorte hulgas, kes soovivad teha algust ettevõtja programmis, et nad saaksid kasu välismaal omandatud kogemustest ja saaksid omandada uusi oskusi, mis aitavad neil oma äriplaane edukalt ellu viia;\n25. tuletab meelde, et loomemajandus on üks ettevõtlikumaid ja kiiremini kasvavaid sektoreid ja et loomevaldkonna haridus aitab arendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu loovmõtlemist, probleemide lahendamise oskust, meeskonnatööd ja leidlikkust; tunnistab, et kunsti- ja meediavaldkond on noortele iseäranis huvipakkuv;\n26. tuletab meelde arvukaid traditsioonilise oskusteabega seotud töökohti, mida ei ole sageli võimalik mujale ümber paigutada ning mis aitavad lisaks ergutada kohalikku majandust ja on kultuurilise tähtsusega; julgustab seepärast liikmesriike tagama, et käsitöö ning traditsiooniliste ja kultuuriliste elementidega kutsealad säilitataks ja et need antaks tulemuslikult edasi noorematele põlvkondadele sihipäraste programmide rakendamise kaudu;\n27. nõuab soodsate tingimuste loomist sotsiaalmajanduse jaoks, et ühendada noortele inimestele töökohtade loomine ja sotsiaalkapitali areng; nõuab sotsiaalsete ja solidaarmajanduse ettevõtete suuremat kaasamist riikide ja Euroopa tööhõive, oskuste arendamise ja sotsiaalse integratsiooni tegevuskavadesse, eesmärgiga päästa valla ja kasutada täielikult ära nende töökohtade loomise potentsiaal ja nende panus strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide saavutamisse;\n28. tuletab meelde, et tööandjad ja ettevõtjad etendavad tähtsat osa töökohal toimuvas väljaõppes ning õpipoisiõppe pakkumisel ning et seda tuleks jätkuvalt toetada ja arendada;\n29. juhib tähelepanu sellele, et noorte ettevõtlust toetav poliitika kavandatakse keskpikas ja pikas perspektiivis; rõhutab, et ettevõtlust toetava poliitika koostamisel peaks arvestama erinevate vajadustega eri liikmesriikides;\n30. nõuab, et sotsiaalselt vastutustundlikke, keskkonnasäästlikke ja jätkusuutlikke ettevõtlusprojekte toetataks tõhusalt ning edendataks jätkusuutlikke alternatiivseid mudeleid, näiteks ühistuid, mis põhinevad demokraatlikul otsustusprotsessil ja püüavad mõjutada kohalikku kogukonda;\nTööalase konkurentsivõime jaoks vajalikud oskused\n31. juhib tähelepanu teravale vajadusele tõsta riiklike tööturuasutuste nõustajate töö kvaliteeti ja motivatsiooni nii, et nad suudaksid ennetavalt reageerida noorte tööotsijate vajadustele, aidata neid täiendava kvalifikatsiooni omandamisel ja toetada tööturul läbilöömiseks vajalike oskuste kindlakstegemisel;\n32. tuletab meelde, et kvaliteetne haridusalane individuaalne nõustamine ja toetamine on vajalikud kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel ning võivad vähendada haridussüsteemist varakult lahkumise ohtu ja aidata ületada tööturule juurdepääsu probleeme; rõhutab, et see kutsealane arengukava peaks väljenduma selgelt õppekavades ning tuginema koostööle majandus- ja tööhõiveametitega; tuletab meelde, et keele- ja digiõpe on väga olulised;\n33. juhib tähelepanu karjäärinõustamise kvalitatiivsetele puudujääkidele liikmesriikides; rõhutab, et hädavajalik on parandada karjäärinõustamise kvaliteeti koolides ja tagada karjäärinõustajate pidev koolitamine nii, et karjäärinõustajad oskaksid aidata õpilasi ja üliõpilasi karjäärivalikute tegemisel;\n34. kutsub liikmesriike üles uurima kooli karjäärinõustamissüsteemi parimaid tavasid, kus õpilasi jälgitakse kooli algastmest kuni esimeste sammudeni tööturul;\n35. rõhutab, et tähtis on uute oskuste vajadust korrapäraselt jälgida, ning julgustab seetõttu liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi jagama sellega seoses häid tavasid ning jälgimise ja prognoosimise vahendeid edasi arendama;\n36. tunneb heameelt olemasoleva ELi oskuste ülevaate veebisaidi muutmise üle, kus pakutakse põhjalikumat ja kasutajasõbralikumat keskset juurdepääsupunkti teabele ja andmetele ELis oskustega seotud vajaduste kohta elukutsete puhul ja sektorites ning mis aitab poliitikakujundajatel, ekspertidel, tööhõivebüroodel, karjäärinõustajatel ja üksikisikutel paremini ja teadlikumaid otsuseid langetada;\n37. nõuab liikmesriikidelt heade tavade vahetamist kutsehariduses ja oskuste arendamist koolituste kaudu, tagades seeläbi noortele suurema juurdepääsu tööturule, ning vajaduse korral õppekavade läbivaatamist, nähes ette turu vajadusi; rõhutab praktiliste, ettevõtlusalaste, programmeerimis- ja e-oskuste tähtsust, kuna need on 21. sajandil kutsealaseks arenguks vältimatud; juhib tähelepanu tegevuskava „Ettevõtlus 2020” ja ELi e-oskuste strateegia rakendamise tähtsusele; tuletab meelde, et elukestev kutsekarjääri alane nõustamine peaks olema kättesaadav kogu tööelu jooksul, et oskusi ja teadmisi säilitada ja arendada;\n38. julgustab liikmesriike soodustama ja toetama ametialase liikuvuse võimalusi praktikas osalevate noorte hulgas, et võimaldada neil arendada oma oskusi muudes kutseõppesüsteemides ja teist tüüpi ettevõtetes, aga ka selleks, et anda neile võimalus praktiseerida mõnda võõrkeelt, mis aitab neil püsivalt tööturule siseneda;\n39. rõhutab selliste pehmete oskuste arendamise olulisust, mis võimaldavad tööturul tulemuslikult liikuda ja erialast karjääri teha ja mis peaksid kindlasti täiendama teadmisi ja saadud kogemusi;\n40. rõhutab vajadust tunnustada mitteformaalset ja kogemusõpet, mis sisaldab vabatahtlikku tegevust ja on hindamatu vahend noortele tööturul vajalike oskuste õpetamisel;\n41. tuletab meelde, et mitteformaalne ja kogemusõpe on väga olulised pehmete oskuste, näiteks suhtlemis- ja otsuste tegemise oskuste arendamiseks; nõuab seetõttu investeerimist mitteformaalset ja kogemusõpet pakkuvatesse kaasavatesse võimalustesse ning sealt saadud kogemuste, oskuste ja pädevuste mõju ja väärtuse tunnustamist;\n42. nõuab sellise kutseharidus- ja haridussüsteemi loomist, mis pakub innovatiivseid, kuid samas kättesaadavaid lähenemisviise, ja mis keskendub nii põhioskuste kui ka intellektuaalsete ja tehniliste oskuste arendamisele;\n43. rõhutab Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) arendamise jätkamise olulisust, eelkõige piirialadel, et julgustada noori võtma vastu töö-, praktika- või õpipoisiõppe pakkumisi välismaal ning toetada nende osalemist liikuvusprojektides, pakkudes neile nende püüdlustes abi ja nõuandeid;\n44. tuletab meelde, et haridust ja oskusi käsitlevad poliitikameetmed peaksid peale tööturuvajaduste täitmise olema suunatud ka üksikisikutele vajalike valdkonnaüleste pädevuste tagamisele, et nood saaksid areneda aktiivseteks ja vastutustundlikeks kodanikeks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama asjaoluga, et haridus ja koolitus on põhiõigused ja iseenesest tugevad väärtused;\n45. rõhutab tervikliku hariduse tähtsust, näiteks kodanikuhariduse kujul, mis peaks olema hariduse lahutamatu osa kõigis haridusvaldkondades ja valmistama noori ette üleminekuks tööturule;\n46. toonitab, kui oluline on suurendada üliõpilaste õppimissuutlikkust ja tagada neile tõhusad õpistrateegiad; rõhutab, et õppimise õppimine aitab omandada teadmisi, oskusi, hoiakuid ja võimeid, mis võimaldavad üksikisikutel koostada, kavandada ja saavutada oma õppe-eesmärgid ja saada selliseks iseseisvaks õppijaks, kes suudab toime tulla tööturu kiirete muutustega;\n47. rõhutab, et sporditegemine annab osalejatele võimalusi arendada mitmesuguseid valdkonnaüleseid oskusi, mis suurendavad nende tööalast konkurentsivõimet ning aitavad neil saavutada edu liidritena ja eesmärke saavutada; toonitab lisaks sidet spordi, tööalase konkurentsivõime, hariduse ja koolituse vahel;\n48. tunneb muret viimase PISA uuringu (rahvusvaheline õpilaste hindamise programm) raames täheldatud tulemuste halvenemise pärast teatavates Euroopa Liidu liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles käsitlema haridust tugeva prioriteedina, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid;\n49. rõhutab, et väljaõpe töökohal ning kvaliteetne ja kujundav õpipoisiõpe, mida tugevdatakse koolide, kutseõppeasutuste ja ettevõtjate vahelise partnerluse kaudu, võimaldavad parandada noorte juurdepääsu tööturule ja selliste võimaluste parem kasutamine võiks suurendada karjäärinõustamise täiustamise abil võimalike kandidaatide arvu vabadele töökohtadele ja parandada nende valmisolekut tööks; võtab teadmiseks selliste meetmete edukuse mitmes liikmesriigis; osutab, et parimate tavade jagamine selles valdkonnas võiks noorte töötuse vähendamisele kaasa aidata; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevad praktikandid vajavad erilist toetust, näiteks tasandusõpet ja abikursusi, ning et ettevõtjad vajavad toetust haldus- ja korralduslike ülesannetega toimetulekuks;\n50. rõhutab kvaliteetsete praktikakohtade väärtuslikkust kõikides tööhõivesektorites ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama naisi asuma traditsiooniliselt meeste täidetavatele praktika- ja ametikohtadele;\n51. toonitab, et sujuvat üleminekut hariduselt tööturule tuleks edendada teoreetilise hariduse sidumise kaudu praktilise koolitusega ja töölesobivuseks vajalike oskuste kõrgkoolide põhiõppekavadesse integreerimise kaudu, kvaliteetse praktika pakkumise abil, nagu on sätestatud Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas, aga ka hariduse ja vabahariduse või vabatahtliku tegevuse käigus omandatud kvalifikatsioonide tunnustamisega; rõhutab, et kvaliteetsel praktikaõppel peaksid alati olema selged õpiväljundid ning et praktikante ei tohi ära kasutada;\n52. tuletab meelde, et kvaliteetne praktika ja vajaduspõhine õpipoisiõpe peaks viima töölepinguni ja praktika peaks kujutama endast praktikantideettevalmistust töökohaks, ning mõistab hukka igasuguse väärkasutamise, sealhulgas nn näilise praktika, mis õõnestab töötajate sotsiaalkindlustusõiguste omandamist; rõhutab, et praktika peaks viima oskuste ja tööalase konkurentsivõime kasvuni; kutsub liikmesriike üles võtma hoiatavaid meetmeid, et vältida praktika vormi kuritarvitamist ning tugevdama teabekampaaniaid praktikantide õiguste kohta;\n53. väljendab heameelt praktika kvaliteediraamistiku ja Euroopa Õpipoisiõppe Liidu üle; rõhutab, et komisjon peaks hoolikalt jälgima nende kahe vahendi rakendamist liikmesriikides; nõuab tungivalt, et õpipoisiõppe liit soodustaks noorte juurdepääsu praktikakohtadele, nõudes selleks tõkete, nt praktikantide õppemaksude kaotamist;\n54. tuletab meelde, võttes arvesse liikmesriikide pädevust selles valdkonnas, et duaalse hariduse mudel ning praktiliste, sotsiaalsete ja kommunikatsioonioskuste omandamine on väga tähtsad; rõhutab, et sotsiaalsed ja suhtlusoskused aitaksid suurendada noorte enesekindlust ja teeksid nende sisenemise tööturule lihtsamaks; rõhutab, et duaalne mudel peab lähtuma iga riigi sotsiaalsest, majanduslikust ja kultuuritaustast ja seda ei tohi vaadelda ühe ja ainsa õige kutsehariduse ja -koolituse süsteemina; nõuab seetõttu, et duaalset õpet tunnustataks ja tugevdataks kõigil tasanditel;\n55. nõuab tööturu vajadustega kohandatud õppekavade väljatöötamisel tõhusamat koostööd (nii kutsehariduse kui ka kõrgema tasandi) haridusasutuste ja ettevõtjate vahel;\n56. osutab paindliku ja õppijale suunatud lähenemisviisi eelistele hariduses, mis võimaldab muuta ja kohandada õppekava vastavalt õppija vajadustele ega seo õppijaid nende esialgse valikuga;\n57. hoiatab liikmesriike sellise tava levimise eest noortele pakutavates lepinguliikides; nõuab selle teema laiemat arutamist, et suurendada tõhusust;\n58. kutsub liikmesriike üles suurendama loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna programmide ja õppe ligitõmbavust, et käsitleda selles valdkonnas praegu eksisteerivaid puudujääke; rõhutab siiski, et humanitaarvaldkonnad ja üldised humanitaaralased teadmised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialade pakutavate võimaluste tõhusa kasutamise lahutamatu osa ning peaksid seega oma institutsiooni raames saama tulemuslikku toetust ja täitma õppekavade arendamisel konkreetset osa; kutsub liikmesriike üles julgustama haridusasutustes kasutama eri valdkondade vahel valdkonnaülest lähenemisviisi, näiteks koostama kunstide, loodusteaduse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), inseneriteaduste, äri ja muude asjaomaste valdkondade ühisprogramme;\n59. ergutab liikmesriike integreerima õppeprotsessidesse kiiresti uusi tehnoloogiad ning tugevdama ja täiustama IKT ja digioskuste väljaõpet kõikidel hariduse ja koolituse astmetel ja liikides, k.a õppejõude jaoks, et tagada digitaalselt ühtlasemad teaduskraadid ja õppekavad ning motiveerida noori õppima IKT eriala ja asuma selles valdkonnas tööle; toonitab vajadust luua koolides ja ülikoolides parem tehnoloogiline baas ning pakkuda vajalikku taristut; rõhutab lisaks sellega seoses, kui tähtsad on avatud õppematerjalid, mis tagavad, et haridus on kõigile kättesaadav, ja parandavad töölesobivust, toetades elukestvat õpet; tuletab meelde vajadust julgustada tüdrukuid ja noori naisi õppima IKT valdkonna erialadel;\n60. rõhutab vajadust töötada välja meetmed, mis julgustavad tüdrukuid tegelema loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna õppeainetega, ja luua kvaliteetne karjäärinõustamine, et toetada nende kutsekarjääri jätkamist selles valdkonnas, kuna naised on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnaga seotud kutsealadel suurel määral alaesindatud, moodustades ainult 24% teadus- ja insenerivaldkonna spetsialistidest, ja kuna loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna erialad on liikmesriikides esimese 20 seas, kus valitseb töötajate puudus;\n61. juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata noorte töötuse kõrgele määrale mõnes liikmesriigis ja täitmata töökohtadele teistes, on ELi-sisene tööjõu liikuvus endiselt väike; tuletab seetõttu meelde, kui tähtis on konkurentsivõimelise tööturu jaoks töötajate liikuvus, ning rõhutab, et on vaja vähendada keelelisi ja kultuurilisi takistusi, mis võivad liikuvust takistada, pakkudes töötutele sektoripõhiseid keelekursusi ja koolitusi kultuuridevahelise suhtluse alal;\n62. rõhutab, kui tähtis on tegeleda oskuste puudumise ja mittevastavuse probleemidega õppijate liikuvuse edendamise ja hõlbustamise abil, samuti kvalifikatsioonide piiriülese tunnustamise kaudu, milleks tuleb paremini ära kasutada kõiki ELi vahendeid ja programme, nagu „Erasmus+”, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa oskuste pass, noortegarantii, Europassi CV, ettevõtlusalaste oskuste pass, EURES, teadmusühendused, Euroopa Õpipoisiõppe Liit, Euroopa ainepunktisüsteem, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAVET) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET); rõhutab, kui oluline on oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator, mis aitab kindlaks määrata ja liigitada ELi tööturu ning hariduse ja koolituse seisukohast olulisi oskusi, pädevusi ja kvalifikatsioone 25 Euroopa keeles; toonitab seetõttu, kui oluline on sotsiaalõiguste piisav ülekantavus liidu piires, ja kordab sellega seoses programmi „Erasmus+”, Euroopa Sotsiaalfondi ja EURESe tähtsust; palub liikmesriikidel edendada koolituskursusi eelkõige sellistes sektorites, kus on eriti suur nõudluse ja pakkumise vaheline puudujääk;\n63. julgustab kasutama optimaalselt praeguseid ELi rahastamisprogramme, näiteks programmi „Erasmus+”, valdkonnaüleste oskuste ja pädevuste arendamise ergutamisel noorte seas, et käsitleda tõhusamalt noorte töötust ELis;\n64. toob esile programmi „Erasmus+” kui peamise vahendi, mis aitab tagada kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse kogu ELis, ning julgustab rahvusvahelisi vahetusi kutsealase koolituse eesmärgil;\n65. tuletab meelde, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse edukas rakendamine võib aidata parandada noorte inimeste tööalast konkurentsivõimet, aidates üle saada hariduslikest puudujääkidest ja pakkudes jätkusuutliku tööturu ja majanduse nõudmistele vastavaid oskusi, ning anda väärtuslikku töökogemust ja soodustada edukate ettevõtete loomist; tuletab meelde, et sel põhjusel on hädavajalik hinnata noorte reaalseid ametialaseid vajadusi ja töökohti loovaid sektoreid, nagu sotsiaal- ja roheline majandus, ning kõike seda pidevalt ja hoolikalt jälgida, mitte ainult projektide, vaid ka tööd pakkuvate ametiasutuste tasemel, ning korrapäraselt esitada aruandeid noorte töötusega võitlemisel võetud meetmete edusammude kohta;\n66. rõhutab vajadust lihtsustada noortele antava garantii rakendamise haldusmenetlust ning eemaldada kohe kõik bürokraatlikud takistused, mis võivad vähendada selle tõhusust;\n67. peab tervitatavaks ELi kaasseadusandjate hiljutist otsust suurendada noorte tööhõive algatuse eelrahastamist, eesmärgiga muuta selle, finantsraskustes olevate piirkondade ja riikide jaoks nii olulise algatuse rakendamine sujuvamaks; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles kasutama olemasolevaid vahendeid vajalike paranduste tegemiseks ning ajutiste lahenduste asemel jätkusuutlike lahenduste loomiseks; kutsub liikmesriike üles noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid kiirelt ja tõhusalt rakendama;\n68. rõhutab, et oskuste arendamist võiks integreeritud käsitusena rakendamise korral pidada mehhanismiks, mis loob ja edendab võrdseid võimalusi ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele vähemustele, eelkõige vaestest peredest pärit lastele ja noortele, pikaajalistele töötutele, ebasoodsas olukorras sisserändajatele ja puuetega isikutele; rõhutab, et ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele pakutav ennetustegevus ning elukestev tugi ja nõustamine varajases etapis on ülisuure tähtsusega, et varustada tööturgu tootliku ja suurte oskustega tööjõuga; rõhutab samuti, et koolituste kaudu on vaja pakkuda tuge ja oskuste arendamist ka tööandjatele, värbajatele ja personalijuhtidele, et toetada ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamist tööturule; rõhutab, et kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade kaasamine nõuab tööandjate, personaliosakonna töötajate ja õpetajate nõuetekohast koolitamist, et toetada seda ühiskonna osa parimal võimalikul viisil, et selle integreerimine oleks võimalikult tõhus; rõhutab üldise hariduse kättesaadavuse tähtsust;\n69. rõhutab, et võrgustike moodustamise oskuste arendamine on väga tähtis kõigi noorte jaoks, kuid eriti nende jaoks, kelle töökogemus on väike ja kes on pärit alaesindatud ja ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest; toonitab, et võrgustike moodustamise õpetamine võib olla strateegia, mis aitab kaasa tööhõivele, karjääri arengule ja uurimistegevusele;\n70. juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi enamik kõrgkooli lõpetanutest ELis on naised (60%), ei kajasta naiste tööhõivemäär ja karjääriredel nende täielikku potentsiaali; rõhutab, et kaasava ja pikaajalise majanduskasvu huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme ning nende positsiooni vahel tööturul, kaotades eelkõige horisontaalse ja vertikaalse segregatsiooni;\n71. rõhutab, et tööturuga tegelevad ametid (tööhõiveametid) peaksid tegema rohkem, et parandada puuetega isikute füüsilist juurdepääsu nendele ametitele ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tähenduses;\n72. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama parimaid tavasid ja toetama puuetega noorte kaasamist haridusse (sealhulgas elukestva õppe programmidesse) ja tööhõivesse näiteks selliste meetmete kaudu nagu investeeringud kõnealuseid noori toetavatesse sotsiaalse ettevõtluse algatustesse või rahalised stiimulid neid tööle võtvatele organisatsioonidele;\n73. rõhutab, et puuetega inimestele on erakordselt oluline kättesaadav rahaline toetus ja stipendiumid, mis peaksid olema ettevõtlust toetavate info- ja haridusprogrammide lahutamatu osa;\nUus põlvkond, uued võimalused, uued väljakutsed\n74. märgib, et kiire tehnoloogilise progressi ajastul kasvanud noorte potentsiaal, anded ja oskused ning väärtused ja prioriteedid erinevad eelmiste põlvkondade omadest, ja seetõttu tasuks rõhutada vajadust programmide ja algatuste järele, mis ületaksid põlvkondade vahelise lõhe, aidates samas mõista noorema põlvkonna häid omadusi; märgib, et selline lähenemisviis aitab lisaks mõista kodanikel noorema põlvkonna häid omadusi, milleks on näiteks võime tegeleda samaaegselt mitme ülesandega, loovus, liikuvus, valmisolek muutusteks ja eelkõige meeskonnatööks; toonitab, et haridus- ja koolitussüsteemid peaksid olema piisavalt paindlikud, et võimaldada noorte inimeste omaduste ja annete täiel määral arendamist; rõhutab ka, et tööhõivebüroode ja tööturuasutuste personal peaks olema hästi koolitatud ja varustatud oskustega, et nad mõistaksid uut põlvkonda paremini; märgib samuti, et mitte kõigil noortel ei ole automaatselt oskusi ja võimeid täielikuks digitaalsele nõudlusele vastamiseks, ja tuletab seetõttu meelde, et digiseadmetele võrdse juurdepääsu ja nendealase koolituse võimaldamine kõigile on varasemast isegi tähtsam;\n(1) ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.\n(2) ELT C 440, 30.12.2015, lk 67.\n(3) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0394.\n(4) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0038.\n(5) ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.\n(6) ELT C 88, 27.3.2014, lk 1.\n(7) ELT C 172, 27.5.2015, lk 3.\n(9) ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.


ivt soojuspumbad - õhk/vesi soojuspumbad\nIVT Optima ammutab energiat välisõhust\nIVT Optima on lahendus, kui ei taheta aeda üles kaevata või kuikrundil pole piisavalt ruumi maakontuuri paigaldamiseks. IVT Optima ammutab soojusenergiat välisõhust ja annab suure säästu.Enamikel juhtudel kui paigaldada IVT Optima töötava süsteemi toeks, vähenevad küttekulud pea kaks korda.\nIVT Optima võib korvata olemasoleva küttekatla täielikult ja toota nii kütte- kui tarbevett. Seade ühendatakse väga lihtsaltv eebaasil küttejaotusvõrku. Selleks ühendatakse IVT Optima ettenähtud elektrikatlaga IVT 290 A/W. IVT 290 A/W-l on sisseehitatud boiler,arvuti baasil juhtimine ja elektritenn. Küttemugavust juhitakse lihtsalt katlajuhtimispaneelist. Olemasolev, töökorras küttekatel on mõistlik alles jätta. IVT Optima on seadistatud peaasjalikuks kütteallikaks jaja vana katel lülitub töösse automaatselt pakaspäevil. Kui vana katel aegub, siis on lihtne selleasemele paigaldada IVT 290 A/W elektrikatel.\nIVT Optima paigaldatakse sobivassekohta maja kõrval. Pump on vaikne javälimus stiilne. Välisõhust saadud energiamuudetakse soojuspumba tehnika abilmaja soojuseks. IVT Optima kontrollkeskus juhibautomaatselt lisasoojusallikat, milleksvõib olla IVT 290 A/W elektrikatel võitööd osaliselt jätkav vana kütteseade.\nKasutusjuhend (vene k.)


REL2011 - REL 2011 prooviloenduse e-loendusel osales 5497 inimest\n22. veebruar 2010\tPDF DOC\nEile keskööl lõppenud REL 2011 prooviloenduse e-loendusel loendati esialgsetel andmetel 5497 inimest, kellest prooviloenduspiirkondades elab 1882 . „Need on julgustavad numbrid, mis näitavad, et paljud Eesti inimesed on valmis uuenduslike lahendustega kaasa tulema ning end ja oma leibkonda rahvaloendusel ise internetis loendama,“ rääkis REL 2011 projektijuht Diana Beltadze. Prooviloendus toimub üheksas omavalitsuses ja kokku elab prooviloenduspiirkondades veidi üle 10 000 inimese, kellest loendati elektrooniliselt 18 protsenti. „Muudes riikides on esmakordse e-loenduse puhul jäänud osalusprotsent pigem alla kümne,” lisas ta.\nEsialgsetel andmetel oli prooviloenduspiirkondadest kõige aktiivsem e-loendusest osavõtt Rae vallas Peetri külas (592), Viimsi valla Kelvingi ning Rohuneeme külades (327), mõnevõrra väiksem aga Pärnu-Jaagupis (205), Paides (189) ja Aravetel (147).\n„Väga rõõmustav on inimeste huvi e-loenduse vastu ka väljapool prooviloenduspiirkondasid. Suured tänud kõigile osalenutele, sest sellega aidati oluliselt kaasa loodud süsteemi katsetamisele,” lisas Beltadze.\nKokku kolm kuud kestev REL 2011 prooviloendus toimub kahes osas: e-loendus (31. detsember 2009 kuni 21. veebruar 2010) ja küsitlusloendus (5.–31. märts 2010), kus küsitlejad käivad nende leibkondade kodudes, kes e-loendusel ei osalenud või täitsid ankeedi puudulikult.


Rootsi telestaar Carolina Gynning: Tahtsin poole sünnituse pealt koju minna |\n23 Apr, 2013 by Margis Valdek\nEelmise aasta juunis said Carolina Gynning (34) ja tema elukaaslane Alexander Lydecker (32) esimest korda lapsevanemateks.\nCarolina arvas, et beebi “hüppab ise välja”. Sünnitusest sai aga tema sõnul õudusunenägu. Tütar Alicia jalge vahel, otsustas Carolina koju minna. “See oli kõige hullem, mis ma kogu elu jooksul teinud olen,” ütleb ta.\nEnne sünnitust oli Carolina rahulik ja tasakaalukas. Ta ei suutnud uskuda, et lapse sünnitamine endaga probleeme kaasa võiks tuua. Kuid sünnitus ei kulgenud sugugi nii nagu ta seda endale ette oli kujutanud. “Haiglasse minnes uskusin, et sünnitamine läheb mul väga libedalt. Laps tuleb sulpsti välja. Milleks tuimestus, see on looseritele, mõtlesin ma. Kui ma haiglasse läksin, polnud veed veel läinud ja tuli auk teha. Siis algas põrgu. Kümme tundi katastroofi, ” räägib Carolina Kanal 5 telesaates. “Pean ennast inimesena kohutavalt tugevaks. Ma olen seda, aga ainult teatud piirini.”\nHingamisharjutustest, mida Carolina oli harjutanud, polnud mingit kasu. Kõige raskemal hetkel otsustas ta koju minna, laps jalge vahel rippumas. “Kes jõuab jooga peale mõelda kui pool last on väljas. Siis tundsin ma, et “mulle aitab”. Ûtlesin haiglas kõigile, et nüüd lähen ma koju. Viskusin põrandale ja see oli ju lapsele ohtlik. Elukaaslane aitas mu üles.”\nKui laps oli sündinud, oli esimene mõte: “Sa ei tohi kunagi kodunt ära kolida!”\nPärast emaks saamist tunneb Carolina end õnnelikuma ja harmoonilisema inimesena kui kunagi varem. Armastus tütre vastu kasvab iga päevaga ja ta soovib hea meelega veel lapsi. Ka loodab ta, et Alexander varsti abieluettepaneku teeb.\nAlexander LydeckerCarolina Gynningsünnitus


Henri Drell eesmärkidest: tahan aidata Baunachil esiliigasse püsima jääda – Korvpall24.ee\nHenri Drell eesmärkidest: tahan aidata Baunachil esiliigasse püsima jääda\nAvaldatud 04.02.2018; 17:06\nAutor Siim Semiskar 04.02.2018; 17:06\nSaksamaa korvpalli esiliigas tegi eelmisel nädalavahetusel suurepärase esituse alles 17-aastane viskav tagamängija Henri Drell, kes Baunachi 103:82 võidumängus Trieri vastu kogus 22 minutiga 22 punkti ja oli oma meeskonna resultatiivseim.\nEestlane on Baunachi eest tänavu praeguseks kirja saanud 18 kohtumist ning keskmised näitajad on seni olnud 17 minutit, 6,4 punkti, 1,7 lauapalli, 0,8 korvisöötu ja 0,6 vaheltlõiget.\nEelmisel laupäeval Trieri vastu visatud 22 silma ja kirja saadud efektiivsusnäitaja 26 olid Drelli karjääri parimad tulemused nendes kategooriates.\n“27. jaanuaril enne mängu olin uskumatult keskendunud ja oli kõva motivatsioon. Õnneks oli ka natukene õnne ja mäng kukkus hästi välja,” kommenteeris Drell portaalile Korvpall24.ee.\nSel laupäeval pidid Drell ja Baunach laupäeval vastu võtma kaotuse, kui võõrsil jäädi 64:80 alla liidrikohta hoidvale Vechta klubile. Eestlaselt 18 minutiga 4 punkti.\nBaunach on liigatabelis 5 võidu ja 16 kaotusega eelviimasel ehk 15. kohal ning neid ähvardab väljakukkumisoht: “Hooaja esimese poolega ei saa kindlasti rahule jääda, kuna tabeliseis näitab kõik ära. Aga pärast treenerivahetust on tulnud kuidagi uus hingamine ja enesetunne on läinud palju kindlamaks.”\nDrelli sõnul tahab ta hooaja teises pooles aidata Baunachil jääda kindlalt esiliigasse püsima ning isiklikus plaanis on eesmärgid kõrged: “Tahan tõusta meeskonna liidriks ja olla iga mäng resultaltiivne.”\nPrevious Post Eesti naiskorvpallurite vägev õhtu enne koondisepausi: neljast mängust neli võitu\nNext PostEesti naiskonnad teenisid ühisliigas viiest mängust kaks võitu


Mida teha, kui neerud puutuvad pärast alkoholi. Valu põhjused ja tagajärjed\nAlkohol esialgu masendav mõju filtreerimine ja erituselundite neerude talitlust - see on lihtne paigaldada ulatuslik turse, esineb peaaegu kõik inimesed, kes kuritarvitavad alkoholi. Selles suhtes on neerud pärast alkoholi hägune.\nÜks kõige ohtlikumaid alkohoolseid jooke võib pidada õlut, sest sellel on tugev diureetilist toimet. Inimesed joob õlut nemerenyh kogustes, põhjustades sellega organismi ülekoormust, keha dehüdratsiooni avaldumist. Esialgu eemaldatakse etanooli eemaldamiseks kehast neerude niiskus. Seejärel tekib ebapiisav vedelikumaht, mineraalidevahetus keha ja kivide moodustumine.\nkõige kahjulik neerudele tuleks pidada alkohoolsete jookide õlu, sundides neid töötama rikkerežiimile.Õlle kuritarvitamine suurendab märkimisväärselt urineerimist, kuna keha on täielikult kaasatud kahjuliku vedeliku eemaldamiseks kehast.\nõlu, isegi mitte tarbida suurtes kogustes, kusjuures aja jooksul ei hakata haiget neerud, sest keha alkoholi pidevalt tungib, ja neerud enam korralikult täita oma tööd.\nLisaks on kehas happe-aluse ja vee-soolasisalduse rikkumine, mis põhjustab vedeliku kogunemist. See protsess viib inimkeha täieliku mürgituse, sest kõik mürgised ained jäävad sellesse.\nKui neerud puutuvad alkoholiga, näitab see paljude patoloogiate, nagu näiteks:\nNeerupuudulikkus. Neerukanalite nekroos.\nSee on oluline! Kui isik kuritarvitab alkoholi, tema neerud ei ole tervislik, sest see on vastuolus tervislikku eluviisi, kuid peamine probleem on võimetus maksta tagasi patoloogilisi protsesse.\nAlkoholist hakkavad neerud ummistuma toksiinidega, mis pärast töötlemist asuvad ka maksas. Lisaks sellele segavad alkohoolsed joogid täielikult neerudest selliseid kasulikke ja elutähtsaid aineid nagu fosfaadid, vitamiinid, magneesium - see põhjustab kivide moodustumist, mis ähvardab patsiendi elu. Sageli, et vastata küsimusele, miks neerud pärast alkoholi haigestuvad, arstid määravad neerukivide diagnoosi.\nIgapäevane alkoholi tarbimine põhjustab neeru parenhüümi hävitamist, mis seejärel asendatakse sidekoega. . Järgmises kahjustusjärgus hakkavad neerud vähenema ja lõpetama üldse töötamise. Parimal juhul eemaldatakse etüülalkoholi mõjutatud neer, muudel juhtudel on võimalik surmav tulemus.\nVäga ohtlik neeru õlu jaoks. Paljud usuvad, et kuna alkoholisisaldus on selles väiksem, siis on selle kahjustus väike ja seda võib iga päev kasutada väikestes kogustes. Reeglina, pärast õlle neerude hägust, nõrkust hommikul ja vajadust külastada tualetti sageli.Õlu tekitab neerude aktiivsuse, eemaldades vajalikest mineraalidest ja sooladest keha.\nPärast alkoholi joomist tõmbab neerude ja maksas valu valulikkus. Väga keeruline olukord ilmneb mitmesuguste alkohoolsete jookide segakasutuses. Autor hommikul inimene tugevalt janu ja soov juua suurtes kogustes vett, sest lisaks mineraalide ja soolade eritub rohkem niiskust ja vedelik, sest rakud vajavad täiendamist. Pankreasega seotud probleemide esinemisel võib see lõpetada toiduainete lõhestamise eest vastutavate tähtsate ensüümide tekke - see põhjustab diabeedi ja pankreatiidi arengut.\nKuidas ravida neerusid pärast alkoholi joomist\nJuba esimeste ilmingutega kahjustuste ja neerupealiste valu pärast alkoholi, peate koheselt pöörduma arsti poole. Ainult õigeaegselt sõelumine aitab alustada ravi, et vältida pöördumatuid protsesse\nKuna neerukoekultuurid on võimalik taastada, õigeaegse ravi ja vastavus toidu eeskirjad aitab saavutada positiivne dünaamika.\nSee on oluline! Parim vahend raviks neerukahjustuste tõttu negatiivset mõju nende alkoholi, peetakse täielik hoidumine alkoholi tarbimist kõigis vormides. Terve alkoholi keeldumise korral on olemas võimalus neerude taastamiseks ja normaalse töö jätkamiseks.\nNärvikahjustus pärast alkoholi tekib seoses etüülalkoholi mõjuga neile. Orl lõpetab vere eemaldamise toksiinidest ja muudest kahjulikest komponentidest. Praeguses olukorras võib välja kirjutada teisi ravimeetodeid, näiteks ekstraparenaalset puhastust - hemodialüüsi jne.\nKaasaegne rahvas küsib järjest rohkem küsimust - miks pärast õlu neerude haiget. See juhtub seetõttu, et õlu omab headest diureetilist toimet ja tühjendab kehast kasulikud komponendid.\nesimene ja peamine samm taastamine neerude saada täielikku välja tarbimise tahes joogid sisaldavad isegi minimaalne protsent alkoholi. See võtab ainult paar kuud täielikult taastada kahjustatud elundite - neeru - see on ainus organ, mis suudaks taastuda isegi pärast raskeid vigastusi ja haigusi. Kuid selleks on tulevikus vaja pidevalt oma tervist säilitada.\nPealegi korraldamisega narkomaaniaravi eksperdid patsiente järgima ranget dieeti, korraldada tervislikke eluviise, nii palju kui võimalik liikuda ja vaba aja veetmiseks vabas õhus. Kui neid soovitusi järgitakse, suudab inimene täielikult taastada neerude toimimist.\nAlkoholi tarbimine on olukord, kus isik on varem täheldatud haiguse protsesse neerudes - püelonefriit, krooniline vorm püsiva progresseeruva nefriit.Üldine katkestamine on südameatakk või neerukartus. Sellisel juhul võib tugev neerupiirkonna valu olla äärmiselt ohtlik ja tekitada hemorraagiat. Verejooksu korral tuleb koheselt hospitaliseerida.\nSee on tähtis! väga ohtlik neerukivid tulemusena moodustatud puudumise fosfaat, magneesium ja kaltsium, sest kui nad saavad alkoholi pesti soovitud soolad ja hambakivivastasteks moodustumiseni.\nInimesed, kes regulaarselt juua alkoholi, tuleb kohustatud osalema meditsiinilise nefroloogidele ja uroloogi, kuid nad vältida valu lihtsalt ei õnnestu pärast alkoholi. Asjakohase ja tõhusa ravi võib määrata vaid spetsialist, pärast hoolikat uurimist ajaloost haiguse ja diagnoosi.\nNefroloogia: äge neerupõletik\nKui mõlemad neerud kahekordistuvad\nKuidas taastada neerufunktsiooni ja ennetada kordumist.


USA strateegilistes huvides on Venemaa nõudmistele Euroopas järgi anda, et tulla toime Hiinaga (1. osa) | Makroskoop\nGeorgetowni ülikooli haridusega julgeolekuekspert, USA elektromagneetilise sõjapidamise vastase kaitse rakkerühma asejuht David Pyne kutsub ühes Ameerika mõjukaimas välispoliitika ajakirjas National Interest Ühendriike üles muutma radikaalselt oma geopoliitikat. Pyne’i hinnangul peaks Washington tulema vastu Putini poolt äsja Läänele esitatud julgeolekunõudmistele, et hoida ära III Maailmasõda ning parandada USA väljavaateid Hiina-vastases mõõduvõtus 21. sajandil.\nPutin on Venemaa jõupositsiooni taastanud\nKui ameeriklastel on soov hoida ära Kolmas maailmasõda Venemaa ja Hiinaga, peaks Biden jõudma vastastikuse julgeoleku tagamise leppeni Venemaaga, toetudes suhetes Moskvaga Putini pakutud paradigmale ning arendades paralleelselt Ameerika kaitsevõimet USA-vastaste rünnakute vastu.\nTäpselt kaks aastakümmet tagasi tõusis Vene Föderatsiooni presidendiks Vladimir Vladimirovitš Putin, kes tegi veidi aega pärast võimule saamist poliitilise avalduse, milles teatas, et Nõukogude Liidu kokkuvarisemine oli “XX sajandi suurim geopoliitiline katastroof”. Alates võimulesaamisest on Putini, endise KGB ohvitseri ja FSB ülema, üheks peamiseks eesmärgiks olnud endiste Nõukogude vabariikide taasühendamine Venemaaga. Seda kas läbi majandusliku liidu või täiemõõdulise poliitilise uniooni.\nPutin (on) sisuliselt saavutanud eesmärgi, mis varemalt ühelgi Vene valitsejal ei ole veel õnnestunud: tagada Venemaa tuumarelvade ülekaal USA arsenali suhtes.\nPutin tundub nende eesmärkide saavutamises veel enda eluajal väga kindel olevat, olles viimased kakskümmend aastat valmistanud Venemaad selleks ettevõtmiseks sõjaliselt ette. Putin on tänaseks täielikult moderniseerinud Vene Föderatsiooni tuumaarsenali, loonud uudse elektromagnetimpulssrelva (EMP) ja hulganisti kübersõjavõimekusi, moderniseerinud Venemaa raketikaitse süsteeme, laiendanud tuumapunkrite võrgustikku ja tugevdanud Venemaa enda taristut EMP rünnaku vastu.\nSamal ajal on Putin viinud täide kaks relvastuskontrolli välislepingut – SORT ja START lepingud – millega on kavaldatud USA-d kärpima kolme neljandikku oma strateegilisest tuumaarsenalist. Ühtlasi on Venemaa teinud kaskaadi erinevaid lükkeid, millega saab lepingutest mööda hiilida ning ehitanud vähemalt kuus moodsat tuumarelva, mille kasutust ei piira ühegi relvastuskontrolli lepingud.\nEnamik analüütikuid on keskendunud sellele, kuidas Putini ettepanekud on erinevatel põhjustel Läänele täiesti vastuvõetamatud, kuid need ettepanekud võivad osutuda kõige vähem halvaks valikuks.\nSellega on president Putin (on) sisuliselt saavutanud eesmärgi, mis varemalt ühelgi Vene valitsejal ei ole veel õnnestunud: tagada Venemaa tuumarelvade ülekaal USA arsenali suhtes. Ülekaal tuumavõimekustes võiks potentsiaalselt Venemaale ja Hiinale – kes on hetkel samuti hõivatud “forsseeritud” tuumaarendustega ja süvendanud sealjuures oluliselt liitlassuhteid Venemaaga – anda võimaluse võtta kaotatud alad jõuga tagasi.\nKahe riigi kasvanud enesekindlust toidab lisaks teadmine, et Ameerika tuumaheidutus on aegunud ja vähem tõsiseltvõetav, kuna USA liidrid ei ole suutnud tuumaarsenali moderniseerida või uuesti ülesehitada, et hoida sisulist tuumavõimekuste tasakaalu Venemaaga.\nKogunev torm ida-euroopa kohal\nTänavune aasta saab eelmisega võrreldes oluliselt ebakindlam olema, kuna Venemaa on kogunud üle 120 000 sõduri Ukraina piiridele (hulk, mis tõenäoliselt kasvab jaanuari lõppedes 175 000-ni), mistõttu USA luure ennustab invasiooni alguseks jaanuari lõppu või veebruari. Juba teist korda sel aastal on USA tõstnud oma strateegilist häiretaset astmele “DEFCON 3”, vastuseks Venemaa invasiooni ohule NATO alliansi piiridel. See on aga midagi sellist, mida pole juhtunud viimased 50 aastat.\nVenemaa on tänaseks USA ja Lääne sanktsioonide eest juba hästi isoleeritud, eriti tänu tihenenud kaubandusele Hiinaga, kelle majandus on kasvanud kõigist maailma riikidest suuremaks.\nUkraina, mis on suurim endine liiduvabariik Ida-Euroopas, taasühendamine Venemaaga on Putinile kahtlemata üks võtme-eesmärke, taastamaks kontrolli endiste Nõukogude impeeriumi alade üle.Seetõttu on ebarealistlik veenda Venemaad loobuma oma taotlusest Ukraina taas endaga liita. Samal ajal kasvavad hirmud, et ka Hiina võib Venemaa sõjalisest invasioonist kasu lõigata, et segaduse käigus näiteks Taiwani rünnata. Selline manööver muudaks USA reageerimise mõlemale rünnakule ebaefektiivseks.\nSõltuvalt sellest, kuidas Bideni administratsioon otsustaks Vene invasioonile reageerida, võib olukorrast saada tulesäde, mis käivitab Kolmanda maailmasõja, nagu Poola ründamine Natsi-Saksamaa poolt käivitas Teise maailmasõja, milles hukkus üle 70 miljoni inimese. Kui eelmine maailmasõda ei puudutanud USA maismaad – hoolimata kehtinud talongimajandusest ja ookeani taga võitlevatest sõduritest – siis uus globaalkonflikt tooks rindejoone Ameerikasse seninägematul kujul. Sealhulgas tuleb arvestada võimalike Hiina-Vene küberrünnakute, EMP, tuumarünnakute või ka bioloogiliste relvadega.\nPutin on tänaseks täielikult moderniseerinud Vene Föderatsiooni tuumaarsenali, loonud uudse elektromagnetimpulssrelva (EMP) ja hulganisti kübersõjavõimekusi, moderniseerinud Venemaa raketikaitse süsteeme, laiendanud tuumapunkrite võrgustikku ja tugevdanud Venemaa enda taristut EMP rünnaku vastu.\nKõiki märke arvestades on Putin võtnud juba kindla otsuse Ukrainat rünnata. Selle peatamisel ei aita ähvardused sõjalise jõu kasutamisest ega uute NATO vägede paigutamisest piiririikidesse, rääkimata majandussanktsioonidega ähvardamisest. Venemaa on tänaseks USA ja Lääne sanktsioonide eest juba hästi isoleeritud, eriti tänu tihenenud kaubandusele Hiinaga, kelle majandus on kasvanud kõigist maailma riikidest suuremaks.\nBideni administratsioon teatas hiljuti, et neil on “neljanädalane aken” Venemaa rünnakust heidutamiseks. Kuid tõenäolisemalt on Venemaa plaanimas rünnakut Ukrainas millalgi ajavahemikus veebruarist apillini, samaaegse Hiina rünnakuga Taiwanile ja tõenäoliselt ka Põhja-Korea tungimisega Lõuna-Koreasse.\nSõltuvalt sellest, kuidas Bideni administratsioon otsustaks Vene invasioonile reageerida, võib olukorrast saada tulesäde, mis käivitab Kolmanda maailmasõja.\nDetsembris andis Putin välja diplomaatilise ultimaatumi Ameerikale ja NATOle, millega mittenõustumisel ähvardab Kremli asunik valla päästa täiemõõtmelise sõja Ukrainaga. Vene välisministeeriumi ametnikud on ähvardanud sõjalise tegevusega ka juhul, kui USA ja NATO keelduvad läbirääkimiste teel jõudmast kokkuleppeni, mille alusprintsiibid on Putini poolt välja käidud.\nTuumküsimus peitub selles, kuidas Venemaa saavutab eesmärgi, milleks on kontroll Ukraina ja teiste endiste liiduvabariikide üle. Putini jaoks on erinevus ainult selles, kas saavutada seda koostöös USAga või tuleb tal selleks kasutada sõjalisi võtteid, mis võivad maksma minna sadu miljoneid inimelusid. Ilmselgelt eelistaks Putin läänepiiri probleeme lahendada ilma sõda alustamata, kuid igal juhul on praegune mulje selline, et Vene agressiooni peatamiseks peab USA tõsiselt kaaluma kokkulepet, mis sarnaneks suures osas Putini pakutule.\nKui eelmine maailmasõda ei puudutanud USA maismaad – siis uus globaalkonflikt tooks rindejoone Ameerikasse seninägematul kujul.\nEnamik analüütikuid on keskendunud sellele, kuidas Putini ettepanekud on erinevatel põhjustel Läänele täiesti vastuvõetamatud, kuid need ettepanekud võivad osutuda kõige vähem halvaks valikuks. Putini nõudmised ei ole nii mõistusevastased, nagu paljud Lääne analüütikud arvavad. Jacob Dreizin, kes on reaalselt vene keelt valdav USA analüütik, on läbi vaadanud Putini pakutud julgeolekupakti punktid ning leidnud, et selle tulemusel moodustataks Ida-Euroopa “puhvertsoon”, mida ta nimetab “kahesuunaliseks julgeolekukokkuleppeks” ja “mitteagressiooni paktiks… paktiks, mis ootab ainult allkirja”.\nJätka 2. osa lugemist …\nEuroopa Geopoliitika Hegemoonia Külm sõda NATO Putin Ukraina USA Venemaa\n27. jaanuar 2022 at 19:00\nVõibolla nati enda fantaasial arvamus, aga küllap Putin teab Kasaari impeeriumist, ning praeguse Ukraina suundumust samas sionistlikus joones mõjusfääri tekitamise plaanis. Oli ju Ukraina ja otsesemalt Krimm kunagi nr1 juudiriigi kohaks plaanitud.\nTeine asi on, et ma ei usu, et Venemaa tahaks otseselt meid ja meie naabreid okupeerida, vaid potensiaalsete “õhutõrje”, tegelt samalajal võimekate tuumaründerelvade vaba ( vaevalt, et tal Eesti iseseisva kaitsevõimekuse tõusu vastu midagi oleks ) puhvertsooni. See, kui USA siit oma väed ära koristab, meeldib mulle aga selle pärast, et ma näen neid “liitlaskaitsjaid” pigem sarnaselt väärvägedele Süürias, Iraagis ja Malis, kes “kaitsevad naftat”-Eestist tahetaks teha ükskõik mis erakonna kaudu lääne Suursaksa ja USA firmadele uraani ja fosforiidikaevandust ( tuumajaama ettekäändel ), ning need sõdurid on EKRE pakutud “sisekaitseresevi” asemel effektiivne jõud kaitsmaks ekspluateerimist rahva eest. Pidi kogu Eesti ja vist ka Venemaal teatud ulatuses põhjavee segi keerama, ning ehk Putinile, loodetavasti, ka see ei meeldi, mis annab lootust, et kuniks me saame endale ehitatud hiiglaslikud avamere tuulepargid, seniks ehk saab Venemaalt mõistliku hinnaga gaasi, ning kui tuulapargid valmis, siis Venemaa võiks ju jääda üheks võrgu tasakaalustajaks.


Fakte muna kohta | NordenBladet.ee\n19 Nov, 2013 by Margis Valdek\n1. Muna peetakse elu sümboliks ning isegi Jeesuse ülestõusmise sümboliks. Munasöömise komme lihavõttepühade ajal on levinud peaaaegu üle kogu maailma, vähemalt mis puutub kristlikesse maadesse. Munade värvimise traditsioon on aga kristlusest veelgi vanem ning see oli levinud juba vanas Egiptuses ja Pärsias.\n2. Pruunid kanad munevad enamasti pruune mune ja valged kanad valgeid mune, kuid nende kvaliteet on sama.\n3. Kui muna on väga värske, võib seda raske koorida olla.\n4. Kui Sa pole selles kindel, kas muna ikka värske on, siis võid teha lihtsa testi. Pane muna veega täidetud kaussi. Kui muna on värske, jääb ta põhja lebama, vana muna tõuseb püstiasendisse.\n5. Muna on kergestiriknev toiduaine ja seetõttu tuleb seda alati külmutuskapis säilitada. Ära unusta, et muna tõmbab endale kergesti külge erinevaid külmutuskapis olevaid lõhnu nagu näiteks suitsuvorsti ja küüslaugu oma jne.\n6. Munakoor koosneb põhiliselt lubjast. Munavalge sisaldab 90% vett ja 10% puhast valku. Munakollane sisaldab endas rikkalikult toitaineid – valku, mineraale, vitamiine ja rasva. Muna on tõeline vitamiinipomm.\n7. Keskmise suurusega muna sisaldab umbes 146 kalorit.\n8. Kana muneb keskeltläbi 300 muna aastas kui ta tunneb end oma keskkonnas hästi.\n9. 1 kg munade valmimiseks kulub umbes 2 kg sööta