29. jaanuar 2020(*)\nAvalik teenistus – Tõlkide streik – Euroopa Parlamendi võetud meetmed, millega kohustati tõlke teenistusse jääma – Õigusliku aluse puudumine – Vastutus – Mittevaraline kahju\nRoberto Aquino, elukoht Brüssel (Belgia), ja teised hagejad, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas(1), esindaja: advokaat L. Levi\nEuroopa Parlament, esindajad: O. Caisou‑Rousseau, E. Taneva ja T. Lazian\nELTL artikli 270 alusel esitatud hagi nõudega esiteks tühistada parlamendi personali peadirektori 2. juuli 2018. aasta otsus, millega kohustati tõlke ja konverentsitõlke 3. juulil 2018 teenistusse jääma, ning parlamendi personali peadirektori hilisemad otsused, millega kohustati tõlke ja konverentsitõlke 4. juulil, 5. juulil, 10. juulil ja 11. juulil 2018 teenistusse jääma, ning teiseks hüvitada hagejatele nende otsuste tõttu väidetavalt tekitatud mittevaraline kahju, mille suuruseks hinnatakse ex aequo et bono 1000 eurot isiku kohta.\nkoosseisus: president M. van der Woude, kohtunikud S. Papasavvas (ettekandja), D. Spielmann, Z. Csehi ja O. Spineanu‑Matei,\narvestades menetluse kirjalikku osa ja 9. oktoobri 2019. aasta kohtuistungil esitatut,\n1 Hageja Roberto Aquino ja teised hagejad, kelle nimed on esitatud lisas, on tõlgid ja konverentsitõlgid Euroopa Parlamendis.\n2 Parlamendi peasekretär võttis 14. juulil 2017 vastu otsuse, millega muudeti tõlkide ja konverentsitõlkide töötingimusi.\n3 Seda otsust rakendati tõlkide tööprogrammides, mistõttu ametiühingutevaheline komitee (edaspidi „COMI“), kuhu kuulub eelkõige Syndicat des fonctionnaires internationaux et européens – Section du Parlement européen (Rahvusvaheliste ja Euroopa ametnike ametiühing – Euroopa Parlamendi osakond) (SFIE-PE), esitas oktoobris 2017 ettevaatusabinõuna streigiteate. Streigiteade võeti siiski tagasi pärast seda, kui oli uuesti alustatud kõnelusi parlamendi peasekretäriga.\n4 COMI esitas 28. mail 2018 kaitsemeetmena uue streigiteate, mis hõlmas ajavahemikku 5. juunist kuni 20. juulini 2018.\n5 5. ja 7. juunil 2018 teatas COMI ühelt poolt parlamendi kõikidele töötajatele ja teiselt poolt parlamendi presidendile kavandatava tegevuse korra kuni 14. juunini 2018.\n6 Parlamendi personali peadirektor saatis 8. juunil 2018 COMI‑le esiteks tabeli, milles oli esitatud nende tõlkide arv, kel tuleb 12.–14. juunil 2018 teenistusse jääda, ja teiseks palus viimasel saata talle institutsiooni töötajate ametiühingute ja kutseorganisatsioonide (edaspidi „OSP“) võimalikud kommentaarid selle loetelu kohta enne 11. juunit 2018 kell 14.00.\n7 COMI saatis oma seisukohad parlamendi personali peadirektorile 9. ja 11. juunil 2018.\n8 Parlamendi personali peadirektor kohustas 11. juuni 2018. aasta otsusega tõlke ja konverentsitõlke ajavahemikul 12.–14. juunini 2018 teenistusse jääma.\n9 Sarnased menetlused toimusid ajavahemike 18.–22. juunini 2018 ja 25.–27. juunini 2018 kohta ning nende alusel tehti otsused kohustada tõlke ja konverentsitõlke nimetatud ajavahemikel teenistusse jääma.\n10 COMI teatas 25. juunil 2018 parlamendi presidendile, et streigiteadet pikendatakse kuni 14. septembrini 2018.\n11 Parlamendi personali peadirektor palus 27. juunil 2018, et COMI esitaks talle hiljemalt 29. juuni 2018. aasta keskpäevaks oma seisukohad kava kohta, mis käsitleb teenistusse jäämise kohustust ajavahemikul 3.–5. juulini 2018.\n12 COMI saatis oma kommentaarid parlamendi presidendile ja parlamendi personali peadirektorile 29. juunil 2018.\n13 Parlamendi personali peadirektor teatas COMI-le 2. juulil 2018 sellest, et parlamendi töö nõuetekohaseks läbiviimiseks kohaldatakse vajalikku teenistusse jäämise kohustust ning talle saadetakse ärakiri otsustest, millega tõlke ja konverentsitõlke kohustatakse ajavahemikul 3.–5. juulini 2018 teenistusse jääma.\n14 Parlamendi personali peadirektor kohustas 2. juuli 2018. aasta otsusega tõlke ja konverentsitõlke, kelle hulka kuulusid mõned hagejad, 3. juulil 2018 teenistusse jääma (edaspidi „2. juuli 2018. aasta otsus“).\n15 Hagejad esitasid hagiavalduse, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 3. juulil 2018.\n16 Hagejad esitasid samal päeval Üldkohtu kantseleisse saabunud eraldi dokumendiga ajutiste meetmete kohaldamise taotluse. See taotlus jäeti 4. juuli 2018. aasta kohtumäärusega Aquino jt vs. parlament (T‑402/18 R, ei avaldata, EU:T:2018:404) rahuldamata ning kohtukulude jaotamise küsimus jäeti edaspidiseks lahendamiseks.\n17 Hagejad esitasid Üldkohtu kantseleisse 17. juulil 2018 saabunud eraldi dokumendiga Üldkohtu kodukorra artikli 86 alusel hagiavalduse muutmise avalduse, et võtta arvesse 3., 4. ja 7. juulil 2018 vastu võetud kolme otsust, millega parlamendi personali peadirektor kohustas tõlke ja konverentsitõlke 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018 teenistusse jääma (edaspidi „pärast hagi esitamist tehtud otsused“).\n18 Kohtusekretäri 30. juuli 2018. aasta kirjaga teatati hagejatele, et Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 91 lõike 4 kohaselt peatatakse põhimenetlus kuni nende 3. juulil 2018 esitatud kaebuse otsese või kaudse rahuldamata jätmise otsuse vastuvõtmiseni.\n19 Euroopa Liidu Nõukogu esitas 18. oktoobril 2018 Üldkohtu kantseleisse avalduse astuda käesolevasse menetlusse parlamendi nõuete toetuseks.\n20 Hagejad teatasid 7. novembri 2018. aasta kirjas Üldkohtule, et parlament jättis 5. novembri 2018. aasta otsusega nende kaebuse rahuldamata.\n21 Kohtusekretäri 15. novembri 2018. aasta kirjaga teatati hagejatele menetluse jätkamisest.\n22 Parlament esitas kostja vastuse 22. jaanuaril 2019.\n23 Üldkohtu kuuenda koja president andis 24. jaanuari 2019. aasta otsusega nõukogule loa menetlusse astuda.\n24 Nõukogu esitas oma menetlusse astuja seisukohad 18. märtsil 2019 ja kohtuasja pooled esitasid nende kohta oma seisukohad määratud tähtaegade jooksul.\n25 Üldkohus (kuues koda) palus ettekandja-kohtuniku ettepanekul 25. märtsil 2019 kodukorra artiklis 89 ette nähtud menetlust korraldavate meetmete raames hagejatel esitada nende tõlkide ja konverentsitõlkide loetelu, keda kohustati 3. juulil 2018 teenistusse jääma. Hagejad täitsid selle nõude määratud tähtaja jooksul.\n26 Hagejad esitasid repliigi 1. aprillil 2019.\n27 Cécile Dupont, Françoise Joostens, Agnieszka Matuszek, Joanna Trzcielinska Inan ja Frank van den Boogaard loobusid hagiavaldusest Üldkohtu kantseleisse 3. aprillil 2019 saabunud kirjaga (edaspidi „osaline hagist loobumine“). Parlament ja nõukogu esitasid 5. aprillil 2019 Üldkohtu kantseleisse seisukohad osalise hagist loobumise kohta. Üldkohtu kuuenda koja president kustutas 30. aprilli 2019. aasta määrusega nende isikute nimed hagejate loetelust ja tegi otsuse osalise hagist loobumisega seotud kohtukulude kohta.\n28 Parlament esitas vasturepliigi 10. mail 2019, mil menetluse kirjalik osa lõpetati.\n29 Kuna ühel kuuenda koja kohtunikul esines takistus käesoleva asja arutamisel osalemiseks, määras selle koja president koja koosseisu täiendamiseks uue kohtuniku.\n30 Üldkohus otsustas kuuenda koja ettepanekul anda kohtuasja kodukorra artikli 28 alusel üle laiendatud kohtukoosseisule.\n31 Üldkohus (kuues koda laiendatud koosseisus) otsustas ettekandja-kohtuniku ettepanekul avada menetluse suulise osa ja esitas kodukorra artiklis 89 ette nähtud menetlust korraldavate meetmete raames pooltele küsimusi ning palus ühelt poolt parlamendil edastada talle otsus, millega ta määras kindlaks asutused või isikud, kes kasutasid neile personalieeskirjadega antud ametisse nimetava asutuse volitusi, ning teiselt poolt hagejatel esitada „jaanuari 2014. aasta ad hoc kokkulepe“, millele nad hagiavalduses viitasid. Pooled vastasid neile korraldustele määratud tähtaja jooksul.\n32 Poolte kohtukõned ja vastused Üldkohtu suuliselt esitatud küsimustele kuulati ära 9. oktoobri 2019. aasta kohtuistungil.\n33 Hagejad paluvad Üldkohtul:\n– tühistada 2. juuli 2018. aasta otsus ja hagi esitamisest hilisemad otsused;\n– mõista parlamendilt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 1000 eurot isiku kohta;\n– mõista kõik kohtukulud välja parlamendilt.\n34 Parlament palub Üldkohtul:\n35 Nõukogu palub Üldkohtul:\n– teha kohtukulude kohta otsus vastavalt kehtivatele õigusnormidele.\n– Hagi vastuvõetavus osas, milles see on esitatud pärast hagi esitamist tehtud otsuste peale\n36 Parlament väidab, et hagejad ei saa tugineda kodukorra artiklile 86, et nõuda hagi esitamisest hilisemate otsuste tühistamist, kuivõrd viimastega ei soovita asendada ega muuta 2. juuli 2018. aasta otsust. Ta väidab, et hagi esitamisest hilisemad otsused, vaatamata nende vastuvõtmise suurele tõenäosusele, ei saa olla käesoleva hagi esemeks, kuna need ei tekitanud hagi esitamise ajal õiguslikke tagajärgi. Ta lisab täiendavalt, et hagejad oleksid pidanud järgima personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud kohtueelset menetlust, enne kui nad nõudsid hagi esitamisest hilisemate otsuste tühistamist.\n37 Hagejad tuginevad erandlikele asjaoludele ning väidavad sisuliselt, et kuna teenistusse jääma kohustavad meetmed võeti äärmiselt hilja, on neil õigus nõuda pärast hagi esitamist tehtud otsuste tühistamist. Nad lisavad, et kuigi vastab tõele, et neid otsuseid ei olnud hagi esitamise kuupäeval veel vastu võetud, oli nende vastuvõtmine siiski kindel. Nad leiavad, et oleks ilmselgelt ebaproportsionaalne, ebamõistlik ja hea õigusemõistmise põhimõttega vastuolus neilt nõuda, et nad esitaksid kohtule sama palju hagiavaldusi, kui on vastu võetud otsuseid, ning see rikuks Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 ette nähtud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. Nad täpsustavad, et nad on järginud personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud kohtueelset menetlust.\n38 Sellega seoses tuleb korrata, et kohtupraktika kohaselt saab Üldkohtule õiguspäraselt nõude esitada üksnes olemasoleva ja huve kahjustava akti tühistamiseks (16. septembri 2013. aasta kohtuotsus Bank Kargoshaei jt vs. nõukogu, T‑8/11, ei avaldata, EU:T:2013:470, punkt 47).\n39 Käesolevas asjas tuleb tõdeda, et hagejad märkisid hagiavalduses, et nad paluvad tühistada „tulevikus tehtavad otsused, millega kohustatakse personali 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018 teenistusse jääma“. Eespool punktis 38 viidatud kohtupraktika kohaselt on aga sellised nõuded, mille eesmärk on, et Üldkohus teeks otsuse hüpoteetiliste aktide, mida ei ole veel vastu võetud, seaduslikkuse kohta, vastuvõetamatud ja need tuleb jätta rahuldamata (27. veebruari 2019. aasta kohtumäärus SFIE-PE vs. parlament, T‑401/18, ei avaldata, EU:T:2019:132, punkt 30). Kuigi hagejad väidavad, et 27. juuni 2018. aasta seisuga oli kindel nii see, et nimetatud otsused võetakse vastu, kui ka nende sisu, tunnistavad hagejad, et ei saa välistada, et teatavad tõlgid, keda algul kohustati teenistusse jääma, oleks tulnud viimasel hetkel, eelkõige haiguse tõttu asendada.\n40 Muud hagejate esitatud argumendid, mida on korratud eespool punktis 37, ei võimalda seda järeldust kahtluse alla seada.\n41 Esiteks tuleb harta artikli 47 väidetava rikkumise kohta korrata, et selle artikli eesmärk ei ole muuta aluslepingutes ette nähtud kohtuliku kontrolli süsteemi ja eelkõige otse Euroopa Liidu kohtule esitatud hagide vastuvõetavuse norme, nagu nähtub ka selle artikli 47 kohta antud selgitustest, mida tuleb ELL artikli 6 lõike 1 kolmanda lõigu ja harta artikli 52 lõike 7 kohaselt harta tõlgendamisel arvesse võtta (vt 4. juuni 2015. aasta kohtuotsus Andechser Molkerei Scheitz vs. komisjon, C‑682/13 P, ei avaldata, EU:C:2015:356, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).\n42 Selle kõrval tuleb märkida, et hagi esitamisest hilisemate otsuste väidetavalt hilinenud vastuvõtmine ei võtnud hagejatelt võimalust esitada pärast nende otsuste vastuvõtmist ELTL artiklis 270 ette nähtud tingimustel nende peale tühistamishagi. Seega ei ole igal juhul rikutud hagejate õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.\n43 Teiseks, mis puudutab hagejate poolt 17. juulil 2018 esitatud hagi muutmise avaldust, siis selles on märgitud, et otsused, mis olid käesoleva hagi esitamise ajal veel tulevikus tehtavad otsused, on tegelikult vastu võetud. Hagejad leiavad, et hagi muutmise avaldus muudab käesoleva vastuvõetamatuse aluse esemetuks.\n44 Sellega seoses tuleb tõdeda, et kodukorra artikli 86 lõikes 1 on sätestatud, et „[k]ui akt, mille tühistamist nõutakse, on asendatud või muudetud teise aktiga, millel on sama ese, võib hageja selle uue asjaolu arvesse võtmiseks muuta hagiavaldust enne menetluse suulise osa lõppemist või enne Üldkohtu otsust lahendada kohtuasi ilma menetluse suulise osata“.\n45 Tuleb aga tõdeda, et ei saa asuda seisukohale, et pärast hagi esitamist tehtud otsused asendavad või muudavad 2. juuli 2018. aasta otsust või tulevikus tehtavaid otsuseid, mille tühistamist hagiavalduses nõuti. Esiteks on selge, et pärast hagi esitamist tehtud otsustega ei saa asendada ega muuta 2. juuli 2018. aasta otsust, mis ei ole tehtud samade päevade kohta ja mis on suunatud erinevatele adressaatidele. Teiseks, mis puudutab tulevikus tehtavaid otsuseid, mille tühistamist hagiavalduses nõuti, ja vastupidi hagejate väidetele ei ole kodukorra artikli 86 lõike 1 eesmärk muuta vastuvõetavaks hagi, mis on esitatud selliste otsuste peale, mida ei olnud selle esitamise ajal veel vastu võetud. Eeltoodust tuleneb, et hagejate hagiavalduse muutmise avaldus ei kuulu kodukorra artikli 86 lõike 1 kohaldamisalasse.\n46 Neil asjaoludel on käesolev hagi vastuvõetamatu niivõrd, kuivõrd see on esitatud hagi esitamisest hilisemate otsuste peale.\n– Teatavate hagejate õigus hagi esitada\n47 Parlament väidab vastuseks Üldkohtu määratud menetlust korraldavale meetmele, et käesoleva hagi esitanud 31 hagejast olid 2. juuli 2018. aasta otsuse adressaadid ainult kaheksa. Ta järeldab sellest, et teistel hagejatel, keda kohustati teenistusse jääma pärast hagi esitamist tehtud otsustega, ei ole õigust nõuda, et tühistataks 2. juuli 2018. aasta otsus, mille adressaadid nad ei ole.\n48 Hagejad väitsid kohtuistungil, et käesolev hagi puudutas neid, kes ei olnud 2. juuli 2018. aasta otsuse adressaadid, siiski isiklikult, kuna nad moodustasid parlamendi personali hulgas piisavalt määratletud kategooria 15. juuli 1963. aasta kohtuotsuse Plaumann vs. komisjon (25/62, EU:C:1963:17, punkt 223) tähenduses; et nende suhtes kehtisid nii 2018. aasta mai lõpus esitatud streigiteade kui ka kõik ametiühingutevahelised läbirääkimised; ning et nad olid kaasatud oma töötajate esindajate kaudu COMIs 2. juuli 2018. aasta otsuse ettevalmistamise protsessi.\n49 Seoses sellega on oluline korrata, et muud isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, saavad väita, et see puudutab neid isiklikult, ainult siis, kui otsus mõjutab neid mingite neile omaste tunnuste või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga (15. juuli 1963. aasta kohtuotsus Plaumann vs. komisjon, 25/62, EU:C:1963:17, punkt 223, ja 29. aprilli 2004. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C‑298/00 P, EU:C:2004:240, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).\n50 Käesoleval juhul piisab, kui märkida, et 2. juuli 2018. aasta otsus, mis on ELTL artikli 263 tähenduses üksikakt, mille adressaadid on tõlgid, keda kohustati teenistusse jääma (27. veebruari 2019. aasta kohtumäärus SFIE-PE vs. parlament, T‑401/18, ei avaldata, EU:T:2019:132, punkt 42), ei kahjustanud hagejaid, keda ei kohustatud teenistusse jääma, kuna selles ei võetud nende suhtes ühtegi meedet ning see ei mõjutanud nende isiklikku olukorda. Järelikult ei ole hagejad, kes ei olnud 2. juuli 2018. aasta otsuse adressaadid, analoogselt eespool punktis 49 viidatud kohtupraktika tähenduses adressaatidega individualiseeritud ning neil ei ole seega õigust nõuda nimetatud otsuse tühistamist.\n51 Hagejad esitavad oma hagi põhjenduseks kolm väidet. Esimese väite kohaselt on rikutud kollektiivselt tegutsemise õigust ning õigust olla informeeritud ja ära kuulatud, mis on tagatud põhiõiguste harta artiklitega 27 ja 28 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon töötajate esindamise kohta (EÜT 2002, L 80, lk 29; ELT eriväljaanne 05/04, lk 219), ning mida on täpsustatud ja rakendatud Euroopa Parlamendi ja OSPde vahel 12. juulil 1990 sõlmitud raamlepingus (edaspidi „raamleping“), ning on rikutud hea halduse põhimõtet, mis on tagatud harta artikliga 41. Teine väide tugineb akti vastuvõtja pädevuse puudumisele ja õiguskindluse põhimõtte rikkumisele ning kolmanda väite kohaselt on rikutud harta artikliga 47 ette nähtud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.\n52 Esimene väide jaguneb kahte ossa. Esimese osa kohaselt on rikutud tõlkide ja konverentsitõlkide õigust kollektiivselt tegutseda ja teise osa kohaselt on rikutud konsultatsiooni- ja konsulteerimismenetlust.\n53 Esimeses väiteosas väidavad hagejad, et streigiõigus on põhiõigus, mis on muu hulgas tagatud hartas ja 18. oktoobril 1961 Torinos alla kirjutatud Euroopa sotsiaalhartas, muudetud kujul. Nad tunnistavad, et see õigus ei ole siiski absoluutne; et tuleb järgida proportsionaalsuse põhimõtet ning et selle kasutamist võib piirata. Hagejad leiavad, et ei personalieeskirjade artikkel 55, mis ei viita teenistuse toimimise minimaalsele tasemele streigi korral, ega raamkokkulepe ega 2. juuli 2018. aasta otsus ei saa olla käsitatav seadusena harta artikli 52 lõike 1 tähenduses, mis lubab piirata streigiõigust. Nad kinnitavad, et on üldiselt omaks võetud, et õigust streikida avaliku teenistuse sektoris tuleb tasakaalustada vajadusega tagada põhiteenused. Hagejad viitavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ametivabaduse komiteele, kes teeb vahet esmateenuste ja muude teenuste vahel. Nad rõhutavad, et parlament ei ole kunagi kehtestanud selgeid ja ühemõttelisi eeskirju, et määrata kindlaks, millised teenused võivad olla olulised teenistuse järjepidevuse tagamiseks. Hagejate sõnul oleks selline eelnev määratlus võimaldanud esiteks välja tuua taotletava eesmärgi õiguspärasuse ja teiseks piirangu vajalikkuse. Käesoleval juhul ei ole aga hagejate väitel 2. juuli 2018. aasta otsusel õiguspärast eesmärki ja see on ebaproportsionaalne.\n54 Parlament vastab, et ta ei vaidle vastu sellele asjaolule, et streigiõigus on harta artikliga 28 kaitstud põhiõigus. Ta juhib uuesti tähelepanu sellele, et personalieeskirjades ei käsitleta streigiõigust ja et liit ei ole põhimõtteliselt seotud ühegi ILO õigusaktiga, kuna ta ei ole ILO osaline. Ta lisab, et vastupidi hagejate väidetele tuleb personalieeskirjade artikli 55 lõiget 1 lugeda seadusega ette nähtud streigiõiguse piiranguks harta artikli 52 lõike 1 tähenduses ning see kujutab endast seega sellist personalieeskirjade sätet, mis võib olla teenistusse jääma kohustamisele aluseks. Ta väidab, et sellised piirangud on õigustatud, kuna streigiliikumise tagajärg ja isegi eesmärk on häirida parlamendi kui seadusandja, eelarve- ja kontrolliasutuse tööd. Need meetmed on seega vajalikud harta artikli 52 lõike 1 tähenduses. 2. juuli 2018. aasta otsuses kehtestatud piirangute proportsionaalsuse kohta rõhutab parlament, et streigiliikumise ajal vähendas ta parimate kavatsustega minimaalse tõlketeenuse osutamiseks vajaliku personali hulka. Ta järeldab sellest, et 2. juuli 2018. aasta otsus ei ole proportsionaalsuse seisukohast tõsiseltvõetavalt vaidlustatav.\n55 Nõukogu leiab, et personalieeskirjad sisaldavad mitut sätet, mis võivad olla 2. juuli 2018. aasta otsusega ette nähtud teenistusse jäämise kohustuse aluseks. See kehtib ametniku lojaalsuskohustuse kohta, mis on ette nähtud personalieeskirjade artikli 11 esimeses lõigus, mille kohaselt täidab ametnik talle usaldatud kohustusi objektiivselt ja erapooletult, järgides lojaalsuskohustust liidu ees. Samuti võis 2. juuli 2018. aasta otsuse aluseks olla personalieeskirjade artikli 21 esimene lõik, mille kohaselt ametnik peab oma ametiastmest olenemata abistama ja nõustama oma ülemusi ning vastutab talle antud ülesannete täitmise eest. Nõukogu viitab ka personalieeskirjade artikli 55 lõikele 1, mis näeb ette, et teenistuses olevad ametnikud on igal ajal institutsiooni käsutuses. Lõpuks viitab nõukogu hoolitsemiskohustusele, nagu seda on selgitatud kohtupraktikas.\n56 Põhiõiguste harta artiklist 28 tulenes selles osas, et töötajatel ja tööandjatel või nende organisatsioonidel on liidu õiguse ning liikmesriikide õigusaktide ja tavade kohaselt õigus pidada asjakohasel tasandil läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja neid sõlmida ning huvide konflikti korral kollektiivselt oma õigusi kaitsta, sealhulgas streikida.\n57 Need sätted võivad olla kohaldatavad liidu institutsioonide ja nende töötajate vahelistes suhetes (vt selle kohta 15. septembri 2016. aasta kohtuotsus U4U jt vs. parlament ja nõukogu, T‑17/14, ei avaldata, EU:T:2016:489, punkt 77; vt 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsus Haeberlen vs. ENISA, T‑632/16, ei avaldata, EU:T:2018:957, punkt 189 ja seal viidatud kohtupraktika).\n58 Lisaks on harta artikli 52 lõikes 1 sellega seoses ette nähtud, et hartaga tunnustatud õiguste ja vabaduste teostamist tohib piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.\n59 Sellest artiklist tuleneb, et selleks, et hartaga kaitstud õiguse teostamise piirang oleks kooskõlas liidu õigusega, peab see igal juhul vastama kolmele tingimusele (vt selle kohta 28. mai 2013. aasta kohtuotsus Trabelsi jt vs. nõukogu, T‑187/11, EU:T:2013:273, punkt 78).\n60 Esiteks peab piirang olema ette nähtud seadusega. Teisisõnu peab asjaomasel meetmel olema seaduslik alus (vt 28. mai 2013. aasta kohtuotsus Trabelsi jt vs. nõukogu, T‑187/11, EU:T:2013:273, punkt 79 ja seal viidatud kohtupraktika).\n61 Teiseks peab piirang vastama liidu poolt sellisena tunnustatud üldise huvi eesmärgile (28. mai 2013. aasta kohtuotsus Trabelsi jt vs. nõukogu, T‑187/11, EU:T:2013:273, punkt 80).\n62 Kolmandaks ei tohi piirang olla ülemäärane. Piirang peab olema taotletava eesmärgi saavutamiseks vajalik ning sellega proportsionaalne. Teisest küljest ei tohi riivata asjaomase õiguse või vabaduse „olemust“, see tähendab selle sisu (vt 28. mai 2013. aasta kohtuotsus Trabelsi jt vs. nõukogu, T‑187/11, EU:T:2013:273, punkt 81 ja seal viidatud kohtupraktika).\n63 Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb analüüsida, kas 2. juuli 2018. aasta otsus piirab streigiõigust, mis on kaitstud harta artikliga 28, ja kui see on nii, siis kas käesoleval juhul on täidetud kolm tingimust, mis peavad olema täidetud selleks, et asuda seisukohale, et niisugune piirang on liidu õigusega kooskõlas.\n64 Üldkohus leiab, et 2. juuli 2018. aasta otsus piirab harta artikliga 28 tagatud streigiõiguse kasutamist niivõrd, kuivõrd see piirab nende tõlkide võimalust, keda kohustati teenistusse jääma, osaleda kollektiivses ja kooskõlastatud tööseisakus, et kaitsta oma huve. Parlament ei vaidlusta muide seda järeldust, väites siiski, et nimetatud piirang on liidu õigusega kooskõlas.\n65 Seega tuleb analüüsida, kas 2. juuli 2018. aasta otsuses esitatud piirang vastab eespool punktides 60–62 korratud tingimustele.\n66 Selle tingimuse kohta, et piirang peab olema „ette nähtud seadusega“, tuleb korrata, et nõue, et hartaga tagatud õiguse teostamist tohib piirata ainult seadusega, tähendab, et õiguslik alus peab olema piisavalt selge ja täpne ning et määratledes ise selle õiguse kasutamise piirangu ulatuse, pakub see teatavat kaitset haldusasutuste poolse võimaliku meelevaldse riive eest (vt selle kohta 17. detsembri 2015. aasta kohtuotsus WebMindLicenses, C‑419/14, EU:C:2015:832, punkt 81).\n67 Selle kõrval tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et õiguskindluse põhimõte, mis kuulub liidu õiguse üldpõhimõtete hulka, nõuab muu hulgas, et õigusnormid oleksid selged ja täpsed ning et nende tagajärjed oleksid etteaimatavad, eriti juhtudel, kui neil võivad olla füüsilistele isikutele ja ettevõtjatele ebasoodsad tagajärjed (vt 18. novembri 2008. aasta kohtuotsus Förster, C‑158/07, EU:C:2008:630, punkt 67 ja seal viidatud kohtupraktika).\n68 Kõigepealt tuleb esiteks täpsustada, et 2. juuli 2018. aasta otsus käsitleb personalieeskirjade artiklit 55, Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „teenistustingimused“) artikleid 16 ja 90 ning raamkokkulepet.\n69 Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 16 näeb ette personalieeskirjade artikli 55 kohaldamise analoogia alusel liidu muude teenistujate suhtes. Seega ei analüüsita seda artiklit eraldi artiklist 55. Teenistustingimuste artiklis 90 on omakorda sätestatud, et erandina lepingulisi töötajaid käsitlevatest sätetest kohaldatakse konverentsitõlkidele, keda parlament on tööle võtnud või keda Euroopa Komisjon võtab tööle liidu institutsioonide ja asutuste nimel, tingimusi, mis on ette nähtud 28. juuli 1999. aasta konventsioonis, mis on sõlmitud ühelt poolt parlamendi, komisjoni ja Euroopa Liidu Kohtu ning teiselt poolt kutseala esindavate ühingute vahel. See artikkel ei sisalda ühtegi sätet, mis saaks olla kõnealuse teenistusse jääma kohustamise õiguslik alus. Ükski kohtumenetluse pool ei ole sellele ka viidanud.\n70 Teiseks tuleb märkida, et kuigi 2. juuli 2018. aasta otsus viitab personalieeskirjade artiklile 55 tervikuna, täpsustab parlament, et selle aluseks ei ole kunagi olnud artikli 55 lõiked 2, 3 või 4, vaid üksnes selle artikli lõige 1, millel on autonoomne kohaldamisala, sõltumata selle artikli teiste lõigete kohaldamisalast. Igal juhul ei näe personalieeskirjade artikli 55 lõiked 2, 3 või 4 ette piirangute kasutamist, mistõttu ei saa neid käsitada seadusena harta artikli 52 lõike 1 tähenduses.\n71 Seega tuleb analüüsida, kas ühelt poolt personalieeskirjade artikli 55 lõige 1 või teiselt poolt raamkokkulepe said olla 2. juuli 2018. aasta otsuse õiguslik alus harta artikli 52 lõike 1 tähenduses.\n72 Esiteks tuleb personalieeskirjade artikli 55 lõike 1 kohta kõigepealt tõdeda, et nagu on juba märgitud kohtupraktikas, ei käsitleta personalieeskirjades streigiõiguse küsimust (18. märtsi 1975. aasta kohtuotsus Acton jt vs. komisjon, 44/74, 46/74 ja 49/74, EU:C:1975:42, punkt 15). Selle järjestikused muudatused ei ole seda faktilist olukorda muutnud, nagu möönab ka parlament.\n73 Lisaks tuleb korrata, et personalieeskirjade artikli 55 lõike 1 kohaselt on „[t]eenistuses olevad ametnikud […] igal ajal oma institutsiooni käsutuses“. Tuleb tõdeda, et niisugune säte, mis asub ametniku töötingimusi käsitleva 1. peatüki 4. jaotises, mis käsitleb ametniku töötingimusi, ei näe ette mingit streigiõiguse kasutamise täpset ja selget piirangut ega, a fortiori, teenistusse jääma kohustamise kasutamist. See ei sisalda seega ühtegi täpsustust streigiõiguse piiramise ulatuse kohta eespool punktides 66 ja 67 viidatud kohtupraktika tähenduses ega saa järelikult olla kõnealuste teenistusse jääma kohustavate meetmete õiguslik alus.\n74 Seda järeldust ei sea kahtluse alla parlamendi argument, et personalieeskirjade artikli 55 lõige 1 annab institutsioonile õiguse pöörduda ametnike poole väljaspool tööaega ning tugineda teenistuse huvidele, lugedes need ülimuslikuks võrreldes tavapärase tööaja või puhkuseajaga. Selline argument ei saa nimelt olla kaalukam, kui hartaga kehtestatud vajadus mitte piirata sellise õiguse kasutamist, mis hartaga on tagatud ainult sel tingimusel, et tuginetakse piisavalt selgele ja täpsele seadusele, milles endas on määratletud kõnealuse õiguse kasutamise piirangu ulatus.\n75 Eeltoodust tuleneb, et 2. juuli 2018. aasta otsuses viidatud personalieeskirjade artiklid ja täpsemalt personalieeskirjade artikli 55 lõige 1 ei saanud olla 2. juuli 2018. aasta otsuses kehtestatud teenistusse jäämise kohustuse õiguslik alus.\n76 Teiseks tuleb raamkokkuleppe kohta täpsustada, et selle lepingu artikli 8 kohaselt kohustuvad pooled kindlaks määrama protokollis, mis lisatakse nimetatud lepingule, lepitusmenetluse, mida rakendatakse tööseisaku korral.\n77 Siiski on selge, et eespool punktis 76 viidatud protokolli ei ole kunagi vastu võetud. Ükski teine raamkokkuleppe artikkel ei saa aga olla kõnealuste teenistusse jääma kohustavate meetmete õiguslik alus.\n78 Järelikult, isegi kui eeldada, et ametnikel on õigused, mis tulenevad nende sätete rikkumisest, mis reguleerivad institutsioonide suhteid OSPdega, ei saa raamkokkuleppe artikkel 8, kui ei ole vastu võetud protokolli, millele see viitab, igal juhul olla käsitatav seadusena harta artikli 52 lõike 1 tähenduses.\n79 Kolmandaks, mis puudutab teisi nõukogu viidatud sätteid, see on personalieeskirjade artikli 11 esimest lõiku ja artikli 21 esimest lõiku, siis tuleb tõdeda, et 2. juuli 2018. aasta otsus neid ei puuduta, mistõttu ei saanud neid õigusliku alusena kasutada. Igal juhul tuleb märkida, et nende eesmärk ei ole ka määratleda streigiõiguse teostamise piirangu ulatust eespool punktis 66 viidatud kohtupraktika tähenduses.\n80 Sama kehtib hoolitsemiskohustuse kohta, millele nõukogu samuti viitas ja mis kohtupraktika kohaselt väljendab vastastikuste õiguste ja kohustuste tasakaalu ametiasutuse ja avalike teenistujate vahelistes suhetes ning tähendab eelkõige, et kui asutus teeb otsuse ametniku olukorra kohta, võtab ta arvesse kõiki asjaolusid, mis võivad tema otsust mõjutada, ning seda tehes arvestab ta mitte ainult teenistuse huve, vaid eelkõige asjaomase ametniku huve (vt selle kohta 13. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Arango Jaramillo jt vs. EIP, T‑482/16 RENV, EU:T:2017:901, punkt 131 (ei avaldata) ja seal viidatud kohtupraktika). Selles küsimuses tuleb märkida, et kuigi sellise põhimõtte kohaselt ei pea ametiasutus arvesse võtma mitte ainult ametniku, vaid ka teenistuse huve, ei saa ta selle käigus otsuseid vastu võtta ilma igasuguse õigusliku kontekstita. Selline argument tuleb seega tagasi lükata.\n81 Kõikidest eespool esitatud kaalutlustest tuleneb, et kõnealused teenistusse jääma kohustavad meetmed kujutavad endast streigiõiguse piirangut, mis ei olnud seaduses ette nähtud. 2. juuli 2018. aasta otsus tuleb seega tühistada, kuivõrd see rikub seda põhiõigust, ilma et oleks vaja analüüsida kahte ülejäänud harta artikli 52 lõikes 1 kehtestatud tingimust, millele on viidatud eespool punktides 61 ja 62, ning teisi hagejate esitatud väiteid.\n82 Hagejad väidavad sisuliselt, et nende tühistamisnõuete toetuseks viidatud eksimused kujutavad endast selliseid rikkumisi, mis võivad eraldi või koos kaasa tuua parlamendi vastutuse tekkimise. Nad kinnitavad, et nad kandsid nende rikkumiste tõttu mittevaralist kahju.\n83 Parlament leiab, et ta ei ole tõlke ja konverentsitõlke teenistusse jääma kohustavas menetluses rikkunud ühtegi õigusnormi. Ta lisab, et kuigi hagejad peavad tõendama tegelikult kantud kahju, ei täpsusta nad, millist mittevaralist kahju nad on kandnud.\n84 Kõigepealt tuleb korrata, et tühistamishagi ja kahju hüvitamise hagi on autonoomsed õiguskaitsevahendid. Kuna personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 ei ole nende kahe hagi puhul sätestatud mingisuguseid erinevusi ei haldus- ega kohtumenetluse puhul, siis võib ametnik, tulenevalt nende erinevate õiguskaitsevahendite omavahelisest sõltumatusest, valida ühe või teise või mõlemad koos, tingimusel, et hagi liidu kohtule esitatakse kolme kuu jooksul alates tema kaebuse rahuldamata jätmisest (vt 18. septembri 2018. aasta kohtuotsus Barroso Truta jt vs. Euroopa Liidu Kohus, T‑702/16 P, EU:T:2018:557, punkt 66 seal viidatud kohtupraktika).\n85 Sellest põhimõttest on kohtupraktikas siiski tehtud erand, kui kahju hüvitamise hagi on tihedalt seotud sellise tühistamishagiga, mis on tunnistatud või tuleks tunnistada vastuvõetamatuks. Seega on kahju hüvitamise nõuded vastuvõetamatud juhul, kui kahju hüvitamise hagi on suunatud ainult sellisest aktist tulenevate tagajärgede heastamisele, mida käsitletakse tühistamishagis, mille oleks saanud tunnistada vastuvõetamatuks või mis on tunnistatud vastuvõetamatuks (vt 18. septembri 2018. aasta kohtuotsus Barroso Truta jt vs. Euroopa Liidu Kohus, T‑702/16 P, EU:T:2018:557, punkt 67 ja seal viidatud kohtupraktika).\n86 Käesolevas asjas paluvad hagejad hüvitada kahju, mis tekitati parlamendi õigusvastaste tegudega nii 2. juuli 2018. aasta otsuse kui ka hagi esitamisest hilisemate otsuste vastuvõtmisel. Eespool punktidest 38–46 tuleneb aga, et käesolev hagi on vastuvõetamatu niivõrd, kuivõrd see on esitatud hagi esitamisest hilisemate otsuste peale. Järelikult on käesolev kahju hüvitamise nõue vastuvõetamatu osas, milles sellega palutakse mõista parlamendilt hagejate kasuks välja hüvitis hagi esitamisest hilisemate otsustest tuleneva kahju hüvitamiseks, ning need nõuded tuleb jätta rahuldamata.\n87 2. juuli 2018. aasta otsuse tõttu kantud kahju hüvitamise nõuete kohta tuleb korrata, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on ELTL artikli 340 teise lõigu tähenduses liidu lepinguvälise vastutuse tekkimise eeldus see, et samal ajal on täidetud teatavad tingimused, see on liidu institutsioonidele etteheidetava tegevuse õigusvastasus, kahju tegelik tekkimine ning põhjuslik seos selle tegevuse ja viidatud kahju vahel (vt 20. septembri 2016. aasta kohtuotsus Ledra Advertising jt vs. komisjon ja EKP, C‑8/15 P–C‑10/15 P, EU:C:2016:701, punkt 64 ja seal viidatud kohtupraktika).\n88 Selle kõrval kohaldatakse EÜ artikli 270 ning personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel alustatud avaliku teenistuse kohtuvaidlustele, sealhulgas ametnikule või teenistujale tekitatud kahju hüvitamise vaidlustele, konkreetseid erinorme võrreldes nendega, mis tulenevad ELTL artikli 268 ja ELTL artikli 340 teise lõigu kohaselt liidu lepinguvälist vastutust reguleerivatest üldpõhimõtetest. Eelkõige personalieeskirjadest tuleneb nimelt, et liidu ametnik või teenistuja on – erinevalt mis tahes muust füüsilisest isikust – seotud institutsiooni või asutusega, olles viimasest sõltuvuses töösuhte kaudu, mis hõlmab spetsiifilist vastastikuste õiguste ja kohustuste tasakaalu, mis väljendub institutsiooni kohustuses hoolitseda asjaomase isiku eest (vt 16. detsembri 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Petrilli, T‑143/09 P, EU:T:2010:531, punkt 46 ja seal viidatud kohtupraktika). Sellest järeldub, et ainuüksi õigusvastasuse tuvastamisest piisab, et oleks täidetud esimene kolmest tingimusest, mida on vaja selleks, et tekiks liidu vastutus kahju eest, mis on tema ametnikele ja teenistujatele liidu avaliku teenistuse õiguse rikkumisega tekitatud (12. juuli 2011. aasta kohtuotsus komisjon vs. Q, T‑80/09 P, EU:T:2011:347, punkt 45).\n89 Käesolevas asjas tuleneb eespool punktidest 72–81, et 2. juuli 2018. aasta otsus on õigusvastane ja tuleb tühistada.\n90 Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb nimelt, et kui kahju hüvitamise nõuded tuginevad tühistatud akti õigusvastasusele, on Üldkohtu poolt akti tühistamine iseenesest adekvaatne ja põhimõtteliselt piisav hüvitis kogu mittevaralise kahju eest, mis hagejale võis olla tekitatud (vt 18. septembri 2015. aasta kohtuotsus Wahlström vs. Frontex, T‑653/13 P, EU:T:2015:652, punkt 82 ja seal viidatud kohtupraktika).\n91 Siiski on otsustatud, et akti tühistamine, kui sellel puudub igasugune soovitud toime, ei saa iseenesest olla adekvaatne ja piisav hüvitis tühistatud aktiga tekitatud mittevaralise kahju eest (18. septembri 2015. aasta kohtuotsus Wahlström vs. Frontex, T‑653/13 P, EU:T:2015:652, punkt 83).\n92 Käesolevas asjas on selge, et 2. juuli 2018. aasta otsuse kõik õiguslikud tagajärjed on realiseerunud. Neil asjaoludel ei kujuta selle otsuse tühistamine endast adekvaatset ja piisavat hüvitist hagejatele tekitatud mittevaralise kahju eest.\n93 Seega tuleb kindlaks teha, kas hagejad on lisaks eespool punktis 89 mainitud õigusvastasusele, mis kujutab endast eksimust, mis toob kaasa parlamendi vastutuse, tõendanud selle eksimusega seotud kahju esinemise.\n94 Käesolevas asjas nähtub eespool punktidest 72–81, et 2. juuli 2018. aasta otsuse tõttu kohustati hagejaid 3. juulil 2018 teenistusse jääma, ehkki puudus igasugune õiguslik alus, mis oleks lubanud parlamendil selliseid meetmeid võtta, ning järelikult ei saanud nad kasutada oma streigiõigust teenistusse jäämise kohustuse kehtimise ajal. Lisaks kehtestati teenistusse jäämise kohustus hilinenult, sest hagejatele teatati sellest alles selle kohaldamise päevale eelnenud päeval. Need asjaolud, mis on vähemalt kahetsusväärsed, tekitasid mittevaralist kahju, mis on otseselt seotud 2. juuli 2018. aasta otsuse õigusvastasusega.\n95 Neil asjaoludel tuleb kahju õiglaselt hinnata, mõistes parlamendilt välja iga hageja, keda kohustati 2. juuli 2018. aasta otsusega teenistusse jääma, see tähendab Barbara Carli-Ganotise, Claudine de Seze’i, Maria Corina Diaconu Olszewski, Maria Provata, Irant Sevastikoglou ja Benedetta Tissi kasuks välja 500 eurot.\n96 Kodukorra artikli 134 lõikes 2 on ette nähtud, et kui kaotanud poolel on mitu isikut, otsustab Üldkohus kohtukulud jagada.\n97 Esiteks, kuna parlament on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb tema kohtukulud jätta tema enda kanda ning mõista temalt välja nende hagejate kohtukulud, keda kohustati teenistusse jääma 2. juuli 2018. aasta otsusega, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetluse ja nõukogu menetlusse astumisega seotud kohtukulud. Teiseks tuleb otsustada, et hagejad, keda kohustati teenistusse jääma pärast hagi esitamist tehtud otsustega ja kes on samuti kohtuvaidluse kaotanud, kannavad ise oma kohtukulud.\n98 Kodukorra artikli 138 kohaselt kannavad menetlusse astunud liikmesriigid ja institutsioonid ise oma kohtukulud. Nõukogu kannab oma kohtukulud ise.\n1. Tühistada Euroopa Parlamendi personali peadirektori 2. juuli 2018. aasta otsus, millega kohustati tõlke ja konverentsitõlke 3. juulil 2018. aastal teenistusse jääma.\n2. Mõista parlamendilt järgmistest isikutest igaühe kasuks välja summa 500 eurot: Barbara Carli-Ganotis, Claudine de Seze, Maria Corina Diaconu Olszewski, Maria Provata, Irène Sevastikoglou ja Benedetta Tissi.\n4. Jätta parlamendi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja nende hagejate kohtukulud, keda kohustati teenistusse jääma 2. juuli 2018. aasta otsusega, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud ning Euroopa Liidu Nõukogu menetlusse astumisega seotud kohtukulud.\n5. Jätta hagejate, keda kohustati teenistusse jääma hagi esitamisest hilisemate otsustega, kohtukulud nende endi kanda.\n6. Jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda.\nKuulutatud avalikul kohtuistungil 29. jaanuaril 2020 Luxembourgis.


Iga keelekandja võib öelda, et just tema keel kõlab kõige paremini, kuid ise arvan, et igal keelel on oma särts sees. Selle taga võib olla kirjutamise stiil, häälikud, hääldus, tähed jpm.\nIlmtingimata määrab keel meie identiteedi. Keel ei ole mitte ainult kõnevahend, vaid ka suur osa kultuurist. Näiteks minu jaoks kõlab saksa keel väga jõuliselt, itaalia keel väga romantiliselt ja eesti keel pehmelt ning soojalt, kuid sõna, mis iseloomustaks minu enda emakeelt, vene keelt, ei oska ma leida. See oleks justkui kõike eelmainitud koos. Kasvasin selles keelelises keskkonnas üles ja see on minuga olnud alati, ilma et ma eriti teadvustaks seda. Arvan, et see võibki põhjuseks olla, miks ma ei leia üht iseloomustavat sõna enda emakeele jaoks.\nElades üksteisele nii lähedal, juhtub paratamatult nii, et sõnu pidevalt laenatakse, mõne sõna tähendus muutub ja suur hulk sõnu lihtsalt unustatakse ära. Eesti keelt uurides avastasin väga palju ilusaid sõnu, nagu näiteks „arsk“, mis tähendab „kuri“, või näiteks „kartsas“ ehk „redel“ ja neid sõnu on veelgi. Kuidas küll on juhtunud nii, et sellised sõnad kaduma läksid? Aeg liigub edasi, keel areneb, kuid mingis mõttes ka laguneb. Eesti keel laenab pidevalt uusi sõnu juurde, jättes unustuse hõlma paljud ilusad ja kõla poolest väga meeldivad sõnad.\nArvan, et mida rohkem keel areneb, seda hägusamaks jääb keelekandja identiteet. Iga keelekandja näeb ja tajub maailma täiesti erinevalt. Eesti keel on väga sügavate ning kordumatute juurtega, nii ka eestlased tunnetavad maailma sel moel. Pole ühtki riiki, kus loodus oleks sama tähtis rahva jaoks, see oleks nagu geenidega kaasa antud.\nKahjuks jääb mulle mulje, et eesti keel kaotab ajaga oma sügavust või sära, muutudes kõnelejate kasutuses järjest pinnapealsemaks, sõnavaraliselt ahtamaks. Selles keeles on kõik sõnad juba ammu olemas, oleme need lihtsalt natukene unustanud. Peame lihtsalt kõndima natukene tagasi juba tallatud rada mööda ning taasavastama eesti keelt enda jaoks, et säilitada ja hoida selle sära ning võlu veel sajandeid.\nEesti keele õpetaja: Tiina Brock


LõunaLeht: Riigikogu majanduskomisjon sai ülevaate oktoobritormist õpitust | Sven Sester\nLõunaLeht: Riigikogu majanduskomisjon sai ülevaate oktoobritormist õpitust\nRiigikogu majanduskomisjon sai eilsel istungil ülevaate eelmise aasta suurtormide kahjustustega hakkama saamisest ja plaanidest, mis peaksid tulevikus aitama võimalike loodusõnnetuste tagajärgedega paremini toime tulla.\nMajanduskomisjoni esimees Sven Sester sõnas, et oktoobritormi sarnasteks loodusõnnetusteks ei saa kunagi täielikult valmis olla, kuid kindlasti saab katastroofi ja selle tagajärgedega tegelemist tõhusamalt korraldada.\n„Nii näiteks oli kriisipiirkondades häiritud operatiivsuhtlus ja prioriteetsete objektide määramisel oli viivitusi. Siin aitaks senisest veelgi parem koostöö omavalitsustega ja vähendada tuleks ristsõltuvust sidefirmadest. Hädavajalik on valmis saada ka plaan elutähtsate teenuste katkestuste puhuks,“ rääkis ta.\nOktoobritorm põhjustas Kagu-Eestis ohtralt kahju.


Nädalavahetusel leidis Saaremaal aset traagiline juhtum, kus uppus 4-aastane läbi tiigijää vajunud tüdruk.\nHäirekeskus sai laupäeval kell 17.57 teate, et Saaremaa vallas on laps kukkunud läbi jää. Õnnetus juhtus Püha-Kõnnu külas. Esialgse info kohaselt oli 4-aastane tüdruk koduhoovi tiigile läinud ja läbi jää vajunud. Perekonnaliikmed suutsid lapse jääaugust välja tõmmata ja alustasid elustamisega, last elustasid ka kohalejõudnud päästjad ja kiirabi, kuid kahjuks see tulemust ei andnud.\n”Paneme täiskasvanutele südamele, et lapsi ei tohi siseveekogude ääres järelevalveta jätta,” ütles päästeameti Lääne päästekeskuse valvepressiesindaja Rain Põllu, lisades, et lapsevanema juuresolek on oluline nii jäätunud kui ka jääta vee läheduses, kuna laps ei taju ohtusid selliselt nagu täiskasvanud. Päästeamet kutsub üles kõiki lapsevanemaid rääkima lastele ohtudest ja käitumisest veekogude läheduses.\n”Kui märkad abivajajat või vajad ise abi, siis tuleb esimesel võimalusel helistada hädaabi numbril 112. Kui lähed jääst läbi vajunud hädalist ise aitama, siis tuleb ligineda juba käidud rada pidi ja ulatada talle nöör, lauajupp, oks, jope või muu abivahend. Jääaugu servale abikätt andma minnes võite samuti vette kukkuda ja siis on ohus ühe asemel hoopis kahe inimese elu,” rääkis Põllu.\n”Tuletame meelde, et päästeamet on kehtestanud käesoleva aasta 4. aprillist jääle mineku keelu siseveekogudel, kuna soojakraadid ja päike muudavad jääle mineku eriti ohtlikuks,” rõhutas ta.\n(Vaadatud 1 465 korda, sh täna 1)


Viirus levib jälle: Rakvere haigla sulges külastajatele uksed - Delfi Eesti\n(128) Tallinna haiglad tänase seisuga keelde ei plaani\n04.august 2020 15:46\nPatsientidele on lubatud pakkide toomine haigla registratuuri, teatas haigla ühismeedias.\nNeed peavad olema varustatud patsiendi- ning osakonna nimega. Lubatud on tuua isiklikke esemeid (hügieenitarbed, prillid, proteesid, sussid jne). Toiduainetest on lubatud tuua vaid külmkappi mittevajavaid pikema säilivusajaga sööke ja jooke.\nPakid toimetatakse patsientideni päeva jooksul.\nKui patsiendi külastamine on vältimatu, on see lubatud äärmisel vajadusel ühel lähisugulasel eelnevalt raviosakonnaga kooskõlastatult. Külastaja peab olema teadaolevalt terve ning mitte omama kokkupuutejuhtumeid Terviseameti kodulehel viidatud nakkusriski sündmustega.\nPalume mõistvat suhtumist ning soovime head tervist teile kõigile!\nEile teatas Kuressaare haigla, et alates tänasest on patsientide külastamine keelatud.\nKuressaare Haiglas kehtib haigete ja hooldekodu klientide külastuskeeld seoses koroonaviiruse COVID-19 epidemioloogilise olukorra muutusega Eestis.\nInimlikel põhjustel võib haiget külastada kokkuleppel raviosakonnaga, kui külastajal puuduvad kõrge nakkusriski tunnused, teatas haigla just nüüdsama ühismeedias. Kõrge nakkusriski tunnused on järgmised:\n1. Patsiendi või tema leibkonna liikme COVID-19 haigega või kontaktsega kokkupuude viimase 14 päeva jooksul;\n2. Patsiendil respiratoorsete haigustunniste esinemine ja palavik üle 37,5 C;\n3. Patsiendi või tema leibkonna liikme viibimisel viimase 14 päeva jooksul kõrge nakkusriskiga välisriigis.\nJuba varem on patsientide külastamise keelanud Tartu Ülikooli kliinikum. Eelmisel reedel kogunenud kliinikumi kriisijuhtimismeeskond tegi otsuse, et taastab osaliselt piirangud ning külastuskeelu. Otsus on vajalik, kuna kolmel kliinikumi töötajal tuvastati koroonaviirus.\nKeegi töötajatest ei nakatunud töökohal. Sellest hoolimata suhtub kliinikum tekkinud olukorda väga tõsiselt ning suunas eneseisolatsiooni ligi 30 töötajat.\n„Töötajate diagnoosi selgumisel jäid töölt kõrvale kõik töötajatega kontaktsed isikud. Haigestunud töötajatega kokku puutunud patsientide COVID-19 testid on seni olnud negatiivsed ehk patsiendid ei ole nakatunud,“ ütles Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimehe kohusetäitja Marek Seer. Ta lisab, et kliinikum rakendab kõiki meetmeid ja on kõrgendatud valvsuses, et takistada viiruse levikut haiglas. Haigeid töötajaid kliinikum tööle ei luba.\n31. juulist kehtestab kliinikum ka külastuspiirangu ning patsientidega lähikontaktis olevad töötajad kannavad isikukaitsevahendeid, sealhulgas hambaravis.\nLisaks taastati kliinikumi kriisijuhtimismeeskonna töö. „Tekkinud olukord Tartumaal on alarmeeriv, üheksa lisandunud nakatunut ööpäevas sarnaneb kevadisele olukorrale. Seetõttu tuleb kõikidel elanikel mõista enda rolli ja vastutust. Haigena tuleb püsida kodus,“ rõhutab Marek Seer.\nMittehaigena tuleb endiselt hoolikalt käsi pesta ja hoida distantsi. COVID-19 levib nakkuslikult inimeselt tervele eelkõige lähikontakti teel. Lähikontaktiks loetakse olukorda, kus inimesed on 15 minuti vältel teineteisele lähemal kui 2 meetrit.\nTallinna haiglad tänase seisuga külastuskeelde ei plaani\nPõhja-Eesti regionaalhaigla teatas, et haigla infektsioonikontrolli juhtrühm monitoorib jooksvalt Tartumaa ja üleriiklikku nakkusfooni ja kehtestab vajadusel külastuskeelu Põhja-Eesti regiooni nakkusfooni tõusmisel.\nIda-Tallinna keskhaigla pressiesindaja Inge Suder ütles, et hetkel pole külastuskeeldu plaanis kehtestada, aga nad hindavad olukorda iga päev uuesti. "Vastavalt sellele tegutseme," kinnitas ta.\nLääne-Tallinna keskhaigla pressiesindaja Liisa Suba sõnul kehtib külastuskeeld endiselt Pelgulinna sünnitusmajas ja nakkuskliinikus.\n"Kuid hindame olukorda pidevalt ja kui näeme vajadust ka teistes meie üksustes külastuskeeld kehtestada, anname muudatustest teada esimesel võimalusel haigla kodulehel ja Facebooki-lehel," lausus Suba.\nPärnu haiglas on külastuskeeld kehtinud pärast eriolukorda siiamaani ning kehtib edasi. Ida-Viru keskhaiglas kehtis külastuskeeld 1.augustini ning praegu lubatakse sinna üks külaline pooleks tunniks.\nMadridi tippturniir tennises jääb koroonaviiruse teise laine tõttu ära 04.08.2020\nKoroonaviiruse tõttu sureb maailmas inimene iga 15 sekundi järel ja kokku on surmajuhtumeid juba üle 700 000 (116) 05.08.2020\nÖöpäevaga lisandus 14 positiivset koroonaproovi, kolm juhtumit on seotud Tartu ööklubiga Shooters (180) 08.08.2020\nVIDEO | Minister Tanel Kiik: arvan, et enamik vaktsineerimisplaani kriitikuid pole kunagi seda lugenud (15)\nKunstiühingud: meid koheldakse põhjendamatult ebavõrdselt, kultuuri sulgemisega üksi viiruse levikut ei takista (50)


Video: kumb on kiirem, kas Tesla või elektrivormel? - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVideo: kumb on kiirem, kas Tesla või elektrivormel?\nKuna Tesla kiirendusest räägitakse lengende, otsustasime teooriat praktikas järele proovida. Aga millega võrrelda autot, mis jõuab «sajani» vähem kui kolme sekundiga?\nKes oskab Tesla Model S P90D Ludicrous nime dešifreerida, ilmselt taipab, et tegemist on neliveolise elektrisedaaniga, mille akudes on jõudu 90 kWh jagu. Ludicrous on aga täiendus niigi kiirele autole, mille tulemusel jõutakse «sajani» vaid kolme sekundiga.\nArvestades, et Eesti teedel veereb omajagu elektriautosid, võiks konkurente ju jaguda. Aga! Mitsubishi I-MIEV’id kiirendavad «sajani» 15,9 sekundiga. Nissan Leaf S on küll nobedam, aga seda vaid nelja sekundi jagu ning BMW i3 REx teeb 0-100 km/h ära 7,2 sekundiga.\nÕnneks on Tallinna Tehnikaülikooli ja Tallinna Tehnikakõrgkooli tudengid loonud vormeli – FEST16. Nelivedu koos 116 kilovatiga lükkab süsinikfiibrist masinat edasi Teslaga võrreldava kiirusega. Vähemalt nii me arvasime…\nErinevalt tudengite ehitatud elektrivormelist mahub Teslasse viis inimest ja lörtsi eest kaitseb katus. Mõistagi tuleb sellise luksuse eest lõivu maksta ja seetõttu kaalub sedaan vormelist kümme korda rohkem – 2,3 tonni. Lõpuks tuleb rääkida ka hinnast, mis ulatub 140 000 euro kanti. Aga olgu öeldud, et vastu saab sellise raha eest 762 hobujõudu ja 568 kW ning kiirenduse, mis on samas klassis Lamborghinide, Ferraride ja Koenigseggidega.\nKas sellest kõigest piisab, et 60-meetrisel rajal pidada sammu tudengivormeliga? Tõde selgub videos…\nAga et mis on vormeli saladus? Selle süsinikfiibrist kere on loodud sama jäigaks, kui vedrustus. Ülepingutamise vältimine annab aga kaalusäästu. Ka akud on valitud nii, et need vastaksid tudengivormelite võistlusel ette pandud nõuetele, aga oleks sealjuures kerged. Veermiku puhul võib välja tuua selle, et mootor, ülekanne ja rattarumm on kompaktselt samal joonel, mis hoiab jällegi kilosid kokku. Kõige tähtsam on aga see, et kogu vormel on tublide Eesti meeste ja naiste kätetöö.


Valutab selg vasakul - Hondrocream\nVälimus valu aisting on nimme osakonnas ei saa mitte häirida. Valu esineb praktiliselt igal inimesel, kuid sagedamini tekib see eakatel. Sageli kodanikud, on skeptiline tekkinud valu ja ei kiirusta konsulteerida spetsialistiga. Selline otsus on vale: kui valud nimme vasakul, siis see näitab arengut raske haigus, mistõttu ei tõmba raviga. Selle kohta, miks tekib valu alaselja valu vasakus küljes on ja kuidas seda ravida – üksikasjad edasi.\nMillest see esineb?\nLaias laastus arstid on kõik tegurid, mis mõjutavad teket seljavalu alaselja piirkonnas, mis jagunevad 5 peamist liiki.\nEsimesse rühma kuuluvad mehaanilised vigastused ja haigused motoorse süsteemi.\nKui valutab selg nimmepiirkonda vasakul, põhjused on järgmised:\nvenitamine lihaste ja sidemete;\nvälimus pakkimine luumurrud seljaaju samba;\nvõttes kahju intervertebral liigeste ja microtraumas selgroolüli;\nvälimus rikkumise poos põhjustatud kyphosis, kellel skolioos, osteochondrosis.\nTeine rühm põhjusteks on erinevad infektsioonid, mis võivad esineda nii meestel ja naistel. Nad on vormitud, sest areng on:\ninfektsioonid, mõjutavad siseorganeid.\nKolmanda rühma põhjused on seotud pahaloomuliste kasvajate teket. Valu vasakul alaselja moodustatud tulemusena:\nNeljas rühm tegureid, mis mõjutavad valu tekkimist, on sideme tekkimist erinevate ainevahetushäired. Nad tekivad selle tulemusena areng:\nalkaptonuria ja muud rasked haigused, mis on seotud ainevahetushäired.\nPõhjused valu alaselja valu vasakul, mis on seotud viienda rühma, laias laastus jagunevad psühhogeenne ja neurogenic. See valu, võimalik kondenseerunud arengu taga kurnav oddities, fibromüalgia, herpes zoster koorimis.\nArstid märgivad, et kui valutab selg alaselja piirkonnas, siis see räägib areng järgmisi haigusi:\nkroonilise patoloogiaid on kuseteede süsteemi, neeru koolikud ja neerukivid;\nkopsupõletikku vasakul pool ja pleura valdkonnas, munasarjade naiste reproduktiivse süsteemi;\nkrooniline kõhukinnisus, koliit ja häireid töös seedesüsteemi;\npeptilise erosiooni ja gastriit;\nraskete haiguste, lokaliseeritud mootori mootor machinery.\nPeale selle, põhjustada valu alaselja valu vasakul naistel võib arengut raseduse ajal. See on seotud sisemise surve, mida avaldab kasvav emakas siseorganeid.\nAlaselja valu taga naistel esinevad sageli tulemuseks on areng on põletik lihastes või kui selg on tõsine haigus. Arstid märgivad, et patoloogia selg on kaasasündinud ja omandatud.\nKaasasündinud moodustatud tulemusena song on intervertebral ketaste puudumise tõttu arengus lihaste aparaadid ja muud anomaaliad valdkonnas selg.\nOstetud patoloogia nagu meestel, nii ka naistel on moodustatud arengu taustal:\nValu vasakul, mis põletiku tagajärjel, sageli tekivad tõttu õhenemine intervertebral ketas, kinnijäämine anumasse ja närvi. Selle tulemusel on inimese närvi põletik juured, ja ilmuvad valu, mis on lõikamise olemus.\nPatoloogia valu on püsiv, valutav ja paroxysmal. Kui inimesel on muljumise närvi, siis tal ei ole mitte ainult valutab vasak pool seljatükid, kuid ta peab langetama oma mootor aktiivsus ja tal süveneb üldine enesetunne.\nJuhul, kui inimesel mõjutab närve alumises nimme osakonnas, siis teda häirib tuim valu alaselja valu vasakul, keerates tuharad ja alumine osa. Kui isik on õigeaegselt mitte pöörduda spetsialisti, siis protsess mõjutab alumise osa ja rikub nende tundlikkust. Ebameeldiv tunne seejuures muutuvad pidevalt. Kui põletikulise protsessi mõjutanud istmiku närv, siis ka see on inimese vaevavad pidevad valud ja tal tekivad tõsised tüsistused, vabaneda kus saab ainult tegevuse kaudu.\nKui inimese keha on olnud kaua aega külmas, siis on tal areneb põletik lihastes, seljas nimi müosiit. Ja ka tema juurde viia liigne füüsiline aktiivsus on inimese ja järsk langus tegevuse immuunsüsteemi. Valu vasakul alaselja seejuures muutuvad valutav ja püsivad ja ilmuvad äkki. Need võivad tugevneda, kui sügav hingata või kalle torso. Et neist vabanemiseks kasutatakse Menovazin lihvimis, rahu.\nKa tõmmates valu võib tekkida taustal diagonaal selgroolüli. Tuleb inimesel vähendada oma mootor aktiivsus, tal on tihti tuim ja kipitus on alajäsemete.\nAlaselja valu vasakul lisaks shot põhjustatud nimme song, reuma, juuste intervertebral sõita. Tulistada võib ajal liikumist, tugeva pinge all, köha, või ajal, on sügavate hingetõmmetega.\nPildistamine alaselja valu vasakul pool ajal liikumist räägib areng põletikulise protsessi närvi ja haridus piriformis sündroom lihas.\nSeega, kui inimesel on patoloogia valdkonnas selg veerus, siis tal tekivad järgmised sümptomid:\nIlmub terav ja tõmmates alaselja valu, kus ta ei saa vabalt unbend tagasi.\nValuaisting lokaliseeritud kesklinnas seljatükid ja kinkida alumise osa.\nKui motoorse tegevuse tal tekivad ebameeldivad tunded, mis sageli kaasneb spasm on neerud.\nAlates valu aisting on võimalik lahti saada vaid kasutades hõõrdumine haige koht põletikuvastaste vahenditega.\nKui on haigus siseorganitesse\nSageli kui valud nimme vasakul taga, siis see on tingitud areng patoloogiaid siseorganitesse. Sellised organid on:\nJa ka terav valu alaselja valu vasakul võib viidata areng neerukivitõvega. Kui sellel inimesel on raske minna tualetti ja tal on järsult tõuseb keha temperatuur.\nKui kahjustused vasak neer inimesel esineb pidev, tuim, näriv valu alaselja valu. Samuti on võimalik juure alumises osakonnas kõht, hypochondrium.\nKui naine häirib tuim valu seljas, mis ta annab oma kõhu piirkonnas, siis see näitab arengut fibroidid.\nArendamisel on põletik valdkonnas munasarjade naisi häirib pidev valu, mis annab alla kõhu ja alaselja. Areng põletik sageli kaasas tekkimist veritsus, valu vahekorra ajal ja rikutud menstruatsioon.\nSageli valu vasakul alaselja valu on seotud sellega, et inimesel on anomaalia neerudes. Seejuures on tal tekivad järgmised sümptomid:\nsüveneb üldine tervislik seisund: inimene tunneb, et on loid, ta kiiresti väsinud, kas tal tekib nõrkus;\njärsult vererõhk tõuseb, sageli piinavad valud peas;\nnäo ja jalgade turset, eriti ilmneb see hommikul;\nkülmavärinad, suurenenud higistamine, tõsta keha temperatuuri;\ntäielik puudumine isu, sage iiveldus, mis läheb tugev oksendamine;\nsagedased impulsse ja valu ajal matkata wc;\nkui lamades valu ei kao.\nValu neerudes, mis annab nimmepiirkonda, juhtub äge või krooniline.\nÄge alaselja valu vasakul tundub järgmistel põhjustel:\nTulemus äge venituseta oma selgroo. Kui see inimene enam valu mõlemal pool selgroogu ja ta peab piirata oma mootor aktiivsus.\nKui murd nimme selgroolüli. Inimesel esineb terav valu ajal vigastusi, käies väga tugevalt valutab nimme vasakul küljel taga. Ajapikku valu inimesel muutub lihtsamaks, kuid see võib tugevneda, kui võtta lamades sätteid.\nKui vahetustega lülivahekettad. Kui neid inimesel esineb valu vasakul pool seljatükid, tuleb tal võtta mugav asend valu leevendamiseks. Seejuures, kui ta olla kaua ühes asendis, siis tal on muljumise lõplik osakond seljaaju. Selle tulemusena on tal väheneb tundlikkus, vähenenud refleksid, ja purustatud vaagna funktsioon.\nAreng osteoartriit on intervertebral liigeseid. Kui see inimene on mures faceted valu sündroom, mille ühepoolne valu selja piirkonnas, häire tundlikkuse ja vähenemine, reflekside.\nLisaks teisesed põhjused, too kaasa müüki ilmuva haigust, on järgmised:\npahaloomulised kasvajad, lokaliseeritud alal selgroo ja põletik organismis selgroolüli. See kujuneb tulemuseks on areng tuberkuloosi, brutselloosi;\nvälimus seljaaju insult ja osteomalacia;\nrasked haigused seedesüsteemi, väikese vaagna ja valdkonnas neerud.\nTäpsemalt vastata küsimusele, kui valutab vasakult alaselja valu, mida ette võtta, saab spetsialist pärast teostatud diagnostilisi protseduure.\nAlgselt patsiendile tuleb läbida mitmeid diagnostilisi protseduure, mis aitavad täpsemalt installida põhjustada valu. Esimene, kes peab uurib inimese valu, on terapeut. Pärast seda, kui neile on uuritud, põhilised sümptomid, siis ta suunab inimese rohkem kitsas spetsialist:\nTäiendavate diagnostiliste protseduuridega, mida pead läbima, et patsient on ULTRAHELI diagnostika. Selle abil määratakse kindlaks riigi organid, mis organismi sees ja esinemine pahaloomuline kasvaja.\nSamuti peab isik sooritama üldine analüüs vere ja uriini. Need aitavad esile tuua arengu tal on põletikuline protsess.\nKui andmed on diagnostika ei aidanud täpselt diagnoosi panna, siis patsient suunatakse MRI, röntgen, EKG.\nÄge valu nimme\nKui valutab selg piirkonnas seljatükid ja tunne on valutav iseloomu, on vaja minna konsultatsioonile arsti poole. Pärast tehtud diagnostika arst võib määrata pädev ravi. Terav valu nõuavad erilist tähelepanu. Kui neid küsitakse, on vaja anda esmast abi, mis seisneb järgmistes tegevustes:\nvõtta spasmolüütikumide vahend;\nMassaaž seisneb järgmistes tegevustes:\nHaige pannakse kõhuli ja pange tema väike padi.\nAlaselja masseerida kergete liigutustega, vältides push. Liikumist teostab alates seljatükid, kogu posti selg ja liigu kaela. Pärast seda masseerida poolt.\nPärast seda, kui nahk on hästi soojendada ja punetav, siis massaaži teevad intensiivsemalt.\nMida teha, kui valutab vasakult alaselja valu?\nSellisel juhul on ravi toimub konservatiivne meetodeid: tabletid, süstid.\nAga kui pidevalt küsitakse, valu sümptomeid ja läheb haigust raske etapp, inimesele on määratud operatsioon.\nKui valu on seotud neuroloogiliste häirete või trauma, siis ravi viiakse läbi järgmisi meetodeid:\nkasutatud salvid soojendada;\nkehtivad põletikuvastased vahendid.\nKui inimest häirib tugev valu, siis talle määratakse süstid.\nKui valutab vasakult alaselja valu noorel, siis spetsiifiliste ravi ei vaja. Vanemad peaksid jälgima lapse rühi ja sundida teda tegelda aktiivselt sporti. Ja ka neile tuleb meeles pidada, et kogu mööbel peaks olema valitud vastavalt lapse vanusest. Vaata hoolikalt ja kehakaal laps: liigtoitma seda ei tohiks.\nKui nimme sai haiget ootamatult, siis kui see ravi on vaja võtta kuuma vanni. Selle viis nautida siis, kui haridus valu ei ole tingitud leviku põletik või areng pahaloomuline kasvaja.\nKui valus on vasaku külje seljatükid ja see on tingitud liigset survet närvi, siis tuleb õigesti panna inimese. Seda on vaja teha nii, et pinge maha võtta selg. Selleks on vaja lisada padi all jalad ja selg.\nJäädavalt vabaneda ebameeldivaid aistinguid igal isikul on soovitatav järgida järgmisi ennetavaid menetlusi:\nTegelda aktiivselt sporti. Nende abil on võimalik tugevdada lihaseid alaselja ja unclog alumised osakonnad, mis lõpevad selg.\nEt vabaneda juba ilmunud valu ja kõrvaldada tema edasist levikut tuleb minna mitu seanssi massaaži. Pidage meeles, et see peaks toimuma ainult kogenud spetsialist ja läbi selle võib pärast konsulteerimist raviarstiga.\nInimestel koos alandatud immuunsus tuleb seda tugevdada.\nKõigile kodanikele, eriti naised, peaksid vältima hüpotermia.\nEt vältida valu, mis sageli esineb eakatel tuleb rakendada järgmisi meetmeid ennetamise:\nEi tööta kaua ühes asendis suvilas. Kui see ei ole võimalik, siis kui töö vaheaegu ja segage keha ja jäsemed.\nEi tõsta liiga raskeid esemeid.\nEi ole kaua pikali või istudes.\nTegeleda taskukohane sport. Aga enne seda tuleks konsulteerida raviarstiga. Optimaalne sporti, et vanurid on kepikõnd. See aitab arendada mitte ainult jalad, vaid ka kasutab käed.\nRegulaarselt kükitama ja jalutame tänaval.\nPidage meeles, et kui valutab alaselja valu vasakul, siis see on ebanormaalne. Kui selline sümptom ilmunud, siis igale inimesele tuleb viivitamatult minna konsultatsioonile kogenud arsti poole.


vete joa mulin kevade tulek kodus neid kohal\nläinud on lumi ning kevad tuli vete joa mulin kui läinud on lumi ning linnud on kodus neid kohal on rodus roheliseks saanud kõik laaned ja salud kevade tulek kevad tuli vete joa mulin kui läinud on lumi ning linnud on kodus neid kohal on rodus roheliseks saanud kõik laaned ja salud\nkevade tulek kokapoiss teisipäeval, 2. mail 2006., kell 17:09:52 natuke kevadest. kevad tuli vete joa mulin kui läinud on lumi ning linnud on kodus neid kohal on rodus roheliseks saanud kõik laaned ja salud vete joa mulin kevade tulek kodus neid kohal Samast žanrist kokapoiss: öine armastus, öö täis tähti taevas ja miski südant vaevab mis sinust on saand? leban voodil.. (1)  Kokk: ...segadus, Ei viitsi lihtsalt süüvida,sest nii on kerge hiilida....Sa võiksid kordki proovidaja m..  Eelmine Järgmine kokapoiss: öine armastus, öö täis tähti taevas ja miski südant vaevab mis sinust on saand? leban voodil.. (1)  kokapoiss: Armastus, ma olen armastanud ammu sind, see oleks nagu pind mu südames mida keegi välja võtta..  Samalt autorilt\nkokapoiss teisipäeval, 2. mail 2006., kell 17:09:52\nvete joa mulin\nkui läinud on lumi\nning linnud on kodus\nneid kohal on rodus\nroheliseks saanud kõik laaned ja salud vete joa mulin kevade tulek kodus neid kohal\nkokapoiss: öine armastus, öö täis tähti taevas ja miski südant vaevab mis sinust on saand? leban voodil.. (1) \nEsmaspäev, 25. jaan. 2021., kell 12:06 - parim aeg päevast


Liigeste haigused kellele uhendust votta. Vahend liigeste kohta\nLiigeste haigused kellele uhendust votta, Salakaval puugihaigus külvab mõistmatust ja kannatusi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nHiina haiguste kontrolli- ja tõrjekeskuse 44 nakatunut haaranud analüüsi põhjal polnud väliseid sümptomeid 1,2 protsendil haigestunutest. Neid elundeid nimetatakse ka tugi- ja liikumiselunditeks. Meditsiinis levinud seisukoht lükkab kroonilise borrelioosi olemasolu aga ümber: «Kroonilist puukborrelioosi, mida saaks antibiootikumidega ravida, ei ole olemas,» vastati Tartu Ülikooli kliinikumi infektsioonikontrolliteenistusest. Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused. Esimesed hood paranevad täiesti ära. Seal käivad ka eestlased.\nOsteokondroosi kaelaravi salv Kate liigeste haigused, kellele uhendust votta Haiguse vastu pole hetkel saada vaktsiini ja selle põdemine ei tekita tulevikuks immuunsust. Testis võidi saada valenegatiivne tulemus või haigus uuesti organismis pead tõsta nagu mõnikord HIV puhul.\nKellele puudustega uhendust votta liigestes,\nKõige karmim nendest reumatoidartriit,» ütles Kersti nimi muudetud. Alguses kahtlustati, et insult.\nKui organismi kaitsejõud on nõrgemad, lööb välja. Haige tunneb seda valuna, vahel on ka turset ja punetust.\nSportliku mehe viis haigus halvatusepisoodideni. KKK: mida peaks teadma koroonaviirustest? Tervis ERR Patsiendid kogevad arsti juures tihti skeptilist suhtumist.\nKate liigeste haigused, kellele uhendust votta.\nLiigeste ravi Lvivis Selliste sümptomite tagajärjel võivad ilmneda raskemad ilmingud: käe tuimus, motoorsete võimete halvenemine, liikumispiirangud, suruv valu südame piirkonnas.\nHeadli liigeste ravi Kellele uhendust votta, kui liigese valus.\nArsti sõnul ei tohi asjatut paanikat tekitada, vaevuste põhjused on tihti mujal. Borrelioosiga kaasnevad kannatused siis, Kate liigeste haigused ravi viibib.\nHapu tagasi tolge Bulgaaria, kes Tai antibiootikumidega.\nKui aga ravi hilineb, võivad tagajärjed olla vägagi koledad. Järgnev lugu kirjeldab, millised vaevused Liideste poletik Eliminatsioon tabavad ning kuidas haiguse keerukus kaasa olukorra, kus liigeste haigused kellele uhendust votta juurest saadakse tihtipeale ravi asemel soovitus võtta valuvaigistit või pöörduda psühhiaatri poole.\nÜhtlasi tuleb kohe rõhutada, et lugu on keeruline: kuigi inimeste vaevusi nad ei eita, ei saa suur osa järgnevalt kirjeldatud sümptomitest arstide sõnul olla põhjustatud borrelioosist. Osa 1. Galerii Enamlevinud luu- ja liigesehaigused Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese. Vahend anesteesia jaoks liigestes Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused. Indrek polnud kunagi oma kehal puuki märganud, kuigi tegutseb metsanduse valdkonnas.\nKellele uhendust votta, kui liigese valus.\nUmbes kaheksa aastat tagasi hakkas ta aga tundma, liigeste haigused kellele uhendust votta midagi on valesti. Sööd, aga kuivad kokku.\nSalakaval puugihaigus külvab mõistmatust ja kannatusi Väike palavik tekib: 37,3. Palavik kestab võib-olla kuu või kaks.\nUhise pintsli kasitsi venitamine Kate liigeste haigused, kellele uhendust votta Kokku umbes 40 tohtrit, kellest pooled Soomes, pooled Eestis. Need on luu- liigese- lihase- ja sidekoehaigused ning veresoonepõletikud ehk vaskuliidid.\nValu liigestes, kellele uhendust votta, Peamised haiguste provokaatorid ja vigastused\nKuid mõnikord on õlavalud nii tugevad, et need on võrreldavad hambavaluga - need jätavad inimeselt une ja rahu. Psühhiaater ütles, et tema arust olen psüühiliselt täiesti terve — mingu arsti juurde tagasi,» ütles Indrek.\nSiis tuleb sama asi uuesti. Hiina haiguste kontrolli- ja tõrjekeskuse 44 nakatunut haaranud analüüsi põhjal polnud väliseid sümptomeid 1,2 protsendil haigestunutest. Käisin neli-viis korda visiidil. Lõpuks ei viitsinud arsti juurde minna, sest teadsin, et niikuinii midagi ei tehta.\nKellele puudustega uhendust votta liigestes Kompuutertomograafia: tomograaf võimaldab näha kihtide kaupa aju struktuuride pilti, samuti hinnata selle arterite ja veenide seisundit.\nValu liigestes, kellele uhendust votta Seetõttu võib valu ilmneda ükskõik kus, kuid patsientide sõnul valutab õlg.\nOsteokondroosi salvi apteegis Kellele puudustega uhendust votta liigestes, Idee lõplikuks tõestamiseks napib andmeid.\nValutama hakkas ka alaselg. Salakaval puugihaigus külvab mõistmatust ja kannatusi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees Ei suutnud enam midagi teha, ei saanud kummardada. Ravi viibimisel ongi oht, et bakterid liiguvad liigestesse, südamesse ja ka närvisüsteemi.\nTahaks nagu juhtmed välja tõmmata, aga ei saa. Suutsin olla vaid pikali, päevad otsa.\nSee ei olnud valu, aga nagu ebameeldiv elektrivool. Keskendumisvõime kadus, iga pisim toimetus oli väga keeruline. Soovitused COVID kahtlusega inimesele või nakatunule COVID peamised sümptomid on: peavalu, köha, palavik, hingamisraskused, kurguvalu, köha, lihasvalu, maitsemeelte kadu, haistmismeelte kadu, väsimus ja nõrkustunne.\nEemaldage valu jala jalgsi Arstieriala, mis tegeleb toesehaiguste diagnostika ja mittekirurgilise raviga, nimetatakse reumatoloogiaks. RAVI Oluline on nahapsoriaasi õige ravi, sest koos nahalööbe paranemisega paranevad sageli ka liigesed. ENNUSTUS Varasematel aegadel oli noorte liigesepõletik julm haigus, mis sageli tõi kaasa raske vaegurluse, südamehaiguse või amüloidoosi ning lõppes enneaegse surmaga.


EM Berliinis jõudis ekvaatorini | Eesti Ujumisliit\nEM Berliinis jõudis ekvaatorini\n32. Euroopa meistrivõistlused ujumises on jõudnud Eesti koondisele poole peale. On tehtud suurepäraseid ujumisi, kui ka natuke vähem suurepärasemaid starte. Kõik 11 Eesti koondislast on juba suurel areenil võistelnud ning nüüd oleks paslik teha väike vahekokkuvõte.\nMartti Aljand – Poolfinaal pääsule kõige lähemal olnud Eesti sportlane. 100m rinnuliujumises jäi, eelmise aasta parim meesujuja, napilt poolfinaal ukse taha vaid 0,02 sekundiga. 100m rinnuliujumises saavutas ta 20. koha, mis on seni olnud eestlaste kõige kõrgemaks kohaks. 200m rinnuliujumises, milleks eraldi trenni pole tehtud, ujus Aljand oma ära ehk aeg 2.16.71 näitab, et vorm on üsna hea. Viimase alana on Aljandil kavas 50m rinnuliujumine, kus eesmärk on üks, pääseda õhtusesse poolfinaal ujumisse. Šansid selleks on väga head, kuid ujumises ei ole enne midagi kindlat, kui oled finišiseina puudutanud. 50m rinnuli eelujumine leiab Aljandil aset reede hommikul.\nMaria Romanjuk – hetkel Eesti naisujujate seas parima soorituse teinud. Maria Romanjukil jäi vaid 0,08 sekundit puudu 100m rinnuliujumise Eesti rekordist, mis kuulub ajaga 1.10.61 Jane Trepi (Rose) nimele. Romanjuk ujus uueks isiklikuks rekordiks 1.10.69, mis annab lootust, et 200m rinnuliujumises võib kukkuda Eesti rekord. Marial on 200m rinnuliujumine kavas neljapäeva hommikul, kus ta üritab parandada enda nimele kuuluuvat Eesti rekordit, milleks on hetkel 2.33.46. Samuti ujub Romanjuk laupäeva hommikul veel 50m rinnuli, kuid nagu ta ise ütles, siis ettevalmistus on käinud selle nimel, et ujuda 200m distantsil hea tulemus.\nMartin Liivamägi – on näidanud, et vormi ajastamisega tal probleeme pole. Kaks nädalat tagasi Sloveenia meistrivõistlustel tundus, et Liivamägi ei saa kõige teravamasse vormi, kuid skeptikud võivad oma mütsi ära süüa. Liivamägi on näidanud nendel Euroopa meistrivõistlustel stabiilselt head taset. 200m kompleksujumises saavutas ta 20. koha, millega ta koos oma vana sõbra/konkurendi Martti Aljandiga jagab parimat kohta eestlaste hulgas. Liivamägi ujus 200m kompleksi ajaga 2.02.61 ning edasipääsust jäi vajaka vaid 0,8 sekundit. Tänavustel võistlustel on tase väga kõrge, sest tegemist ei ole kergejõustikuga, kus pääseb isegi keskmise sooritusega poolfinaali/finaali. 100m rinnuliujumises näitas Liivamägi hooaja tippmarki tulemusega 1.02.20. Kavas on veel, viimased 6 aastat Californias treeninud Liivamäel, 100m liblikaujumine. See ujumine leiab aset reede hommikul.\nKätlin Sepp – üks võimalus on jäänud. Kätlini 100m seliliujumine läks aia taha ja ilmselt sealt edasi veel ka maja taha mulla alla. Aeg 1.05.37 ei saanud tekitada mingit rahulolu. Enne võistlust oli Sepp optimistlik ja lootis lausa 2 sekundit kiiremat aega, kuid mida ei tulnud seda ei tulnud. Igas negatiivses asjas on ka midagi positiivset, nimelt 50m vaheaeg 30.97 annab lootust, et reede hommikul peetav 50m seliliujumine võib tuua uue isikliku rekordi. Kätlini isiklik rekord on 29.98, mis on püstitatud 3 aastat tagasi seega nüüd olekski paras aeg see aeg üle ujuda.\nMartin Allikvee – on sulpsanud võistlusbasseinis juba kaks korda. 100m rinnuliujumises jäi Allikvee sarnaselt Aljandile väga napilt poolfinaalist välja, vaid 0,07 sekundiga. Allikvee ujus uueks hooaja tippmargiks 1.01.80. Tema isiklik rekord pärineb eelmisest aastast Euroopa juunioride meistrivõistlustelt, kui ta ajaga 1.01.67 saavutas 4.koha. 200m rinnuliujumises näitas Allikvee, et ettevalmistus nendeks võistlusteks on olnud väga hea. 19-aastane noormees parandas enda isiklikku rekordit lausa 6-sekundiga. 2.16.22 ja 28. koht sündis tänu julgele algusele. 100m vaheaeg oli nagu plaanitud 1.05.84. Allikveel on veel kavas 50m rinnuliujumine reede hommikul, kus noormees üritab parandada enda praegust isiklikku rekordit (28.63).\nMaria Harutjunjan – üks isiklik kotis, teine veel ees. Harutjunjan püstitas 100m rinnuliujumises uue isikliku rekordi ajaga 1.12.55. Pikad laagrid välismaal ei ole läinud tühja. Isiklik rekord paranes ligi sekundiga. Järgmisest aastast USA’sse stuuderima ja treenima siirduval Harutjunjanil on kavas veel 50m rinnuliujumine. Hetkel sel distantsil on isiklik rekord 33.26, kuid hea 100m vaheaeg (34.06) annab eeldused, et ehk suudab Harutjunjan ujuda esmakordselt alla 33-sekundi. 50m rinnuliujumine leiab aset laupäeva hommikul, kus Maria loodab lõpetada võistlused positiivse noodiga.\nPjotr Degtjarjov – tema ujumised alles algavad. Hetkel on Pjotr ujunud vaid enda kõrvalala 50m liblikat avapäeval. Seal püstitas krooliujuja uue isikliku rekordi ajaga 25.19. Üle kahe meetri pikkusel mehel on neljapäeva hommikul kavas tema põhiala 100m vabaltujumine. Sel alal on Degtjarjov ka Eesti rekordi omanik ajaga 49.56, mille ta püstitas eelmisel suvel Kaasanis suveuniversiaadil. Degtjarjovi treener Bryan O’Connor on optimistlik ja arvab, et Pjotr suudab end poolfinaali murda, kui kahe kõrva vahel kõik korras on. 50m vabaltujumine, mis toimub laupäeva hommikul üritab Pjotr kindlasti enda isiklikku rekordit parandada (22.84) ja hea õnnestumise korral ei ole poolfinaali pääs utoopia.\nTess Grossmann – kõik on jäetud viimasele kaardile. Võistluste avapäeval ujus Grossmann 50m liblikat, kus ta kordas enda isiklikku rekordit ajaga 27.95. Selle üle ta enda pead vaevama ei hakanud, sest Grossmann ootas mida toob krooliujumine. 100m vabaltujumine paraku Tessile naeratust suule ei toonud. Aeg 57.24 ei olnud see mida ta ette kujutas finišiseina puudutades. Kuigi isiklik rekord on Tessil vaid 0,35 sekundit nõrgem, siis lootis ta sellest ujumisest suuremat ampsu saada. Tessil on veel kavas vaid tema kõige tugevam ala 50m vabalt ja seal loodab ta parimat. Tema treener on lootusrikas ja arvab, et hea õnnestumise korral ei ole poolfinaali pääsemine „mission impossible“. 50m vabaltujumine leiab Tessil aset laupäeva hommikul.\nFilipp Provorkov – tee tööd ja küll siis tuleb ka tulemus. Filipp enda 100m rinnuliujumist mäletada küll ei taha. Provorkov ujus välja aja 1.03.63, millega ta rahule ei jäänud. Samuti lausus mees, et ettevalmistus on terve aasta vältel olnud lünklik, sest treenib ta üksinda. 50m rinnuliujumine, mis on tema leivaala toimub reede hommikul, kuid Filipp üritab jääda realistiks. Eelmiste Euroopa meistrivõistluste poolfinalist teab, et ettevalmistus pole olnud parim, kuid üritab siiski anda endast parima ja esindada enda kodumaad väärikalt.\nSigrid Sepp – emotsioonide rohke avastart täiskasvanute tiitlivõistlusel. 16-aastane Sigrid, Kätlini noorem õde, tegi Berliinis 100m seliliujumises täiskasvanute tiitlivõistlustel esimese stardi. „Siku“ nagu kõik teda kutsuvad, ujus välja aja 1.05.61, mis jääb tema nimele kuuluvast Eesti juunioride rekordist 1,13 sekundi kaugusele. Sepp avastardiga rahule ei jäänud ning pärast ujumis oli pisargi silmas. „Kuid mis ei tapa, paneb kiiremini ujuma“ ütleb vanasõna ja Sepal on veel üks start ees. 50m seliliujumises on „Siku“ isiklik rekord ja Eesti juuniorid rekord 30.09. Õhtul oli juba näha taas säravat naeratust Sigridil ja loodetavasti reede hommikul väriseb jalg vähem ning näeme head esitust noorema Sepa poolt.\nFred Karu – avastart tehtud, kaks starti ees. 50m liblikaujumises tegi Karu enda esimese stardi täiskasvanute tiitlivõistlustel pikas basseinis. Aeg 25.71 jääb kõvasti alla tema isiklikule rekordile, kuid vorm on timmitud krooliujumise jaoks. Samuti ei pea Karu tundma mingit pinget, sest eesmärk oli pääseda siia võistlusele ja see sai täidetud. Kuid ega Karu ei tulnud vaid osa võtma siia, vaid ikka ujuma ja ujuma korralikult. Kavas on veel 100m- ja 50m vabaltujumine. 100m vabaltujumine leiab aset neljapäeva hommikul. 50m vabaltujumine on kavas laupäeva hommikul, kus Fred üritab kindlasti enda isiklikku rekordit parandada ja panna võistlustele positiivne punkt.\nVaata meid ka www.facebook.com/ujumisliit


Ta vaatab mind ja vaatab kiiresti eemale | Stiilsed mehed\nAlicia tomero | 11/09/2021 10:08 | Paar ja seks\nVälimus on selline ühendus mille vastu paljud inimesed tunnevad huvi teisele silma vaadates. Kui tõmme on tõepoolest olemas, näitab seda käitumine kas sama või erineva soo esindajaga. Küsimus on selles, kui jälgite inimest, kes teid huvitab, vaatavad nad teid ja vaatab salapäraselt kiiresti eemale.\nSelline salapära ilmneb siis, kui olete seda jälginud keegi ei võta sinult silmi. Siis, kui kavatsete tagasi pöörduda, on see pilk siis, kui ta tunneb, et olete teda jahtinud ja just siis vaatab ta kiiresti eemale. Kas see tähendab tõesti midagi toredat?\n1 Mida see tähendab, kui vaatad mind ja vaatad kiiresti eemale?\n2 Mis märke veel on, kui ta sind vaatab?\nMida see tähendab, kui vaatad mind ja vaatad kiiresti eemale?\nSee on kahtlemata midagi väga olulist ja suurt huvi pakkuvat. See on tõestatav tõend selle kohta, et a see inimene on sinust huvitatud, kuid mõnikord võib see näidata teist vastupidist mõju. Alguses on sinus midagi, mis näitab huvi teise inimese vastu.\nKõige lummavam selle kogemuse juures pole see, et ta pöörab pead, kui oled tema kohalolekust teadlik, vaid see, et ta vaatab eemale ja 15 või 20 sekundi pärast vaatab ta sind uuesti. Kahtlemata on see mitteverbaalse suhtluse tüüp ja kahtlemata see inimene teete seda teadlikult või alateadlikult. Kuid järgige seda suurt huvi ja peate välja selgitama, mis on väljaspool.\nKui arvate, et see naine üritab teie tähelepanu juhtida selliste signaalidega, seda ta kindlasti juba teeb. Ta teeb seda nende väikeste "pilkude" kaudu ja võib -olla tunneb ta praegu sinu jaoks midagi. Kui vaatad eemale ja kohe jätka sama suhtumisega, see kahtlemata sind provotseerib.\nKui naine on häbelik, vaatab ta sind ja kui märkad tema pilku, suunab ta selle mujale, kuid pöörab pea kohe teie suunas tagasi. Ainult siis, kui ta on natuke julgem, suudab ta seda teha väike žest, mis näitab teie huvi.\nOn juhtumeid, kus tüdruk võib erinevatel põhjustel eemale vaadata. Võib -olla polnud see ootuspärane, aga võite olla närvis või ebamugav. Kui toimub tihe dialoog ja olete selle isikuga silmitsi ning vältite pidevalt oma pilku, võivad need põhjused olla järeldus. Kuid paljudel juhtudel need inimesed annavad ära, et nad varjavad midagi või et nad ei ole oma tunnetele eriti truud.\nMis märke veel on, kui ta sind vaatab?\nSee on üsna seiklus, kui see tüdruk, kes teid huvitab ja mingil põhjusel, ta hoolib ka sinust. Mingil viisil näitab ta sind vaadates oma kalduvust. Kui ta lisaks neile pilkudele naeratab sulle, siis ära oota, et saaksid teise naeratusega vastu. See, et ta vaatab aeg -ajalt eemale ja naeratab sulle, on sünonüüm soovile olla seltskondlik ja näita üles huvi sinuga kohtuda.\nKui lisaks teile vaatamisele, ta naerab ja puudutab juukseid on ilmne, et sa meeldid talle väga. See tähendab, et ta imetleb sind, on uudishimulik ja võib sinu vastu tundeid tunda. Proovige avastada, mis veel vihjeid võiks ette näha, mis on ilmne, sest kui ta vaatab kõrvale need võivad olla häbelikkuse märgid.\nOn inimesi, kes ei julge astuda esimest sammu või kes nad kardavad, et neid ei aktsepteeritaja seetõttu käituvad nad oma suhtumisega, vältides seda pilku. Kui ta aga teiega naeratust jagab, annab ta end alati ära. Oodake, kas saate selle väikese sammu teha ja temaga suhelda, peate rääkima ja jagage seda ühenduste keemiat.\nIlmsemad märgid sellest, et sa talle meeldid, on see, kui ta üritab sind oma silmadega provotseerida, vaatab sind ja vaatab korduvalt eemale, sellepärast, et ta tahab sinuga rääkida. Samuti kui teete tõmblevad ja liialdatud liigutused See on teie tähelepanu äratamiseks, isegi kui ta erutub ja vehib kätega, et näidata, et tal on lõbus. Vaadake, kas naerab palju ja väga valjult Kuna need on märgid soovist teie huvi äratada, kutsub ta võib -olla teid oma vestluses osalema ja soovib olla teie ettevõtte lähedal.\nVälimus on selline häbelik ja häiriv puudutus, see on viis, kuidas me saame sotsiaalselt suhelda. See on suhtlus- ja vaenutegu ülejäänud inimeste poole ja saame silma kaudu kontakti murdosa sekundist ja isegi minutitest. Paljudel juhtudel on pilk esimene linkimise vahend.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kui see tüdruk vaatab sind ja vaatab siis ära, siis sellepärast annab teile märke huvist. Aga kui kohtumised on korrapärased ja järgnevatel päevadel ta enam sind ei vaata, võib -olla ajasid signaalid kogemata segi. Paljudel juhtudel on see tüdruk valmis laskma teil mõista, mida ta teeb ja kas olete julge või suurepärane härrasmees võite tulla ja ennast südamlikult tutvustada.\nTäielik tee artiklini: Stiilsed mehed » Sobib » Paar ja seks » Ta vaatab mulle otsa ja vaatab kiiresti eemale


Merle & Martin 8.09.2017 | Kerli Sosi Photography\nMerle ja Martiniga oli üks ütlemata soe ja nauditav pulmapäev. Pruut leidis oma pulmapäeva jaoks mind ja dekoreerijat Kristiinat (Zefiir Peokorraldus) ainult paar kuud varem, sest olime just koos Katrini ja Erki pulmas olnud. Ja no kui Kristiina juba oma ideede ja valguskettidega kohal on, siis tead, et kõik saab ainult väga ägedalt minna! Eriti nostalgiline koht on ka muidugi Urumarja spordilaager, kus seekord pulm olema sai. Ma mäletan kuidas viimane kord seal oma gümnaasiumi ajal kooliga üritustel käisime. Et seal aga pulma pildida – selle peale ma polekski tulnud. Kusjuures ma olin ülimalt sillas! Sest just nimelt minu meelest on imelikes kohtades (heas mõttes imelikes) just lahe pidu teha! Ja mida ma eriliselt nautisin muidugi oli see, et seal kõrval oli mulle juba tuttav taluhoov, kus võisin õunapuude all ragistada ja ilupildikesi teha. Mulle oli kõik nii tuttav, turvaline ja kodune. Aitäh Merle ja Martin, et mind oma pulmapäeva jäädvustama usaldasite. Väga ilus päev oli teiega 🙂\nKerli, Sa oled äärmiselt soe ja rõõmus inimene ning oma meeldiva olekuga panid ka meid endeid sel päeval vabalt tundma ja fotod tulid armsad ja loomulikud. Tänu Sinu jäädvustatud piltidele saame alati ajas tagasi minna ning meenutada seda ilusat päeva. Aitäh Sulle, et olid osa meie päevast! ❤


Lissabon: isegi parem teisel korral - Reisi lood - 2021\nLissabon: isegi parem teisel korral\nMõned kohad, millest sa kunagi ei lahku. Te ei pruugi seal olla füüsiliselt, kuid teie osa jääb igavesti maha sellises kohas, mis varastas nii palju teie südamest. See elab seal, taasavastades need algsed mälestused ja oodates uusi.\nMöödunud aastal külastasin esimest korda Lissaboni ja kuigi visiid oli lühike, ei jätnud see minu mõtteid. Ma kukkusin uskumatult armastusse ja linn väitis, et mind hoiab kinni.\nAga ma muretsen palju, et naasta linnadesse, kus ma armastan esimest korda. Mis siis, kui ma lihtsalt kummitusi jälitaks? Mis siis, kui see ei ole sama? Mis siis, kui ma tagasi pöördun ja vihkan? Kas ma lihtsalt võrrelda praegust minevikku?\nNii et ma läksin eelmisel nädalal Lissabonis kokku põnevuse ja hirmu seguga, aga kui ma tänavatele välja astusin, teadsin ma oma luudes, et me oleme hingesugulased. Ja kui sa tahad olla kellegagi, ei ole kõik muutused maailmas tähtsad.\nSee oleks nii, nagu ma poleks kunagi lahkunud. Lissabon ja ma lihtsalt sobime. Ma kõndisin uutel tänavatel, kus ma olin seal varem olnud. Ma liikusin metrooga kergesti. Tundsin end tundmatutes restoranides kodus. Ma istusin jagama nalju Portugali poeomanikega, kuigi me ei mõistnud üksteise emakeelt.\nEnamasti vaatasin linna dumbstruckit, kui imestasin, kui armas see on - täis kaunilt plaaditud maju, millel on punased katused, ja mähkivate munakivisilladega tänavatel, mis käärivad Portugali lipu ja rippuva pesuga mitmekorruseliste kodu vahel.\nIgal etapil märkisin ma oma sõbrale, "Kurat, kui ilus ja hämmastav on Lissabon?"\nSellel visiidil lõdvestasin ma Cascais 'linna lähedal asuvas rannas, kus minu kummituslik välimus muutus mõnda aega päikese käes inimlikumaks. Ma söögin vapustavaid kalu Santa Rita, maitsva ja odava kesklinna restoranis (21 eurot kala, liiter veini, leiba ja mereande riisi). Märgistasin turismiobjektid, nagu linna ajaloo muuseum ja loss. Ma jäin Barrio Alto (loodusliku ööelu poolest tuntud ala) nii hilja, et ma magasin enamiku järgmisel päeval. (Ma süüdistan ikka enamasti jet lag.)\nOn täheldatud hetki, kui tähed paistavad. Kohvikust veini joomine, kui vaatate naabruskonna lapsi jalgpalli mängima ja vanaemad riputada aknast pesu, teadsin, kui õnnelik olin, et see sihtkoht mulle kogu oma hiilguses ilmub. Elu ei saa sellistel hetkedel paremaks saada.\nLissabon on täis imelist arhitektuuri, ajalugu, karismat, ööelu, inimesi ja sellist uskumatut eelarvelist väärtust, mida ma ei saa aidata, kuid unistused üürida vaikset väikest korterit ühel neist asfalteeritud tänavatest.\nMõned kohad teile.\nMõned kohad võtavad hinge ära.\nJa siis on sellised kohad nagu Lissabon, mis teie hinge kinni püüavad ja sa pole kunagi sama.\nBroneeri reis Lissaboni: logistilised nõuanded ja trikid\nSkyscanneri või Momondo abil leidke odav lend Lissaboni. Nad on minu kaks lemmik otsingumootorit. Alustage Momondo'st.\nMinu lemmik koht siin ööbimiskohas. Võite broneerida veel ühe hosteli Lissabonis, kasutades Hostelworldi. Kui soovite mujal viibida, kasutage Booking.com-i, kuna nad tagastavad järjekindlalt odavaimad hinnad. (Siin on tõendid.)\nKas soovite lisateavet Lissaboni kohta?\nKindlasti külastage meie jõulist sihtkoha juhendit Lissabonis veelgi planeerimisnõuete saamiseks!\nVaata videot: DON'T PANIC Hans Rosling showing the facts about population (Juuni 2021).\nTagasi: kuidas maailma muuta\nRohkem kui Dracula leidmine Rumeenias\nAngkor Wat imelised varemed\nSee pole reisimisest, vabadusest\nBusaboutiga sõidab Horvaatia ümber\nCopyright 2021 \_ none \_ Lissabon: isegi parem teisel korral


Pohmell – hingemaailm.ee - Kuidas koigil kiiresti langeda\nKuidas koigil kiiresti langeda. Ekspert selgitab: kuidas pakkuda nahale kiiret ja kauakestvat niisutust?\nSeega, rikasta oma tavapärast toidulauda idudega. Samuti head kõrvaklapid, kust kostab vaikne muusika.\nArtiklid Oled väsinud ja jõuetu? Viis lihtsat nippi, kuidas oma energiatase uuele levelile viia Energia peaks tulema nii unest kui toidust. Sügise saabudes on aga tunne, et seda ei tule ei ühest ega teisest kohast. Mis siis teha? Tekst: Teele Teder, toitumisnõustaja Väsimus on organismi kaitsereaktsioon olukorrale, kus energiavarud hakkavad ammenduma.\nPikemalt artiklis Maa siseehitus Maa on geoloogiliselt elav planeetmille selgeks tõendiks on väga väike impaktstruktuuride arv võrreldes näiteks geoloogiliselt surnud Kuuga. Kuu on meteoriidikraatreid tihedalt täis, ehkki oma väiksema massi tõttu ei suuda see nii palju taevakehi ligi tõmmata kui Maa. Maa impaktstruktuurid on erosiooni tõttu minema uhutud, mattunud setete alla või tektooniliste protsesside käigus hävinud. Teadmised Maa siseehituse kohta on hangitud peamiselt seismiliste lainete levikupildi alusel.\nEt inimene endast viimast välja ei pigistaks, hakkab keha teda kaitsma. Mõni tunneb pimeda kuidas koigil kiiresti langeda saabudes suuremat väsimust, teine väiksemat. Hea puhkus kulub siis marjaks ära, aga ka toidu ning toidulisanditega saab palju ära post malone kaalulangus. Kõige enam esineb väsimust inimestel, kes regulaarselt ei liigu ega võta juurde D-vitamiini.\nNeile mõjub pime aeg eriti raskelt, sest D-vitamiini defitsiit annab end tunda tugeva väsimustundena. Tegelikult on väsimus väga paljude vitamiinide ja mineraalainete puuduse tunnuseks.\nSeega oleks hea ebaloomulike väsimusmärkide ilmnemisel pöörduda perearsti poole ja lasta teha vajalikud vereanalüüsid. See võib olla kiireim tee energilisuseni. Veresuhkru mäng Veresuhkru stabiilsus on energiapuuduse seisukohalt oluline näitaja.\nKui veresuhkur tõuseb liiga kiiresti, langeb sellele ka sama kiire langus, mis tekitab väsimust ning nõrkustunnet. Veresuhkrut aitab stabiliseerida hästi viis toidukorda päevas ehk kaks vajadusel kolm vahepala lisaks põhitoidukordadele. Selline toitumine tähendab, et süüa tuleks iga kolme kuni nelja tunni tagant.\nKui tavapärasest tervislikust toitumisest ei piisa, et tagada piisav energia, siis on aeg võtta välja trumpässad- tuuni oma toitumist leidudega loodusest, mis tõstavad toonust, ergutavad ajutööd ning tagavad paremad tulemused.\nSelleks sobib näiteks hästi spiruliina. Juba peale vaadates on selge, et spiruliina on meile kasulik.\nNimelt, peaks koguseliselt rohelist värvi olema meie menüüs kõige enam. Rohelised loodusannid sisaldavad peaaegu kõiki inimesele vajaminevaid vitamiine ja mineraale, nii et selliste loodussaaduste kasuliku mõju pole võimalik alahinnata eriti olulisel kohal on muidugi magneesium, beetakaroteen ja folaat. Roheline kraam on tervisliku toitumise kuningas!\nWHO Maailma Terviseorganisatsioon peab kuidas koigil kiiresti langeda kõrge valgusisalduse ja kõrge tootlikkuse tõttu sajandi parimaks supertoiduks. Ka erinevad katsed sportlastega on näidanud, et spiruliinal on võimekust parandav efekt.\nLisaks sisaldab see meile eriti stressiperioodidel vajalikke B-grupi vitamiine, aga ka väga vajalikke A- C- E- K- vitamiini.\nMineraalainetest saame spiruliinast kaaliumi, kaltsiumi, vaske, magneesiumi, seleeni, tsinki, mangaani ja rauda. Kõik need ained koos toetavad ka meie naha tervist- võideldes vabade radikaalidega ja enneaegsete vananemisilmingutega.\nPolitsei reageerib kõigile väljakutsetele võimalikult kiiresti, kuid esmajärjekorras teenindatakse alati kiiret reageerimist nõudvaid väljakutseid, näiteks kui: kuritegu toimus vahetult enne teadet ja selle toimepanijad pole jõudnud sündmuskohast kuigi kaugele; kuritegu on hetkel veel toimumas; tegemist on raske isikuvastase kuriteoga vms.\nSeega, ilu, tervis ja energia üheskoos! Kvaliteetse ja mahetootmisest pärit spiruliina leiab Biocyte uuest öko-ja keskkonnasõbralikust sarjast. Toit, mida on alahinnatud Kui oled siiani mõelnud, et idude söömine on lihtsalt üks peenutsemine, siis tegelikult on idandatud seemne sees tohutu elujõud. Iga seeme sisaldab selle taime jaoks eluks vajalikke aineid väga suures kontsentreeritud koguses ja idandamise teel muudame need ained endale paremini omastavaks.\nSeega, rikasta oma tavapärast toidulauda idudega. Oluline on veel teada ka seda, et idud on kõige toitaineterikkamad kuni 72 tundi peale idanemist- peale seda hakkavad idud juba enda tarbeks aineid kasutama.\nSeega, kui tahad idudest maksimumi võtta, on parim neid kodus ise kasvatada, mitte osta poest, kus säilivustähtajad palju pikemad. Jook, mis ei maitse hästi Peedimahl on tuntud kui looduslik energiajook ja sportlaste seas kui legaalne doping. Selles sisalduvad nitraadid suudavad anda meile energialaengu. Ka jooksjate ja jalgratturite hulgas on peedimahl andnud häid tulemusi.\nSelgus, et need, kes jõid nädal aega enne sooritust iga päev pool liitri peedimahla või võistluspäeval tundi enne sooritust said paremad tulemused ning taastusid kiiremini. Kui soovid peedimahla energialaengu saamiseks tarvitada, hoidu antibakteriaalse suuvee kasutamisest.\nSelleks, et saaksime peedimahlast maksimumi peavad ka suubakterid saama rahulikult toimetada. Elu on aga näidanud, et peedimahla näol on tegemist pigem ajutise lahendusega, sest kes see ikka jaksaks terve talve peedimahla sellistes kogustes juua, kui just eemärgiks pole saada pjedestaalil esimeseks.\nKindla peale minek! Teised teada-tuntud loodulikud supertoidud on kokku pandud Biocyte uues looduslikus ja keskkonnasäästlikus sarjas.\nVitalite tootest leiab selliseid supertoite nagu acerola, goji marjad ja shiitaket, mis paistavad silma oma antioksüdantide sisaldusega, mis aitavad tõsta energiat ja toonust. Lisaks leiab toidulisandist energialaengu andva guaraana ja ženšenni ekstrakti. See toidulisand kasutab ära maailma eri paikade iidseid teadmisi.\nNäiteks kasutasid acerola ja guaraanat juba Amazonase indiaanlased, et hoida enda vitaalsust ning energilisust, antioksüdantide rohke goji, shiitake- seened ja ženšenni ekstrakt on pärit aga Aasiast ning teadatuntud vahendid Hiina-meditsiinis. Oluline on oma energiatasemele teadlikult ja regulaarselt tähelepanu pöörata, sest mingis mõttes on see meie tervislikkuse mõõdupuu. Kõige hullem on, kui lihtsalt harjume pideva kurnatusega ega võta oma energiataseme tõstmiseks midagi ette.\nHea moodus on näiteks aeg-ajalt oma energiataset hinnata kümne palli süsteemis.\nKuigi see on subjektiivne viis, annab see nädalast nädalasse siiski võrdlemiseks häid andmeid.