Euroopa Kohtu otsus, 13. juuli 1966.\nÉtablissements Consten S.à.R.L. ja Grundig-Verkaufs-GmbH versus Euroopa Majandusühenduse Komisjon.\nLiidetud kohtuasjad 56 ja 58-64.\n13. juuli 1966(*)\nLiidetud kohtuasjades 56/64 ja 58/64,\nÉtablissements Consten S.A.R.L., asukoht Coubervoie (Seine), esindaja: advokaat J. Lassier, Cour d’appel de Paris, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: advokaadibüroo J. Welter, rue Willy-Goergen 6,\nhageja kohtuasjas 56/64,\nGrundig-Verkaufs-GmbH, asukoht Fürth (Baieri), esindaja: tegevdirektor Max Grundig, keda abistasid H. Hellmann ja K. Pfeiffer, Kölni advokatuur, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: advokaadibüroo A. Neyens, rue des Glacis 9,\nhageja kohtuasjas 58/64,\nItaalia Vabariigi valitsus, esindaja: välisministeeriumi diplomaatiliste küsimuste osakonna juhataja asetäitja A. Maresca ministri õigustes, keda abistas riigi kohtujuristi asetäitja P. Peronaci, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress: Itaalia Suursaatkond Luxembourgis, rue Marie-Adélaïde 5,\nmenetlusse astuja mõlemas kohtuasjas,\nSaksamaa Liitvabariigi valitsus, esindajad: Ministerialrat U. Everling, ja Regierungsrat H. Peters, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress: Saksamaa Liitvabariigi Suursaatkonna kantselei Luxembourgis, boulevard Royal 3,\nmenetlusse astuja kohtuasjas 58/64,\nEuroopa Majandusühenduse Komisjon, esindajad: õigusnõunikud G. Le Tallec (kohtuasi 56/64) ja J. Thiesing (kohtuasi 58/64), kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: Euroopa ühenduste täitevorganite õigustalituse sekretariaat, place de Metz 2,\nWilly Leissner S.A., asukoht Strasbourg, esindaja: C. Lapp, Strasbourgi advokatuur, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: notar H. Glaesener, rue Glesener 20,\nUNEF S.A.R.L., asukoht Pariis, esindajad: advokaat R. Collin, Cour d’appel de Paris ja advokaat P. A. Franck, Cour d’appel de Bruxelles, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: advokaadibüroo E. Arendt, rue Willy-Goergen 6,\nmille esemeks on nõue tühistada komisjoni 23. septembri 1964. aasta otsus EMÜ asutamislepingu artiklis 85 sätestatud menetluse kohta (IV/A-00004-03344 „Grundig-Consten”),\nkoosseisus: president Ch. L. Hammes, kodade esimehed L. Delvaux ja W. Strauß, kohtunikud A. M. Donner, A. Trabucchi (ettekandja), R. Lecourt ja R. Monaco,\nVaidlustatud akti liigi kindlaksmääramisega seotud väide\nHageja Consten tugineb väitele, et on rikutud olulisi menetlusnorme, kuna Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud tekst on liigitatud direktiiviks, samas kui sellist akti ei saa adresseerida üksikisikutele.\nKui akt on suunatud nimeliselt osutatud ettevõtjatele, on autentne üksnes adressaatidele teatavaks tehtud tekst.\nKõnealuses tekstis on sõnastus „komisjon on vastu võtnud käesoleva otsuse”.\nSeepärast on see väide põhjendamatu.\nKaitseõiguste rikkumisega seotud väide\nHageja Consten kaebab, et komisjon on rikkunud kaitseõigusi, sest talle ei ole edastatud kõiki toimiku dokumente.\nHageja Grundig esitab sama väite eelkõige seoses Prantsusmaa ja Saksamaa asutustelt saadud kahe teatisega, mida komisjon on oma otsuse tegemisel arvestanud.\nAsutamislepingu artikli 85 kohaldamisega seotud komisjoni menetlus on haldusmenetlus, mis eeldab, et asjaomased pooled saavad enne otsuse tegemist esitada oma märkused vastuväidete kohta, mida komisjon peab vajalikuks neile esitada.\nSelleks tuleb neid teavitada faktilistest asjaoludest, millel need vastuväited põhinevad.\nKogu toimiku sisu ei ole siiski vaja edastada.\nKäesoleval juhul ilmneb, et komisjoni 20. detsembri 1963. aasta esildis sisaldab kõiki faktilisi asjaolusid, mis on vajalikud esitatud vastuväidete tuvastamiseks.\nHagejatele on selle esildise koopia nõuetekohaselt edastatud ja neil oli võimalik esitada oma kirjalikke ja suulisi märkusi.\nVaidlustatud otsus põhineb ainult kõnealuse menetluse esemeks olnud vastuväidetel.\nHageja Consten arvab, et otsusega rikutakse kaitseõigusi ka sellega, et ei võeta arvesse komisjonile hageja esitatud peamisi väiteid, eelkõige taotlusi edasiste uurimiste tegemiseks.\nSellise kohtuvälise menetluse puhul ei ole haldusasutus kohustatud põhjendama poolte väidete tagasilükkamist.\nSeega ei ilmne, et komisjoni menetluse käigus oleks poolte kaitseõigusi rikutud.\nKõnealune väide on seega põhjendamatu.\nVäide, mis on seotud rikkumise konstateeringuga otsuse resolutiivosas\nSaksamaa valitsus toetab väidet, et olulist menetlusnormi on rikutud sellega, et asutamislepingu artikli 85 rikkumist käsitlev konstateering oleks pidanud sisalduma üksnes otsuse preambulis, mitte resolutiivosas.\nSee konstateering on aluseks poolte kohustusele rikkumine lõpetada.\nKonstateeringu mõju asjaomaste ettevõtjate õiguslikule olukorrale ei sõltu selle asukohast otsuses.\nKõnealusest väitest ei selgu seega kaitset vajav õigustatud huvi ja see tuleb järelikult tagasi lükata.\nVäited, mis on seotud artikli 85 lõike 1 kohaldatavusega ainuõiguslike turustuslepingute suhtes\nHagejad on seisukohal, et artikli 85 lõikes 1 sätestatud keeld on kohaldatav üksnes niinimetatud horisontaalkokkulepete suhtes.\nItaalia valitsus arvab samuti, et ainuõiguslikud turustuslepingud ei kujuta endast tegelikult „ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid” selle sätte tähenduses, sest pooled ei ole võrdses seisus.\nNende lepingute suhtes võib konkurentsivabadust kaitsta üksnes asutamislepingu artikli 86 põhjal.\nAsutamislepingu artiklite 85 ja 86 sõnastus ei anna alust väita, et kummalegi artiklile tuleb määrata selge kohaldamisala vastavalt lepinguosaliste majandustasandile.\nArtikliga 85 osutatakse üldiselt kõikidele kokkulepetele, mis kahjustavad konkurentsi ühisturul, ega eristata neid kokkuleppeid selle järgi, kas need on sõlmitud samal majandustasandil tegutsevate konkurentide vahel või eri tasandil tegutsevate ja omavahel mittekonkureerivate isikute vahel.\nPõhimõtteliselt ei saa sellist vahet teha, kui seda ei ole tehtud asutamislepingus.\nLisaks sellele ei saa kõrvale jätta artikli 85 võimalikku kohaldamist ainuõigusliku turustuslepingu suhtes üksnes seepärast, et ainumüügiõiguse andja ja kontsessionäär ei ole omavahel konkurendid ja nad ei ole võrdses seisus.\nArtikli 85 lõike 1 tähenduses võivad konkurentsi kahjustada peale poolte omavahelist konkurentsi piiravate kokkulepete ka niisugused kokkulepped, mis takistavad või piiravad konkurentsi, mis võiks toimida ühe poole ja kolmanda isiku vahel.\nSeepärast ei ole oluline, kas kokkuleppe pooled on võrdses seisus või mitte, kui kõne all on nende majanduslik seisund ja funktsioon.\nSee kehtib eelkõige siis, kui pooled võiksid sellise kokkuleppega, takistades või piirates toodete puhul toimivat konkurentsi kolmandate isikute osas, püüda luua või tagada endale põhjendamatut eelist tarbija või kasutaja arvel, mis on vastuolus artikli 85 üldeesmärkidega.\nSeega on võimalik, et ilma turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseta võib eri tasandil ettevõtjate vahel sõlmitud kokkulepe mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja selle kokkuleppe eesmärgiks või tagajärjeks võib samal ajal olla konkurentsi takistamine, piiramine või kahjustamine, mistõttu selle suhtes on kohaldatav artikli 85 lõikes 1 sätestatud keeld.\nPeale selle oleks mõttetu võrrelda toodete edasimüüjaga sõlmitud ainuõigusliku turustuskokkuleppega seotud tootja olukorda, kelle kohta kehtib artikkel 85, sellise tootja olukorraga, kes on oma toodete turustamise mingil viisil, näiteks kaubandusesindajaid kasutades, ühendanud ettevõtte tegevusega, mistõttu tema suhtes ei ole artikkel 85 kohaldatav.\nNeed olukorrad on õiguslikult erinevad.\nNeid tuleb erinevalt hinnata, sest kaks turustusorganisatsiooni, millest üks on ühendatud tootja ettevõttega, teine aga mitte, ei pruugi olla sama tõhusad.\nKuigi artikli 85 sõnastuse alusel kohaldatakse keeldu mitme ettevõtja vahel sõlmitud kokkuleppele juhul, kui teised tingimused on täidetud, ja keeld ei kehti juhul, kui üksikettevõtja ühendab oma turustusvõrgu oma äriettevõttega, ei tulene sellest siiski, et tootva ja turustava ettevõtja vahel sõlmitud kokkuleppel põhinevat lepingulist olukorda tuleks vastuolus nimetatud artikliga ja vaid majandusliku sarnasuse tõttu, mis ei ole täielik, pidada seaduslikuks.\nKuigi esimesel juhul on asutamislepingu artikli 85 eesmärgiks jätta ettevõtte sisemine struktuur puutumata ja seada see artikli 86 alusel kahtluse alla vaid juhul, kui tegemist on tõsise juhtumiga, millega kaasneb turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ei saa sama reservatsiooni kohaldada, kui konkurentsi takistamine tuleneb kahe erineva ettevõtja vahel sõlmitud kokkuleppest, mis tuleb üldiselt keelata.\nLõpetuseks, selline tootja ja edasimüüja vaheline kokkulepe, millega võidakse püüda taastada liikmesriikidevahelise kaubanduse siseriiklikke vaheseinu, võib nurjata ühenduse põhieesmärgid.\nAsutamisleping, mille preambuli ja sisu eesmärgiks on kaotada riikidevahelised tõkked ning mille mitmetest sätetest ilmneb range suhtumine nende taastamisse, ei saa lubada ettevõtjatel selliseid tõkkeid uuesti rajada.\nArtikli 85 lõige 1 on ette nähtud selle eesmärgi saavutamiseks isegi eri majandustasandil olevate ettevõtjate vahel sõlmitud kokkulepete puhul.\nEsitatud väited on seega põhjendamatud.\nNõukogu määrusel nr 19/65 põhinev väide\nHageja Grundig tõstatab küsimuse, kas artikli 85 lõikes 1 sätestatud keeld kehtis kõnealuse kokkuleppe suhtes enne, kui võeti vastu nõukogu määrus nr 19/65 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavate kokkulepete suhtes.\nHageja esitas selle väite esimest korda oma repliigis.\nAsjaolu, et nimetatud määrus võeti vastu pärast avalduse esitamist, ei õigusta sellist viivitamist.\nTegelikult tähendab see väide, et komisjon ei oleks pidanud enne selle määruse vastuvõtmist kohaldama artikli 85 lõiget 1, sest tal puudusid volitused erandite andmiseks kokkuleppeliikide alusel.\nKuna kõnealune olukord oli tekkinud juba enne määruse nr 19/65 vastuvõtmist, ei saa see määrus olla kodukorra artikli 42 tähenduses uueks asjaoluks, mis võiks õigustada selle väite hilinenud esitamist.\nVäide on seega vastuvõetamatu.\nVäited, mis on seotud mõistega „kokkulepped, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust”\nHagejad ja Saksamaa valitsus väidavad, et komisjon on tõlgendanud valesti mõistet „kokkulepe, mis võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust” ja ei ole tõendanud, et nimetatud kaubandus oleks kõnealuse kokkuleppeta olnud ulatuslikum.\nKostja vastab, et see artikli 85 lõike 1 nõue on täidetud, kui kokkuleppe tulemusel areneb liikmesriikidevaheline kaubandus muul viisil, kui see oleks arenenud ilma kokkuleppest tuleneva piiranguta, ja kui kokkulepe hakkab teataval määral mõjutama turutingimusi.\nKostja arvates ongi käesoleval juhul sellega tegemist, eriti pidades silmas kõnealusest kokkuleppest tulenevaid takistusi ühisturul seoses Grundigi toodete ekspordiga Prantsusmaalt ja impordiga Prantsusmaale.\nMõistega „kokkulepe, mis võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust” soovitakse konkurentsiõiguses määratleda ühenduse õiguse ja siseriikliku õiguse vahelisi piire.\nSelles ulatuses, milles kokkulepe võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, on kõnealusest kokkuleppest tingitud konkurentsi nõrgenemise suhtes kohaldatav artiklis 85 sisalduv ühenduse õiguse keeld; vastupidisel juhul keeld sellele ei laiene.\nSeoses sellega on eriti oluline teada, kas kokkulepe võib otse või kaudselt, tegelikult või võimalikult ohustada liikmesriikidevahelist kaubavahetust viisil, mis võiks kahjustada riikidevahelise ühtse turuga seotud eesmärkide saavutamist.\nKuigi kokkuleppe tulemusel suureneks oluliselt riikidevahelise kaubanduse maht, ei saa välistada võimalust, et kokkulepe võib „mõjutada” sellist kaubandust eespool märgitud viisil.\nKäesoleval juhul mõjutab Grundigi ja Consteni vaheline leping, millega takistatakse teistel ettevõtjatel peale Consteni importida Grundigi tooteid Prantsusmaale ja keelatakse Constenil reeksportida neid tooteid teistesse ühisturu riikidesse, vaieldamatult liikmesriikidevahelist kaubandust.\nNendest kaubavahetusvabaduse piirangutest ja ka piirangutest, mis võivad kolmandate isikute suhtes tuleneda sellest, et Consten on Prantsusmaal registreerinud kaubamärgi GINT, millega Grundig tähistab kõiki oma tooteid, piisab kõnealuse nõude täitmiseks.\nJärelikult tuleb esitatud väited tagasi lükata.\nKonkurentsi piiramise kriteeriumiga seotud väited\nHagejad ja Saksamaa valitsus väidavad, et kuna komisjon on piirdunud vaid Grundigi toodete kontrollimisega, põhineb otsus valel arusaamal konkurentsist ja artikli 85 lõikes 1 sätestatud keelust.\nSeda kontseptsiooni kohaldatakse eelkõige sarnaste, kuid eri kaubamärgiga toodete vahelise konkurentsi suhtes.\nKomisjon oleks pidanud enne artikli 85 lõike 1 kohaldatavaks kuulutamist võtma „mõistliku tõlgendamise põhimõtte” (rule of reason) alusel arvesse vaidlusaluse lepingu majanduslikku mõju eri kaubamärgiga toodete vahelisele konkurentsile.\nHageja arvates eeldatakse, et vertikaalsed ainuõiguslikud turustuskokkulepped ei kahjusta konkurentsi, ja käesolev juhtum ei anna ainet selle eelduse ümberlükkamiseks.\nVastupidi, kõnealune leping on suurendanud konkurentsi sarnaste, kuid eri kaubamärgiga toodete vahel.\nKonkurentsivabaduse põhimõte käsitleb konkurentsi eri tasandeid ja aspekte.\nKuigi konkurents tootjate vahel on üldiselt märgatavam kui sama kaubamärgiga toodete edasimüüjate vahel, ei tähenda see, et viimasena nimetatud konkurentsi piirava kokkuleppe kohta ei kehtiks artikli 85 lõikes 1 sätestatud keeld ainult seetõttu, et kokkulepe võib suurendada tootjatevahelist konkurentsi.\nPeale selle ei pea artikli 85 lõike 1 kohaldamisel arvesse võtma kokkuleppe konkreetset mõju, kui selle eesmärgiks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi.\nSeepärast ei ole asjaolu, et vaidlustatud otsuses puudub analüüs kokkuleppe mõju kohta sarnaste, kuid eri kaubamärgiga toodete vahelisele konkurentsile, otsuse puuduseks.\nSeega tuleb veel kaaluda, kas on põhjendatud, et vaidlustatud otsusega on kohaldatud artikli 85 lõikes 1 sätestatud keeldu vaidlusaluse kokkuleppe suhtes üksnes Grundigi toodete turustamiseks loodud konkurentsipiirangu tõttu.\nVaidlustatud otsusega kindlakstehtud rikkumine tuleneb täielikust territoriaalsest kaitsest, mis on nimetatud lepinguga loodud Consteni kasuks Prantsusmaa seaduste alusel.\nHagejad soovisid seega kaotada kõik konkurentsivõimalused Grundigi toodete hulgimüügitasandil lepingus täpsustatud territooriumil kahe peamise meetodi abil.\nKõigepealt kohustus Grundig isegi mitte kaudselt tarnima kolmandatele isikutele lepinguga määratud piirkonnale ettenähtud tooteid.\nSelle kohustuse piirav mõju on ilmne, kui seda käsitleda seoses ekspordikeeluga, mis peale Consteni kehtib ka kõikide teiste Grundigi ainukontsessionääride ning Saksamaa hulgimüüjate puhul.\nTeiseks on Consten Prantsusmaal registreerinud kaubamärgi GINT, millega Grundig tähistab kõiki oma tooteid, selleks et suurendada vaidlusalusele kokkuleppele omast kaitset Grundigi toodete paralleelse, Prantsusmaale suunduva impordi vastu, lisades sellele ka tööstusomandi õigusest tuleneva kaitse.\nSeetõttu ei saa ükski kolmas isik ilma märkimisväärse riskita importida teistest ühenduse liikmesriikidest Grundigi tooteid Prantsusmaale edasimüümiseks.\nKostjal oli õigus võtta arvesse kogu Grundigi sel viisil rajatud süsteemi.\nLepingulise olukorra määratlemiseks tuleb leping asetada majanduslikku ja õiguslikku konteksti, milles see poolte vahel on sõlmitud, ja seda ei saa käsitleda lubamatu sekkumisena õiguslikesse toimingutesse või olukordadesse, mis ei olnud komisjoni menetluse esemeks.\nEespool kindlakstehtud olukorra tagajärjel on Prantsusmaa turg isoleeritud ja see võimaldab nõuda kõnealuste toodete puhul tõhusa konkurentsi eest kaitstud hinda.\nPeale selle, mida edukamalt tootjad suudavad tarbija silmis oma kaubamärgiga eristuda, seda enam väheneb tootjatevahelise konkurentsi tõhusus.\nKuna turustuskulud hõlmavad märgatava osa kogu omahinnast, on oluline soodustada konkurentsi ka vahendajate vahel.\nVahendaja jõupingutusi soodustab sama kaubamärgiga toodete edasimüüjate vahel valitsev konkurents.\nKuna kokkuleppe eesmärgiks on seega isoleerida Grundigi toodete Prantsusmaa turg ja säilitada kunstlikult väga tuntud kaubamärgiga toodetele eraldi siseriiklikud turud ühenduse piires, tähendab see konkurentsi kahjustamist ühisturul.\nSeepärast on õigustatud vaidlustatud otsuse seisukoht, et kokkuleppega rikutakse artikli 85 lõiget 1, kõik edasised kaalutlused, olgu need siis seotud majandusandmetega (hinnaerinevused Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, käsitletud seadmeliigi tüüpilisus, Consteni kantud üldkulude tase) või nende kriteeriumide täpsustamisega, mida komisjon kasutas Prantsusmaa ja Saksamaa turu olukorra võrdlemisel, või kokkuleppe võimaliku soodsa mõjuga, ei võimalda eespool nimetatud piirangute tõttu mingil juhul leida teistsugust artikli 85 lõikele 1 vastavat lahendust.\nKeelu ulatusega seotud väide\nHageja Grundig ja Saksamaa valitsus kaebavad, et komisjon ei ole vaidlustatud otsuse resolutiivosas jätnud keelu alt välja neid lepingutingimusi, mis mingil viisil ei piira konkurentsi, ja nii on komisjon jätnud rikkumise määratlemata.\nVaidlustatud otsuse põhjendavast osast ja nimetatud otsuse artiklist 3 ilmneb, et resolutiivosa artiklis 1 tuvastatud rikkumine ei tulene Grundigi kohustusest täita otsetarneid Prantsusmaale üksnes Constenile.\nKõnealune rikkumine tuleneb tingimustest, millega püütakse peale selle ainuõiguse andmise takistada siseriiklikele seadustele toetudes Grundigi toodete paralleelimporti Prantsusmaale, kehtestades ainukontsessionäärile täieliku territoriaalse kaitse.\nArtikli 85 lõike 2 sätet, mille kohaselt artikli 85 põhjal keelatud kokkulepped on algusest peale tühised, kohaldatakse üksnes nendele kokkuleppeosadele, mille suhtes kehtib keeld, või tervele kokkuleppele, kui need osad on kokkuleppest lahutamatud.\nKomisjon oleks seepärast pidanud piirduma vaidlustatud otsuse resolutiivosas rikkumise tuvastamisega ainult keelu alla kuuluvate kokkuleppeosade suhtes või sätestama otsuse põhjendavas osas põhjused, mille alusel ta leidis, et need osad on kokkuleppest lahutamatud.\nOtsuse artiklist 1 ilmneb aga, et rikkumine puudutab kokkulepet tervikuna, kuigi komisjon ei ole nõuetekohaselt põhjendanud, miks oli vaja tunnistada terve kokkulepe kehtetuks, samas kui ei ole kindlaks tehtud, et kõik tingimused oleksid rikkunud artikli 85 lõike 1 sätteid.\nNiisugune olukord, mis leiti olevat vastuolus artikli 85 lõikega 1, tuleneb pigem 1. aprillil 1957. aastal sõlmitud täielikku territoriaalset kaitset käsitleva lepingu teatavatest eritingimustest ja kaubamärgiga GINT seotud lisakokkuleppest kui kõigi kokkuleppe tingimuste koostoimest ehk kokkuleppe üldmõjust.\nVaidlustatud otsuse artikkel 1 tuleb seepärast tühistada ulatuses, milles see tunnistab ilma mõjuva põhjuseta artikli 85 lõike 2 põhjal tühiseks kõik kokkuleppe tingimused.\nKaubamärki GINT käsitleva kokkuleppe rikkumise tuvastamisega seotud väited\nHagejate väitel on komisjon rikkunud EMÜ asutamislepingu artikleid 36, 222 ja 234 ning ületanud oma volituste piire, teatades, et kaubamärgi GINT registreerimist Prantsusmaal käsitleva kokkuleppe eesmärgiks oli tagada Constenile täielik territoriaalne kaitse, ja välistades sellega vaidlustatud otsuse resolutiivosa artiklis 3 Consteni võimalused kasutada siseriikliku kaubamärgiõiguse alusel oma õigusi paralleelimpordi tõrjumiseks.\nHagejad väidavad eelkõige, et kritiseeritud mõju konkurentsile ei tulene kokkuleppest, vaid kaubamärgi registreerimisest Prantsusmaa seaduste kohaselt, mis annab kaubamärgi omanikule algsed õigused, millest siseriikliku õiguse alusel tuleneb täielik territoriaalne kaitse.\nConstenil on lepingu alusel ainuõigus kasutada Prantsusmaal kaubamärki GINT, mida võib samamoodi kasutada teistes riikides, ja selle eesmärgiks on võimaldada kontrolli paralleelimpordi üle ja seda importi tõkestada.\nJärelikult püütakse kokkuleppega, mille alusel Grundig kõnealuse kaubamärgi omanikuna rahvusvahelise registreeringu alusel volitas Constenit registreerima seda kaubamärki Prantsusmaal Consteni nimel, piirata konkurentsi.\nKuigi Constenit käsitatakse kaubamärgi GINT registreerimise põhjal Prantsusmaa seaduste alusel selle kaubamärgiga seotud õiguste algse omanikuna, registreeriti kaubamärk siiski Grundigiga sõlmitud kokkuleppe alusel.\nSeepärast on artikli 85 lõike 1 keeld nimetatud kokkuleppe suhtes kohaldatav.\nKõnealune keeld ei oleks tõhus, kui Consten saaks jätkata kaubamärgi kasutamist samal eesmärgil kui ebaseaduslikuks tunnistatud kokkuleppe eesmärk.\nAsutamislepingu artiklid 36, 222 ja 234, millele hagejad viitavad, ei välista ühenduse õiguse mõju siseriiklike tööstusomandi õiguste kasutamisele.\nAsutamislepingu artikkel 36, mis piirab asutamislepingu I jaotise 2. peatüki kaubanduse liberaliseerimise eeskirjade ulatust, ei piira artikli 85 kohaldamisala.\nArtiklis 222 piirdutakse täpsustusega, et „käesolev leping ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides”.\nVaidlustatud otsuse resolutiivosa artiklis 3 sisalduv ettekirjutus hoiduda siseriiklikust kaubamärgiõigusest tulenevate õiguste kasutamisest, et tõkestada paralleelimporti, ei mõjuta nende õiguste andmist, vaid piirab nende kasutamist niipalju, kui on vaja artikli 85 lõikest 1 tuleneva keelu jõustamiseks.\nKomisjoni pädevus nõukogu määruse nr 17/62 artiklis 3 sätestatud ettekirjutuse tegemiseks on kooskõlas nende ühenduse konkurentsieeskirjade sisuga, millel on vahetu toime ja mis on üksikisikutele vahetult siduvad.\nSeepärast, et kõnealustel eeskirjadel on kirjeldatud olemus ja funktsioon, ei luba need kuritarvitada siseriiklikust kaubamärgiõigusest tulenevaid õigusi, selleks et kahjustada ühenduse konkurentsiõigust.\nAsutamislepingu artikkel 234, mille eesmärgiks on kaitsta kolmandate riikide õigusi, ei ole käesoleval juhul kohaldatav.\nSeega on eespool nimetatud väited põhjendamatud.\nVäited, mis käsitlevad asjassepuutuvate kolmandate isikute ärakuulamata jätmist\nHagejad ja Saksamaa valitsus märgivad, et vaidlustatud otsuse resolutiivosa artikkel 3 kehtib tegelikult kogu Grundigi toodete turustamise kohta ühisturul.\nSellega on komisjon ületanud oma volitusi ja jätnud tähelepanuta tõsiasja, et kõikidel asjaomastel isikutel on õigus olla ära kuulatud.\nEespool nimetatud otsuse artikliga 3 kehtestatud keeld, mille alusel Grundig ei tohi takistada oma edasimüüjatel ja ainukontsessionääridel eksportida Prantsusmaale, tuleneb täieliku territoriaalse kaitse keelust, mis kehtestati Consteni kasuks.\nSee keeld ei ületa järelikult menetluse piire, mis lõppes artikli 85 lõike 1 kohaldamisega Grundigi ja Consteni vahelisele kokkuleppele.\nLisaks sellele ei mõjuta vaidlustatud otsus vahetult Grundigi ning teiste hulgimüüjate ja kontsessionääride kui Consten vahel sõlmitud kokkulepete õiguslikku kehtivust.\nSellega piiratakse Grundigi tegevusvabadust vaid seoses tema toodete Prantsusmaale suunatud paralleelimpordiga.\nKomisjonil on soovitav võimalikult laiendada oma uurimist, et see hõlmaks ka õigussubjekte, keda tema otsused võivad mõjutada, aga üksnes huvi takistada ebaseaduslikuks tunnistamast kokkulepet, mille pooled nad ei ole, et neil säiliksid kokkuleppest tulenevast olukorrast de facto pärinevad soodustused, ei anna siiski piisavalt alust selleks, et Grundigi teistel kontsessionääridel tekiks õigus olla komisjoni algatusel kaasatud Consteni ja Grundigi vahelist suhet käsitlevasse menetlusse.\nJärelikult on see väide põhjendamatu.\nArtikli 85 lõike 3 kohaldamisega seotud väited\nHagejad, keda mitmes punktis toetab ka Saksamaa valitsus, väidavad muu hulgas, et kõik erandi kohaldamise tingimused, mille olemasolu vaidlustatud otsuses eitati, on käesoleval juhul täidetud.\nKostja lähtub eeldusest, et asjaomaste ettevõtjate kohustus on tõendada, et erandi tegemiseks vajalikud tingimused on täidetud.\nEttevõtjatel on õigus selleks, et komisjon vaatab nõuetekohaselt läbi nende taotlused artikli 85 lõike 3 kohaldamiseks.\nSelle tarbeks ei või komisjon piirduda üksnes nõudmisega, et ettevõtjad tõendaksid erandi andmiseks vajalike tingimuste täitmist, vaid peab hea haldustava kohaselt kasutama oma vahendeid õiguslikult oluliste asjaolude kindlakstegemiseks.\nPeale selle hõlmab komisjoni volituste kasutamine kindlasti majandusküsimuste mitmekülgset hindamist.\nNende hinnangute kohtulik kontroll peab võtma arvesse nende laadi ning piirduma faktiliste asjaolude ja komisjoni tehtud õiguslike järelduste kontrollimisega.\nSee kontroll keskendub eelkõige otsuste põhjendustele, milles peavad olema täpsustatud faktid ja kaalutlused, millel nimetatud hinnangud põhinevad.\nVaidlustatud otsuses on märgitud, et erandi andmisest keeldumise peamine põhjus seisneb selles, et artikli 85 lõike 3 punkti a tingimus ei ole täidetud.\nSaksamaa valitsus väidab, et nimetatud otsus ei anna vastust küsimusele, kas teatavad tegurid, eelkõige ettetellimine ning garantii- ja müügijärgsed teenused, mille soodsat mõju tunnistas ka komisjon, säiliksid puutumatuna täieliku territoriaalse kaitse puudumise korral.\nVaidlustatud otsuses tunnistatakse üksnes oletusena, et kõnealune ainuõiguslik turustuskokkulepe parandab tootmist ja turustamist.\nSeejärel käsitletakse vaidlustatud otsuses küsimust, „kas ainuõigusliku turustuskokkuleppe tõttu toimunud kaupade turustamise parandamist ei ole võimalik enam saavutada, kui lubatakse paralleelimporti”.\nPärast ettetellimise, turuvaatluse ning garantii- ja müügijärgsete teenustega seotud argumentide kontrollimist järeldati otsuses, et „ühtegi muud põhjust, mis viitaks täieliku territoriaalse kaitse vajalikkusele, ei ole esitatud ega ilmnenud”.\nKüsimusele, kas kõnealuste kaupade tootmine ja turustamine on paranenud, mis on nõutav erandi andmiseks, tuleb vastata vastavalt artikli 85 mõttele.\nKõigepealt ei saa seda paranemist samastada kõigi eelistega, mida pooled kokkuleppest oma tootmis- ja turustustegevuseks saavad, need eelised on üldiselt vaieldamatud ja näitavad, et kokkulepe on igati vajalik selliselt mõistetud parandamiseks.\nSelline subjektiivne meetod, mille puhul „parandamise” mõiste sõltub kõnealuse lepingulise suhte erijoontest, ei sobi kokku artikli 85 eesmärkidega.\nKa tõsiasi, et asutamislepingus on sätestatud, et konkurentsipiirang peab olema kõnealuse parandamise puhul „hädavajalik”, näitab selgelt, kui oluline peab selline parandamine olema.\nParandamine peab eelkõige tooma objektiivselt märgatavat kasu, mis korvaks kokkuleppest tingitud negatiivse mõju konkurentsile.\nSaksamaa valitsuse väide, mis põhineb eeldusel, et kõik kokkuleppe osaliste arvates paranemiseks vajalikud kokkuleppeosad tuleb säilitada puutumatuna, eeldab, et küsimusele, kas need kokkuleppeosad on soodsuse kõrval ka hädavajalikud kõnealuste kaupade tootmise ja turustamise parandamiseks, on antud juba jaatav vastus.\nSeepärast püütakse selle väitega nõrgendada hädavajalikkuse nõuet ja segada poolte erihuvid asutamislepingus silmas peetud objektiivse parandamisega.\nHinnates talle läbivaatamiseks esitatud kokkuleppe üksikosade suhtelist tähtsust, peab komisjon hindama nii nende tõhusust võrreldes kaupade tootmise ja turustamise objektiivselt tuvastava paranemisega kui ka otsustama, kas tulemus on piisav kinnitamaks, et vastavad konkurentsiga seotud piirangud on hädavajalikud.\nVäide, mille kohaselt tuleb kõik pooltevahelised kokkulepped säilitada puutumatuna ulatuses, milles need võivad mõjutada soovitavat paranemist, on vastuolus eespool esitatud seisukohaga.\nSeepärast ei saa Saksamaa Liitvabariigi valitsuse väite alusel, mis põhineb valedel eeldustel, kummutada komisjoni hinnangut.\nHagejad väidavad, et paralleelimpordi lubamine tähendaks seda, et ainuesindaja ei saaks enam esitada ettetellimusi.\nKõigile tulevaste müügivõimalustega seotud prognoosidele on omane teatav ebakindlus.\nPrognoos peab ju põhinema mitmel muutuval ja ebakindlal teguril.\nParalleelimpordi lubamine võib tõepoolest tähendada suurenenud riski kontsessionäärile, kes esitab kindlaid ettetellimusi kaubakoguste kohta, mida ta suudab enda arvates edasi müüa.\nSelline risk on aga omane igale kaubandustegevusele ja seega ei ole erikaitse selles osas põhjendatud.\nHagejad väidavad, et komisjon ei ole konkreetsete tõsiasjade põhjal käsitlenud, kas on võimalik pakkuda garantii- ja müügijärgseid teenuseid ilma täieliku territoriaalse kaitseta.\nNad rõhutavad eelkõige seda, et Grundigi kaubamärgi maine seisukohalt on oluline, et kõigi turuletoodud Grundigi seadmete puhul oleks võimaldatud vastavad teenused.\nParalleelimpordi lubamise korral peaks Consten keelduma nende teenuste osutamisest seadmete puhul, mille on importinud tema konkurendid, kes ise ei osuta neid teenuseid rahuldaval tasemel.\nNiisugune keeldumine ei vastaks aga samuti tarbijate huvidele.\nTasuta garantiiteenuse kohta märgitakse otsuses, et ostja saab tavaliselt oma õigust sellisele teenusele kasutada üksnes oma tarnija juures ja temaga kokkulepitud tingimustel.\nHagejad ei vaidlusta seda väidet kuigivõrd.\nKartused kahju suhtes, mis võib ebapiisava teeninduse tõttu mõjutada Grundigi toodete mainet, ei ole käesoleval juhul põhjendatud.\nConsteni põhikonkurent äriühing UNEF, kes alustas Grundigi toodete müüki Prantsusmaal hiljem kui Consten ja kes on pidanud võtma märkimisväärse riski, pakub siiski tasuta garantiiteenuseid ja tasulisi müügijärgseid teenuseid tingimustel, mis tervikuna ei paista olevat Grundigi kaubamärgi mainet kahjustanud.\nPeale selle ei takista miski hagejatel vastava reklaami abil teavitada oma tarbijaid teenustest ja muudest eelistest, mida Grundigi toodete ametlik turustusvõrk suudab neile pakkuda.\nSeega ei ole õige, et Consteni tehtud reklaam peaks tooma samas ulatuses kasu ka paralleelimportijatele.\nJärelikult on hagejate esitatud väited põhjendamatud.\nHagejad kaebavad, et komisjon ei ole käsitlenud küsimust, kas täielik territoriaalne kaitse on endiselt hädavajalik selleks, et seoses Grundigi toodete Prantsusmaa turule toomisega Consteni kantud suured kulud saaks kaetud.\nKostja vastab, et enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist ei saanud ta kunagi teavet turuletoomisega seotud kuludest, mida ei olnud kaetud.\nSeda kostja märkust ei ole vaidlustatud.\nKomisjon ei ole kohustatud omal algatusel seda punkti uurima.\nLisaks tähendab hagejate väide sisuliselt, et kontsessionäär ei oleks heaks kiitnud kokkulepitud tingimusi ilma täieliku territoriaalse kaitseta.\nSee tõsiasi ei ole siiski kuidagi seotud artikli 85 lõikes 3 nimetatud turustamise parandamisega.\nJärelikult ei saa selle väitega nõustuda.\nHageja Grundig väidab, et ilma täieliku territoriaalse kaitseta ei oleks ainuedasimüüja valmis kandma turuvaatluseks vajalikke kulusid, sest tema jõupingutuste tulemusest võivad kasu saada paralleelimportijad.\nKostja vastab, et turuvaatlus, mille eesmärgiks on eelkõige võimaldada Prantsusmaa tarbija soovitud tehniliste muudatuste tegemist Prantsusmaale eksporditavate toodete puhul, on kasulik üksnes Constenile.\nConsten ainuõigusliku kontsessionääri seisundis, mida vaidlustatud otsuses ei ole kahtluse alla seatud, oleks ainus ettevõtja, kes saab vastu võtta spetsiaalselt Prantsusmaa turule kohandatud tehniliste omadustega tooteid.\nVäited, mis on esitatud otsuse selle osa kohta, mis on seotud artikli 85 lõike 3 punkti a tingimuste esinemisega käesoleval juhul, ei ole eraldi ega tervikuna võttes hästi põhjendatud.\nKuna kõik artikli 85 lõikes 3 sätestatud erandi andmiseks vajalikud tingimused peavad olema täidetud, ei ole erandi andmise muude tingimustega seotud väiteid vaja läbi vaadata.\nTingimusliku erandi andmata jätmine\nHageja Grundig, kes arvab, et erandi andmisest keeldumine põhineb täielikul territoriaalsel kaitsel Consteni kasuks, väidab, et komisjon oleks pidanud nõukogu määruse nr 17/62 artikli 7 lõike 1 alusel lubama vähemalt ainuõiguslikku turustuslepingut, tingimusel et paralleelimporti ei kahjustata.\nSellise tingimusliku erandi puudumisel läheb vaidlusaluse otsuse resolutiivosa kaugemale selle põhjendavast osast ja isegi oma eesmärgist, milleks on keelata täielik territoriaalne kaitse.\nVaidlustatud otsuse osalise tühistamise tõttu on ära langenud käesoleva väite edasise arutelu ese.\nKodukorra artikli 69 lõike 3 alusel võib Euroopa Kohus määrata kulude jaotuse või jätta kummagi poole kohtukulud tema enda kanda, kui osa nõudeid rahuldatakse ühe poole, osa teise poole kasuks.\nNii on see ka käesoleval juhul.\nKohtukulud jäävad seega ühelt poolt hagejate ning menetlusse astujate Itaalia Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja teiselt poolt kostja ning menetlusse astujate äriühingute Leissner ja UNEF kanda.\nvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 3, 36, 85, 86, 222 ja 234,\nvõttes arvesse nõukogu määrusi nr 17/62 ja 19/65,\nvõttes arvesse protokolli Euroopa Majandusühenduse Kohtu põhikirja kohta,\nvõttes arvesse Euroopa Kohtu kodukorda,\n1. Tühistada osaliselt Euroopa Majandusühenduse Komisjoni 23. septembri 1964. aasta otsus, mis käsitleb menetlust asutamislepingu artikli 85 alusel (IV-A/00004-03344, „Grundig-Consten”) ja mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas 20. oktoobril 1964 (lk 2545/64), kuivõrd selle artiklis 1 teatatakse, et 1. aprillil 1957. aastal sõlmitud leping tervikuna, kaasa arvatud rikkumisega mitteseotud lepinguosad, rikub artikli 85 sätteid.\n2. Jätta ülejäänud osas hagid 56/64 ja 58/64 põhjendamatuse tõttu rahuldamata.\n3. Hagejad, kostja ja menetlusse astujad kannavad ise oma kohtukulud.\nOtsuse langetas Euroopa Kohus 13. juulil 1966 Luxembourgis.\nKuulutatud avalikul kohtuistungil 13. juulil 1966 Luxembourgis.


Valjala vald võttis suuna ühtse Saaremaa loomisele - Saarte Hääl\nValjala vald võttis suuna ühtse Saaremaa loomisele (19)\nKÕHKLUSTE LÕPP: Valjala volikogu esimehe Liilia Eensaare sõnul ei võinud ebamäärane olukord haldusreformi osas enam kauem kesta.\nÜleeile pärastlõunal koos olnud Valjala valla volikogu lükkas tagasi nii Lääne-Saare valla liitumisettepaneku kui ka Leisi valla pakkumise Ida-Saare ühendomavalitsuse moodustamiseks. Vallavolikogu eesmärk on ühtse omavalitsuse loomine Saaremaal.\n“Ütlen ausalt, et haldusreformi küsimuses on seni olnud üks suur segadus ja palju ebakindlust. Neid läbirääkimisi on ju siin peetud suisa mitmel rindel,” kommenteeris Valjala vallavolikogu esimees Liilia Eensaar kujunenud olukorda.\n“Nüüd on aga meie valla volikogu otsus ühene ja selge – Lääne-Saare vallaga me liitumisläbirääkimisi pidama ei hakka ja me lõpetasime ka läbirääkimised Ida-Saare ühendvalla loomise küsimuses.”\nEensaare sõnul on nende eesmärk ikkagi ühtse Saaremaa loomine. “Oleme seisukohal, et ühtse suure omavalitsuse koosseisus olemine toob meile kõige enam kasu,” märkis ta. “Jõudsime volikogus arusaamisele, et meie tõmbekeskus on ikkagi Kuressaare ja seda me eirata ei saa.”\nKüsimusele, kas volikogu oli otsuse langetamisel ka üksmeelne, vastas Liilia Eensaar jaatavalt. “Jah, volikogu oli ses küsimuses üpriski üksmeelne,” kinnitas ta. “Rääkisime kõik asjad isekeskis eelnevalt selgeks ja otsuse toetamise osas volikogu liikmete seas mingit ebakindlust ei olnud.”\nRahvahääletust ei tule\nKommenteerides ringlevaid kuuldusi, mille kohaselt on Valjalas käimasoleva haldusreformi osas kavas rahvahääletus korraldada, ütles volikogu esimees, et ka see teema oli volikogus arutluse all.\n“Kui me aga praegu rahva seas liigume, siis kõigi arvamuste seast kumab ikkagi läbi seesama Kuressaare mõte,” lausus Eensaar.\n“Ja kui me ka hakkaksime mingit hääletust ses küsimuses korraldama, siis enamvähem on juba eelnevalt teada, kui palju inimesi sellel osaleda võib. Ehk tuleb kohale veidi üle kümne protsendi, mis tähendab, et tahes-tahtmata peab lõpliku otsuse langetama volikogu.”\n“Ida-Saare blokiga oleme me koostööd alati teinud ja arvan, et paratamatult teeme seda edasi ka tulevikus,” möönis Valjala vallavolikogu esimees ja ütles lõpetuseks:\n“Volikogus me leidsime, et seni oleme [haldusküsimuses] nagu mingiks tõkkeks olnud ja et takistame suure valla teket. Seepärast otsustasimegi, et me peame end kuidagi määratlema ning selge ja kindla otsuse langetama.”\nMis saab Ida-Saare loomise kavast?\nIda-Saaremaal asuva viie valla – Leisi, Orissaare, Pöide, Laimjala ja Valjala – ühinemisläbirääkimisi koordineerib praegu Orissaare vallavolikogu esimees Marili Niits.\nTema sõnul mõjutab Valjala vallavolikogu otsus kindlasti ka Ida-Saare ühinemisläbirääkimisi. Milline on aga see mõju ja millised on nende edasised tegevused, see selgub juba eeloleval nädalal.\n“Esmaspäeva õhtul on meil viie valla volikogude esindajate koosolek,” ütles ta. “Mis suunas Valjala otsus meie tegevust mõjutab ja millised on meie tegevuse edasised arengusuunad, eks me seda kõike seal siis aruta. Pärast kõnealust nõupidamist saan ehk sel teemal juba täpsemalt rääkida ja kommentaare jagada.”\nLisatud: 09.07.2016 / 00:30\nLisatud: 09.07.2016 / 00:40\nRõõm lugeda, et leidub terve mõtlemisega inimesi.\nLisatud: 09.07.2016 / 01:29\nKes see keenius oli, et valjala ida-saarega liituma kutsuda? Nimesid, andke nimesid\nLisatud: 09.07.2016 / 07:53\nLugemuse suurendamiseks kõlbab igapäevane meedia.Väga hästi on ühinemisteema kajastatud!\ntahan veel teada\nLisatud: 09.07.2016 / 08:15\nÄkki Sa oskad ka öelda, kas need keeniused on kuidagi sugulased nende keeniustega, kes tahtsid et valjala hüppaks üle pihtla valla lääne-saare valda ja kas Sa arvad ka, et neid\nkeeniusi võib Saaremaa valla volikokku lausa enamus siiski kokku saada. Ideid neil juba jagub ja koalitsiooni looma on nad osavad.\nLisatud: 09.07.2016 / 08:38\nVolikogu liikmete mängimine haldusreformiga, on kui liivakasti mängud. Eile meeldis sinuga mängida, täna tuli kommionu (tipppoliitik on osav rääkija) ja lubas paremat elu kui enne. Tegelikult avaldub haldusreformi mõju hiljem, siis, kui kõik on juba ära rõõmustanud, et näe midagi ju ei juhtunudki.\nSuurejooneline seisukoht volikogu esimehe poolt rahvaküsitluse osas. Tema teab ka seda, milline oleks osalusprotsent ja seepärast pole seda mõtete korraldada. BRAAVO!\nLisatud: 09.07.2016 / 08:48\nKui juba, siis üks Saaremaa vald. Võimuahneid inimesi on küll ja küll. Las nad kaklevad volikogu koha eest tihedamas konkurentsis ja valituks osutuna näitavad oma arukust nati paremal ja suuremal moel. Praegused minivallad on justkui põlistatud pensionäridest/pensionieelikutest vallajuhtidele ja nendele ustavatele ametnikele. Valdade areng on peamiselt pidurdunud. Kui aga suurvald võtab Riigikogu tegemised eeskujuks(oht on), siis see haldusreform on hukule määratud. Võimu- ja rahaahne inimene on egotsentilise mõttelaadiga külm manipuleerija.\nLisatud: 09.07.2016 / 09:03\nMis nüüd Leisi tegema hakkab? Ei tule kokku 5000 elanikku ja pindalat ka napib. Kellega nüüd semmida?\nLisatud: 09.07.2016 / 09:49\nKüll Leisi vallavolinikud ka lõpuks neist liivakastimängudest tüdinevad ja suuna ühtsele Saaremaale võtavad. Kaua sa ikka aktiivset tegutsemist näitled, vaja lõpuks ka tegelike probleemidega tegelema hakata. Vähemalt ma loodan nii.\nLisatud: 09.07.2016 / 10:34\nEestis teostatav haldusreform on nagu mingi mustkunst, mis naeratab sulle vastu, samal ajal tühjendades su taskuid ja selle hiilgav ebamäärasus on kasuks poliitikutele, mitte rahvale.\nLisatud: 09.07.2016 / 11:43\nÜks oblast vedelam lurr.\nLisatud: 09.07.2016 / 13:19\nEi maksa meelt heita. Mis siis, et otsus selline, tulge ikka jälle järgmisele kokkusaamisele ka. Meil on olnud ju tore ja vahva. Laimjala on ka kutsutud.\nLisatud: 09.07.2016 / 14:53\nViimane aeg vaadata lääne poole. Kutsuge Mustjala ja Kihelkonna kampa. Ei saanud Ida-Saarest asja, tekitame Põhja-Saare. Vahet pole.\nLisatud: 09.07.2016 / 18:19\nAh, et toreduse pärast käitegi siis koos? Sõidud, söömingud jne rahva kulul. Suurvalla puhul saate ka kõik koos käia ning toredust ja vahvat olekut jätkuvalt nautida.\nLisatud: 09.07.2016 / 18:50\nLeisi üritas köiega isegi Hiiumaad enda külge tõmmata, ei õnnestunud. Vahvad mehed need põhjasaarlased:) Nõus isegi idasaarlaseks hakkama kui aga pääseks suurest katlast. Käige parem paatidega Hiiumaa rannakülasi rüüstamas nagu viikingid ikka.\nLisatud: 09.07.2016 / 21:17\nSeda suurvalla teemat saab jälgida Lääne-Saare pealt – koosolekud, nõupidamised iga päev, ametnikud muutkui sõeluvad linnavahet (need vähesedki, mis nn teeninduspunktidesse jäänud on). Egas halduskulud vähenenud, lihtsalt paremini peidetud/põhjendatud.\nLisatud: 09.07.2016 / 23:46\nÜks Saaremaa on ainuõige valik, tundub, et Valjala on üks vähestest, kes sellest reformist terve mõistusega aru saab. Aga see suurvalla asi saab teoks ainult siis kui hansotaadule ja veel mõnele “vallavanemale” antakse elu lõpuni istutav ja kõlava nimega ametikoht ning sm. tinnu kuulutatakse uue valla suurvürstiks ja sm. tinnu sõber saab rahakoti ligi (mingi haldus või holding vms, vahet pole).\nLisatud: 09.07.2016 / 23:57\nÜks suur pluss veel- ühe valla puhul on kapol lihtsam ka igasugu susserdisi kinnimajja viia :)\nLisatud: 11.07.2016 / 09:25\nIga ühinev vallvanem saab aasta palga preemiaks


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta Regati pst 1: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta Regati pst 1: Buss?\nSuunajuhised asukohta Regati pst 1, Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Regati pst 1 lähedusest\nBuss: 114, 174, 1A, 34A\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Regati pst 1?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Regati pst 1 jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Regati pst 1 jõudmiseks on:\nRummu on 279 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nLillepi on 563 meetrit, 8 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Regati pst 1 juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Regati pst 1 juures: 114, 174, 1A, 34A.\nÜhistransport sihtkohta Regati pst 1 linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti Regati pst 1? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Regati pst 1 pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Regati pst 1 jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Regati pst 1 lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Rummu; Lillepi.\nSihtpunkti Regati pst 1 jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 114, 174, 1A, 34A\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Regati pst 1.\nMuudame sihtpunkti Regati pst 1 sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Regati pst 1, Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Regati pst 1 linnas Tallinn\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Regati pst 1, Tallinn\nLihtsam saada Regati pst 1 kasutades app!


Mõnikord on kõik nii selge - R.A.A.A.M.\nLavastuse algimpulss on neuroloog Oliver Sacksi raamat, mis kirjeldab erinevaid kummalisi tajuhäireid – need on ka kirjanduslikult värvikad lood, mis tõstatavad küsimuse: mis on õieti reaalsus.\nTrupi moodustavad inimesed, kes mõni aasta tagasi Lavakunstikoolis koos õppisid ning pärast kooli lõpetamist on läinud laiali, teinud väga erinevaid rolle väga erinevates lavastustes, lugenud palju erinevaid raamatuid, käinud maailmas ringi ning õppinud edasi. See on see põlvkond, kes, olemata enam päris verinoor, sündis veel Nõukogude Liitu ja esimesena kasvas üles internetiga. Nende elu jooksul on aeg ja ühiskonnakorraldus teinud läbi järjest kiiremaid ja absurdistlikumaid muutusi, ja nüüd on nad kokku tulnud, et iseendale ja üksteisele mõtestada neid maailmu, milles nad elanud on – tõlkida iseenese kogemused improvisatsiooniks, teoreetiline taust julge joonega fantaasiaks ja tajumehhanisme uurides püüda mõista, mis maailm see on, mille tajumisega on vastamisi nii nemad ise kui inimene üldse.\nSelleks valisid nad ruumi, mis on nende kõikide jaoks võrdselt võõras\n– et pärast teatrisüsteemi lähemat silmitsemist nii Eestis kui võõrsil otsida ja järgida seda oma teatriausust ja -teed, väljendusvahendeid, stiili.\n“Mõnikord on kõik nii selge” on naljakas, aga võib-olla pigem pisut hämmeldunud moel, nagu siis, kui miski tundub, aga õieti ei tea, mis siis on päriselt. Ja kui mees peab oma naist kübaraks, siis võib-olla on tegelik probleem kübaras, kes arvab, et ta on naine?\nEtendus kestab ca 1 tund 40 minutit.\nEsietendus 28. Juuni 2013\nMari Peegel, Eesti Päevaleht, 26.06.13\nJaanus Kulli, Õhtuleht, 1.07.13\nMaiu Nurka, Eesti Päevaleht, 19.06.2013\nMario Pulver, Egokulturism, 28.06.13\nMargus Mikomägi, Postimees 09.07.13\nVeiko Märka, Eesti Ekspress, 28.07.13\nKATARIINA RATASEPP (VAT Teater)\nROLAND LAOS (Eesti Draamateater)\nJÜRI TIIDUS (Eesti Draamateater)\nHENDRIK TOOMPERE JR JR (Eesti Draamateater).\nEsietendus 28. JuuniL 2013\nPrevious LinkVaga vend VahindraNext LinkTitanicu orkester


Aasta Muusik 2016 on Robert Jürjendal — Sirp\nKitarrikunstnik ja helilooja Robert Jürjendal on valitud tänavu Aasta Muusikuks. Ilmekas näide poeetilistest helimaastikest on tema südamlikku soojust kiirgavad hiljutised sooloalbumid “Rõõmu Allikas” ja “Valguse palsam”. Äsja ilmus ka Valdur Mikita, Robert Jürjendali ja Kaido Kirikmäe ühise sõna ja heli album “Iluküsija”. Jürjendali loomingu tuumiku moodustavad elektroakustilised teosed kitarridele.\nPidulik kontsert “Aasta Muusik 2016” toimub värskelt renoveeritud vana raadiomaja ajaloolises 1. stuudios (Kreutzwaldi tn 14), pühapäeval 8. jaanuaril kell 16. Kontserti saab otseülekandes jälgida ETV, Klassikaraadio ja Vikerraadio kanalitelt.\nJuuresolev foto: ERR


Eesti maksekultuur lõunanaabritest kõrgem - Äripäev\nEesti maksekultuur lõunanaabritest kõrgem\n07. veebruar 2006, 09:50\nErki Freiberg 07. veebruar 2006, 09:50\nLäti ja Leedu maksetavad sarnanevad Kesk-Euroopa riikidele, samas kui Eesti kuulub Põhjamaade korrektsemate maksjate hulka, selgub Intrum Justitia uuringust.\nEestis ja Soomes on arve keskmiseks maksetähtajaks 20 päeva, Lätis ja Leedus vastavalt 23 ja 29 päeva. Arved tasutakse Eestis aga peaaegu kaks korda kiiremini kui Leedus. Kui Eestis on arvete tasumise keskmine aeg 27,5 , siis Leedus 45 päeva. Lätis hilinevad ettevõtted arvete maksmisega ligi 13 päeva ja keskmine makseaeg on seal 35. päeva pikkune.\nEesti ettevõtete maksekultuur on võrreldes eelmise aasta kevadega veelgi paranenud. 2003 aastal viivitati maksmisega keskmiselt 9 päeva, 2004 aastal 11 päeva ja möödunud aasta lõpul vaid 7,5 päeva.\n1997.aastal Intrum Justitia poolt Eestis läbi viidud maksetavade uuringu kohaselt viivitasid Eesti firmad arvete tasumisega koguni 16 päeva.\nKõige kiiremini tasuvad Euroopas arveid jätkuvalt soomlased, kes hilinevad maksetega keskmiselt kuus päeva. Arvete tasumise kiiruselt jäävad Eesti firmad Soome ettevõtetest maha vaid poolteise päeva võrra. Kõige kauem tuleb arvete tasumist oodata Kreekast, Itaaliast ja Portugalist. Aeg arve väljastamise ja tasumise vahel Lätis ja Leedus on sarnane Tsehhi, Ungari, Hollandi, Belgia, Saksamaa ja Poola ettevõtete maksekäitumisele.\nEuroopa juhtiv krediidikorraldusteenuste osutaja Intrum Justitia viib alates 2003 aasta lõpust kaks korda aastas läbi Euroopa ettevõtete maksekäitumist ja sellega seonduvaid suundumusi puudutavat uuringut. Tegemist on ainsa omataolise maksekultuuri ja –tavade uuringuga Euroopas, milles osaleb üle 1000 ettevõtte 23 riigist.


Lehekülg kuni 23\nEelmine 1 13 20 21 22 23 template Järgmine\n05 04 2021, 12:07\nMittelineaarne moonutus tuleneb asjaolust, et puht labaselt valjukas pole idealselt jäik, ja mida lähemale Xmaxile seda suuremaks need lähevad. Mismoodi filtrid seda pidurdada saavad? Umbes sama on ruumi korrigeerimisega, kui näiteks kaks lained saavad ruumis kokku, ja üks nendest on veel vastandfaasis, mismoodi filtri abil seda takistada on võimalik? See pole filtri vale kasutamise probleem, vaid seda polegi võimalik teha.\n05 04 2021, 13:29\nSeda muidugi, et teatud asju ei saagi filtriga parandada (need samad room mode nullid näiteks) või kompenseerida aga see pole filtri süü või kehvasti tehtud DSP/filtri viga, kui keegi seda üritab ja paranemise asemel heli hullemaks läheb.\n08 04 2021, 21:56\nTegin FIR filtrid ümber, enne kasutasin filtritena minimaalfaasi filtreid, nüüd lineaarfaasi filtreid ja ainult teist järku filtreid, Sain ringingust lahti ja mitte ainult preringingust vaid sain vähemaks ka post ringingut. Lineaarfaasi filtritel on selline omadus, et samal sagedusel ja sama järku kõrgpääs ja madalpääs filtritel on nii pre kui postringing osaliselt vastand faasis, kui nivood on enam vähem võrdsed ja tulemusena saadavad elementide ASK-d enam vähem teoreetilise filtri ASK järgsed, kustutavad nii pre kui postringingud osaliselt teineteist. Tavaliste IIR filtritega see võimalik pole, kuigi neil on ainult postringing aga selle võrra ka suurem.\nSeega optimism FIR filtri suhtes tuli tagasi ja heli on tõesti hea ütleks isegi, et parem kui DSP IIR filtritega. Ruumiline stereo pilt on väga palju suurem ja selgem ning ilmselt mitte ainult tänu sirgele faasile.\nTekkis ka üks idee selle kohta, mida tähendab kui keegi ütleb, et mingil kõlaril on hea resolutsioon. Üks osa selles heas resolutsioonis on kindlasti väike ringing, nii pre kui post.\n09 04 2021, 08:52\nSeleta natukene täpsemalt\n09 04 2021, 11:58\nRinging lisab helisid mida algses signaalis ei ole. Praktikas suure ringinguga süteemi heli kuulates tundus see väga mudane, laiali määritud ja ebaselge olema. Kuuldamatu ringinguga süsteemi heli on puhas, selge ja väga konkreetne, need ongi ehk ühed osad omadustest, mida suureks resolutsiooniks nimetatakse heli puhul.\nTavaliste kõlarite ja nende filtrite puhul on ringing muidugi üsna keeruline küsimus. Mõõtmiste puhul maskeerib seda mingis osasa ruumi kaja ja reverberatsioon ning tavaliste filtrite (mis on IIR) puhul jääb see ringing tähelepanu alt välja. FIR kõrgpääs ja madalpääs filtritel on aga nii pre kui post ringing samasugune ja summaarselt energia suuruselt sama suur kui sarnaste IIR filtrite post ringing. FIR filtrite pre ringingut saab aga väga hästi ja täpselt mõõta ning minimiseerida.\nviimati muutis kasutaja moi; 09 04 2021, 12:14.\n09 04 2021, 12:44\nOk ma sain korra aru et ringing lisab eraldusvõimet.\n09 04 2021, 13:31\n"Väike ringing" all ma jah ei mõelnud, et on vaja lisada väheke ringingut, vaid seda, et paratamatult filtritega lisanduv ringing peab olema võimalikult väike.\n10 04 2021, 20:54\nÜks pilt veel, kus arvuti FIR ja vana DSP IIR samas graafikus. See ei näita muidugi kogu tõde aga natuke annab aimu mida REW-i PEQ optimeerimisega ja rePhase praktikas pea piiramatu PEQ elementide hulgaga teha saab.\nHouse Curve on Bob Katzi välja pakutu. DSP variandis ei ole otseselt seda järgitud vaid kõrva ja tunde järgi korrigeeritud aga on natuke sarnane tulnud kogemata. Kokku langevuse tõttu võiks nagu arvata, et see kõver pole mitte juhuslikult just selline.\nSuure hulga korrektsioonide lisamine suurendas ka ringingut, kuna kasutasin minimaalfaasi PEQ elemente mitte lineaarfaasi PEQ elemente, siis suurenes küll ainult postringing, mida ruumi heli hilistumine ja kaja maskeerivad aga siin on mõtte koht. Kas parem on muhkude ja lohkudeta ASK või vähene post ringing? Mõlemat korraga füüsika seadused ei luba. Mõlemat korraga lubab ainult ruumi akustika ümber tegemine nii, et ruumi muhke ja lohke ASK-s ei oleks, siis ei peaks PEQ korrektsioone kasutama ja ei oleks ka postringingut, preringingut on nagunii minimaalset.\nviimati muutis kasutaja moi; 10 04 2021, 21:04.\n11 04 2021, 11:51\nNatuke veel ringingust koos salvestusega.\nSalvestis selline https://sites.google.com/site/moijmo...edirects=0&d=1\nSeal on esimene osa tehtud kahe stereosse pandud mõõtemikrofoniga, mis ka kõik ruumi heli üles võtavad, teine lõik on stereo kardioid, kolmas originaal.\nPilt ka ühest iseloomulikust kohast, seal on esimene originaal, teine mõõtemikritega ja kolmas kardioid. Ruumi kaja on teisel salvestisel ilusti näha.\nPuhtalt filtrite ringingud on sellised, FIR filtrite puhul saab kõiki filtrite karakteristikuid otse REW-is vaadata kui teha "Import pulse response" ei ole midagi eraldi vaja mõõta.\nRoheline on üldkorrektsioon, mille preringingu tekitab faasi reguleerimine, postringingus on suur osa bassi muhkude ja lohkude silumise PEQ elementidel.\nLillakas on puhas bassi filter, mille postringingus on puhtalt bassi muhkude ja lohkude silumise PEQ elemendid.\nKuuldavad ei peaks need ringingud olema kuna on kõik peaaegu madalamad kui 70 dB või põhiimpulsile piisavalt lähedal aga mp3 failist saab ise üle kuulata, võibolla keegi oskab ruumi kajal ja filtri ringingul vahet teha.\n13 04 2021, 21:25\nFIR filtritega saab oluliselt vähendada ka ruumis kuulamiskohas stereokõlaritega tekkivat vasak-parem ülekostvust, mis tekitab kammfiltri efekti helile, mis kuulaja kõrvadesse jõuab\nSelleks nihutatakse vasaku ja parem kanali faase ülevalpool 1 kH umbes selliselt. Teha saab seda aga ainult FIR filtritega ja enne on mõistlik kõlarite faasikarakteristik enam vähem sirgeks ajada selle sama FIR filtriga. rePhae FIR filtrite valikus on see sisse ehitatud valmis konfiguratsioonina.\nKammfilter kõrvale kõige tundlikumas ribas väheneb oluliselt ja ainult vasakut või paremat kanalit kuulates ASK ei muutu üldse.\nProovisin ära ja asi täitsa töötab aga ma pole kindel, et see alati ja igal juhul heli paremaks teeb. Ilmselt on paremate plaatide puhul juba miksimisel ülekostvusega mingil määral arvestatud ja selline kammfiltri silumine keerab ASK tegelikult selliseks nagu see stuudios mõeldud ei olnud.\nIgal juhul on see palju parem kui samal eesmärgil tehtud RACE, mis heli kohe põhjalikult ära rikub.\n15 04 2021, 22:14\nPanen ühe reaalse mõõtmise pildi ka sellest ülekostvuse ellimineerimisest.\n05 05 2021, 21:01\npaneb imestama, et aastal 2009 alustatud teema on siiamaani elus.\n05 05 2021, 21:26\nSee nagu Tallinna linn, ei saa kunagi valmis.\nGoogle muidugi pani vanadele piltidele põntsu kuna muutis ära pildi failide lingid.\nPildid on kõik alles aga kes kurat neid linke oskab või viitsib parandada.


Prelude | Eesti Maitsed\n+372 45 33 407vinoteekprelude@gmail.comwww.prelude.ee\nPrelüüd muusikamaailmas on pikema heliteose lühemat sorti avamäng. Vinoteek Prelüüd Saaremaa restoranide seas sobib sissepõikamiseks enne või pärast pikemat õhtusööki kusagil mujal. Kuid ennekõike on tegu väärt kohaga pikemaks õhtusöögiks või põhjalikumaks veininautimiseks sealsamas kohapeal.\nKitsas söögituba on koduselt sisustatud taaskasutatud mööbliga. Vinoteegi perenaine Ülle Kiirend otsekui elaks siin päriselt. Kui teda ennast külalisi kostitamas ei näe, võib ta olla veinireisil uusi jooke otsimas.\nPrelude veinivalik on ilma igasuguse kahtluseta kõige parem ja huvitavam Saaremaal. Eesti kõige tuntumale saarele heidetakse harva midagi ette. Kui seda just tegema peab, siis sealsetes erinevates restoranides näeb lubamatult palju ühtesid ja neidsamu veine. Seepärast on Prelude veinisõbrale pelgupaiga eest.\nVihje söögi kohta: küsige päevapakkumist! Lisaks igapäevasele väikesele toiduvalikule pakub Prelude alati midagi menüüvälist. Prelude toitudes ei ole pidanud kunagi pettuma. Siin pakutakse saarerahva igapäevast lihtsat sööki. Ja lisaks värskeid austreid ka. Vahuveini kõrvale muidugi!


Uus koolitusfirma NORDIC KOOLITUS alustas! - NORDIC KOOLITUS\nNüüdsest rikastab Eesti koolitusmaastikut uus koolitusfirma NORDIC KOOLITUS!\nMe oleme spetsialiseerunud IT- ja juhtimiskoolituste pakkumisele.\nMeie ametlik sünnikuupäev on 22. mai 2019, aga meie lugu algas juba palju-palju varem. Töötasime aastaid ühtse meeskonnana ühes Eesti suurimas IT koolitusi pakkuvas ettevõttes nimega IT Koolitus. Erinevate asjaolude kokkulangemisel otsustasime seni auga kantud punase tunnusvärvi vahetada värske erksinise vastu ning panime alguse täiesti uuele koolitusfirmale Nordic Koolitus.\nNordic Koolituses oleme jätkuvalt spetsialiseerunud parimate IT- ja juhtimiskoolituste pakkumisele, tehes seda meile aastate jooksul südamelähedaseks saanud viisil, et Sul oleks meiega endiselt mõnus asju ajada ning saaksid alati meie koolitustelt maksimaalselt kasu.\nMeie kohta saad rohkem teada MEIST alalehelt.\nMeie avalikud koolitused leiad KOOLITUSKALENDRIST.\nKoolituste tellimisega seotud info leiad TELLI KOOLITUS sektsioonist.


TEINE KALLAS | Guido Pärnits: praegust olukorda "katastroofiks" nimetada pole õige - Eesti Päevaleht\nTEINE KALLAS | Guido Pärnits: praegust olukorda "katastroofiks" nimetada pole õige\nSeekordne „Teine kallas” on uuenduslik, sest lisaks Jevgeni Ossinovskile (SDE) ja Urmas Reinsalule (Isamaa) on stuudios ka tippjuht Guido Pärnits, kes hindab valitsuse senist tööd ettevõtja perspektiivist. Arutluse all on pikendatud piirangud, kriisijuhtimine, vaktsineerimise areng ja piiriületus.\nÜlemiste Keskuse direktor Guido Pärnitsale piirangute pikendamine üllatusena ei tulnud.\n„Ettevõtjad pole piirangute vastu, küsimus on selles, kas see kinni makstakse. Ettevõtjatel ei vedele raha lihtsalt maas. 25. aprillini kehtivad piirangud ei olnud löök allapoole vööd ja on hea, et see nii vara välja öeldi,” sõnas ta.\nPärnits lisas, et praegust olukorda „katastroofiks” nimetada pole õige.\n„Lätis oli teenindus ja kogu ettevõtlus enne jõule kinni. Meie piirangutega venitamine oli õige. Enamus inimesi saab terveks. Oleks riik kinni pandud kaks nädalat või kuu aega varem, oleks see ettevõtjale olnud palju kehvem,” lisas ta.\n„Kui me olukorra ühiste pingutustega kontrolli alla saame, kerkib paratamatult esile küsimus, et millises järjekorras me ühiskonda avama hakkame. Koolid loomulikult on ühe prioriteedina välja käidud,” leidis Ossinovski piirangute lõppu vaadates.\n„Kiire, ulatuslik eakate vaktsineerimine – paraku pole kursimuutust toimunud. Perearstid ise on öelnud, et kogu vaktsineerimise süsteem peab olema palju tsentraliseeritum ja kiirem. See on logistika ülesanne. Paraku see detsentraliseeritud korraldamine, kus paljud lülid laperdavad – ma ei saa sellega rahul olla,” kritiseeris Reinsalu vaktsineerimise korraldust.\nPärnits täiendas, et vaktsineerimine ei logise ainult Eestis, vaid kogu Euroopas.\n"Tarne on ettearvamatu: millal vaktsiin tuleb, kust tuleb, kuidas vanurid vaktsineerima toimetada – neid jooksutatakse tühja,” märkis ta, lisades, et tema sõnul võiks vaktsineerida esmalt hoopis eesliinitöötajad, mitte vanainimesed.\nOssinvoski tõdes, et selline lähenemine on lihtsalt küüniline.\n„Teinekord tuleb mõelda ka natuke kastist välja,” selgitas Pärnits.\nReisimise osas leidis Reinsalu, et valitsus hävitas viimased Balti mulli riismed ja mitte ainut - ka Soomest tulijad on võrdsustatud muu Euroopaga.\n„Diplomaatilises mõttes oli see viga, sest meie peaksime praegu oleme paluja rollis. Meil istub 20 000 inimest Soomes vangis ja me ütleme neile, et meie kehtestame oma viiruse olukorras oma piirangud – see oli läbimõtlemata käik.”\n„Olukorras, kus oleme Euroopa tipus, on sisse toodud viiruse osakaal 1-2%. Kindlasti oleme meie suurem oht ülejäänud Euroopale, kui nemad meile. Mis ei tähenda siiski, et piiridel ei peaks kontrollima muteerunud tüvesid” nõustus Ossinovski.\n„Mis pärast on piiri ületamine ohtlikum, kui ma lähen naaberkülasse? Ega eelmisel kevadel see ka suurt ei päästnud, kui kõik piirid kinni pandi,” arvas Pärnits.


Vladimir Putin kinkis venelastele tavalisest pikemad pühad | Õhtuleht\nVladimir Putin kinkis venelastele tavalisest pikemad pühad\nToimetas Aare Kartau, 29. aprill 2020, 13:32\nVladimir Putin pikendas töövaba perioodi 11. maini.Foto: Zuma Press/Scanpix\nVenemaa president Vladimir Putin pikendas teisipäeval riiklikku tasustatud töövaba perioodi, mis peaks praeguse seisuga kestma 11. maini. Riigipea hoiatas, et Venemaa pole veel viirusepuhangu kõrgpunkti näinud, vahendab The Moscow Times.\n„Olukord on endiselt väga keeruline. Venemaal on õnnestunud epideemia levikut pidurdada, ent me pole veel tippu ületanud,“ ütles Putin regionaalkuberneridega peetud konverentskõnes. Laiendatud karantiinimeetmed mõjutavad Venemaal mai alguses toimuvaid pühasid – vahemikku 1. maist 11. maini jääb tavaliselt vaid kolm tööpäeva.\nValitsuse ja Putini karm kritiseerimine ning Eesti eeskujuks toomine tõi Vene vutimehele trahvi (1)\n28. aprill 2020, 10:40\nVladimir Putin kinnitas, et Venemaa lükkab võidupüha paraadi edasi\n17. aprill 2020, 11:34\nPutin: viiruse leviku piiramiseks peab Venemaa kasutama sõjaväge (1)\n14. aprill 2020, 09:52\nVIDEO | PANDEEMIA? Moskva ummistus kiirabiautodest\n13. aprill 2020, 17:26\n„Ma arvan, et on õige kuulutada need kolm päeva töövabaks. Seega pikeneb töövaba periood 11. maini,“ kinnitas Putin, kelle sõnul jääb viiruse surmav oht püsima ning see võib mõjutada kõiki. Samuti käskis Putin koostada ametnikel plaani, kuidas piiranguid järk-järgult eemaldama hakata. Ta loodab, et sellega saadakse alustada juba 12. mail.\nPutini teadaanne saabus kaks päeva pärast seda, kui Venemaa kõrge terviseametnik hoiatas Covid-19 juhtumite uue kasvu eest, kui inimesed mai alguses toimuvate riiklike pühade tõttu karantiinimeetmeid eiravad. Turuandmed näitasid, et nõudlus grillitoodete vastu kasvas viimasel nädalavahetusel hüppeliselt. See viitab tõenäoliselt ka sellele, et venelased valmistuvad tähistama pikki pühi maakodudes ja datšades.\nVenemaa koroonaviiruse epitsentris Moskvas pikendati karantiini 13. maini. Selleks andis korralduse linnapea Sergei Sobjanin. Moskvalased peavad taotlema digitaalseid liikumislubasid, kui nad soovivad kodust enam kui 100 meetri kaugusele liikuda. Praegu tohivad nad eriloata külastada vaid poode ja apteeke.\nPraeguse seisuga on Venemaal tuvastatud 99 399 diagnoositud nakatunut ning 972 surmajuhtumit.


Forbes nimetas Microsofti Steve Ballmeri halvimaks tegevjuhiks - kõigil valedel põhjustel - Arvutamine\nForbes nimetas Microsofti Steve Ballmeri halvimaks tegevjuhiks - kõigil valedel põhjustel\nForbesi kaastöötaja Adam Hartungi sõnul on Steve Ballmer halvim tegevjuht suure börsil kaubeldava Ameerika ettevõtte täna. ' Ballmer, kirjutab Hartung, on hüljanud olulised turud (mobiilimuusika, telefonitorud ja tahvelarvutid), kahjustanud Delli, HP ja Nokia pikaajalisi väljavaateid, puhunud Windows Vista kasutuselevõtu ja pakkunud tehnikaklientidele midagi Windowsiga vaimustumiseks 7 või Office 2010. Ettevõtte aktsiahind on alates 2000. aastast poole võrra vähenenud. Microsoft on “PC-ettevõte, ei midagi muud”.\nKõige hullem on Ballmer kihlvedusid Microsofti, Delli, HP, Nokia ja teiste täpsustamata ettevõtete tuleviku üle Windows 8. See on „meeletu panus igale tegevjuhile - ja sellist, mida oleks täielikult välditud, kui Microsofti juhatus peaks välja vahetama Hr Ballmer aastaid tagasi koos tegevjuhiga, kes mõistab tehnoloogia kiiret muutumist ja oleks Microsofti turu trendidega kursis hoidnud. '\nTohutu irooniaga leian, et panen Microsofti ja Ballmeri kaitsele pähe, kuid need on ettevõtte hindamisel põhimõtteliselt valed kriteeriumid.\nNii et räägime Steve Ballmerist. Hoolimata 12-aastasest Microsofti tegevjuhi ametiajast on ta püsivalt Bill Gatesi poolsaarest haaratud ja olnud alati eakaaslastest lihtsam sihtmärk. Steve Jobs oli tuntud oma alistamatu tahte ja isikliku intensiivsusega, Gates oma terava intellekti, vaikse käitumise ja kurgutaktikaga. Ballmer on seevastu kõige kuulsam koomiliste müügikohtade, toolide viskamise ja laval ringi hüppamise moodi nagu lisamäng Ahvide planeet ümber teha.\nRick Santorumil oli suurem Google'i probleem, kuid keegi ei taha seda autoportreena\n12 aasta jooksul on Ballmer jälginud palju kruvisid. Microsofti erinevad Interneti-teenused jäävad ka mitmeaastasteks ja ettevõtte brändistrateegia on koletu kolmeastmeline protsess: 1) termini koostamine, 2) selle termini rakendamine kõigele, kuni see muutub mõttetuks, ja 3) selle rämpsutamine.\nVista maine rongiõnnetusena oli osaliselt tingitud Microsofti suutmatusest partneritele vastu seista; ettevõte oli sunnitud avaldama dokumente, milles üks juht märkis: „Lõpuks langetasime nõudeid (kvalifitseerumiseks kui„ Vista Capable ”), et aidata Intelil kvartalikasumit teenida, et nad saaksid jätkata 915 graafikaga varustatud emaplaatide müümist. ” Ballmer allkirjastas selle muudatuse isiklikult pärast Paul Otellini telefonikõnet ja sellest tulenevad probleemid võib tema ukse taha panna.\nZune suutmatus järele jõuda, Windows Mobile'i langus 2010. aasta lõpus ja Microsofti üldine suutmatus puutetundlike seadmete plahvatuslikku kasvu kohata või seda ette näha on samuti kindlad punktid, kuid keskendumine ainult nende sündmuste kohta varjab palju keerulisema pildi.\nWindows Mobile'i uuesti otsimine\nMicrosofti Windows Mobile'i operatsioonisüsteem ei olnud kunagi nii populaarne ega hinnatud tänu vigade segule, funktsioonide kehvale rakendamisele ja halvale kujundusele. See oli oluline näide sellest, mida ma nimetan „klassikaliseks“ Microsofti strateegiaks, et kasutada oma arvutimonopoli teistes valdkondades turuosaks, meelitades ärisid ja pakkudes operatsioonisüsteemi tohutul hulgal odavat riistvara. Inimesed kasutasid seda, sest nad pidid seda tegema, ja see suri kohe, kui midagi paremat tuli.\nSiit me tulime (foto viisakalt Engadgetilt)\nWindows Phone on täiesti erinev loom. Lugege Windows Phone 7 arvustusi, eriti pärast WP7.5 väljaandmist, ja näete midagi, mida Windows Mobile pole kunagi teeninud: austus. Windows Phone 7 on teinud midagi palju olulisemat kui lihtsalt Redmondi alumise joone polsterdamine; see näitas, et Microsoft oli võimeline tõelisteks uuendusteks. See andis ettevõttele legitiimse disainivisiooni, mis on iOS-ist või Androidist eraldiseisev ja eristuv ning töötab omaette.\nWindows Mobile oli mitte kunagi saab see toode. See oli põhimõtteliselt üles ehitatud ideele, et inimestel on vaja pihuarvutile sobivat töölauakogemust ja see sisaldab kõiki koledaid kompromisse, kehva menüüstruktuuri ja skisofreenilist paigutust, mis tekivad siis, kui võtate üsna kohmakas kujundusparadigma ja tõlgite selle seade, mille ekraaniruum on 1/10.\nkas koerad võivad toorelt kapsast süüa\nhead nimed isastele koertele\nkui suureks saavad jack russell terjerid\nkuidas öelda, et koer armastab sind


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maaelu võrgustikutöö osakond » Maaeluvõrgustik » Üritused (arhiiv) » 2008 aasta üritused » 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee istung (LISATUD KALENDRISSE) » 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - koostöö kasutegur\nEST Maaelu võrgustikutöö osakond Maaeluvõrgustik Üritused (arhiiv) 2008 aasta üritused 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee istung (LISATUD KALENDRISSE) 12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - koostöö kasutegur\n12.03.2008 - Leader+ juhtkomitee - koostöö kasutegur\n12. märts 2008 - Leader+ juhtkomitee istung\nUuringu „Koostöö kasuteguritest maapiirkondades” tutvustus, Dorothée Duguet, Leader+ kontaktpunkt\nVAATA! Ettekannet osade kaupa:\nI osa ettekandest (2 lk, PDF)\nII osa ettekandest (3 lk, PDF)\nDorothée Duguet meenutab, et Leader II programmis ei olnud osad liikmesriigid üldse kaasatud rahvusvahelisse koostöösse. Arvati, et see on liiga keeruline või, et puudub piisavalt koostööprojektide ideesid. Mida aeg edasi, seda rohkem hakkas selguma kuidas ja kellega teha koostööd ja et ainult kohaliku tasandil (liikmesriigi siseselt) koostöö tehes ei saavutata soovitud tulemust. Ka praegu on veel palju teha, et panna kohalikke tegevusgruppe koostööst, eelkõige rahvusvahelisest koostööst huvituma. See on väljakutse tulevikuks.\nMillised oleksid meetodid eesmärgi saavutamiseks:\ntuua näiteid koostöö kasulikkusest;\nkirjeldada milleks panustada ressurssi, sh aega koostööks;\nillustreerida mida koostöös saavutati;\ntuua välja kasutegurid jne\nEelnimetatud eesmärgi saavutamiseks tehti Euroopa Liidu tasandil uuring ja küsitleti liikmesriikide kohalikke tegevusgruppe jm sidusgruppe\nEsimeseks küsimuseks oli – miks vajame koostööd?\nEelmistel Leader programmidel väljus koostöö tihtipeale kohaliku tegevusgrupi strateegia eesmärkidest, arvati et koostöö on siis, kui koostöö on olemas!\nKäesoleval programmperioodil on koostöö arendamine üks prioriteetidest.\nLihtsalt kuskil seminaril osalemine, ei ole veel kohe selline koostöö, mida Euroopa Komisjon ootab. See on alles eeltegevus koostööks. Oodatakse sellist koostööd, kus on tõelised väljakutsed koostööst lisandväärtuse saavutamiseks ja mis baseerub altpoolt tuleval initsiatiivil ja on kohaliku tegevusgrupi strateegia osa.\nKoostöö mõjutab eelkõige kohalikku elu, sotsiaalset kapitali ja tugevdab kohaliku haldussuutlikkust ja paljudes muudel tasanditel ettevõtlikust. Koostöö anna oma panuse kohaliku elu arendamisele, protsess kui õppimine, uute otsuste tegemine.\nDorothée Duguet toob mitmeid näiteid liikmeriikide vahelistest koostöö tegevustest.\nNäiteks Belgia ja Prantsusmaa tegid koostööd kohaliku maavara – kivimi töötlemise valdkonnas - kuidas kohalikku kivi paremini kasutada. Prantsuse kohalik tegevusgrupp võttis kasutusele samad töötlemismeetodid, mida kasutati juba Belgias. See sündis koostöös.\nSoome ja Austria vaheline koostööprojekt – maaturismi arendamine. Koostöö aluseks maaturismi sesoonsus - Soomes on talveturism tähtsam ja Austrias jällegi suveturism. Koostöö tulemusena leiti palju huvitavat ja uusi kogemusi omal maal maaturismi arendamisel.\nKoostöö erinevate liikmesriikide vahel on hea ka vastastikku keeleõppele, kultuurivahetusele jne.\nLeader II programmis olid koostööprojektid eelkõige kogemuste vahetamine ja üksteiselt õppimine ja õppimine eelkõige liikmesriigi tasandil. Selle kaudu said konkurentidest koostööpartnerid ning koostööpartnerid ka väliskoostöö algatamiseks ja arendamiseks. Kõigile on oluline oma piirkonda tutvustada, teha ennast teistele nähtavaks!\nKunagi ei saa küllalt, arvab Dorothée Duguet, et rääkida koostöö kasulikkusest:\nsotsiaalse kapitali, inimeste arenemine;\ntehniliste kogemuste jagamine, näiteks puidu töötlemise oskuste jagamine, kivi, ka keeleoskuste teemadel;\ninimeste kahtlused alguses, kuid seda suurem on rahulolu lõpptulemuse üle;\nõppimine teiste maade programmidest, kogemustest;\nhea näited, et kõik kohalikud otsustajad saavad osaleda kõikidel koostöö tasanditel;\nvahend, ehitada „sild” erinevate inimeste vahel;\nabivahend tekitada kohalikul tasandil kokkuhoidmist;\nkogukonnast väljapool inimesed võivad teie piirkonna ja tegevuste kohta märgata seda, mida ise pole märganud ning küsida seda, mida te ise ei taha küsida – sellel on edasiviiv jõud;\nkoostööprojektidel on mõju piirkonna majandusele, koostööprojektis osalevad inimesed saavad uue kogemuse, mis on kohalikule tööandjatele huvitav jne\nKokkuvõtteks, sõnas Dorothée Duguet, on ühiselt vaja töötada selle nimel, kuidas teha uut perioodi veelgi edukamaks koostööprojektide rakendamise valdkonnas.\nIstungil esitatud küsimused, kommentaarid:\nLiikmesriik: kuidas teha erinevate liikmesriikide koostöö haldusmenetlust lihtsamaks?\nEuroopa Komisjon: Euroopa Komisjon peab koostööprojekte väga tähtsaks, soovitus on, kasutada liikmesriigi tasandil minimaalselt kohustuslikke vorme.\nLiikmesriik: ettekandes on slaid, et koostööprojektid on olnud edukad. Kuid juhul, kui koostöö erinevate liikmesriikide ja riikide vahel on väga edukas, kuidas saab see siis olla väljakutse. Küsimus on, kas on ka ebaõnnestunud koostööprojekte? Arvestatav analüüs peaks sisaldama ka ebaõnnestumisi ja me sooviks neist õppida. Saame aru, et tegelikkuses tulemused olidki head, kuid oleks võinud uurida laiemalt.\nEuroopa Komisjon: Kui vaadata tulemusi seireindikaatorite alusel, siis tõusnud on nende kohalike tegevusgruppide arv, kes on osalenud rahvusvahelises koostöös. Kuid oli ka ebaõnnestumisi.\nLiikmesriik: meie kogemus on, et koostööd tehakse eelkõige piirkondade vahel, mitte tegevusgruppide vahel. Meil oleks kergem, kui oleks kokkulepitud administratiivsed protseduurid. Reeglid on kõigil liikmesriikidel nii erinevad ja see teeb koostöö keeruliseks. Koostöö peab olema pidev ja ainult ühe koostööprojektiga ei piirduta. Üks koostööprojekt viib teiseni, on võimalus ka võrgustike tekkeks.\nEuroopa Komisjon: Head märkused ja peame rääkima koostööst. See võiks olla teema ka töögrupi tööks, et ühiselt arutada koostöömeetme protseduuri reeglite lihtsustamist. Võttes näiteks aluseks EQUAL projektide süsteemi. Koostöö juhises on mõned ettepanekud liikmesriikidele, millised võiksid olla ühised administratiivsed protseduurid, kuid iga liikmesriik võib koostada oma korra. Peaksime püüdma seda koordineerida.