Daniel (Mees, 24a)\nTelefon: XXXXX379 Telefoninumber kinnitamata. Kinnita telefoninumber!\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 8259\nKuulutus: Sooviks siis tutvuda naistega hea oleks kui oleks pärit jõgevalt kirjutage mulle fb mu fb daniel lääne ja mu nr XXXXX379 ja soovin tõesti püsisuhet kuna olen juba pikka aega olnud üksi ja soovin enda kõrvale naist keda armastada hoida ja kelle eest hoolitseda ja ked hoida\nKuulutus lisatud: 05.12.2017\nragnar (Mees, 34a)\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 8258\nKuulutus: soovin tutvuda ausa ja korraliku naiterahvaga pusi suhte eesmargil\nKuulutus lisatud: 04.12.2017\nSann (Mees, 28a)\nTelefon: XXXXX920 Telefoninumber kinnitamata. Kinnita telefoninumber!\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 8257\nKuulutus: Tere sooviks leida püsisuhet kuna ei tahaks enam jõulude ajal üksinda olla ja just uude kohta kolinud ise 28a mees olen pikemat kasvu kui tuned huvi helista või saada sms vaatab mis saab laps pole takistus\nVadim (Mees, 32a)\nTelefon: XXXXX756 Telefoninumber kinnitamata. Kinnita telefoninumber!\nnumbrile 13011 SMS sisuga FOR MEI2 8256\nKuulutus: Tere tutvun normaalse naisega et koos aega veeta ja teha mida iganes peaasi et koos hea olla oleks ja edaspidi vaatab mis saab kui tõsist suhet naine soovib võib kohtuda ka kohustusteta lihtsalt sexsi eesmärgil kui keegi huvitatud 100kg mitte tülitada oman autot.\nErmo (Mees, 18a)\nKuulutus: Olen püsivaks sponsoriks naisele.asukoht pole oluline.ootan su pakkumist postkasti\nKuulutus lisatud: 03.12.2017\nDI (Mees, 36a)\nKuulutus: Selle koleta ja sombuse ilma puhul läheks ühe toreda ja meeldiva naisega hotelli aega veetma ja naudiks koos olemist.Hea oleks ka klaasike veini juua küünlavalges ja maailmaasju arudata,et kui sa oled huvitatud siis võtta ühendust ja teeme teoks selle.tagan diskreetsuse.PS.hea oleks kui lisad ka enda poolse kontakt nr.\nKuulutus: Soovin tutvuda naisega vanuses 30- 36a.\nKuulutus lisatud: 02.12.2017\nLauri (Mees, 34a)\nKuulutus: Tutvun vaba ja vallalise naisega püsisuhte eesmärgil.\nIse 180/84, lapsi pole, ei suitseta.\nRohkema info tarvis, suhtleme kirjateel.\nKüsi siis saad teada? (Mees, 39a)\nKuulutus: Kas Valgamaal ka leidub naist 45+ kes oleks huvitatud vahest kohtuma? Olen nõus ka sponsoreerima


Martensi maja Pärnus sai nurgakivi - Ehitusuudised\nMartensi maja Pärnus sai nurgakivi\nPärnu südalinnas paigaldati nurgakivi tänavu detsembris valmivale Martensi majale. Pikk tänav 12 asuavas äri- ja eluhoones hakkab paiknema üle 3000 m² kaubandus- ja büroopindu ning 11 korterit.\nPärnu linna aukodaniku Friedrich Fromhold von Martensi järgi nime saanud hoone arendajaks on OÜ Martensi Maja, ehitajaks Nordeconi tütarettevõte AS Eston Ehitus ja projekteerijaks BOA arhitektuuribüroo.\nHoone tulevasteks suurimateks üürnikeks on südalinnas oma esimese kaupluse avav Rimi, Danske Bank, Kinnisvaraekspert ja notaribüroo.\nPärnu linnapea Romek Kosenkraniuse hinnangul sobitub Martensi maja oma punasest käsitöötellisest fassaadiga kenasti linnapilti ja hoone kerkimine annab märku, et kesklinna piirkond hakkab elule ärkama.


Briti eurosaadik: kuninglik merevägi peaks euroliidu kalalaevad uputama\nToimetas Vidrik Võsoberg, 26. juuli 2019 11:49\nBriti sõjalaev HMS Bulwark.Foto: Pixabay\nEuroskeptilisse Brexiti parteisse kuuluv Euroopa parlamendi saadik Robert Rowland teatas, et Suurbritannia kuninglik merevägi peaks ründama kõiki Euroopa liidu kalalaevu, mis tulevad Inglismaale lähemale kui 200 miili.\nIndependent märkis, et Rowlandi soovitav 200-miiline keelutsoon ulatuks Prantsusmaa Biskaia laheni ja selle sisse jääksid ka näiteks sellised Euroopa liidu linnad nagu Pariis, Brüssel, Amsterdam ja Dublin.\nEUROPARLAMENT KEEB: söökla tõstis ootamatult ja ebademokraatlikult hindu! (44)\nPoliitiku avalduse kohaselt tuleks Inglismaa keelutsooni sisenevaid laevu „kohelda samamoodi kui Belgranot“. Belgrano oli Argentina sõjalaev, mille briti allveelaev Falklandi sõja (1982) ajal torpeedoga põhja lasi, saates surma 323 inimest.\n„Meie seisame kõigi oma kalurite selja taga ja oleme oma vete suveräänsuse taastamise poolt,“ teatas radikaalne poliitik Twitteris tehtud avalduses. „Iga 200-miilisesse keelutsooni sisenevat võõramaist alust tuleb kohelda nagu Belgranot!“\nPoliitiku teate pälvis teistelt europarlamendi saadikutelt ja kaluritelt rohkelt kriitikat. Näiteks Euroopa parlamendi kalanduskomitee juhiks valitud liberaaldemokraat Chris Davies teatas, et Rowlandi öeldust madalamale annab langeda. „Isegi liialdusena on need ütlused häbiväärsed ja haiged,“ sõnas ta. „Pole kahtlust, et Brexiti partei teatab varsti, et neil pole olnud mingit soovi kutsuda üles Euroopa kalurite mõrvamisele.“


Ajutine vaikelu Balti ja Eesti elektrijaama erastamise ümber saab mööda. Jaak Leimann lubas eelmisel nädalal Kanal 2 esinedes, et ministeerium edastab oma arvamuse Narva elektrijaamade erastamise äriplaani kohta valitsusele 20. augustiks. Valitsusel on aega otsuse tegemiseks septembri lõpuni.\nKui valitsus kiidab olemasoleva äriplaani heaks, tuleb aasta jooksul luua ühisfirma AS Narva Elektrijaamad, mille aktsiatest kuuluks 51 protsenti RE-le Eesti Energia ja 49 protsenti NRG Energy tütarfirmale NRGenerating International.\nMajandusministeeriumi asekantsler Arvi Hamburg peab aga olemasoleva äriplaani jõusse jäämist väheusutavaks. Ka Jaak Leimann väitis eelmise nädala telesaates, et ameeriklaste äriplaani järgi Eesti pool jätkata ei saa. «Äriplaani tuleb muuta,» kinnitas ta.\n«Eesti riigi huvi ei ole elektribisnisega rikkaks saada,» väidab Arvi Hamburg. «Eesti riigi huvi on, et elektrienergia hind oleks võimalikult madal. NRG huvi on aga elektrienergia tootmisest kasu saada.»\nAjakirjanduses on Hamburgi, kes on tegelenud energeetikaküsimustega alates 1990. aastate algusest, sarjatud selle eest, et ta kord kiidab ameeriklaste äriplaani heaks, seejärel aga hääletab selle maha. Tegemist on kahe erineva rolliga, põhjendab Hamburg ise oma käitumist. «Mind määrati äriplaani töörühma juhtkomitee liikmeks valitsuse poolt,» selgitab ta. «Kui äriplaan valmis, tuli mängu teine roll. Nüüd pean andma majandusministrile nõu, kas selle alusel on otstarbekas leivad ühte kappi panna. Arvan, et ei ole.»\nTallinna tehnikaülikooli elektroenergeetikainstituudi direktor Mati Valdma ütleb, et NRG äriplaani põhipuudus on lähtetingimused, mis ei vasta Eesti praegusele olukorrale. «Ei saa panna kahte põhijaama kokku ja luua monopoli, mida praktiliselt ei hakka käsutama Eesti pool,» sõnab ta.\nValdma lisab, et talle on ülesande püstitus algusest peale segane olnud. «Ilmselt on keegi Eesti poolelt ameeriklasi informeerinud, et meil on kõik selge ja asi meie taha toppama ei jää,» räägib Eesti Energia haldusnõukogu ja energeetikanõukogu liige.\nValdma meelest peab Eesti ise oma energeetika arenguplaanid läbi mõtlema. «Vajame Eesti elektritootmise arengu detailset kava,» väidab ta. Arengukava praegu koostatakse ja see peaks jõudma riigikogusse sügisel.\n«Mulle tundub, et Eesti Energia spetsialistid on olnud äriplaani koostamisel teatud surve all,» lisab tehnikaülikooli soojustehnikainstituudi direktor Arvo Ots.\nEnergeetikanõukogusse kuuluv Ots on oma arvestusmetoodika abil jõudnud järeldusele, et audiitorfirma Price Waterhouse poolt Narva elektrijaamade väärtuseks hinnatud 70 miljonit USA dollarit (1,025 mld krooni) on tegelikust hinnast 25 korda odavam. Ots sai elektrijaamade väärtuseks umbes 1,8 miljardit dollarit (26,37 mld krooni).\n«Ma ei oska siinjuures täpselt arvutada know how väärtust,» lisab Ots. «Ameeriklased saavad ju tohutu kogemuse omanikuks, mis Eestil on põlevkivi põletamise alal.»\n«Vanu seadmeid nii kõrgeks hinnata, nagu Ots seda teeb, pole õige,» leiab Eesti Energia peadirektor Udo-Rein Lehtse. Ta lisab, et Price Waterhouse'i spetsialistid pakkusid elektrijaamade ülemiseks hinnaks 100 miljonit USA dollarit (1,465 mld krooni).\n«Hinna määramisel peame arvestama ka seda, et kui praegu on elektrijaamade võimsus 3000 MW, siis renoveeritud jaamades piisab umbes 2300st MWst,» selgitab Lehtse. «Reaalse turuhinna saaksime teada vaid avalikul pakkumisel.»\n«Kui NRG äriplaani muutmiseks valmis pole, ei tähenda see veel, et ühisfirmal on kriips peal,» leiab NRG Energy Eesti esindaja Hillar Lauri. «Lõpliku otsuse peab tegema ikkagi valitsus.»\n«Kompromiss on Leimanni teha,» lausub endine energeetikaminister Arvo Niitenberg. Ta tunnistab, et tema küll Leimanni nahas olla ei tahaks. «Kompromiss tähendab seda, et Leimann ei lähtuks ainult akadeemikutest ja professoritest koosneva energeetikanõukogu arvamusest,» lisab Niitenberg.\nPärast seda, kui Eesti Energia haldusnõukogu hääletas juuli keskel elektrijaamade erastamise äriplaani maha, palus Niitenberg end vabastada haldusnõukogu esimehe kohalt. Ta peab olemasolevat äriplaani heaks dokumendiks. «Aga seal on asju, mida tuleks parandada,» tunnistab ta. «Ja parandada on paljusid asju juba hilja.»\n«Kohtuga ameeriklased meid äraütlemise korral ähvardada ei saa,» väidab Arvi Hamburg. 1996. aasta detsembris allkirjastatud koostöö- ja arenguleping NRG, Eesti Energia ja Eesti valitsuse vahel sätestab muu hulgas ka poolte rahalised kohustused. Kui äriplaan ei valmi ühe osapoole süül või kui aktsionäride leping jääb ühe poole süül sõlmimata, kohustub ta tasuma miljon USA dollarit trahvi. Kui äriplaan jääb vastu võtmata, sanktsioonid ei rakendu.\nNRG on Hillar Lauri sõnul kulutanud äriplaani koostamiseks kaks miljonit USA dollarit.\nKui valitsus ütleb äriplaanist ära, lähevad elektrijaamad tõenäoliselt avalikule enampakkumisele. Lauri sõnul on mitmed riigiametnikud avaldanud arvamust, et olemasoleva äriplaani võiks võtta erastamise aluseks. «Kuidas on see võimalik, kui äriplaan on kuulutatud Eesti energeetikapoliitikaga mittesobivaks,» imestab ta. Kui Narva elektrijaamad avalikku müüki lähevad, siis NRG Lauri sõnul pakkumust ei esita. «Me oleme oma kaardid juba avanud,» põhjendab ta.\nArvo Niitenbergi sõnul tunneb elektrijaamade erastamise vastu huvi 3-4 maailma tuntud energeetikafirmat. «Mina ei üllatuks, kui praegu tuleks keegi neist ja pakuks meile oma äriplaani tasuta,» muheleb ta.\nEesti äri- ja pangandusringkonnad on kaubandus-tööstuskoja presidendi Toomas Lumani kaudu avaldanud arvamust, et kohalik kapital suudaks ise Narva elektrijaamade ostmiseks ameeriklaste poolt välja pakutud 70 miljonit USA dollarit investeerida.\nUdo-Rein Lehtse ei välista Eesti pankade osalemist mõeldavas konsortsiumis. «Peaasi, et kiiresti leitakse investeerija Narva elektrijaamadesse,» sõnab ta.\nLehtse ütleb, et korra on juba Balti ja Eesti elektrijaam ära hinnatud. 1995. aasta lõpus oli Põhjamaade Nordic Investment Bank (NIB) valmis laenama elektrijaamade ja RE Eesti Põlevkivi rekonstrueerimiseks kuni 80 miljonit USA dollarit. Siis ilmus välja aga NRG.


Ninatilgad Aqua Maris - kasutusjuhendid - Otitis 2021\nAqua Maris Kasutamisjuhised, ravim lastele.\nÄge, vasomotoorse riniit\nNinaõõne kroonilised haigused\nNina limaskesta vastuvõetava tundlikkuse säilitamine suitsetajatel, sõidukijuhtidel; inimesed, kelle tegevus on seotud tolmuses õhus töötubades viibimisega.\nTaastumisperiood pärast ninaõõnes tehtud operatsioone.\nAqua Maris on loodusliku päritoluga ravim. Ravimi koostis sisaldab steriliseeritud merevett, mis säilitab nina limaskesta füsioloogilise seisundi normaalses olekus..\nAqua Maris lahjendab lima ja normaliseerib selle tootmist nina limaskestas. Samuti avaldavad ravimi komponendid soodsat mõju varjatud epiteeli funktsioonile.\nRavim eemaldab nina limaskestalt tolmu ja allergeenid.\nSee ravim on saadaval 30 ml viaalides. Üks pudel sisaldab kuni 200 annust ravimit.\nPihuse korrektseks kasutamiseks järgige järgmisi reegleid:\nEnne pihusti kasutamist vajutage sõrmega õrnalt ühte ninasõõrmesse.\nAsetage pöial pihustuspumba alusele. Läbipääs laeva ülaosast peaks asuma avatud ninasõõrme all.\nVajutage pumbale. Hinga kergelt.\nTeise ninasõõrmega tee sama.\nSoovitav on hoida ravimit ninas - ärge aevastage ega puhutage nina esimestel minutitel pärast võtmist.\nAnnus ravimi kasutamiseks:\nAqua Marise tilka saab kasutada alla 1-aastaste laste raviks: mitte rohkem kui 3 korda päevas, 1-2 tilka kummassegi ninasõõrmesse.\nAqua Marise pihustit saab kasutada:\n1-7-aastaste laste raviks: 2 süsti kummassegi ninasõõrmesse kuni 4 korda päevas.\n7–16-aastased lapsed peaksid pihustit manustama kuni 6 korda päevas, 2 süsti mõlemasse ninasõõrmesse.\nTäiskasvanud - kuni 3 süsti kummassegi ninasõõrmesse kuni 8 korda päevas.\nKursust saate korrata kuu jooksul.\nNinaõõne puhastamiseks nina sekretsioonidest ja mitmesugustest saasteainetest süstitakse ravimit nii palju kui vajalikuks peetakse. Pärast pihusti kasutamist võite ninast liigse vedeliku eemaldada vatitiku või lapiga. Protseduuri saab teha korduvalt, kuni nina on täielikult puhastatud..\nAqua Marise võtmise vastunäidustused:\nVanus kuni üks aasta (Aqua Maris Spray jaoks).\nSäilivusaeg Aqua Maris:\nPihustus: 3 aastat. Ärge kasutage 45 päeva pärast pudeli avamise kuupäeva.\nTilgad: 2 aastat. Ärge kasutage 45 päeva pärast pudeli avamise kuupäeva.\nValu nohust ninas ja otsmikusValu on keha väljendunud reaktsioon vigastustele ja mitmesugustele haigustele. Niisiis, nina sillani ulatuv peavalu eesmises osas viitab peamiselt põletikule paranasaalsetes siinustes.\nMitte kõik inimesed ei tea, millised bronhiit ja trahheiit on sarnased ja erinevad, mitte ainult arst suudab bronhiiti trahheiidist eristada. Piisab, kui uurida iga haigust eraldi, et mõista, kuidas trahheiiti bronhiidist eristada.


Malina Weissman Bio, vanemad, elukutse, netoväärtus\nSünnikuupäev: 12. märts 2003\n15-aastane Malina Weissman on edukas Ameerika näitleja ja modell. Ta on kõige paremini tuntud filmi “Teenage Mutant Ninja Turtles” järgi. Ta on seal kujutanud filmi „April O’Neil”. Esitati ka kui Violet Baudelaire Netflixi sarjas „Õnnetu sündmuste seeria”. Sarjas on ta jaganud ekraani näitlejate Neil Patrick Harrise ja Louis Hynesega.\nWeissman alustas modelleerimisega oma karjääri 8-aastaselt. Siis ilmus ta mitmetes reklaamides ja reklaamides. Hiljem nähti teda mängimas peaosa mitmetes telesaadetes ja filmides. Vaadakem alla, et saada rohkem teada andeka teismelise näitleja kohta.\nMalina Weissman: bio, vanus, lapsevanem, haridus\nNäitlejanna sündis 12. märtsil 2003 New Yorgis Malina Opal Weissmani nime all. Ta sündis saksa päritolu Ameerika vanematele. Seetõttu pole tema vanemate kohta palju teavet. Ta kasvas üles koos vanema ja õega. Malinal on vanem õde Ayla Weissman. Ayla on Instagramis üsna populaarne.\nAruannete kohaselt on Malina ema endine modell. Lisaks on ta jälginud oma ema jälgedes. Ja liitus glamimaailmaga kaheksa-aastaselt. Weissman võib-olla kodus juhendatud, kuna töötab meelelahutusalal. Oma hariduse üksikasju pole meedias siiski paljastanud.\nMalina Weissman: elukutse ja saavutus\nNagu nüüd teame, on ta hakanud teda alustama väga varasest noorusest. Ta avastas modelliagentuur, kus tema ema töötas varem. Seejärel debüteeris ta modelleerimisega moeetendustega ja tegi ka selliste tippbrändide reklaame nagu Maybelline, H&M, Benetton jne.\nWeismann tegi oma debüüdi 2014. aastal filmist “Teenage Mutant Ninja Turtles”. Hiljem on ta osalenud seriaalis “Supergirl” 2016. aastal. Seal mängis ta noore tüdruku “Kara Zor-El” rolli. 2017. aastal valiti ta Netflixi sarjas “Õnnetu sündmuste sari”. Ta kujutas sarjas filmi 'Violet Baudelairein'.\nMalina Weissman: Isiklik elu ja mees\nTulles 15-aastase tüdruku isikliku elu juurde, võime öelda, et ta on suhetes väga noor. Naisel on veel aega suhetes olla. Praegu keskendub Malina oma karjäärile ja veedab kvaliteetaega perega.\nMalina armastab tantsida, ratsutada ja ujuda. Kui vähegi aega saab, tahaks ta minna seiklustele. Ja langevarjuhüpe on tema nimekirjas esikohal. Ta on öelnud, et tema unistuste karjäär on olla veterinaar. Ta armastab eriti loomi, eriti kasse, nii et ta on võtnud endale rolli filmis “Nine Lives”.\nMalina Weissman: Net Worth ja sotsiaalse meedia profiil\nOlles edukas modell ja näitleja, on Malina kuulunud mitmesse hittsarja ja -filmi. Ta on oma karjäärist kogunud tohutult palju. Praeguse seisuga on tema netoväärtus hinnanguliselt umbes 6 miljonit dollarit. Lisaks lisab ta reklaamide ja kinnituste kaudu oma puhasväärtusele kasumit.\nWeissman on teinud eeskuju selliste tippbrändide jaoks nagu Calvin Kelvin, Levis jne. Ta elab tohutult tohutult elavat elu. Nagu kõik teised teismelised, armastab ta ka veeta aega oma sõprade ja perega.\nNäitlejanna võib leida sotsiaalmeedia platvormidelt nagu Instagram jne. Ta on selles sotsiaalmeedias väga aktiivne koos tohutute jälgijatega. Tal on Instagramis konto käepideme järgi @Malinaweissman millel on 569K jälgijat. Twitteris kasutab ta käepidet @MalinaWeissman 24,7K jälgijaga. Samuti kasutab ta käepideme kaudu Facebooki @Malina Opal Weissman enam kui 18,24K jälgijaga.\nMalina Weissman: Keha mõõtmised\nTeismeline näitlejanna on saleda kehaehitusega ja tema kõrgus on 1,63 meetrit ehk 5 jalga 4 tolli. Teismelise pikkus võib olla mõne tolli suurenenud. Lisaks kaalub tema kehakaal kuni 43 kg ehk 95 naela. Tal on atraktiivsed sinised silmad ja pikad tumepruunid juuksed. Tema keha mõõdud on 28-20-28 tolli või 71-51-71 cm.


Vooremaa Jõgevamaa põldudel käib kevadkülv\nJõgevamaa põldudel käib kevadkülv\n?Kui ilma peab, siis loodame paari nädalaga valmis saada,? arvas OÜ Härjanurme Mõis agronoom Matti Oja. Põllumajandusettevõtte tegevdirektor Mart Tooming lisas, et tööd käivad tänaseks juba neljandat nädalat. ?Me oleme alati püüdnud suhteliselt varakult põllule minna, sest sellisel paepealsel maal kaob vesi kiiresti käest ära,? selgitas Tooming.\nSöödavarumine täies hoos\nOja sõnul on praegu põldudel käimas üldine maaharimine, väetamine ning kivikoristus. Eelmisel nädalal külvati veel varajast otra. ?Külvata on praegu 470 hektarit suvivilja, 103 hektarit rapsi ning 220 hektarit heintaimi,? rääkis agronoom. Mart Toominga kinnitusel on tänaseks pool viljast külvatud.\nOÜ Härjanurme Mõis põhitegevusalaks on loomakasvatus, mistõttu mõeldakse praegu eriti rohtsete söötade varumisele. ?Silo peab jätkuma järgmise aasta augusti lõpuni,? selgitas tegevdirektor Tooming ning lisas, et silotüübilise söödaga on piimatoodang ühtlasem. Kokku on ettevõttel umbes 1500 hektarit haritavat maad ning katsetamisel on uus teravilja konserveerimise tehnoloogia.\nAS Perevara loodab samuti töödega paari nädalaga valmis saada. ?Esimene mees läks meil põllule 17. aprillil,? rääkis Perevara taimekasvatusosakonna juhataja Vello Simmulmann. Ta lisas, et esimene põlluharimisring on tehtud ning varajane oder külvatud.\nAS Perevara põllumaid hakkab katma enamasti suviteravili, kuid kasvatatakse ka lutserni, raiheina ning rapsi. Põhiline eesmärk on samuti loomasööda varumine ning silo tootmine.\nKülviku taga tolmab\nKa Simmulmann nentis, et esimene põud on juba käes. ?Öised külmad ja kuivad ilmad on oma töö teinud,? rääkis ta ning lisas, et kuiva ilma mõju saagikusele on praegu raske hinnata. Teistsugune ei ole olukord ka Torma Põllumajandusühistu maadel. ?Külviku taga ikka tolmab aga oleme maaharimisega hullema ära hoidnud,? nentis Torma POÜ peaagronoom Koidula Liis.\nTorma Põllumajandusosaühingu maadel on lisaks varajasele odrale külvatud ka kaer. ?Külvamisel on praegu suvinisu ja hiline oder,? ütles Liis. Ta lisas, et ettevõtte külvipind on sel kevadel ligi 15 protsendi võrra suurenenud ning kuiva ilma trotsides loodetakse teraviljakülv siiski l juba sel nädalal õpetada. Suvivilja külvatakse Tormas sel kevadel ligi 900 hektarile.\n?Pärast seda jääb veel külvata raps ning kõige lõppu oleme jätnud rohumaade rajamise,? selgitas peaagronoom.


Mõnd muud ametit proovida? Ei. Noor ja hinnatud arhitekt Raivo Kotov teab, et inimene kas on arhitekt või ei ole. Tema igatahes on ja rikastab Eestimaad ehitistega, mis vaevalt kedagi päris külmaks jätavad.\nKes veel ei tea, siis tegelikult algas kõik hiigelsuurtest porganditest. Nendest, millega noor graafiku diplomiga Andrus Kõresaar ja arhitektuurimagistrant Raivo Kotov EXPO 2000 Eesti paviljoni tuntuks tegid. Kui noored ja hulljulged mehed paviljoni kavandit joonistama hakkasid, oli neil vanust vaid 25 ja 23 aastat – tavatult vähe niisuguse konkursi jaoks. Kinni nad selle panid. Raivo Kotovile tähendas võit aga seda, et Eesti Kunstiakadeemia diplom jäigi taskusse pistmata. Selle asemel tulid kutsed uutele konkurssidele ja hakkas idanema koostöö tulevaste tellijatega. Tuli hakata oma bürood looma.\nKõresaarest & Kotovist välja kasvanud KOKO Arhitektide looming pole just kõikide konkurentsitu lemmik, kuid tänaseks on nad endale noppinud nii hulganisti põnevaid projekte kui ka mitmesuguseid auhindu. Nende lähenemine on originaalne, julge, piire kompav. Mõelgem hoonetele nagu vanast tselluloosivabrikust üheks Tallinna visiitkaardiks saanud Fahle maja, Tallinna sünagoog, GO Spa ja Arensburgi hotelli juurdeehitus Kuressaares, Metro Plaza Viru väljaku ääres, Inglise Kolledži raagus puid meenutavate „jalgadega“ ujula või ultramoodne Sakala toimetus Viljandis. Neist mitmesse on isikliku panuse andnud ka Raivo Kotov.\nKes ta siis on? Märkimisväärse osa ööpäevast on ta kirglik ja pühendunud arhitekt, kes pigem tegutseb kui kõneleb. Siiski, meeldivalt sageli on ta oma mõtteid ja seisukohti tutvustanud ajaleheveergudel. Need on kirja pandud nõnda, et raske oleks millelegi vastu vaielda. Vähemalt neil, kes tervet mõistust ja kainet meelt hinnata oskavad. Olgu siis teemaks vabadussammas, Kalevipoeg või investeeringud Kultuurikatlasse ja EKA uude hoonesse. „See on justkui kodanikualgatus või nii … kui mingitel teemadel räägitakse, siis mul on tunne, et kohe peab sõna võtma,“ ütleb Kotov seepeale ise ja loodab, et neist kirjutistest kusagil kellelegi ka mingi kasu sünnib.\nEnne arhitektiks saamist oli Kotov Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimelise gümnaasiumi eeskujulik õpilane ning seejärel vähemalt sama tubli tudeng kunstiakadeemias. Põhikooliaastatel huvitasid tulevast arhitekti võõrad maad ja loodus. Suur hulk ajast kulus aga käsipallile, milles Kotovile 1993. aastal ka noortemeistri tiitel üle anti. Oma pika kasvuga oli ta kahtlemata hea kaitsja. Keskkoolis tuli pallitreeningute asemele hoopis kunstiring. Kotovi pinginaabriks oli siis nüüdseks KOKO-st lahkunud arhitekt Lembit-Kaur Stöör, samuti arhitekti poeg. Tema õhutas. „Tõenäoliselt ei oleks ma ilma selleta saanud ka kunstiakadeemiasse ja elu poleks läinud nii, nagu ta läinud on,“ arvab Kotov. Kunstiõpetaja Rein Grünbach läheb kunagist õpilast meenutades päris emotsionaalseks ning tunnistab, et teist sellist töösipelgat ja fanaatikut tema ei tea. Just. Ja et seda oli näha, et Raivot suur tulevik ootab. Kunstiringi sattumine ei jäänud kindlasti eriala valikule mõjumata, sest keskkooli alguses olid Kotovil silmapiiril veel kaks ilusat a-tähega ametit: advokaat ja ajakirjanik.\nJakobsoni gümnaasiumi kunstiring on üks huvitav koht – nimelt on sealt võrsunud terve rida tublisid loomeinimesi, nende seas arhitekte. Tairo Pärnamets, Indrek Allmann, Hannes Praks, Andrus Kõresaar, Riina Harik, vennad Stöörid … kui nimetada mõned üksikud. Sealt sai alguse ka Raivo Kotovi tihe läbikäimine ja koostöö praeguse partneri Andrus Kõresaarega. Tagantjärele võib muiata, et 1995. aasta oli eriti edukas – Viljandi bande ehk Kotov, Stöör, Margus Maiste ja sisearhitektiks läinud Riina Harik said koos kunstiakadeemiasse sisse.\nPraegusel eluetapil tunneb Kotov end rohkem Tallinna kui Viljandi inimesena - pealinnas on möödunud juba hulk aastaid ja kulgeb enamik argipäevadestki. Raivo Kotov kohe on linnainimene. Käib Sossi mäel asuvasse Fahle maja kontorisse tööle jalgsi ja elab korteris. „Mulle meeldib elada kesklinnas rohelises rajoonis, mitte tulla tööle kusagilt 20 kilomeetri kauguselt oma majast,“ põhjendab ta isikliku eramu puudumist. Kui Eestis rajataks jaapanlaste kombel keset linna 100 – 150 ruutmeetristel kruntidel eramaju, võiks Kotovi meelest sellises elada küll. Või siis väikeses majas Fahle maja katusel!\nRaivo Kotov usub, et tema oma eakaaslastega sattus karjääri alustama heal ajal. Siis, kui 25-aastastele anti projekteerida päris maju ja oma firmatki luua polnud kuigi vaevaline. Ent olukord juba muutub – neil, kes praegu alustavad, nii lihtne enam pole. Kuid ega siis kõik noored Eesti arhitektid pole oma nime suurt tähelepanu pälvinud hoonetega arhitektuurilukku kirjutanud. „Kindlasti on siin paras annus juhusel ja vedamisel,“ mõtiskleb Kotov oma edusammude üle. „Loomulikult saad ise ka niipalju teha, et oled aktiivne, osaled ja avaldad arvamust. Kui istuks nurgas ja ootaks tellijat, kes tuleks ja telliks midagi head, ei jõuaks kusagile. Kuna arhitekti elu on selline, et on avalikud konkursid ja saab ennast näidata, siis ole mees ja jää silma.“ Sest konkurents on võrdlemisi tihe.\nPaaris töötamine Kotovile istub. See on nagu pallimäng – üks söödab mõtte ja teine põrgatab tagasi ning lõpuks valmib tervik, mis rahuldab mõlemaid. Vaidlemist on muidugi küllaga ja maha jääb suur hulk määritud paberit, kuid see kõik on konstruktiivne. „Ma arvan, et meil Andrusega on hea tiim. Kui on kaks juhti, siis ehk ei sõida nii kergesti teelt välja,” muheleb ta.\nRutiini pärast arhitektid oma töös muretsema ei pea – päevad on täidetud ehitusobjektidel käimiste, tellijatega kohtumiste ja mitmesuguste aruteludega. Aga loomehetked? „Kes tõuseb kell kuus ja hakkab tööle, mina olen pigem õhtuse töö tegija: tavaliselt enne kümmet kontorisse ei jõua ja sageli juhtub, et koju saabun kell 12 öösel,“ selgitab Raivo Kotov asja. Vähemasti on KOKO mitmetasapinnaline kontor endises tselluloosivabrikus inspireeriv keskkond. Oli aeg, kus iga kahe nädala tagant trügis sisse mõni uudishimulik ekskursioon – Saksamaalt ja Ungarist ja igalt poolt.\nKui Kotovilt küsida, kas niisuguse töörabamise eest Eestis ka väärilist tasu on võimalik saada, vastab ta, et miljonäride edetabelisse kohalikud arhitektid kindlasti ei jõua, maja ja auto on juba märksa tõenäolisemad. Kuid rikkus ei ole kindlasti eesmärk. Kui sa oled arhitekt, on sul selleks sisemine sund. Sa kas oled või ei ole.\n„Kuna arhitektuur on mulle nii töö kui hobi eest, siis selles mõttes ma ei kurda, et see nii palju aega võtab. Ja eks natuke ikka aega jääb … et reisida ja koos elukaaslasega kinos, teatris või kontserdil käia,“ räägib Kotov. „Draamateatri ja Linnateatri etendustest vaatan vähemalt pooled ära.“ Ega raamatudki päris unarusse jää, mõnd meeldib Kotovile lugeda ikka ja jälle ja igav ei hakka. Üks selline on Gabriel García Márquezi „Sada aastat üksildust“. Veidi pahelisemaks minnes tunnistab arhitekt, et meelsasti joob ta vahel head konjakit ja suitsetab sigarit. Või naudib head seltskonda ja veini. Kuna jäävamad sidemed kipuvad tekkima ikka ülikooli ajal, siis on kujunenud, et kokkutulevatest paaridest on ülima tõenäosusega üks pool seotud arhitektuuri või kunstiga. „Samas olen inimene, kes vajab suhteliselt palju ka üksiolemist. Rahu. Töölt ära minnes ma klubidesse või kellelegi külla just ei kiirusta.“\nÜks, millele Raivo Kotovil pole kunagi kahju oma aega ja raha kulutada, on reisimine. Ümbritsev maailm oma põnevuse ja kirevusega lihtsalt väärib vaatamist. Seni meeldejäävaima elamuse pakkus metsik reis kahe kolleegi seltsis Tšiili Atacama kõrbesse. Kuid ka arhitektuurihuvist kantud linnareisid on elu igati rikastanud.\nEesti arhitektuuril läheb Kotovi meelest hästi, õnnestumisi on piisavalt. Näiteks Rotermanni kvartali uued hooned ja Euroopa Liidu maja Rävala puiesteel. See, et vahel arhitektide ja rahva arvamus ühte ei lange ning et mitmedki objektid vastakaid arvamusi tekitavad, on muidugi paratamatu. „Kasvõi seesama Fahle maja, mille kohta on öeldud, et nagu sadul sea seljas. Kuidas kellelegi,“ laiutab Kotov käsi. Kommentaaridel ta südamesse siiski minna ei lase, kuid diskussiooni tekkimine iseenesest on positiivne.\nSuur unistaja Raivo Kotov pole. Ja arhitektuuri maailmameistriks või olümpiavõitjaks pürgida pole niikuinii võimalik. Sestap usub mees, et küll elu, juhused ja saatus tema teele huvitavaid võimalusi läkitavad. Motivatsiooni tal jagub, inspiratsiooni saab aeg-ajalt otsida. Öeldakse, et 40. eluaastani ollakse noor arhitekt ning meistriteosed sünnivad nii mõnigi kord 80-aastaselt. Raivo Kotovist kuuleme seega tõenäoliselt veel pikki aastaid.\nÄripäeva lisa Gentleman nr 7 – november 2008\n13 aastat EKA arhitektuuriosakonna juhataja ametit pidanuna oman kogemust, mis ei luba mul anda üliõpilastest lõplikke hinnangulisi otsuseid pelgalt koolitööde põhjal. Siiski oli Raivo Kotov arhitektuuriüliõpilasena alates esimestest koolitöödest läbivalt silmapaistev. Minu meelest oli tema silmapaistvuses mingi enesestmõistetavus ning selgus vastupidiselt tihti esineva uperpallitava „miks ka mitte” lähenemisele. Manuaalset silmapaistvust saatis tollal märkimisväärne sõnanappus.\nSeetõttu ei olnudki Kotovi edu hilisemas praktikas, mida eeldatavasti omakorda võimendas moodustunud võimekas töögrupp, mulle üllatuseks. Seevastu üllatav ja väga positiivne on olnud Kotovis leidunud publitsistianne. Levinud arvamuse kohaselt peavad autori tööd iseenda eest rääkima, kuid Eesti arhitektuuris see paraku ei kehti. Kutseliste kriitikute abiga tehakse kõik meie arhitektuuri ja selle tegijate marginaliseerimiseks. Selles valguses on Kotovi publitsistlikud ülesastumised eriti hinnatavad.\nKOKO arhitektide ja küllap siis ka Kotovi osalusega töödes esineb vähimagi võimaluse avanedes nähtus, mis teeb nad mulle iskiklikult nauditavateks: see on, vähemalt Eesti oludes, arhitektuurile asetatud piiride kompamine, sellele lähenemine, piiril kõndimine. Pole oluline, kas objekt on suur või väike. Meelde tulevad Hannover, Fahle, vineerelamu metsas...\nVeljo Kaasik, arhitekt, Eesti Kunstiakadeemia professor\nTutvusin Raivoga kolme aasta eest, kui asusime kavandama Viru väljaku ja Mere pst nurgale Metro Plazat, millest pidi saama hotell, aga nüüd on siiski valmimas linna kõige esinduslikum büroohoone. Viimasel ajal kohtume vähemalt korra nädalas ja helistamise-kirjutamiseta ei möödu vist päevagi. Selle põhjal võin üsna kindlalt väita, et Raivo on natuur, kelle kohta öeldakse vaikne vesi, sügav põhi. Ei meenu, et ta oleks nende kolme aasta jooksul ühelgi koosolekul häält tõstnud. Ka siis, kui mõned teised osalejad, sealhulgas ma ise, on oma emotsionaalselt esitatud seisukohtadega parajalt pingeid kruvinud.\nEnamasti saavad kõik Raivole esitatud tööalased küsimused varem või hiljem kiretult ammendava vastuse. Mis tähendab, et tegemist on usaldusväärse professionaaliga. Oleme nüüd Raivoga koostöös kavandamas nii pretensioonikuselt kui ka mahult vahest suurematki projekti kui eelmainitud Metro Plaza - see peaks kõnelema enda eest.\nMille üle me ikka kõige rohkem vaidlema kipume, on igipõline vormi ja sisu küsimus - vist nagu igale arhitektile meeldib ka Raivole kohe algul ikka fassaadide ilmekusele rõhku panna, samas kui arendaja pühendub esmalt ruumiprogrammi kõige funktsionaalsemale paikaloksutamisele. Aga keegi on kusagil öelnud, et koostöös peitub jõud. Igatahes on leidnud tõendamist, et kunsti ja ratsionaalsust on siiski võimalik tulemuslikult ühendada.\nRaivo on noore mehena juba täna end mõne oma projektiga jäädvustanud vähemalt Eesti, aga võib-olla ka maailma arhitektiuuriajalukku. Samas ma usun ja loodan, et vägevamad asjad on tal (ja meil) alles ees. Igatahes mulle oleks suureks auks koos arhitekt Kotoviga mõni järjekordne värvikas projekt ellu kutsuda.\nSulo Nigul, ASi Metro Capital Management juhatuse liige\nSiht varakult silme ees\nTöökus ja sihikindlus on Raivot karastanud ja tugevaks teinud. Tal oli juba varakult selge, kelleks ta tahab saada. Selle nimel töö tegemist ja pingutamist oli märgata juba kooli kunstiringis. Raivo oli andekas õpilane, kelle võimed avaldusid nii matemaatikas kui ka joonestamises. Õpetajana olin juba kooli ajal veendunud, et Raivost saab edukas arhitekt.\nMinu mälestused ja kokkupuuted Raivoga on siiani säilinud. Jälgin tema töid ja tegemisi suurima tähelepanuga ning tunnen rõõmu tema edusammude ja kordaminekute üle. Kool võib ainult uhkust tunda sellise vilistlase üle.\nSoovin Raivole jõudu ja jaksu oma unistuste teostamisel. Energiat on sel mehel niigi. Ma ei ole kohanud töökamat ja töösse andunumat inimest kui on seda Raivo. Just tema kohta sobib mõttetera: läbi raskuste tähtede poole. Lõpetuseks pean mainima, et oli väga meeldiv õpetada andekat, heasüdamlikku ja tõsise ellusuhtumisega poissi.\nRein Grünbach, Viljandi C. R. Jakobsoni kooli kunstiõpetaja\nKord sattusime Kotovi ja Stööriga Soome Turu linna näitust üles panema. Kahjuks kukkus galerist jooma ja kadus ära, unustades meid päevarahadega kostitada. Tegime algatuseks tühjaks galerii hoiupõrsa, kuhu koguti kohviraha ja ostsime müntide eest kõige odavama vorstipitsa. Kuna galeriis olid kõlarid ja pleier, tegime paljundusmasinal plakatid: Täna õhtul Viro disco, sissepääs 5 marka. Ootasime õhtu otsa, kedagi ei tulnud. Järgmisel päeval läksime Priit Pärna õpilaste lõpetamisele, seal selgus, et Soomes on kombeks, et igaüks võtab oma söögi ise kaasa.\nKotov on arhitektina põhimõttekindel, teda huvitab sisu ja plaani toimimine ning häirivad dekoratsioonid ja kaunistused. Ta keeldub neid joonistamast öeldes, et ei oska. Nii nagu naisi võtavad põlvist nõrgaks tuntud filminäitlejad, sulab Kotov iga kord, kui näeb konsooli.\nKord aastaid tagasi oli Kotov uppunud töösse ja olime Hannes Praksiga tema tervise pärast mures. Ütlesime Kotovile, et viime ta õhtul koju, ärgu jalavaeva ette võtku. Niipea, kui autouks oli sulgunud, võtsime vahetult enne südaööd suuna Haapsalu peale, sest Hiiumaa praam oli kõige varasem. Teadsime, et ainult saarel ei saa ta tagasi töölaua taha klammerduda. Samal päeval jõudsime veel Saaremaale ja isegi Kõinastu laiule, kus Kotov pahatahtmatult murdis suure kadaka.\nKui olime juba natuke tuntust kogunud ja mõne spaa projekteerimisel kaasa löönud, tuli meie juurde Pihkva Oblastikomitee saadik Rõbkin ja ütles „Teate poisid, meil on mitu pioneerilaagrit ja käestlastud ujulad, aidake neist spaad teha, Venemaa januneb Eesti moodi veekeskuste järele!“. Sõitsime Kotovi ja Stööriga ühel hommikul Pihkvasse, mõeldes õhtul tagasi tulla. Kohapeal selgus, et esimene päev on mõeldud selleks, et meid tervitada. Teise päeva pealelõunal, kui olime varemetes pioneerilaagrid üle vaadanud, kutsuti meid Rõbkini sekretäri sünnipäeva pidama. Õnnetuseks selgus, et Kotovil olid samaks õhtuks taskus teatripiletid ja ta tiris meid küünarnukist hoides algavalt banketilt minema Tallinnasse. Kotov jäi teatrisse veerand tundi hiljaks.\nKotov on vahel äärmiselt napisõnaline. Käisime Saksamaal ekskursioonil ja Kotov pidi tutvustama oma suure lemmiku Rem Koolhaasi tööd Zollvereinis. Kõik kogunesid tema ümber, ent Kotov märkis vaid: „Näete, siin see on!“ Kuna Kotovi arvates oli tegu lummava teosega, siis ei vajanud see enam kommentaare.\nTalle on omane panna projektile pauk pärast seda, kui ta ise on selle kallal nädalaid tegelenud. Siis viimasel hetkel, kui käsil on lahenduste vormistamine, lööb Kotovil säde põlema ja ta korraldab koosoleku, mille käigus teatab, et tegi revolutsiooni ja senine idee pole uue kõrval tuhkagi väärt. Sageli on tal õigus.\nAndrus Kõresaar, KOKO arhitektide juht


OTSE POSTIMEHEST ⟩ Diplomaat Gert Antsu: Venemaa ei ole pärast Krimmi annekteerimist muutunud - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nDiplomaat Gert Antsu: Venemaa ei ole pärast Krimmi annekteerimist muutunud\n5. märts 2020, 9:50\nOtse Postimehest ⟩ Diplomaat Gert Antsu: Venemaa ei ole pärast Krimmi annekteerimist muutunud\nEesti Idapartnerluse Keskuse juht Gert Antsu nentis Postimehe otsesaates, et Venemaa käitumismuster ei ole muutunud võrreldes aastaga 2014, mil Krimm liideti vägivaldselt Venemaaga. «Laiemas plaanis on Venemaa eesmärk lääne mängu rikkuda, sekkuda nii lähivälismaal kui ka kaugemal,» lausus Antsu. «Mida vähem Euroopa kõlblik, korrumpeerunum ja segadusttekitavam on Ukraina lääneliitlaste jaoks, seda parem Venemaale,» lisas diplomaat.\nUkraina kriisi külmutatud konfliktiks Gert Antsu nimetada ei soovi. «See võimaldaks panna Ukraina samasse nimekirja Gruusias ja Moldovas olevate konfliktidega. Erinevalt nendest konfliktidest on tegemist reaalse sõjaga. Iga nädal saab mitu Ukraina sõjaväelast surma ja veel rohkem haavata,» selgitas ta ja lisas, et kindlasti ei ole Kiiev nõus loobuma ei Ida-Ukrainast ega Krimmist.\nOtse Postimehest: Gert Antsu\nLääneriigid Venemaa agressiooni Ukrainas diplomaadi sõnul unustama ei hakka. «Krimmi annekteerimise järel kehtestatud sanktsioonid kehtivad endiselt. Tõepoolest ei ole kriis enam suure meedia tähelepanu all. Minski läbirääkimistel midagi nagu toimub, aga siis vahepeal jälle ei toimu. Krimm on varjus, aga ilmselt tähendab see realistlikku arusaama sellest, et täna ega homme midagi ei muutu,» leidis Antsu.\nNormandia neliku kohtumistes näeb Eesti Idapartnerluse Keskuse juht mõningast edasiminekut. «[Ida-Ukraina rindejoone - toim.] üks piiriületuskoht tehti korda ja järjekorrad on jäänud lühemaks, aga laias plaanis pole midagi muutunud,» tõdes Antsu ja kinnitas, et mürsutabamuse oht on endiselt olemas. «Erinevalt tavalisest sõjast inimesed ületavad kontkontrolljoont mõlemas suunas. See näitab, et erilist vihavaenu vene- ja ukrainakeelsete vahel, nagu Venemaa üritab portreteerida, ei ole. Sealkandis on suurem osa kohalikke tegelikult venekeelsed ja ei ole neil mingit omavahelist vaenu,» sõnas ta, lisades, et tegu on selgelt Venemaa poolt algatatud ja endiselt köetud konfliktiga.\nInimeste elutingimused Ida-Ukrainas on keerulised. Olustikku üritavad parandada jõudumööda ka rahvusvahelised organsatsioonid. «Remonditakse inimeste maju-kortereid ja üritatakse luua töökohti, aga see ei ole lihtne. Keegi ei tule ju investeerima olukorras, kus käib sõda ja inimesed elavad kontaktjoonele väga lähedal,» selgitas diplomaat. Täna elavad sõjakoldes põhiliselt vanainimesed, kellel pole kuhugi minna ega taha kodust ära kolida.\nPärast sõja puhkemist on Ukraina Gert Antsu sõnul kõvasti pingutanud selle nimel, et vastata Euroopa Liidu nõuetele, aga väga palju on veel teha. «Tänapäeval on ukrainlaste seas emotsioone ehk vähem, aga veendumus, et Ukraina tulevik on läänes, on selge,» uskus ta. «Küsimus on selles, kas inimesed Ukrainas täpselt aru saavad, mida tähendab Euroopa Liit. Tunnetuslikult tähendab see kõigi jaoks rohkem raha, kõrgemat palka ja pensione, aga täpsemalt pole ilmselt enamus inimesi seda veel läbi mõelnud,» nentis Eesti Idapartnerluse Keskuse juht.\nGert Antsu usub, et Krimmi annekteerimine tõstis president Putini populaarsust kodumaal, aga tegemist on kahe teraga mõõgaga. «Krimmi Venemaa osaks olemine on endiselt populaarne, aga teisest küljest andis see meeletu hoo Ukraina riikluse ja rahvuse konsolideerumisele, mis enne oli natukene laialivalguv. Ei saa olla kindel, kas kuue aasta tagune samm on ennast ikkagi [Venemaa jaoks - toim.] õigustanud,» leidis Antsu.


Lemmikloomade müümisega seotud äritegevusest tuleb edaspidi riiki teavitada (2021-04-22 08:39:14)\n21. aprillist kohaldub uus Euroopa Liidu loomatervise määrus, mis koondab ja ajakohastab seniseid loomatervise valdkonna õigusakte. Määrusega kaasneb muudatusi nii põllumajanduslikus loomakasvatuses kui ka laiemalt.\nMaaeluminister Urmas Kruuse sõnul uue määrusega veterinaarõiguse aluspõhimõtted ei muutu, aga mõned muudatused toob õigusakt siiski kaasa. "Teatamiskohustus laieneb uue õigusaktiga muu hulgas ettevõtjale, kes peab äritegevuse eesmärgil koeri, kasse või muid tavapäraselt lemmikloomadena peetavaid loomi," ütles minister.\nSellised ettevõtted on näiteks lemmikloomi püsiva tegevusena müügiks pakkuvad kasvatajad ja poed. Seda ka juhul, kui loomi kodustes tingimustes kasvatatakse. Samuti loomade varjupaik - kui seal tegeletakse lemmikloomade vahendamisega teise liikmesriiki, tuleb taotleda tegevusluba. "Lemmikloomade pidamine ärilisel eesmärgil ja nende vahendamine on kõrgema loomaterviseriskiga ning sellega tegelevad ettevõtted vajavad seetõttu riigi suuremat tähelepanu," lisas Kruuse.\nMinistri sõnul loob seadusemuudatus kindluse neile, kes plaanivad endale lemmiklooma võtta. "Eesmärk on, et lemmiklooma heaolu oleks paremini tagatud tema sünnist saati. Aitäh kõigile, kes on otsustanud või plaanivad võtta vastutuse mõne lemmiku hea käekäigu eest. Teadupärast on lemmikloomadel hea mõju ka inimese vaimsele tervisele - eriti praegusel keerukal ajal," sõnas minister.\nEuroopa Liidu loomatervise määruse rakendumisega ajakohastatakse ka Eesti õigus - senised loomatervishoidu käsitlevad õigusaktid viiakse kooskõlla Euroopa Liidu määrusega ning koondatakse ühtseks veterinaarseaduseks. Seadus jõustub eeldatavalt tänavu 1. juulil. Edaspidi tuleb valdkonnas tegutsevatel ettevõtjatel juhinduda nii Euroopa Liidu kui ka Eesti õigusaktidest ning vahepealsel perioodil eeskätt Euroopa Liidu loomatervise määrusest.\nRohkem teavet muudatustest loomatervise valdkonnas saab Maaeluministeeriumikodulehelt.


Tõenäoliselt kontaktläätsede paigaldamise hetk ei tundu teistest hommikutegevuse hetkedest tähtsam. Paljud pidevad kontaktläätsede kasutajatest tahavad seda rutiini lihtsustada ja unustavad asjaolu, et kontaktläätsed on ka meditsiiniline vahend ning unustavad läätsehooldusreeglid ja leiutavad omad. Onad reeglid kahjuks pahatihti ohustavad silmade tervist. Mis tehakse valesti, et üha enam tuleb tegeleda silmade punetusega, kuivustundega, kihelusega või korduva silmapõletikuga?\nTe ei pesa alati käsi\nKätepesu enne kontaktläätsede paigaldamist ja eemaldamist on tõenäoliselt kõige olulisem samm ohutu ja tervisliku kontaktläätsede kasutamise. Lõppude lõpuks sellega tagate, et sõrmedelt, millega puudutate päeva jooksul mitte just steriilseid asju (ukselingid, liftinupud, arvuti klaviatuur, trepikäsipuud jne) ei satu erinevaid haigusi tekitavad mikroorganismid ja bakterid läätsedele ja silma. Seega ärge unustage pesta käsi hoolikalt seebiga (õlivaba) ja kuivatada ebemevaba rätikuga.\nTe ei vaheta läätsevedelikku\nTe lihtsalt lisate mõned tilgad uut läätsevedelikku ja arvate, et olete valmis läätsed topsi paigutama. Aga peame teid kurvastama, vaevalt need mõned tilgad muudavad vedeliku uueks. Lahus, milles läätsed on juba olnud, ei ole sobiv taaskasutamiseks, kuna selle puhastavad omadused on juba ärakulutatud. Seega on läätsede sellises vedelikus leotamine lihtsalt ebaefektiivne. Ükskõik kui väga te ka soovite vedelikku säästa.\nTe unustate läätsede puhastamise etapi\nVõtate läätsed ära ja panete need kohe topsi, lootuses, et universaalne puhastuvedelik teeb ise kogu puhastustöö ja hommikul on kontaktläätsed nagu uued. Kahjuks ei ole tõhus läätsepuhastus sellega ei piirdu. Läätsede nõuetekohaselt puhastamiseks tuleb need panna vedelikku ja hõõrduda neid sõrmedega vähemalt viis sekundit. Sel viisil eemaldate kiiremini läätsede pinnale tugevalt kinnitunud saastuse.\nTe kasutate kontaktläätsesid pikemalt, kui soovitatud\nHarjumus kanda ühepäevaseid läätsesid terve nädal, kahenaädalasid läätsesid terve kuu ja kuuajaseid läätsesid pool aastat ei ole kindlasti teie silmadele parim. Läätsede pinnale kogunenud valgusete ja mustus mitte ainult ei häiri nägemist ja tekita ebamugavustunnet, aga võib põhjustada ka silmapõletikku.\nTe pesete läätsetopsi lihtsalt veega\nSee on üks halvemaid asju, mida võib teha. Nagu vesi ei sobi läätsede puhastamiseks, ei sobi see ka topsi loputamiseks. Kõike seda peab tegema vaid spetsiaalse kontaktläätse lahusega, mis sisaldab mikroobe ja bakterid neutraliseerivaid aineid. Seega peale topsist vana vedeliku väljavalamist loputage see värske lahusega ja kuivatage paberrätiga. Ainult selliselt on see valmis läätsede ohutuks hoidmiseks.\nTe puhastate väljakukkunud läätse suus\nVahel juhtub nii, et lääts kukub silmast väljaspool kodu välja. Loomulikul te ei kanna te vedelikku kaasas. Ega ka prille. Valikuid, mida teha, on vähe. Kuid üks hullemaid ideesid on niisutada läätse enne kinnitamist suus. Selline läätsehooldus teavitab edastab halbu uudiseid: iga süljetilk sisaldab 60 000 süljebakterit, seega “desinfitseeritud” ja “niisutatud” lääts tekitab rohkem kahju kui kasu.\nTe magate selleks mitte ettenähtud läätsedega\nRaske päev või kuni hommikuni veninud pidu on võtnud kogu jõu, mis on vajalik läätsede eemaldamiseks ning te ei jaksa seda teha? Silmad ei ole selle eest teile tänulikud. Muidugi saab kontaktläätsedega magada, kui need on selliseks kasutamiseks mõeldud. Ühepäevasid või ainult päevaseks kasutamiseks mõeldud läätsesid ei soovitata öösel kasutada – need ei lase piisavalt õhku läbi, et tagada silmade hingamine magamisel.\nSeega mitut pattu teed sina? Võib olla on juba aeg hoolitsede paremini läätsede ja samas ka silmade tervise eest?\nPosted on 20. Jul 2016 Author AndrejCategories Kontaktläätsede hooldamine\nPrevious Previous post: Kontaktläätsed ja reisimine: kuidas õieti valmistuda?\nNext Next post: Kuiva silma sündroom – kõrb silmades


Finantsolukorra monitooring aitab juhil otsustada - Raamatupidaja\nAutor: Raamatupidaja.ee • 18. jaanuar 2018\nFinantsolukorra monitooring aitab juhil otsustada\nRaamatupidamisbüroo võib ettevõtjale pakkuda lisaks tavapärasele raamatupidamisele ka muid vajalikke ja väärtuslikke teenuseid. Näiteks tõi Vesiir hiljuti turule teenuse, mis aitab alustavatel väikeettevõtjatel regulaarse finantsolukorra monitooringu ja aruannete abil analüüsida oma äritegevuse finantsaspekti ning juhtida ettevõtet teadlikumalt ja oskuslikumalt.\nFinantsaruanded annavad ettevõtte kohta palju informatsiooni, kuid selleks peab neid oskama lugeda ja tõlgendada. Väike-ettevõttel ei pruugi seda oskust esialgu olla, kuigi täpne ning õigeaegne info võib olla äriliste ja juhtimisotsuste langetamisel kriitilise tähtsusega. Igakuine finantsandmete monitooring võimaldab regulaarselt jälgida oma ettevõtte tervislikku seisundit, hinnata võimalikke riske ning teha korrektiive igapäevases juhtimistöös.\nRaamatupidamisteenuste ettevõtte Vesiir OÜ asutaja ja juht Enno Lepvalts selgitab, et idee finantsolukorra monitooringu lisamiseks teenuste portfelli tuli sellest, et analüüsiti klientide soove ja käitumist ning leiti, et nii mitmelgi juhul kliendid lihtsalt ei teadnudki sellisest võimalusest. „Finantsmonitooringu sihtrühm on kliendid, kes tahavad teada ja aru saada enda ettevõtte käekäigust. Monitoorimine annab kliendile jooksvat tagasisidet selle kohta, milline on tema ettevõtte olukord ja kas on põhjust midagi muuta,“ rääkis Lepvalts. Teenus sisaldab lisaks tavapärastele bilansile/kasumiaruandele veel rahavoogude aruandlust, kokkulepitud kujul tulude ja kulude jälgimist, projektiaruandlust jms. Ka antakse info põhjal klientidele soovitusi, kuidas oleks tulusam edasi toimida. Andmed esitatakse kliendile vastavalt kokkuleppele, ent enamasti Exceli failina.\n„Iga monitooringukliendiga on aruandluse ulatus ja jälgitavad näitajad kokku lepitud. Kui me vastava aruandluse kliendi jaoks üles ehitame, siis oskame me seda ka lugeda ja nõu anda,“ täpsustas raamatupidamisbüroo Vesiir juht Enno Lepvalts.


Kemikaalid toiduainetes - ECHA\nToidus sisalduvad toitained, näiteks süsivesikud, valgud, rasvad ja kiudained – kõik need koosnevad keemilistest ühenditest. „Kemikaalivaba“ toitu ei ole olemas. Näiteks maasikas sisaldab paljusid kemikaale:\n(Allikas: James Kennedy)\nMõni kemikaal võib siiski tekitada terviseprobleeme. See sõltub nende toksilisusest ja kontsentratsioonist organismis. Teadlased annavad soovitusi kemikaalide ohutu sisalduse kohta toiduainetes, mille alusel reguleerivad otsustajad õiguslikult kemikaalide kasutamist toiduainetes.\nEuroopas tegeleb toiduohutuse, sealhulgas kemikaalidega toiduainetes Euroopa Toiduohutusamet.\nLisaaineid kasutatakse mitmel eesmärgil. Need võivad näiteks toitu värvida, magustada või paremini säilitada. Euroopa Liidus tähistatakse lisaaineid E-numbriga ja need loetletakse toote koostisainete seas. Tootemärgistusel peab olema lisaaine funktsioon (nt värvaine, säilitusaine) ja aine nimetus (nt E 415 ehk ksantaankummi).\nEuroopa Komisjon haldab Euroopa Liidus heakskiidetud lisaainete andmebaasi.\nToiduga kokkupuutuvad materjalid on näiteks pakendid ja mahutid, kööginõud, lauanõud ja söögiriistad. Need võivad olla valmistatud eri materjalidest, näiteks plastist, kummist, paberist või metallist.\nEt kemikaalid võivad liikuda materjalidest toiduainetesse, tuleb hinnata toiduga kokkupuutuvate materjalide ohutust. Materjale peab tootma, et kemikaalide võimalik liikumine ei vähendaks ohutust.\nEuroopa Toiduohutusamet hindab toiduga kokkupuutuvate materjalide ohutust.\nChemicals in food – Euroopa Toiduohutusamet\nFood Contact Materials – Euroopa Toiduohutusamet\nFood Contact Materials – Euroopa Komisjon


Meid tabas täna meeldiv äratundmine, et armas blogi saab kaheaastaseks. Tore on see, et meid paelub endiselt (ja iga päevaga üha enam) käsitöö ning avastame aina rohkem huvitavaid tehnikaid, meetodeid ja käsitööliike, mida tahaks proovida. Kahju muidugi, et enamasti aega oma meelistegevuseks napib.\nKahe aasta eest seda käsitööpäevikut alustades, tundus meile, et nüüd alles hakkame tihedalt näputööd tegema! Oleme üritanud oma lippu kõrgel hoida (eriti muidugi Frieda eestvedamisel ja nobedate näppude abil), kuid vahepeal on blogi ometi päris unarusse jäänud ning tundus, et postitusväärilisi tükke me korda ei saatnudki. Pärast teatavat mõttetegevust ja silmaringi avardamist, leidsime et kui me ei jõua palgatöö kõrval piisavalt tihedalt käsitöötada, peaksime paluma abi sealt, kus see on kõige lähem - sõpradelt. On ju meie heade tuttavate, kolleegide ja sõprade seas palju neid, kelle käte alt tuleb lausa imelisi esemeid, kes aga blogi ei pea. Tore oleks ju mõnusaid asju ka laiemale ringile näidata - kes teab, ehk inspireeriks see neid, kes ühe või teise asja teostamiseks alles mõtet otsivad. Loodetavasti täieneb niiviisi ka meie blogi erinevate käsitöötehnikate poolest.\nSeoses värskete mõtete ja uute tuultega, on meie käsitööpäevikul nüüd ka oma sildike - Trio ja sõbrad (link sellele on vasakul veerus).\nEsimene "uue laine" postitus on nii heast sõbrast kui ka imeilusast käsitööst, kuigi selle valmistamisega ei saanud hakkama esitletav sõber ise. Kuid lugege ise.\nTänane külalisesineja on eluaegne suur käsitööline Evea, kes peamiselt koob ja õmbleb, kuid ei põlga ära ei heegelnõela ega pirukavormi. Viimasel ajal on aga temalgi jäänud aega hirmus väheseks ja mahukamad "teosed" aastate taha. Loodetavasti saame siiski peagi näha uusi ja uhkeid saavutusi näputöö vallas.\nSeniks aga kaunist pitsist, mille autor kahjuks teadmata. Tegu on iiri ehk gipüürpitsi* tükiga, mille Evea mõne aja eest kaltsukast leidis.\nMis sellest tükist tulevikus saab, on esialgu veel teadmata - võimalik, et padjapüüri- või kotikaunistus, võibolla aga osa laudlinast. Loodetavasti hoitakse meid kõigi arengutega kursis.\n*Parandus: tänusõnad tähelepanelikule käsitöölisele, kes osutas, et tegemist on hoopis süstikpitsiga. Kuna ei Evea ega mina selle käsitööliigiga kokku puutunud ei ole, pidasime seda seni just iiri pitsiks.\ntrio posted @ 20:52 - Link - kommentaarid (3)\n228580 läbi astujat


Kas tõesti ei võta kooseluseadus meilt midagi ära? • Objektiiv\nArvamus » Kas tõesti ei võta kooseluseadus meilt midagi ära?\nRiik vajab eluterveid perekondi, vajab rahvastiku taastootmist. Normaalne riik on huvitatud sellest, et tulevased põlvkonnad oleksid terved ja arukad. Sellepärast on abielu riigi kaitse all, mitte sellepärast, et mehed ja naised kipuvad üksteisesse armuma, kirjutab kolumnist Malle Pärn.\nSuuri lahinguid tekitanud kooseluseadus on ikka veel pooleli. Aeg-ajalt tõstab keegi häält ja nõuab, et riigikogulased “täidaksid oma kohust”. Juba on mõni paarike ka kohtu poole pöördunud, sest neile pole kätte antud kõiki “mugavusi”.\nKui koguda kokku kõik arvestatavad sel teemal kirjutatud artiklid, saaks juba väga paksu raamatu. Ent miskipärast ei võta selle läbisurujad ühtki vastuargumenti tõsiselt.\nAina uuesti ja uuesti ütlevad nad: see pole teie asi, kooseluseadus ei puuduta ju teid!\nMuidugi pole see minu asi, kui nad minult (ja kõigilt teistelt) ei nõua selle tunnustamist. Kui nõuavad, siis nad ju ise TEEVAD selle minu asjaks, sest ma tahan sellest aru saada, enne kui selle tunnustuse neile annan.\nOlen täiesti nõus pooldama kasvõi “sooneutraalset” abielu, kui mulle ära tõestatakse, et see on niisama normaalne nagu tavaline abielu. OOTAN, juba kaua, keegi pole seda teinud! Aetakse selle ümber ainult mingit abstraktset udu võrdsusest ja inimõigustest, diskrimineerimisest, millel pole homoseksuaalse vahekorraga mitte midagi pistmist.\nIseasi on, et see tegelikult EI peaks üldse olema riigi asi, mida üks ennast “seksuaalvähemuseks” nimetav inimgrupp oma eraeluga teeb. Keegi ei kiusa neid, meil on avalikud geibaarid, kedagi pole töölt lahti lastud seksuaalse orientatsiooni pärast.\nRiik ei tohiks sekkuda kodaniku eraellu.\nVeel öeldakse: see ei võta teilt midagi ära, see ei lõhu ära teie abielu, see ei tee teie lastest homosid.\nOtseselt ja otsekohe mitte, see on tõsi. Tõesti, perekonnad jäävad alles, sellisteks, nagu nad on, midagi ei muutu. Normaalne inimene suudab igasugusele propagandale vastu panna, ta oskab vahet teha vale ja tõe vahel. Kas aga suudavad seda lapsed, kui neile seda “uut seksuaalnormaalsust” lastevanemate teadmata juba lasteaias propageerima hakatakse? See pole väljamõeldis, seda tehakse juba Euroopas.\nJa mis hakkab juhtuma siis, kui see seadus täielikult jõustub?\nMeile on paraku juba tõestatud, et sellel teemal pole meil mingit rahu lootagi. Tarvitses Aadu Luukase sihtasutusel anda preemia geiaktivistide arvates “valedele” inimestele, kui vallandus pahameeletorm ja läks lahti uus laimukampaania. Ilma ühegi mõistusliku põhjenduseta, emotsionaalse ataki mõjul sai pank hakkama enneolematu kurioosumiga: küsis tagasi heategevusliku annetuse, sest PAARILE tema kliendile ei meeldinud see kodanikualgatus, millele anti preemia!\nKõrgepalgaline euroametnik, kes perekonnakaitsjaid labaselt laimas, tehti nüüd Euroopas aasta kodanikuks!\nParaku ei ole see orientatsiooniküsimus nii endastmõistetav asi, et võiks olla kõigile otsekohe vastuvõetav. Ja sellepärast on vaja uuel ideoloogial sundida ühiskond oma vastumeelsust vähemalt varjama, või veel parem: häbenema… Paradoksaalne: inimene sunnitakse häbenema oma normaalsust?\nKeegi ilmselt ei protestiks, kui tegemist oleks seadusega, mis reguleeriks ainult geipaaride eraelu. Paraku puudutab see praegu kõiki inimesi, sest abiellumine tähendab perekonna loomist, ja perekond on riigi, ühiskonna alus, algrakuke, mille järgi terve ühiskond üles ehitub. Kui perekonna mõiste laiendatakse suvalisele, iharusele ja mõnule, ainult emotsioonidele rajatud viljatule kooselule, siis kaotab perekond kui niisugune oma algtähenduse ja riikliku tähtsuse.\nVõiks muidugi öelda, et ega riigil ei tohiks olla ka abieluga asja, sest seegi on eraelu. Aga riik püsib ju tänu sellele, et mehed ja naised armuvad, abielluvad ja “toodavad” juurde uusi inimesi – riigi kodanikke.\nÜhiskond uueneb põlvkonniti. Ja laste üleskasvatamine ei ole kerge. Et lapsed võiksid olla meie riigis õnnelikud ja terved, selleks on vaja neid tähtsustada. Ja perekondi toetada. On loomulik, et perekondadele ja lastele võimaldatakse erilisi soodustusi, millest ei saa osa üksikud inimesed või ka paaris elavad inimesed, kes ei “taastooda” rahvastikku. Kui me neid soodustusi hakkame jagama suvalistele koos elavatele paaridele, siis perekond kaotab mõtte ja tähtsuse. Riik alandab perekonna võrdsele tasandile suvalise isikliku mõnu või meelelahutusega.\nRiik vajab eluterveid perekondi, vajab rahvastiku taastootmist. Normaalne riik on huvitatud sellest, et tulevased põlvkonnad oleksid terved ja arukad. Sellepärast on abielu riigi kaitse all, mitte sellepärast, et mehed ja naised kipuvad üksteisesse armuma.\nSamast soost isikute vahekorrast ei sünni lapsi. Nad võivad saada lapsi, aga ainult väljastpoolt, lapsed ei sünni nende kooselust oma armuobjektiga! Järelikult, nende kooselu on nende isiklik asi, millesse riik ei tohiks sekkuda.\nPraegu on riik teinud homoseksuaalid ühiskonna erilise tähelepanu objektideks, mida enamus neist kohe päris kindlasti EI SOOVI. Jätame nad ometi rahule!\nAktivistide edevus ja võimujanu on seevastu maksimaalselt rahuldatud. Kas see ongi olnud kogu selle tralli eesmärk?\nSildid abielu kooseluseadus lapsed loomulik perekond perekond riik samasoolised paarid


Parimad bikiini rinnahoidjad suurele büstile\nUjumistrikoo ostmine ei puuduta mitte ainult hetkemoodi ja meile meeldivaid stiile, vaid oluline on ka sobivus. Bikiinid, mis liibuvad meie kehale, on just need, mis sobivad meile kõige paremini. Need peaksid lisaks heale vormile ja proportsioonidele pakkuma ka õiget toetust ja olema mugavad.\nTäiusliku bikiinirinnahoidja või ujumistrikoo istuvus sõltub rindade suurusest. Hea välimuse ja suurepärase enesetunde jaoks peate arvestama mitte ainult selle suuruse, vaid ka istuvusega.\nLopsaka rinnaga naised peaksid valima alustraadi pakutava tugeva toetuse. Rindade rippumine ei ole enam probleem ja rinnad jäävad alati õigesse kohta. Vahtpadjad tagavad õige kuju. Laiad õlapaelad aitavad tagada mugavust ja püsivust. Kuid mõned paelad on toetavamad kui teised. Laiad ja reguleeritavad paelad on alati heaks valikuvõimaluseks, kuid need, mis ristuvad seljal, võtavd kaelalt surve ära ja lisaks aitavad kujundada dekolteed. Samuti võimaldavad need eesosas veidi väiksemat katvust. Kaelapaelad on hea lahendus, sest võite need kaela ümber siduda ja oma rinnad tõsta nii kõrgele kui soovite. Olge ettevaatlik, et need ei oleks liiga tugevalt seotud, sest mõne aja jooksul võib see kaelale halvasti mõjuda. Bandeau-rinnahoidja koos eemaldatava kaelapaelaga on järgmine lahendus. Tugev korv kindlustab suurepärase kuju. Päevitades saate paelad lihtsalt avada ja nautida ühtlast päevitust ilma valgete rantideta. Kui valite külgtugevdusega mudeli, võite olla kindel, et kehaosad jäävad oma kohale.\nVältige: kõike, mis muudab teie rinnakorvi veelgi suuremaks. Volangid, satsid ja rüüsid ei ole teie parimad sõbrad. Kitsad paelad võivad olla ebamugavad ja rindade raskuse tõttu nahka soonida. Kui te ei soovi oma büstile tähelepanu juhtida, valige silmatorkamatuid värve, st tumedaid toone, ühetoonilisi värve, tagasihoidlikke mustreid.\nValige:laiade ja reguleeritavate paeltega alustraadiga mudelid, nagu balconette-, kaelapaeltega, seljal ristuvate paeltega, bandeau-rinnahoidjad.


Tekstiilitehnika magister, Liberec, Tšehhi 2022\nTekstiilitehnika magister Lõpetajad õpivad iseseisvalt juhtima innovatsiooniprojekte, kasutades tekstiilitehnoloogiaid, sealhulgas kvaliteedi hindamist, ketramist, kudumist, kudumist, lausriideid, rõivaste või koetehnikat tervishoius ja muudes rakendustes, ning saavad nii teoreetilisi teadmisi kui ka praktilisi kogemusi tootmises. Eesmärk on anda neile põhjalikud teadmised kogu tekstiili- ja rõivatööstuse valdkonnast, mis põhinevad peamiselt aluspõhimõtete ja -protsesside mõistmisel ning vastavate intellektuaalsete oskuste arendamisel. Nad õpivad nii tehnoloogilist osa kui ka tekstiili struktuuri ja omadustega seotud osa. Pärast kooli lõpetamist on neil kujunenud võime iseseisvalt töötada ja olla tehniliselt loominguline. Neid saab kohe rakendada rõivaste ja tekstiilitootmises, juhtimis-, teadus- või haridussfääris. Nad saavad kohaneda töötamisega teistes harudes, eriti tehnilises. Nad on võimelised iseseisvalt edasi kvalifitseeruma. Nad suudavad probleemidele läheneda keerulisel viisil, st teiste tehnikateaduste (majandus, ökoloogia ja keskkond) vaatenurgast. Kuna TUL -programme tunnustab Euroopa Riiklike Inseneriliitude Föderatsioon FEANI, on vilistlastel õigus saada EUR ING tiitel. Võtme faktid TEADUSKOND: Tekstiilitehnika teaduskond JUHENDI KEEL: inglise keel ABIKÕLBLIKKUS: Vastava bakalaureuseõppe lõpetamine (eelistatavalt tekstiiliga seotud) Eelneva hariduse tunnustamine (hindamine) (bakalaureus) Inglise keele oskus. KESTVUS: 2 aastat


On my 18'th birthday...\nEHPRPG :: Astronoomiatorn Share\nravenclawi koolivanem // 18. aastane // 7. klass // pool-veela\nReputatsioon : 0\nSubject: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 03:52\nOli veel esimene september, kui Joseph astronoomiatorni ronis ning sügavalt sisse hingas, kui värske õhu kätte jõudis. Talle meeldis see torn kõige rohkem, sest see oli kõrgeim ja ilma katuseta, nagu teised. Noormees astus torni äärele lähemale ning vaatas alla. Ta armastas kõrgust. Kuigi praegu ta ei näinud maapinda, oli peaaegu kesköö, ta tajus, et on kõrgel ning nautis seda kogu täiega. Koolivanem istus äärele, jalad vabalt alla kiikumas ning silmitses nüüd silmapiiri. Sigatüügas oli tema kodu... tema kolmas kodu, kuigi vanemate elukohta ta väga ei nimetanud oma koduks, ei. Siiski Joseph ei teadnud, mida ta peale hakkab, kui Sigatüükas lõpetab. Võib-olla tuleb siia õpetama, kui kohta on anda. Sel aastalgi tuli ju palju uusi... näiteks need kolm Riddle'it, keda direktor tutvustanud oli. See oli natukene veider, et kaksikud ühte tundi koos annavad, aga ehk tuleb huvitav.\nJoseph kandis muguriideid, tal olid jalas kitsad mustad teksad ning seljas valge triiksärk, mille peal oli eest avatud tume jakk. Jaki külge oli kinnitatud ka koolivanema märk, juhuks, kui ta tõesti kedagi puhketuppa saata tahab.\nÕhtu oli vaikne, taevas oli selge ning üldse Joseph leidis, et oli suurepärane ilm.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:07\nIsepäine must kõuts oli taaskord otsustanud kooli peale hulkuma minna. Ryan oli kiisu tempudest tüdinud, kuid loomake oli ju vaja üles leida. Astronoomiatorni viivatest treppidest möödudes silmas nooruk tuttavat sabajuppi kõrgustesse kadumas. "Oota sa vaid, küll ma su kätte saan!" pressis ta vihaselt hammaste vahelt ning järgnes kassile. Noormees oli pikast päevast väsinud ning aste-astelt hakkas ta üha rohkem hingeldama. Lõputu tagaajamine mööda kooli polnud ka just kõige lihtsam ülesanne. Poisi lemmikul polnud tornist nii või naa mujale minna. Pisike viivitus ei tee ju paha. Ryan istus külmale kiviastmele maha ning rahustas oma kiirelt tukslevat süda. Kui ka hingamine taas normaliseerus, jätkas nooruk lõputuna näivat teekonda. Algul pisikese ringina paistnud taevalaotus suurenes pikamisi, kui Ryan sellele lähemale tõusis. Tähed paistsid sel õhtul eriti selgelt. Ehk ei peakski kohe lossisügavusse tagasi minema..\nRyan astus välja ning pilgu Kassi otsimiseks üle tornitipu heitnud, märkas, et pole üksi. "Ee, õhtust!" tervitas ta, hääl selgelt vaikses öös kõlamas.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:14\nJoseph oli seal juba üsna mitu minutit omas mullis istunud, kui järsku mingi kass tema juurde silkas. Paistab, et ta on hea mõjuga kassidele, sest too hüppas talle sülle ja tõmbas end kerra. "Tere... sinu kass?" vastas Joseph pilku tõstes, kui oletatavasti kassi omanik teda tervitas. Joseph libistas sõrmed kassile ning paitas teda pisut, too hakkas nurruma. Armas kiisuke. Koolivanema pilk oli juba tagasi kassile liikunud, sest jah, inimest ta ei tahtnud kaua vaadata. Talle ei meeldinud ka see, kui keegi teda pikalt jõllitas. Sest see oli tema meelest veider. Ei pea pikalt vaatama teist inimest, tema välimust vahtima... vähemalt mitte Josephi arvates. Suhtlus oli palju olulisem, ja kuigi väidetavalt oli viisakas rääkimise ajal silma vaadata, ei arvanud tema nii.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:25\n"Minu kass neh," ühmas Ryan. Uskumatu, et too siiamaani pahane on. Eelmisel aastal oli kiisu oma puuri lahti muukinud ning Siganurme hulkuma läinud. Tema tõttu said Mesikäpas kõik suhkrustatud hiired otsa ning postkontori öökullid olid niivõrd hirmunud, et kaks nädalat polnud nendega kirju saata võimalik. Kass oli alati ulakas olnud. "Sa meeldid talle," lisas noormees, nentimata fakti, et koolivend sellest ilmselt isegi aru oli saanud. "Niisiis, mis sind sellisel tunnil siia toob?" lisas ta küsimuse, käsi taskusse sooja pistes. Siin üleval oli üsna külm.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:27\nJoseph vaatas kassi, pilk pisut kurb. Ta tahaks oma kassi siia praegu. Aga too oli kusagile ära kadunud, jälle. "Jah..." ütles ta tasa selle peale, kui poiss väitis, et ta meeldib kassile. Ta meeldis peaaegu igale kassile, see oli natukene veider, aga kassid olid toredad. Forever alone with 77 cats, like a boss. "Ma tulin ilma nautima," lisas ta vastuse kuti küsimusele. Too oli talle võõras, pole varem näinud. "Ma olen Joseph, muide," teatas ta hetke pärast, pilk jälle koolivennale liikumas.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:40\n"Ryan," vastas nooruk napisõnaliselt, viimast täht veidi venitades. Ilm oli tõesti ilus. Londonis elades õpib õige kiiresti vihmavabu päevi armastama. Poiss suunas pilgu üles. Tähti vaadates, pea kuklas, rändas Ryan mõtetes üsna kaugele lapsepõlve. Ta unustas peaaegu täiesti, kus hetkel viibis. Taevalaotus tundus nii kutsuvana. Väiksena oli ta pidevalt lendamist unes näinud. Isale ta seda mainida ei julgenud. Esimesena sai poisi saladusest teada vanaema. Memm oli sellepeale ühe vana lendamisõpiku välja otsinud...\nKerge naeratusvine virvendas nooruki suunurkades, olid alles ajad.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:47\nHetke pärast hüppas kass tema sülest maha ja tatsus kusagile eemale. Joseph saatis teda pilguga ja vaatas siis Ryani poole. Tundus mõtetes olevat. J ohkas vaikselt ning vaatas siis tagasi silmapiirile. Ta ei osanud midagi öelda, ta ei osanud kunagi eriti vestlust alustada ega midagi normaalset öelda. Ta võis ravenclawlane olla, väidetavalt tark, aga tegelikult ta ei osanud inimestega suhelda, vaid nendega, kes teda reaalselt tundsid ja mõistsid.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:52\nVäike mütsatus, mis Kassi maandumisega kaasnes tõmbas Ryani meenutustetulvast välja. Ta saatis silmadega kassi teekonda. Hoidku jumal, et too jälle kuhugi putku ei pistaks. Kõuts ei tundunud trepi vastu huvi tundvat. Noormees suunas pilgu võõra nooruki seljale. "Maja?" uuris ta kidakeelselt. Alati pidi tema vestluse alustaja olema. Kassiomanikku see ei häirinud, kuid veidi veider tunne valdas teda ikka. Ryani häält kuuldes tippis kiisu tasakesi tema juurde, ning hõõrus end vastu ta sääri. Nii pikk see viha siis oligi.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 04:55\nJoseph võpatas, kui kuti häält kuulis. Noh... ta oli isegi arvanud, et too läheb minema. "Ravenclaw. Ja sina...?" Ravenite puhketoas ta noorukit näinud polnud, ta polnud üldse teda nagu näinud. Mitte, et ta nüüdki vaataks. Kuigi lõpuks jah liikus ta pilk jälle poisile, kui ta end ka püsti ajas. Kesköö oli möödas ja Josephil kenasti sünnipäev. Kui armas. Joseph kloppis oma riided puhtaks, ning samas mõtles, et enda sünnipäeva puhul ei hakka ta kedagi täna puhketuppa saatma ega karistama... nii kena temast.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:04\nRyani pilk oli sujuvalt Kassi karvakattele libisenud, nüüd tõstis ta selle taas üles. "Hufflepuff," lausus noormees tõsisel toonil. Ta oli tõesti mõelnud lahkumisele, kuid öö oli meeldiv ning äraminek tundus kuidagi ebaviisakas. Nooruk ootas kannatlikult, kuni vestluskaaslane end korrastas. Ta märkas alles nüüd ravenclawlase rinnal ilutsevat märki. Oh ei, kisendas üksainus mõte läbi Ryani meelte. Esimene päev ja juba jamas. Häbenedes suunas poiss pilgu oma tenniseninadele. Üks pael oli lahti tulnud ning ka Kass oli selle juba avastanud. Kiisu hambad olid pehmes nööris kinni ning ta sikutas seda nõudvalt.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:08\nHufflepuff... ja noorem klass väga suure tõenäosusega, vaevalt ta just uus on. Ta märkas, et Ryan tema märki vaatas ja siis kuidagi piinlikkust tundes maha vaatas ja muigas pisut. "Ära muretse, ma ei kavatse sind karistada," ütles Joseph käsi jaki taskutesse surudes. Jah, tema poolt omamoodi sünnipäevakink teistele, kuigi ta oma sünnipäeva ei tähistanud. Talle meenus kinkidele mõeldes pakk, mis teda kohvris ootas, tädi poolt. Täna saab ta selle avada...\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:25\n"Ma ei tea, kuidas sind ära tänada," vastas Ryan. Kergendustunne vuhas läbi ta soonte. Kui too poiss oleks Slytherinist olnud... Ryan lõikas selle mõtte katki. Miks jääda juurdlema teemal, mida pole juhtumas? Tavaliselt üsna jutukas nooruk ei osanud hetkel rohkem midagi kosta. Ta kükitas hoopis maha ning vabastas oma jalanõud mugavalt jala ümber hoidva nööri Kassi hammast vahelt. Küll kiisu varsti uue mängukanni leiab. Kerge võlukepiliigutusega oleks ta sõlme palju kergemini tehtud saanud, kuid kahekordsed kalamehed oli üks Ryani vilumustest. Muguisa võlud.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:32\nJoseph kehitas õlgu. "Sa ei peagi mind tänama." Jah. Pole põhjust. Ja nagunii see märk jääb suuremale osale teistest tähelepandamatuks, sest Josephit ei märgatud kunagi. Ta lihtsalt oli. Kuigi tal oli võluv välimus, vaadati temast justkui läbi, nagu teda polekski seal. Vähesed nägid teda. "Käid siin tornis tihti?" küsis Joseph lõpuks.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:40\n"Mina?" lipsas retooriline küsimus üle Ryani huulte. Loomulikult tema, lollpea. No kes siin veel oli. Kass vaevalt küsimusele vastata oleks tahtnud. "Ei käi," parandas noormees ennast. Kiisu näugus tähelepanu nõudes. "Tema on süüdlane," täiendas poiss oma vastust veelgi, peaga musta karvakera poole noogates. Rahulolev kõuts viskas end üle peremehe varvaste pikali. Täna öösel magan ma siin. Ryan ainult naeratas. "Sulle vist meeldib siin väga?" sõnas ta jutujätkuks.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:50\nNojah, kassi järele oli Ryan ju tulnud... "Jah, siin on hea kõrge ja värske õhk," noogutas Joseph vaikselt, pilk taas koolikaaslasele liikunud. Aga ta vaataski teisi nii, et ainult korraks suunas silmad sinna ja siis jälle mujale, nagu praegugi.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 05:58\nJosephi komme pidevalt pilku temalt ära suunata tekitas Ryanile kerge ebamugavustunde. Siiski ei pidanud ta vajalikuks seda mainida. Noormees toetus kergelt vastu seina. Külmus tungis kiviselt pinnalt läbi poisi õhukese sviitri. "Jahe ei hakka?" küsis ta. Igati teemakohane küsimus. Talviti, kui veel lund ka sajab. Ryan kujutas uut tuttavat üksinda lumemütsiga kaetud tornide üle vaatamas. Nukker vaatepilt.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 14:22\nJah... Joseph tegi seda, mida tema vajalikuks pidas, ehk vaatas noorukit võimalikult palju võimalikult lühikese aja jooksul. "Hetkel küll mitte. Sul on külm?" küsis Joe vastu. Ta võiks väga vabalt oma jaki kutile loovutada, isegi kui see natuke veider tunduks.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 16:21\n"Veidi," sõnas vastu seina nõjatuv noormees hambaid risti surudes. Peaasi, et nüüd hambad plagisema ei hakkaks. See oleks piinlik. Ryan kummardus, et Kass sülle võtta. Loomakese pisike kere tundus poisi rinna vastas meeldivalt soojana. Isiklik küttekeha. Nooruk sõrmitses kergelt kiisu pehmet kurgualust. Kõuts hakkas nurruma.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 17:26\n"Tahad, laenan jakki?" küsis Joseph sõbralikult selle peale. Tal külm polnud ju, soojavereline inimene. Ja Ryan oli üsna sama kehaehitusega ka, talle peaks see jakk sobima ka.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 22:11\nVestluskaaslase siiras pakkumine oli Ryanile meelt mööda. Talle meeldisid lahked inimesed. Imelik, et ravenclawlasel külm ei olnud. Vastasel juhul ta oma jakki ju pakkunud poleks. "Sa võid seda teha," sõnas noormees, "ma hindan su vastutulelikkust."\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Mon Jan 09 2012, 22:39\nJoseph naeris tasa ja puges jakist välja. Ja koolivanema märgi eemaldas ning libistas oma pükste taskusse. Nagunii ta enda õiguseid ei kasutanud täna... "Mul pole ju külm," muigas Joe jakki hufflepufflasele ulatades ning teda huvitatult silmitsedes. Nüüd ei pööranudki pilku ära. Veel.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Tue Jan 10 2012, 02:00\nRyan kükitas korraks, et kassi hellalt tornikatusele asetada ning sirutas seejärel käe, et pakutud riideese vastu võtta. Ta astus sammukese seinast eemale, ning pistis seejärel käed varrukaise. Need olid küll tsipa lühikesed, kuid kes ikka kurtma oleks hakanud. Jakist lausa kiirgus koolivanema kehasoojust. Nooruk tahtis Kassi uuesti sülle võtta, kui loomake oli juba Josephi jalgade lähistele uitanud ning nõudis hetkel tolle tähelepanu.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Tue Jan 10 2012, 02:08\nJah, Joseph oli lühem, kui Ryan, ning seega ka tema käekesed on lühemad... aga mis seal ikka. Soe hakkab hufflepufflasel vähemalt. Joseph suunas pilgu samuti alla, kui kiisu tema jalgade ümber tiirutama hakkas ja naeratas, kui maha kükitas ja kassikesega mängima hakkas, lastes tal mänglevalt küüned koolivanema kätte lüüa ja nii edasi. "Sul on armas kass."\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Tue Jan 10 2012, 05:47\n"Ma tean, ta on paras kõrgeausus," sõnas noormees, seistes jalad kergelt harkis, ning käed rinnal ristatud. Päris mugav jakk teisel. Ryan oli veidi poisi peale armukade. Kuigi, Kass eelistas tihti temale teisi inimesi. See oli tema viis peremehe tähelepanu nõudmiseks. Nagu poiss seda talle vähe jagaks. Kiisu tundus mõnikord talle väga mõne peene preili iseloomuga, mis siis et ta isane oli. Põhh, kellel neid naisi ikka vaja on.\nSubject: Re: On my 18'th birthday... Tue Jan 10 2012, 06:29\nJoseph naeratas õrnalt. "Isepäine jah..." sõnas ta püsti tõustes, kui kass eemale silkas, torni uurima. Joe pilk püsis nüüd hoopis Ryanil.\nSubject: Re: On my 18'th birthday...\nEHPRPG :: Astronoomiatorn


Edgar Savisaare avaldus - Delfi\nTallinna linnapea ja Keskerakonna juht Edgar Savisaar tegi seoses teda tabanud süüdistustega avalduse meediale. Delfi avaldab selle terviktekstina.\n1. Esmakordselt olen teada saanud, et osalemine vene õigeusu kiriku ehitamisel ja selleks raha kogumisel kujutab enesest ohtu Eesti riigile. Olen seni abistanud luteri kirikute renoveerimist, juudi sünagoogi rajamist, Eesti õigeusuku kirikute renoveerimist jne. Olen läbirääkimisi pidanud ka mošee ehitamiseks Tallinnasse. Selliste asjadega tegelevad maailmas kõik enesest lugupidavad linnapead. Kirikud on linnas vaimsed keskused, mis kannavad olulist kultuuripärandit, ühendavad inimesi ja kindlustavad kodurahu.\n2. Tänan Andrei Pervosvannõi fondi hoolekogu esimeest Vladimir Jakuninit, kes on aidanud kaasa raha hankimisel selle kiriku ehitusele. Küsisin selleks tõepoolest 1.5 miljonit eurot, mis osaliselt on ka kirikul kätte saadud ja ehitustööd käivad tänu sellele. Need rahad on tulnud nii ettevõtjatelt kui ka ühiskondlikelt organisatsioonidelt, nii sularahas kui ka arvete maksmise kaudu. Selleks on isegi sõlmitud leping, mille koopiaid ma teile jagan. Lepingule eelnesid läbirääkimised ligi poole aasta jooksul. Kaitsepolitsei on olnud tähelepanematu, kui ta väidab, et meie suhted Jakuniniga algasid alles eelmisel aastal. Tegelikult on need suhted vähemalt viis aastat vanad, kui ma avastasin selle mehe Eesti päritolu. Ta on üles kasvanud ja õppinud Pärnus. Selle projekti rahastamise suhtes olen teda ja tema kaastöötajaid korduvalt tagant kiirustanud, sest nurgakivi kirikule pandi juba 2003. aastal ja pärast seda ehitus enam ei edenenud.\n4. Võidakse küsida, kas raha küsimine kiriku ehituseks omab ka poliitilist tähendust ja kuivõrd on see seotud valimistega. Usun, et Reformierakond on huvitatud Peterburi Jaani kiriku valmimisest enne 6. märtsi valimisi. Et rõõmustada oma poolehoidjaid ja anda neile positiivne impulss justkui paranenud suhetest Venemaaga. Suhted on kahepoolsed ja ma ei kujuta ette, et Eesti riik saaks keelata Venemaa toetust õigeusu kiriku ehitamisele Eestis. Keskerakond on huvitatud nii Jaani kiriku valmimisest Peterburis (seda enam, et Tallinnas just lõpetasime samanimelise kiriku renoveerimise Vabaduse väljakul), kui ka õigeusu kiriku ehitamisest Lasnamäele. Selles linnaosas elab 115 000 inimest, suur osa neist õigeusklikud ja neile on tähtis saada valimiste eel positiivne impulss selle kiriku valmimisest.\n5. Praegu on Eestis algatatud rahvusvaheline skandaal õigeusu kiriku ehitamise ümber. Pöördume kõikide kirikute poole järelpärimisega, kas kiriku ehitamisele kaasa aitamine ja selleks raha hankimine saab üldse olla kuritegu. Usuvabadus on tagatud mitte ainult Eesti põhiseadusega, vaid ka rahvusvahelise õigusega – pöördume üleilmselt demokraatiat ja inimeste põhiõigusi kaitsvate organisatsioonide poole hinnangu saamiseks Eestis toimuvale. Pöördume ka Euroopa Nõukogu poole algatamaks arutelu usuvähemuste õiguste kaitsest Eestis.\n6. Tänan ajalehte Postimees küsimuse tõstatamise eest. Muidu ma ei teakski milliseid dokumente minu kohta Eestis ringleb ja kuidas neid kasutatakse avaliku arvamuse manipuleerimiseks. Palun mitte hakata Postimeest taga kiusama allikakaitse küsimusega, kuna tänase artikli päritolu on niigi kõigile ilmne.\n7. Valimiskampaania on hoo sisse saanud, valimisteni on jäänud vaid 2 kuud. Suured probleemid on mõlemal parempoolsel parteil. Hinnad on väljunud kontrolli alt, tööpuudus tegelikult ei lange. Erakordne kriisiolukord on tekkinud seoses korruptsioonikahtlustega majandus ja kommunikatsiooniministeeriumis. Kapo viimaste aastate kõmukaim erioperatsioon Viisitamme risti löömiseks kukkus just kohtus läbi. Sellises olukorras haarati viimase kaardi – vene kaardi järele Eesti sisepoliitikas.


Lasteaedade Aknakäsitlus Dos Ja Keelud 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus Lasteaedade aknakäsitlus Dos ja keelud\nVältige põrandapikkuste drapeeringuid.\nÄrge laske oma kardinaid oma aknad üles tõsta.\nKas pidage meeles valance.\nKas kleepige kangas odavaid rull-toone.\nKas tutvustage mustrit.\nKas oma teemasid parandada kasutage oma kardinaid.\nÄrge päästa oma kardinaid viimaseks.\nVeenduge, et teie aknaprotseduurid oleks korralikult paigaldatud.\nÄrge kasutage pingutusvardaid.\nÄrge ostke kardinaid, millel on kujutatud kaunistustega kaunistusi, dekoratiivseid jooniseid ja muid selliseid kaunistusi.\nKas lapsed kindlustavad oma rulood.\nHoia oma jahtuda.\nÄrge pange ohutust kõigepealt.\nKardinad või rulood? Veneetsia või rullid? Kui tegemist on aknaprotseduuridega, puuduvad ilusad valikud. Aga kui sa viskaid väikelapse segu sisse, muutuvad asjad pisut keerukamaks. Teil on vaja midagi šikki, kuid ohutu, ilus, kuid praktiline. Enne kui tead seda, võib midagi nii lihtsat kui kaunistustepaari kujuneda suur peavalu.\nPole kindel, kust alustada? Meil on teie (ja teie aknad) kaetud!\nTehke turvaline ja rahuldav valik selle kasuliku nimekirjaga lasteaia aknadest ja keeludest.\nKui teie väikelane suudaks neile oma käsi kätte saada, võite leida, et teie kardinad teenivad päris huvitavaid eesmärke. Kui te ei soovi, et teie väike tõmmataks, tõustaks ja pühkida nina oma kardinapaneelides, on ilmselt kõige parem hoida neid lühikesteks, lihtsateks ja jõukohasteks.\nKardinad tavaliselt vähendavad teie akende laiust, kattes märkimisväärse koguse klaasi isegi siis, kui see tõmmatakse tagasi.\nKui kavatsete kasutada kardinaid, osta laia paneeli kardinaid ja paigaldada varda riistvara akna servast kaugemale. See võimaldab ruumi, et kardinad tõmmataks täiesti tagasi ilma vaate blokeerimiseta.\nOhutuse huvides veenduge, et teie kardinapuud on piisavalt pikk, et mahutada lisatud laius. Kardinapuud, mis on venitatud liiga kaugele, muutuvad ebastabiilseks ja võivad teie lapsele kokku kukkuda!\nAkende rulli valimine? Kangas valance pehmendab välimust rulood, lisades värvi ja tekstuuri oma disaini, jäädes hästi väikeste sõrmedega.\nDramaatilisema efekti saavutamiseks ehitage karni kasti. Kilega pehmendatud ja kangas kaunid need lihtsad puidust raamid akna ülaosas, pakkudes rohkem struktuuri kui traditsiooniline valance.\nTehke oma enda jaoks need kasulikud näpunäited.\nErinevalt ruloodest, mis võivad olla üsna kallis, on rull-toonid suhteliselt odavad ja võivad päevil täielikult kaduda, tagades palju päikesevalgust. Osta ultra-paks, kergelt blokeeriv mudel ja pehme ja värvilise viimistlusega lisage esiküljele dekoratiivkangas. Heli on liiga hirmutav? See on lihtsam kui arvata! Siit leiate kasulikku juhendamist samm-sammult.\nLisage oma lasteaia kujundusele hirmuäratav puudutus, valides oma aknakomplektidele lõbusad, mustrilised kangad.\nSelleks, et luua järjepidevus, pane kindlasti oma valitud mustrit mitu korda kogu ruumi. Eesmärk on kasutada vähemalt kolme või nelja kasutust ühe mustri kohta. Näiteks võite oma kardinatega oma lasteaia voodipesu koordineerida, kasutades sama kangast, et luua oma käru jaoks aktsentpadi.\nKas vajate oma mustrivalikute koordineerimist? Need näpunäited võimaldavad teil segada ja sobitada nagu pro mingil ajal!\nTöötamine mereteemaga? Mõtle mõnele vanale merekaardile lisamine oma tõmblukuga. Kas otsite printsessi väärtust omavaid aknakimbineid?\nKroonige oma ravimeetodeid koos fancy tiara-inspireeritud karniikarbikutega.\nKaunistades valige kõigepealt riideelemendid. Võttes arvesse tohutu värvikomplektide ja värvimismeetodite levimust, on kindlasti lihtsam oma tekstiil valida ja seejärel värvi sobitada.\nKardinapadjad ja pimedad korpused võivad olla ohtlikud, kui need langevad. Vigastuste vältimiseks tuleb kogu kardinariist fikseerida otse seinakinnitusele või kinnitada vastavatele kipsplaatide ankrutele.\nKuna need ei ole kruvitud seina külge, võivad vedruga pingutatud vardad kokku kukkuda, pakkudes väikelapse peal mõnele väikelapsele, kes annab kardinapaneelile hea tõmbe.\nNeed esemed võivad muutuda lahtiseks ja neid võib tõmbuda uudishimulik väikelapse, tekitades lämbumisohtu.\nKas otsite midagi väikese väikelapsega pizatsiga? Selle asemel võite valida lõbusad prindid, rikas tekstuurid ja tikandid.\nPikad, kokku puutunud nöörid võivad tekitada ahvatlemise ohtu väikelastele.\nEnne oma väikelapsi järeleandmist oma ruumis järelevalveta, veenduge, et kõik juhtmed oleksid ohutult kättesaamatud. Kui soovite paigaldada rulood, tuleb kindlasti valida ja paigaldada turvavarustus, mis on ette nähtud juhtmejuurdepääsu kontrollimiseks. Samuti võite kaaluda uute ribade eemaldamiseks mõeldud ribakardinate ostmist, mis lõppevad rõhutatult.\nKas soovite rohkem lapseohutusnõusid? Tutvuge selle laiaulatusliku ohutusnimekirjaga.\nKas teadsite, et ülekuumenemine on SIDSiga seotud teadaolev riskitegur? Uuringud on näidanud, et teie väikese toas oleva toa lahe ja hästi ringlusse laskmine võib vähendada SIDSi riski nii palju kui 72 protsenti!\nIsegi kui teie lasteaed tundub päeva jooksul ilusad, on hea mõte paigaldada kuumust peegeldavad UV-blokeerivad aknaprotseduurid. Kahekordselt vooderdatud, UV-blokeerivate eesriiete või raskete akendega komplekti paigaldamine võib aidata teie väikelal ületada soojust pärastlõunase naisega. Samuti saate osta UV-blokeeriva aknafilmi, mis peegeldab päikese soojust ja mida saab otse aknaklaasile rakendada.\nHoogsalt, et kogu aeg suurteks päevaks läheks täiuslikuks, mõistavad mõnikord meeleolu tervet mõistust. Lasteaedade puhul on ennetamine esimene kaitseliin. Ärge unustage paigaldama kõik aknad turvaseadmeid, nagu näiteks aknaelektrijaamad või -peatused, ja hoolikalt paigaldage oma mööbel. Sa ei taha panna oma väiketähti otseses päikesevalgus või piisavalt lähedal aknale, et nad võiksid langeda!\nTähtsamate ohutusnõuete saamiseks külastage meie turvapõhimõtete lehte, kus leiate olulist teavet toote ohutuse ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ennetamise kohta.\nJärgmine Artikkel Puhastamine Pet-plekid vaibast\nÕige viis vaakumida oma vaip