Ott Leplandi fännide foorum • Vaata teemat - Võitja kuulutamine: 20. detsember 2009\nTänane kuupäev 22 Sept 2019, 10:49\nFoorumi pealeht » Arhiiv » Eesti otsib superstaari 2009\nVõitja kuulutamine: 20. detsember 2009\n1. leht 1-st [ 22 postitust ]\nTeema pealkiri: Võitja kuulutamine: 20. detsember 2009\nPostitatud: 21 Nov 2010, 00:50\nhttp://www.youtube.com/watch?v=LrLO1LCf ... re=related\nFOTOGALERII: Superfinaal kaadri taga: Ott ongi uus superstaar!\nTeema pealkiri: Re: Võitja kuulutamine: 20. detsember 2009\nPostitatud: 01 Dets 2010, 15:00\nAlles saab aasta ? Nii kummaline, tundub, et Ott on juba pikka aega olnud superstaar.\nSelle tähtpäeva auks vaatan uuesti superstaari finaali ja kuulan Oti plaadi otsast lõpuni.\nPostitatud: 22 Dets 2010, 14:31\nVaatasin esmaspäeval siis uuesti Superfinaali.\nSuurepärane. Seda superfinaali kyll üle ei trumpa. Väga head esitused Otilt ja Birgitilt. Samuti Birgitilt ja Janalt. Ja peab ka mainime Ott Seppa ja Märt Avandit..geniaalsed naljavennad.\n"Simply the best" oli Võimas esitus!\nKui Ott esitas lugu "The little drummer boy" siis kartsin kõrgeid noote, üpris valus/kurb oli kuulata, hääl murdus ikka mitmel korral. Aga see eest Ivo Linna esitatud lugu "Kohtumistund" oli Suurepärane!\nMinu unistus oleks näha Ivot ja Otti koos esitamas ühist laulu.\nOti viimane esitus oli lihtsalt Fantastiline! Värinad..\nNagu esimest korda oleks vaadanud kui teatati võitja, liblikad kõhus. Südantliigutav oli Oti reaktsiooni näha.\nPostitatud: 22 Dets 2010, 14:41\nNeid superfinaali klippe on jah saanud kordi ja kordi vaadatud.\nKes pole veel märganud ühte paari päeva tagust postitust Infopunktis, et meil on ka u 1 nädal juba oma fänniklubi YouTube konto:) - tänu Marju eestvõttele - ja alates superstaarisaate võidu aastapäeva 20. detsembri eelõhtust avaneb seal hetkel võidulaulu klipp:\nPostitatud: 05 Apr 2011, 22:38\nMa nii mäletan seda hetke, kui Ott võitjaks kuulutati. Mul olid emotsioonid laes.\nPostitatud: 05 Apr 2011, 22:42\nMina hääletasin mitu korda.\nJa kui võitja välja kuulutati, hüppasin ja kargasin: Ott võitis! Ott võitis!\nMu mees meenutab siiani seda hetke, sest astus just siis koju jõudes uksest sisse, kui mina olin õnnest justkui arust ära\nOi ka mina mäletan seda võitja väljakuulutamist-Karjusin,hüppasin (vaesed naabrid) ja nutsin õnnest. Emotsioonid olid ikka niiiii laes.\nKristi ma mäletan kuidas Sa Orkuti kommuunis seda kirjeldasid .\nAeg-ajalt on tore meenutada.\nPostitatud: 05 Apr 2011, 23:13\nMinul enne võitja väljakuulutamist jättis süda küll lööke vahele. Ja see rõõmukisa ja pisarad mis sealt tulid Parim superstaar siiani ja ma kipun arvama, et Otist paremat ei tule\nPostitatud: 05 Apr 2011, 23:23\nHuvitav on lugeda (loen hetkel orkutis oma kommentaare). Meeletu rõõm valdas mind siis.\nPostitatud: 05 Apr 2011, 23:27\nPäris teemakohane elav arutelu meil siin täna enne Oti "erisaadet" .\nJa minu jaoks ei tule kindlasti kedagi teist, keda artistina niimoodi fännan.\nenne teda oli vaid 1, kuid vahepeal oli aastaid tühja maad.\nPostitatud: 05 Apr 2011, 23:34\nMul on teisi lemmikuid ka aga Oti fännifoorum on ainus kus ma niii tihti käin.Päevas mitumitumitu korda.\nPostitatud: 05 Apr 2011, 23:36\nMul ka on teisigi lemmikuid, kelle laividel võin käia/plaate osta, aga vot Ott on see kõige-kõige lemmikum\nPostitatud: 06 Apr 2011, 18:39\nVarem pidasin seda hullumeelseks, et kuidas saab kedagi nii meeletult fännata, et mine või arust ära, kuid Ott on seda muutnud. Juba ainuüksi tema nägemine või kuulmine teeb meele vapustavalt heaks ja nägu läheb naerule...\nPostitatud: 06 Apr 2011, 18:51\nSama lugu minuga - enne Oti "väljailmumist" ei saanud ma sellisest fenomenist nagu mõne artisti (olgu kodu- või välismaise) fännamine absoluutselt aru. Ei arvanud et selline "kiiks" saab eales mind tabada n-ö suhteliselt küpses eas .\nEi kippunud aastaid kontserditelegi. Nüüd on väga raske minemata jätta (kuigi igale poole ei jõua), kasvõi teise Eesti otsa.\nPostitatud: 06 Apr 2011, 21:57\nOtt teeb imesid!\nPostitatud: 07 Apr 2011, 00:10\nMa mäletan seda, kuidas ma hinge kinni hoidsin...\nMa mäletan seda, kuidas mul pisarad mööda põske voolasid...\nMa mäletan seda, kuidas ma naersin läbi pisarate...\nMa mäletan seda, et ma olin nii piiritult õnnelik...\nUskumatu, aga siiani tuleb mul pisar silma vaadates videot võitja väljakuulutamisest.\nSee on lihtsalt nii emotsionaalne...\nPostitatud: 07 Apr 2011, 17:04\nTõesti, antud video on lihtsalt nii hingeminev ja siiras. Oti silmis ja olekus on näha võidurõõmu ja tänulikkuse kõrval ka tohutut pingelangust...\nPostitatud: 07 Apr 2011, 17:29\nma tulin just rongi pealt jõudsin just selleks ajaks koju, kui võitja selgitati ja nii ma siis istusingi talvejope seljas-mütsid-kindad peas ja käes raske spordikott süles ja vaatasin suu lahti telekat kui võitja välja selgitati, siis ma ei uskunud ,et Otu võitis\naga tulla selle teema juurde, et fännamine. minu meelest olid ka ennem Otu fännamist meie "sugused" hullud ja arust ära aga nüüd on teistmoodi ei oska kohe ilma Otita enam kuidagi\nOtt on inimene, kelle hea aura lööb jalust maha, heas mõttes\nPostitatud: 26 Mai 2011, 21:22\nMartin Saar on oma Facebooki - peatselt pärast Oti superfinaali võitu - laadinud vaatamist vääriva salvestise Oti võidulaulust - pärast võitja kuulutamist:\nJa pange tähele Kerli Kõivu kommentaari selle all : "Fakk! Nii hea!"\nPostitatud: 20 Dets 2015, 13:20\nTänasel, 20. detsembri kuupäeval, mil täitub 6 aastat Oti võidust saates "Eesti otsib superstaari", tasub meenutada meie fännifoorumi sügavustest kõige esimesi mälestusväärseid arhiivimaterjale ...\nJätkuvat eduteed ja õnnehetki Otile!\nParaku on mõned 2009.a videod YouTubest praeguseks kaduma läinud, usun aga, et enamusel meist on need ammu endile aegsast talletatud...


Bioderma Hydrabio Crème Rich Moisturising Care 50ml | Bjuti\nKreemjas nahahooldusvahend, mis niisutab ja taastab naha sära. Kestvalt ja sügavalt niisutav ning toitev. Ühtlustab naha tekstuuri ning toob välja selle sära. Pakub pehmus- ja mugavustunnet. Väga hea tolerantsus, ei tekita komedoone, ideaalne meigipõhi. Värske ja tagasihoidlik lõhn.\nSalitsüülhape ühtlustab ja silendab naha pinda, eemaldades surnud rakud ning vähendades järk-järgult naha ülemist kihti, mille tulemusena saavutab nahk püsiva sära. E-vitamiin kaitseb nahka oksüdatiivse stressi eest ja võitleb naha enneaegse vananemisega.\nSAMM 1 - Kandke Hydrabio Crème näole ja kaelale.\nSAMM 2 - Masseerige imendumiseni.\nAcrylates / C10-30 Alkyl Acrylate CrosspolymerAqua (Water)ARACHIDYL ALCOHOLARACHIDYL GLUCOSIDEBehenyl AlcoholBRASSICA CAMPESTRIS (RAPESEED) SEED OILCetyl PalmitateCyclopentasiloxaneDimethiconeDimethicone / Vinyl Dimethicone CrosspolymerDisodium EdtaGlycerinGLYCERYL BEHENATEHdi / Trimethylol Hexyllactone CrosspolymerHelianthus Annuus (Sunflower) Seed OilHexyldecanolHydrogenated PolydeceneHydroxyethyl Acrylate / Sodium Acryloyldimethyl Taurate CopolymerIsodocecaneMannitolNiacinamideParfum (fragrance)Pentylene GlycolPolymethylsilsesquioxanePolysorbate 60PropanediolPropylene Glycol Dicaprylate / DicaprateRHAMNOSESalicylic AcidSodium HyaluronateSodium HydroxideSqualaneTocopherolTocopheryl AcetateTribeheninTridecyl TrimellitateXylitolGlyceryl DibehenatePyrus Malus (Apple) Seed Extract


Varsti pärast parvlaeva uppumist moodustati karastroofi uurimiseks Rootsi, Eesti ja Soome esindajatest ühine laevahuku uurimiskomisjon Joint Accident Investigation Commission (JAIC). 1997. Aastal detsembris esitas JAIC lõppraporti, valitsuse ametliku selgituse, miks õnnetus oli juhtunud.\nEesti lipu all seilanud ro-ro tüüpi parvlaev lahkus Eesti pealinnast Tallinnast 27. Septembril kell 19.15 [Eesti aja järgi], alustades plaanikohast reisi Rootsi pealinna Stockholmi. Selle pardal viibis 989 inimest, neist 803 reisijat.\nReis kulges normaalselt. Meresõidutingimused Eesti ranniku lähedal olid mõõdukad, kuid muutusid avamerele jõudmise järel karmimaks. Kaalu jaotus laeva ristteljel, lasti paigutus ja pakpoordist puhuv tuul tingisid selle, et laev oli kergelt tüürpoordi poole kaldus.\nReisi jooksul tuule kiirus järk-järgult kasvas ja tuul pöördus edelasse. Nähtavus oli üldiselt üle 10 meremiili. Südaööl puhus edelatuul kiirusega 15-20 m/s, suuremad lained kerkisid 3-4 meetrini. Laeva külg- ja pikiõõtsumine tugevnesid aegamisi ning mõned reisijad jäid merehaigeks. Umbes kell 00.25 jõudis Estonia oma teekonna keskpunkti ja jätkas sõitu kursil 287 kraadi Stockholmi suunas. Kiirus oli umbes 14 sõlme ja lained tulid vastu vasakut vöörinukka. Tugevneva külgõõtsumise tõttu lasti välja stabilisaatorid.\nAutotekil kuulis valvemadrus pisut enne kella 01.00 laeva vööri poolt metalset kolksatust, nagu oleks laeva tabanud ränk laine. Ta kandis kuuldust ette, kontrollis visiiri lukustussüsteemi ja teatas sillale, et kõik paistab korras olevat.\nKell 01.00 asus sillale vahetusmeeskond.\nUmbes kell 01.05 alanud iseäraliku heli kuulsid järgmise 10 minuti jooksul mitmed reisijad ja mitu oma kajuteis viibinud vabavahis meeskonnaliiget.\nKui valvemadrus pärast vahikorra vahetust ringkäigult tagasi tuli, jõudis ta järele kaptenile ja sisenes kohe tema järel kaptenisillale. Varsti pärast seda saadeti ta tagasi autotekile, et selgusele jõuda helide põhjuses. Aga sinna jõuda tal ei õnnestunud.\nUmbes kell 01.15 rebenes visiir vööri küljest ja vajus üle vöörtäävi. Ramp rebiti täielikult lahti, mistõttu autotekile valgus tohutul hulgal vett. Väga kiiresti kaldus laev tugevasti tüürpoordi. Estonia pöörati pakpoordi ja vähendati kiirust.\nReisijad tormasid treppidest üles, paljudes kohtades puhkes paanika. Suur hulk reisijaid jäi oma kajutisse lõksu ega pääsenud enam välja. Neil reisijatel, kel õnnestus pääseda paaditekile, jagati päästeveste. Nad hüppasid või uhuti merre. Umbes kell 01.20 hüüdis nõrk naishääl laevaraadio kaudu: „Häire, häire, laeval on häire!“\nEsimene Estonialt pärit appikutsesignaal Mayday võeti vastu kell 01.22. Teine hädasignaal anti kohe pärast seda ning kell 01.24 oli ohuteate Mayday kätte saanud juba neliteist laevadel ja kaldal asuvat raadiojaama.\nUmbes samaks ajaks peatusid kõik neli peamasinat. Peageneraatorid lülitusid välja pisut hiljem, automaatselt käivitus varugeneraator, mis varustas vooluga olulisi seadmeid ning reisijate ala ja tekil paiknevaid avariivalgusteid. Kreenis laev jäi nüüd küljega lainete poole triivima.\nKalle paremparda poole kasvas üha ja vett tungis kajutitekkidele. Kajutite üleujutamine jätkus kiiresti ja laeva tüürpoord vajus umbes kell 01.30 vee alla. Vee sisetungi lõppetapil oli kalle üle 90 kraadi. Laev uppus kiiresti, ahter ees, ja kadus selles piirkonnas viibivate laevade radariekraanidelt umbes kell 01.50.\nAlustati päästetöid. Umbes tund aega pärast Estonia uppumist jõudis õnnetuskohale neli reisiparvlaeva. Kutsuti välja päästekopterid, millest esimene saabus kell 03.05.\nÖösel ja varahommikul päästsid saabunud kopterid ja laevad 138 inimest, kellest üks suri hiljem haiglas. Samal ja kaheksal järgnenud päeval leiti 92 surnukeha. Suurem osa kadunuks jäänud inimestest uppus koos laevaga.\nJAIC’i lõpparuande järgi oli Estonia merekõlbulik ja vajalikul viisil mehitatud. Last oli paigutatud ja kinnitatud tavanormide kohaselt ning vöörivisiir enne sadamast väljumist suletud ja lukustatud.\nJAIC’i järgi põhjustas õnnetuse laevakonstruktsiooni tehniline viga. Saksamaal Jos. L. Meyer GmbH laevatehases paigaldatud vöörivisiiri lukud ei olnud piisavalt tugevad, et taluda õnnetusööl möllanud lainete lööke, ja need purunesid.\nVarsti pärast lõpparuande esitamist saadeti JAIC laiali.\nÜle 750 surnukeha on ikka veel vrakis Soome vetes paiknevast Utö saarest umbes 38 kilomeetrit eemal Läänemere põhjas.\nEstonia uppumisel hukkus 852 inimest. Ohvrite arvult oli see maailma kuues rahuaegne laevaõnnetus ja enim inimelusid röövinud rahuaja laevahukk 20. Sajandi Euroopa vetes.\n„See on lihtne füüsika,“ ütles Saksamaal Hamburgis tegutseva mereõnnetuste uurimise firma Marine Claims Partner GmbH juht Werner Hummel, kelle Meyer Werfti laevatehas palkas õnnetust uurima.\nJAIC’i uppumisstsenaariumi õõnestas armutult Prantsusmaal töötav rootslasest laevaarhitekt Andres Björkman, kes on Lähis-idas seilavate samasuguste parvlaevade omanik. Pärast Estonia uppumist sooritas ta stabiilsuse arvutusi, kartes, et tema parvlaevu võib tabada Estonia saatus.\n„Leidsime peagi, et lõpparuandes on stabiilsusarvutused täiesti väärad,“ ütles ta.\nBjörkman kinnitas, et kui vesi voolab veeliinist kõrgemale asuvale autotekile, siis pöörduks laev kummuli nagu kilpkonn, ent jääks ujuma.\n„Autotekist allpool on veekindel kere, mille neljateistkümnele sektsioonile normaalses olekus ujuv laev toetub,“ teatas ta. „Seal on kaheksateist tuhat kuupmeetrit kinnisesse ruumi suletud õhku, mis hoiaks laeva veepinnal.“\nKõik viitab sellele, et parvlaeva Estonia kere polnud veeliinist madalamal terve – selles olid auk, augud, praod või mitmesugused avad, mille kaudu vesi tungis laeva sisemusse altpoolt veeliini.\nAuk sõlmiks kokku paljud ebamäärased lahtised otsad. Auk selgitaks, kuidas teadsid alumistelt tekkidelt pääsenud inimesed ülespoole joosta enne, kui laev juba kõvasti kaldus – sest nad nägid vett. See selgitaks, miks valitsuse kontrolli all olev Rockwateri sukeldumismeeskond salvestas laevavrakist küll üle 70 tunni videovõtteid, kuid ei filminud kere tüürpoordipoolset osa. See selgitaks põhjust, miks hukkunuid ei tahetud üle tuua, ning lausa agressiivset tegutsemist, millega püüti vältida vraki mistahes sõltumatut uurimist, Auk selgitaks loogiliselt, miks merekõlblik Estonia uppus kiiremini kui kolme torpeedoga lõhki rebitud Wilhelm Gustloff.\nPaljud inimesed on rääkinud samast august samas kohas – kere tüürpoordipoolses osas vööri lähedal. Seda on tunnistanud need, kes on laevavrakiga ühel või teisel viisil otseselt kokku puutunud.\nEsimesena kirjeldas seda ellujäänud rootslane Rolf Sörman, kes ujus mitu tundi külmas vees, hoides ühe käega kummuli päästepaadist ja teisega eestlannast, kes hiljem külma tõttu suri.\nOma päästepaadi juurest nägi Sörman uppuva laeva keres vööri lähedal suurt, tumedat laiku. „See oli minu meelest auk,“ ütles ta. „Minu ütlused tunnistati riigisaladuseks, nii et hiljem ei näidatud neid mulle endalegi. Ma ei ole sajaprotsendiliselt veendunud, et nägin just auku, sest oli väga pime, kuid olen kindel, et see koht oli ülejäänud laevakerest palju tumedam, ja minu meelest nägi see välja nagu auk.“Järgmisena mainis auku algallikas. Rootsi Veeteede Ameti ülem Johan Franson, kes juhtinud Rockwateri ülimalt salastatud sukeldumist vraki juurde 1994. Aasta detsembris, kõneles 1996. Aastalkorraldatud kohtumisel ellujääjate ja ajakirjanikega. Praktiliselt oli Franson olnud parvlaevale Estonia korraldatud sukeldumiste tippjuht. Tema oli üks vähestest, kes teadis avalikkuse eest varjatud informatsiooni.\nKeegi esitas Fransonile küsimuse: „Kas parvlaeva parempardas oli auk?“\n„Jah.“ vastas ta, „parempardas on auk, kuid mina ei tea sellest midagi – palun järgmine küsimus!“\nSee oli hämmastav õigeksvõtt. Rootsi Veeteede Ameti ülem tunnistas, et laevakere parempardas on auk! Kohal viibis hukkunute sugulasi, ajakirjanikke ja ellujäänuid, sealhulgas ka Rolf Sörman. Paistis, et Sörmani kahtlus on leidnud kinnitust. Ta arvas, et uurimiskomisjon on avastanud augu ja esitab üksikasjad lõpparuandes, mis sel ajal oli alles pooleli.\nMõni aeg hiljem viibis Sörman taas hukkunute sugulaste ja ellujäänute kohtumisel, mille oli korraldanud Psühholoogilise Kaitse Nõukogu – Rootsi valitsusagentuur, mis kriiside ajal jagab avalikkusele ning meediale nõuandeid ja juhatust. Sinna tuli ka Franson koos teiste Rootsi Veeteede Ameti ametnikega. Sörman küsis Fransonilt jälle, kas Estonia parempardas oli auk. Ta kuulis taas vastust: „Jah.“\nEstonia hukkumispaigas pidevalt kasutataval laevateel ei ole karisid. Seetõttu peavad uurijad parvlaeva keres oleva augu puhul eeldama, et tegemist oli kriminaalse hooletuse või kuriteoga.\nFranson pole algaja. Karjääriadvokaadi ja kogenud ametnikuna mõistis ta selgesti, kui ohtlik on spekuleerida oletusega enne uurimise lõppu. Rootsi Veeteede Ameti esindajana poleks ta ajakirjanike ja avalikkuse ees laest võetud märkustega välja tulnud. Estonia keres oli auk; ta oli selle avalikult välja öelnud ja seega varem õhus olnud mõtte legitiimseks muutnud. Hiljem tema jutt muutus.\nAastal 2000 toimus Stockholmis parvlaeva Estonia asjus konverents, kus selle organiseeris ohvrite sugulaste grupp AgnEf. Osales palju mereõnnetustega tegelnud, suurte kogemustega laevaarhitekte ja insenere. Üks neist oli hollandlane Jan de Kat. De Kat on Hollandi Meresõidu Uurimisinstituudi (MARIN) teadus- ja arendusosakonna juhataja. Pärast konverentsi võttis de Kat parvlaeva Estonia mõistatuse tõsisemalt käsile. Kuidas võis laev nii kiirseti uppuda?\nErakonsulteerimisfirma MARIN töötas üle kümne aasta tagasi, koostöös USA, Euroopa ja Austraalia mereväe ja rannakaitsega, välja tarkvara FREDYN. See maailma merevägedes laialdaselt kasutatav programm ennustab, mismoodi laevad kaaduvad ja kuidas nad kaotavad stabiilsuse. Selle programmi ühe funktsiooniga saab näiteks ka selgitada, mis juhtub laevaga teatud tingimustes, kui selle keres on auk. Niisugune analüüs on ilmselt väga oluline merelahingute puhuks, kuid üldiselt saab seda kasutada mis tahes laevad puhul.\nDe Kat otsustas simuleerida FREDYN’i tarkvara abil parvlaeva Estonia hukkumise kolme stsenaariumi. Arvutisimulatsiooniks on vaja teada palju mitmesuguseid muutujaid. Arvutisse sisestatakse statistilised andmed – laeva sisegeomeetria, ruumide maht, lainete jõud, tuule tugevus, sõukruvide veovõime. Laev on algul täiesti merekõlblik. Siis simuleeritakse vigastuse tekkimist ning jälgitakse iga poole sekundi järel sissevoolanud vee hulka, kiirust ja suunda.\nEsimese stsenaariumi aluseks valiti JAIC’i versioon – valitsuskomisjoni ametlik selgitus. De Kat sisestas FREDYN’i tarkvaraga töötlemiseks kolmepoolse komisjoni aruandest pärit arvandmed. Ta sisestas ka selle olukorra andmed, kus laeva vöörivärav avanes, nõnda et pääsuks autotekile tekkis 10 ruutmeetri suurune avaus. Uuriti, mis oleks parvlaevaga juhtunud kahes eri situatsioonis. Esmalt lähtuti sellest, et laev liikus aruandes mainitud 15-sõlmese kiirusega. Niisugusel juhul vajus see üha rohkem kaldu, kuid ei uppunud. Edasi püüti selgusele jõuda, mis oleks juhtunud triiviva parvlaevaga. Tulemus oli sama – üha suurenev külgkalle, kuid laev oleks jäänud pinnale.\nJAIC’i andmete põhjal „oli täiesti võimatu jõuda järeldusele, mida nad [JAIC] laeva kohta väitsid,“ ütles de Kat. „Meil ei õnnestunud seda põhja lasta. Laev oleks üha rohkem kaldunud, kuid pinnal püsinud, ja 50 minuti pärast kummuli läinud. Järelikult pidi mõjuma mingi muu mehhanism, mis [võimaldas] vee tungimise laeva sisemusse. Suur küsimus ongi selles, kuidas see mehhanism toimis.“\nEdasi pani de Kat proovile Andres Björkmani oletuse. Björkman oli väitnud, et parvlaeva keres oli auk, kuid autotekk jäi suletuks. Sisestati andmed, mille järgi parvlaeva vöörivärav oli kinni, kuid laeva kõige madalamal, veeliinist allpool asuval nulltekil, paremparda vööripoolses osas oli laevakeres 2 ruutmeetri suurune auk. Kõigepealt simuleeriti, nagu oleks parvlaev liikunud mainitud 15 sõlmese kiirusega, masinaruum üle ujutatud, seejärel lähtuti oletusest, et masinaruum oli kuiv. Kummalgi juhul poleks laev kummuli pöördunud, kuid vee sissetungimise esimestel etappidel kiiresti ühele küljele kaldunud. Laev ei oleks uppunud.\nLõpuks pani de Kat proovile kolmanda stsenaariumi. Ta sai Estonia konverentsi osalistelt teada, et paljud alumistelt tekkidelt eluga pääsenud reisijad olid näinud vett, mõningatel puhkudel juba enne laeva kaldumist.\nKeegi ei mäletanud, et ülemistelt tekkidelt oleks suurel hulgal vett mööda treppe alla voolanud. Kust see vesi siis tuli? De Kat otsustas augu teooria proovile panna. Kolmandal korral sisestas ta andmed, nagu oleks parvlaeva vöörivärav lahti (seega autotekil 10 ruutmeetri suurune avaus) ja peale selle tüürpoordi vööripoolses osa laevakeres nullteki kohal allpool veeliini 2 ruutmeetri suurune auk.\nSeda „topeltavause“ simulatsiooni kontrolliti kolmes kontekstis. Alati läks arvutiga simuleeritud parvlaev Estonia põhja. Iga kord uppus parvlaev peaaegu täpselt sama kiiresti ja just nõnda, nagu ellujäänud olid kirjeldanud. Kõigil puhkudel tunnistas arvutitarkvara, et Estonia võis nii kiiresti uppuda ainult siis, kui selle keres oli auk.\n28. septembril 1993, täpselt üks aasta enne parvlaeva õnnetust, plahvatas pomm Tallinnas USA suursaatkonna õues ühe hoone katusel, purustades saatkonna satelliitside antenni ja osa katusest.\nPommiähvardusi sai ka Eesti valitsuse residents Toompea loss, mistõttu tugevdati ametiasutuste, TV- ja raadiojaamade valvet.\nKuu aega enne parvlaeva uppumist plahvatas pea kahekilose trotüülilaenguga lõhkekeha Kirde-Eesis Narva-Jõesuus kuurortlinna linnavalitsuse hoone all, hävitades kolmandikuehitisest ja põhjustades tulekahju. Peaminister Laar ütles, et see akt tähendas „otsest väljakutset Eesti Vabariigile ja selle kohalikele omavalitsustele“. Hiljem arreteeriti allilma juhid, kes olid poliitilise suunitlusega pommiplahvatuse korraldanud.\nKärgatusi kostis nii rohkesti ja sageli, et 1994. aasta algul saabus Rootsist politseinike, aitamaks eestlastel korraldada parvlaeval Estonia pommihäireõppusi. Saksa uurijate andmeil teadsid Eesti ja Rootsi valitsusasutused Estonia pommiähvardustest; viimane neist tehti 27. septembril, parvlaeva viimase lahkumise päeval. Seetõttu oli sõna „pomm“ katastroofi järel paljude inimeste mõttes.\nPeaminister Laar aimas räpast mängu. Ka JAIC’i esimees Andi Meister ei välistanud pommiplahvatust. Parvlaeva operaatorfirma „Estline“ Eesti-poolne direktor Johannes Johansen ütles ajakirjanikele: „Eelmisel aastal teatati väga ebamääraselt, et Läänemerel võib juhtuda õnnetus… Meie reageerisime agaralt, väga agaralt, informeerisime kolleege ja kindlustasime valvet. Ma ei tea, kas see oli kellegi rumal nali.“\nEesti Stockholmi suursaatkonna töötaja Ats Joorits astus sammukese kaugemale. Ta „avaldas sadamas kuuldud sensatsioonilise uudise: väidetavalt oli laevapardal pomm.“\nAjakirjandus analüüsis ka „teatud välisriigi tumedate jõudude“ poliitilist terroriakti; tavaliselt viidati nõnda Venemaale. Üks Eesti ajakirjanik rõhutas Rootsi peaministri, Bildti järeltulija Ingvar Carlssoni peagi pärast ametisseastumist tehtud avaldust, et Rootsi jääb Balti konflikti korral neutraalseks.\n„Carl Bildt oli aasta varem lubanud, et Balti kriisi puhul ei jää Rootsi kõrvalt vaatjaks. Rootsi oli ainus riik, kes tõotas meile abi tõsise häda korral. Estonia katastroofile järgnenud päevade jooksul võeti see lubadus tagasi. Loodame, et tegemist ei olnud põhjus-tagajärg seosega.\n1998. aastal otsustasid mõned eraisikud tähelepanelikumalt uurida neli aastat varem toimunud Rockwateri ametliku sukeldumisekspeditsiooni videosalvestisi. 70 tundi salvestisi olid avalikult kättesaadavad, ehkki Rootsi ametivõimude tahtel osaliselt kärbitud.\nÜhel hetkel oli aeglaselt piki laevakeret liikuva kaamera vaatevälja korraks jäänud mingi risttahukakujuline ese. Lähemalt vaatlemisel selgus, et viienda teki lähedal oli pakpoordi külge kinnitatud kandiline karp. Miks pidi vraki pakpoordis vaheseina lähedal olema niisugune objekt?\nSakslasest uurijad viisid salvestise Saksa ja Rootsi lõhkeaineekspertide kätte. Mõlemad kinnitasid 90-protsendilise tõenäosusega, et risttahukakujuline karp oli allvee-lõhkelaeng.\nSeejärel kontrolliti tähelepanelikult kõiki videosalvestisi. Kõigest mõni päev pärast katastroofi kaugjuhtimisega liikuvroboti (ROV) kaameraga tehtud ülesvõtetel ilmnes üks üllatus. Saksa uurijad märkasid visiiri pakpoordipoolse lukustuse lähedal mingit kuubikujulist objekti. See oli oranži värvi. Visuaalanalüüsisooritamiseks kutsuti kohale Rootsi, Suurbritannia ja Saksa eksperdid. Nende arvates oli oranž pakk „suure tõenäosusega lõhkelaeng“.\nVideoanalüüsi eksperdid uurisid seejärel ka kaks kuud pärast kaugjuhtimisega liikurroboti (ROV) laskumist – Rockwateri sukeldumise ajal – samast kereosast tehtud videolinte. Pakk oli kadunud, mis osutas, et keegi laevavrakile laskunutest oli selle kõrvaldanud.\nSaksa uurijate grupp palkas endise Briti kuningliku mereväe tuukri ning sõjaväe lõhkeainete eksperdi Brian Braidwoodi, kes analüüsis oranži kuupi ja järeldas:\n„…kahtlane pakk võis olla õhkimisseadeldis, mis sisaldas üks kuni kolm kilogrammi plastlõhkeainet… Niisuguse laengu leidmine visiiri külglukkude lähedalt viitab katsele kahjustada laeva iseäranis haavatavas kohas.“ Ta jätkas: „Millal või kuidas see kuup sinna sattus, seda saab vaid oletada. Tuleb ainult rõhutada, et niisuguse laengu paigaldamiseks ja lõhkamisvalmis seadmiseks kulub kõigest mõni sekund, sest plahvatamishetke saab määrata juba varem. Sihikindel saboteerija võis eesmärgi saavutamiseks paigaldada teisigi laenguid laeva muudesse sama haavatavatesse paikadesse.“\nEnt kõige kõnekam Braidwoodi leitud visuaaltõend oli plahvatuse tume, sünge jälg – metallis haigutav rebenenud servadega auk. Tüürpoordi kahjustusel oli metall paindunud väljapoole nagu lilleõis, pakpoordi rebendi struktuur oli teistsugune.\nNäib, et on leitud mosaiigi seni puudunud olulisi tükikesi, mis omavahel kenasti kokku sobivad. Kaks ebaloomulikku mürtsatust, mida vööri pool kuulsid ellujäänud inimesed; tunnistused, et parvlaev peatus äkki ja inimesed kukkusid põrandale või paisati asemelt maha – see juhtus enne laeva kaldumist; vabalt kättesaadavad lõhkeained, Eestis toimunud paljud plahvatused ja seni parvlaevale tehtud pommiähvardused. Üks reisija rääkis, et Estonia kapten Arvo Andresson olevat viimase reisi õhtul jätnud erutatud mulje. Kõik näib klappivat.\n2000. aasta augustis korraldasid ameeriklane Gregg Bemis ja saksa ajakirjanik Jutta Rabe ametliku loata sukeldumise parvlaevale Estonia. See ekspeditsioon vihastas Rootsi võime, kes väitsid, et meeskond olevat rikkunud vaieldavat hauapaiga lepingut.\nSukelduti laevalt One Eagle. Tõhusamat tegutsemist takistas asjaolu, et One Eagle pidi seilama 850 miili Saksamaalt, lähimast riigist, mis ei olnud lepingule alla kirjutanud. One Eagle ei saanud käia igal ööl täiendamas vajalikke varusid nagu gaasid ja kütus.\nLaevale sai võtta piiratud hulgal lasti, mis tähendas, et aeg oli kallis. Kahjuks tuli sedagi tarbetult raisata, sest Rootsi valitsus käskis oma flotillil laeva One Eagle sisse piirata ja ahistada. Stockholm saatis pensionil firmajuhi ja keskealise ema vastu, kelle uurimislaev viibis rahvusvahelistes vetes, oma mereväe. Soomlaste saatehävitaja luuras pisut kaugemal, süvendades ähvardust.\nNende heituvate manöövrite põhjus ei ole selge. Kas nõnda taheti parvlaevale jäänud surnukehasid kaitsta? Stockholmil oli ka tsiviliseerituid ja tõhusamaid vahendeid, millega saanuks inimsäilmete häirimist vältida. Bemis ja Rabe olid juba mitu kuud varem rootslastest vaatlejaid pardale kutsunud. Kindlasti oleks grupp Rootsi teenistuses olevaid bürokraate laeval One Eagle saanud kontrollida tuukrite iga liigutust ja hauarüvetamisest otsekohe ette kanda.\nTuukritel läks korda viia alla gaasilõikurid, millega eraldati vööri vaheseina küljest kaks metallitükki. Need kaks kiiruga lahtikeevitatud metallipala osutusid ainsaks sõltumatute uurijate hangitud konkreetseks tõendiks. Ja see tõend oli vapustav.\nAmeerika Ühendriikides palkas Bemis Texases San Antonios tegutseva firma South-West Research Institute, et see analüüsiks tuukrite lõigatud metallitükke. Instituudi aruandes järeldati, et metallis ilmnes kaksikkristalliseerumiseks nimetatud deformatsiooniprotsessi jälgi, mis viitas löökkoormusele, teisisõnu plahvatuse toimele.\nAruanne ei jätnud kaksipidi arvamiseks ruumi. Üks võimalus olnuks küll krüogeenne olukord – näiteks jahutamine temperatuurini miinus 100 kraadi. Kuid laevale ei mõjunud kunagi nii äärmuslik temperatuur. Seega jäi üle üksainus võimalus: „äkiline nihkejõud“, teisisõnu plahvatus.\nJutta Rabe viis sama metallitüki näidised Saksamaale ja andis uurimiseks Brandenburgi riiklikule laboratooriumile, kus tehakse Saksa politseile vajalikke analüüse. Laboris tuvastati „iseloomulike tunnusei… mis on samased plahvatuse mõjuga“, nõnda on aruandes kirjas.\nHiljem avaldas Brandenburgi laboris töötav doktor Kurt Ziegler Suurbritannia ajalehele The Independent: „Uurimistulemused kinnitavad, et metall on muutunud nii, nagu juhtub suure detonatsioonikiiruse puhul. See viitab lõhkeainele Semtex või Hexa Composite. Niisugune ühend saadab lööklaine otsejoones läbi metalli ja on mõeldud selle purustamiseks.“\nTšehhi Vabariigis toodetav ning maailma paljudele professionaalsetele sõjaväelastele tuttav Semtex on pehme kitjas plastiline aine, mida on ohutu käsitseda. Mustalt turult kergesti hangitavat Semtexit saab suruda lukkude ümber nagu savi, piirates mõju soovitava alaga. Plahvatuse tekitamiseks on vaja süütekapslit või juppi detoneerivat nööri. Bemise mäletamist mööda paigutati samasugust vormitavat plastlõhkeainet Lusitania vraki veovõllide ümber, et eemaldada tuukritele ohtlikud sõukruvid.\nBrandenburgi labori sõnaselge otsus andis pommiteooriale uue kinnituse. Metallurgiauuringutel rakendatakse rangeid teadusmeetodeid – tegemist ei ole oletusega, vaid mõõtmiste ja analüüsidega.\nOletame, et õnnetus juhtus nõnda, nagu kirjeldas komisjon. Tohutu suured lained rebisid visiiri küljest, seejuures purunesid mitmed metall-lukud ja muud kinnitused. Kas metalli vägivaldne käristamine võib põhjustada plahvatusega sarnanevat füüsikalist toimet? Metallurgialaborite uurijate veendumuse kohaselt pole see võimalik.\n„On olemas mehaanilised jõud ja plahvatusjõud,“ selgitas Bemis. „Mehaanilised jõud on kaksikkristalliseerumise tekitamiseks liiga nõrgad, küll aga põhjustavad seda plahvatusjõud. See on oluline erinevus, sest kõigis kolmes laboris tuvastati metallis kaksikkristalliseerumist. Seetõttu ei selgita teooria, nagu oleks visiir laevavöörist ära väänatud, mingil viisil vaheseina piirkonnas tuvastatud plahvatusjälgi.“\nEhkki juba kaks laborit oli plahvatusjõudude ilminguid uurinud, ei piirdunud Rabe saadud teabega. Ta viis metallifragmente Saksamaal Clausthal-Zellerfeldi uurimisasutusse. Sealses aruandes nenditi, et metall „oli pragunemise (deformatsiooni) hetkel kuumenenud 700 kuni 720 kraadi C-ni… Kuna uuritud näidiste deformeerimine ei toimunud katselaboris, siis tuleb järeldada, et materjali murdumise põhjustas plahvatus või mingi mürsk.“\nSaksa televisiooniprogrammi Der Spiegle arvates tuli ilmsiks sensatsiooniline lugu: 20. Sajandi rahuaja Euroopa ühe kohutavama katastroofi põhjustas sabotaažiakt.\nTäiendava kinnituse saamiseks viis Der Spiegali juhatus metalliproovi neljandasse laborisse, seekord valitsuse alluvuses tegutsevasse Berliini materjalide uurimise föderaalinstituuti BAM. See oli viimane kontrollimine. Juba oli kolm laborit analüüsinud Estonialt pärit metalliproove ja tuvastanud plahvatusjõu toime. Neljas andnuks lõpliku kinnituse.\nEnt BAM kasutas teistsugust meetodit. Selle asemel, et toetuda ainult laevavrakilt võetud metalli analüüsimisele, katsetas BAM samasugust värsket metalli, mida oli kasutatud Estonia ehitamisel. Uurijad rakendasid mitmesugusel viisil plahvatusjõude. Seejärel võrreldi neid proove Estonialt saadud metallifragmentidega. Nende järelduse kohaselt ei kinnitanud Estonialt võetud näidised plahvatust.\nPeale selle avaldas BAM, et metallfragmentide struktuurimuutused olid pinnapealsed ning neid põhjustas haavlijuga, millega laevatehase tootmisprotsessis metalli kalestati ja roostet eemaldati.\nHaavlijoaga metallikalestamine on põhimõtteliselt sama mis liivapritsiga puhastamine; enne metalli värvimist töödeldakse selle pinda kiiresti sööstvate osakestega. Bemis selgitas, et haavlijuga oleks mõjutanud ainult metalli pealispinda. Tõenäoliselt ei oleks see põhjustanud struktuurimuutusi sügaval metalli sisemuses, „just see muutis eksperdid valvsaks ja viis järeldusele, et põhjus peitus plahvatuses“. Soutwesti labori eksperti pani imestama see mõtegi, et haavlijuga võinuks põhjustada nii sügavaid struktuurimuutusi.\nLisandus veel üks detail, 1980. Aastal Estonia ehitanud Meyeri laevatehas otsis vanad dokumendid välja ja avastas, et Estonia terast ei olnud kunagi haavlijoaga kalestatud.\nNATO – “Cooperative Venture 94”\nÜks vastamata küsimus seostub NATO õppustega „Cooperative Venture 94“, mille käigus koondati Skagerraki piirkonda „rahutagamise ja humanitaarsete eesmärkidega otsimis- ning päästeoperatsioonide“ harjutamiseks neljateistkümne riigi merejõude. Miks ei kuulnud hädasignaali ka harjutama tulnud NATO sideüksused? Miks neid appi ei kutsutud? Suurel väekoondisel, kus oli kümneid laevu, lennukeid ja koptereid, tarvitsenuks ainult Lõuna-Rootsi vastaskalda poole suunduda.\nKas seal oli erivarustusega päästekoptereid või muid õhusõidukeid, mis oleksid saanud hädalisi aidata? Ellujäänud, kes kummuli paatides või laevariismetel jääkülmas vees hulpides alajahtumisest ei surnud, ootasid päästmist neli kuni kuus tundi. NATO otsimis- ja päästmisüksused ning varustus oleksid võinud päästa nii mõnegi elu. Lennuks poleks kulunud täit tundigi. Miks nad ei vastanud hädakutsungitele? Mis juhtus?\nÕnnetuse ajal katkes kogu Läänemere põhjaosas side. Kui kaks lähedal viibinud Soome laeva, Mariella ja Europa, kuulsid Estonia appikutsesignaali ja püüdsid oma raadiojaama kaudu teatada sellest Soome päästekeskusele VHF 16. Hädakutsungite kanalil, ei vastanud neile keegi. Nad lülitusid ümber kanalile 2182, mis katab kogu Läänemerd. Taas ei mingit vastust. Lõpuks võeti mobiiltelefonid, otsiti maismaal paiknevad päästekeskuste numbrid ja helistati neile.\nKüllaltki lähedal Peterburis asuvas Venemaa Riiklikus Merepääste Koordineerimiskeskuses valitses samuti vaikus. Nimetatud keskus oli ühenduses mitme USA ja Vene satelliidiga, mis võtavad vastu hädamajakate signaale ja edastavad hättasattunud laeva täpsed koordinaadid. Edastamissatelliitide kogum COPSAS-SARSAT teatab andmed päästetööde koordineerimiskeskusesse.\nAga satelliidid ei fikseerinud midagi, sest Estonia hädasignaalide poid EPIRB olid kõigi teadaolevate reeglite kiuste välja lülitatud.\nÕnnetuse ajal edastati Soome lõunarannikult ilmselt mingi signaal, mis blokeeris kogu raadioside.\nSakslasest uurija Werner Hummel teatas, et tema grupi käsutuses olevate dokumentide järgi katkes kogu selle regiooni telefonivõrgustiku toimimine just hetkel, kui seda kõige rohkem vajati. Rikkeaeg oli tõesti hämmastav KOKKULANGEVUS. Telefonifirma tunnistas, et kogu raadioühenduste võrk oli teadmata põhjusel rivist väljas öösel ajavahemikul 1.03 kuni 1.58 – just Estonia hättasattumise ajast kuni tema radariekraanilt kadumise hetkeni.\nTeine sidemüsteerium oli Venemaa Suursaarelt saadetud pidev raadiosignaal. Komisjoni soomlasest liige, raadioside ekspert kontradmiral Heimo Matti Iivonen uskus, et Suursaare signaal blokeeris rahvusvaheliste hädakutsungite edastamiseks määratud VHF 16. Kanali.\nRegionaalsete sidesüsteemide üheaegne ulatuslik häiritus just sel ajal, kui parvlaev uppus, lubab arvata, et mängus olid militaar- või luureteenistused. Kas hädakutsung blokeeriti sihilikult? Kui nõnda, siis miks?\nUSA Riikliku Julgeoleku Agentuur (NSA) on sõna otseses mõttes saladuste koda. Selle arhiivis peitub terve rahvusvaheliste luureandmete varamu, mille on kokku kandnud üle maailma paiknevad pealtkuulamispostid ja kõikjal tegutsevad agendid. NSA tegeleb sideluurega (SIGINT), kaasa arvatud USA riikliku julgeolekut riivavate rahvusvaheliste sideoperatsioonide salajane jälgimine. NSA on ülisalajane organisatsioon ning aastakümneid eitati ametlikult, et midagi seesugust üldse eksisteerib.\nInformatsioonivabaduse Seaduse (FOIA) alusel esitati NSA-le taotlus väljastada neile teada olevad andmed „reisiparvlaeva M/V Estonia asjus, mis uppus Läänemerel Eesti ja Rootsi vahel 28. Septembril 1994“. Selgus, et on olemas kolm asjakohast dokumenti kokku seitsmel leheküljel. Nende avaldamine on keelatud.\n„Nimetatud dokumendid on salastatud, sest nende avaldamine võib usutavasti tekitada riiklikule julgeolekule tõsist kahju,“ nentis NSA. Lisaks on neil märked „Salajane“ ja „Ühtki osa ei tohi avaldada“, mis tähendab, et agentuur ei tohi neid dokumente avaldada isegi nii, et osa lauseid või lõike on välja jäetud.\nSaksa ajakirjanik Jutta Rabe oli ammu kahtlustanud, et Estonia pardal oli keelatud last. Jutta Rabe arvates algasid sündmused siis, kui USA valitsus omandas kahtlaste tehingutega delikaatset kaupa. Müüjad võisid olla korrumpeerunud ametiisikutega ja kuritegelike grupeeringutega seotud Vene ärimehed. USA korraldas koostöö Rootsi kõrgete võimukandjatega, kes pidid hoolitsema selle eest, et Stockholmi sadamasse jõudnud Estonialt toimetatakse salalast ühele Rootsi lennuväljale, kus see paigutatakse USA sõjalennukile.\nSeda teooriat kinnitab eluga pääsenud Carl Övbergi tunnistus. Ta ütles, et just enne seda, kui parvlaev Estonia 27. Septembril Tallinast väljus, suleti ajutiselt reisijate pääs sadamesse; selle blokeerisid sõjaväelased, arvatavasti Eesti kaitsejõudude üksus. Veelgi enam. Siis sõidutati autotekile kaks veokit, mis võisid kanda strateegilist lasti, ja alles pärast seda jätkus tavapärane pardaleminek.\nKahtlase lasti kohta on arvatud, et see võis olla Nõukogude salastatud kosmosetehnika, osmium, koobalt, plutoonium või bioloogilised toimeained.\nKriitikud, iseäranis JAIC, naeruvääristasid lakkamatult salalasti teooriat ja nimetasid seda fantaasiaks. 2004. Aastal, kümme aastat pärast katastroofi, jäid need kritiseerijate hääled äkki vait, kui pensionil Rootsi tolliametnik katkestas vaikimise ja avaldas informatsiooni, mis tõestas, et parvlaev Estonia oli tõepoolest kahel reisil vedanud Vene sõjaväeseadmeid. Kõrgemalt poolt tulnud käskude kohaselt tuli loobuda niisuguse lasti tavapärasest kontrollimisest ning see läbi lasta.\nRootsi valitsuse käsul korraldatud uurimisel selgus, et parvlaev Estonia oli 1994. Aastal septembris kahel korral tõepoolet vedanud Vene sõjalist varustust, kuid mitte hukkumise ööl. Rootsi võimud teatasid, et nende lastis polnud lõhkeaineid ega relvi, kuid keeldus avaldamas, millega oli tegemist, kellele oli saadetis määratud, miks lasti see läbi tollikontrollita ning miks lubati sõjatarbeid rahvusvahelisel liinil sõitvale reisiparvlaevale. Need üksikasjad salastati 70 aastaks.\nKogu ajaloo jooksul on riigid organiseerinud ohvrite äratoomise ohtlike ja mõnikord lootusetuid katseid, hoolimata kulutustest, ajast, tehnilistest raskustest või üksikisikute vastuväidetest.\nKõigi riikide võimud rakendavad vajalikke jõupingutusi, et uppunud laevadelt, allakukkunud lennukitest ja kosmosesüstikutest, kivivaringute alt ning kokkuvarisenud pilvelõhkujatest viivitamatult välja tuua hukkunute säilmed; samamoodi toimitakse muudegi tsiviilkatastroofide puhul. Niisugustel puhkudel valitsused ei nääkle ega vaidle, kõik poliitilised, majanduslikud ja usulised erimeelsused on siis kogu maailmas ületatavad. Päästetööd ja ohvrite kohtumeditsiiniline tuvastamine on pigem kõlbeline imperatiiv kui juriidiline protseduur. Seda tehakse lihtsalt sellepärast, et nõnda on õige.\nAinus vapustav erand on Estonia ohvrid. Soome Utö saarest kõigest 38 kilomeetri kaugusel ainult 60 meetri sügavuses vees roostetav vrakk peidab 17 riigi kodanikke, alates kahekuisest lapsest ja lõpetades 87-aastase raugaga. Hoolimata mitme peaministri avalikest lubadustest, hoolimata ohvrite sugulaste ängistatud nõudmistest, hoolimata sõltumatu komisjoni soovitustest ja tsiviliseeritud maailmas teadaolevaist loendamatuist eeskujudest on Rootsi nende ülestoomisest keeldunud.\n21. sajandi Euroopas ei tarvitse enam mütoloogilisi merejumalaid lepitada ning roostetav terasvrakk ei kõlba enam ülevaks pühaks puhkepaigaks.\nAga sellega polnud päri Eesti president Lennart Meri. „Isegi siis, kui laeva ülestõstmine oleks tehniliselt võimalik, räägivad kõik eetilised põhjused [selle] vastu,“ ütles ta. „Mina tahan järgida vanu traditsioone ning jätta Rootsi, Soome ja Eesti vahel asuva mereala pühaks paigaks.“\nTa lisas: „ Meri vajab aeg-ajalt ohvreid. See on meie kultuuri sügavalt juurdunud.“\nKadunud kapten Piht\nReuters avaldas samasuguse teate. Ameerika Ühendriikide Tallinna saatkond teatas, et Piht on elus. Londoni Evaning Standard kirjutas, et „sündmuste võtmetunnistaja, Estonia teine kapten, pääses eluga. Uurijad ootavad, kuni… Pihti vaimne seisund paraneb ja ta saab anda ülevaate, mis merel täpselt juhtus… Esialgu ei teatatud, kus teine kapten viibib ja kas ta on vigastatud.“\nSiin lehel kirjeldatu on väga väike osa kõigist mõistatustest, mis ootavad vastuseid, ning on selge, et JAIC’i raport on poolik ja on palju asju millest meil pole aimugi.\nSelle lehe koostamisel on kasutatud Drew Wilson’i raamatud “Auk”. Soovitan seda kõigile, kellele teema vähegi huvi pakub.\nPeale selle soovitan vaadata Jutta Rabe ja Gregg Bemise sukeldumisest Estonia vraki juurde tehtud filmi.\nJa külastada järgnevaid Estonia huku kohta tehtud veebilehti:\nLaevaarhitekt Anders Björkmani veebileht\nHelje Kaskeli veebileht\n28. sept. 2014, 05:07\nEstonialt päästeti umbes 150 inimest… on olemas nimekirjad… kus on see salapärane “väga kapten Pihtile sarnane” meesterahvas, keda kõik Pihti tundvad inimesed pidasid kindlasti Pihtiks…? toodagu see mees päevavalgele ja oleks 1 nn vandenõu teooria purustatud… kuid seda ei tehta… miks?\n21. veebr. 2018, 10:17\nTäpselt: mitu inimest kas nägi Pihti või arvas ta ära tundvat. Tuleks võtta pääsenute nimekiri, eraldada naised, siis nooremad mehed ja siis vaadata, kas järelejäänud vastavas eas meeste seas on mõni Pihtile sarnanev. Kui ei ole siis on selge, et miski on väga mäda….\n2. okt. 2014, 10:18\nKUI tõepoolest oleks veetud salastatud vene tehnikat; kui tõepoolest kinnitati selle tõkestamiseks laeva välispõhja külge pomm; siis oleks kõik ju ebaõnnestunud, juhul kui merel poleks olnud tormi, millega pommi lõhkamist maskeerida. Kui veeti salajast tehnikat, siis oleks seda pidanud vedama sõltumata ilmast. Keegi ei vea seda spetsiaalselt tormise ilmaga. Sel juhul oleks oletataval pommikinnitajal (salateenistusel, vms), olema teine variant, mida teha hea ilma korral. Kui tal selline variant olemas oli (mis loogiliselt PIDI olema) siis oleks olnud seda palju lihtsam kasutada, selle asemel et terve laev koos reisijatega põhja lasta. Ei klapi! ei ole loogiline see diversiooni variant!\n17. dets. 2014, 02:34\nSoovitan lugeda Andi Meistri raamatut “Lõpetamata logiraamat”\nAndi Meister oli 1994 aatal teede- ja sideminister kes määrati Eesti, Soome ja Rootsi ühise uurimiskomisjoni esimeheks, 2 aasta pärast lahkus ta sealt ametist kuna ei olnud päri tegelike hukkumise põhjustega ning veel 8-10 meeskonnaliikme salapärane kadumisjuhtum kus algul need samad isikud olid pääsenute nimekirjas kuid hilisemates nimekirjades nende nimed haihtusid igaveseks ning veel muude asjadega mis olid täiesti loogikavastased\nAnders Björkman ütleb:\n28. okt. 2015, 06:23\n4. okt. 2016, 09:26\nTean ühte kes pääses sealt laevalt,ja kohe omale uue identiteedi sai.\n6. märts 2018, 02:23\nÄkki on targem, siis mitte pasundada siin, et sa tead. Uut identiteeti ei anta niisama.


Avaleht/BlackBerry/Lae Blackberry Teemad Spring\nBlackBerry rakenduste maailm hiljuti kaks suurt Kevad teemad (Kevad Teemad) jaoks seadeSites töötab Murakas OS. Roots of Spring si Spring Blossom Kõik mudelid on ühilduvad nutikas telefonBlackberry, kaasa arvatud BlackBerry Curve 8520 ja muud seadeSaite OS 5.0.\nMõlemad Roots of Spring ja Spring Blossom on loodud värvid huvitavaid ikoone.\nNeed kaks teemat on võimalik tasuta alla laadida BlackBerry App Word.\nAbil BlackBerry Theme Studio saate luua prokodune töö, mis on kohandatud teie maitse järgi.\nBlackberry teema 8100 BlackBerry Theme 8300 BlackBerry App Word BlackBerry Apps BlackBerry Curve 8520 Blackberry Style BlackBerry Theme Studio BlackBerry Teemad Blackberry Teemad Download Lae alla Mobiilne Teemad Kevad Teemad Teemad Download\nAMT Aprill 22, 2011\nJuuni 13, 2011 at 2: 58 am\nJuuni 30, 2011 kell 6: 56 pm\nJuuli 18, 2011 kell 1: 15 am\nJuuli 30, 2011 kell 12: 07 pm\nje suis très tous les jõupingutusi pädev meetmed nende töötajate fournis samm\nAugust 26, 2011 kell 1: 13 pm\nMai 28, 2012 kell 9: 54 pm\nfacebook chat ütleb:\nSeptember 25, 2012 kell 4: 39 pm\nDobry den ja nainstalujem chcem et spytat ako na Blackberry Curve facebook chat za 8520 dakujem Vastutusest loobumine\nmobiilsed probleemid, Curece Jogos para LG raku, must berry képszerkesztő, kitty teemad, pilte laadida BlackBerry, Lae Musim semi nokia teema, mobiilse allalaadimise teemad, muraka kõver 8520 proGRAMOSID, jogos hd para Blackberry Curve 3d 8520, thematakinitatilefona, motyw na must Dowland berry8300, Laadige alla tasuta nokia kevadised mobiiltelefonide teemad, Temata gia kinito, θεματα κινητου Sony Ericsson, jeux muraka jad, θεματα τηλεφωνου, θεματα κιν, nemokamos programeles muraka kõver, telechargement WhatsApp jaoks cuvre8520, muraka 8520 guzel duvar kagıtları,


Kahe auto sõit lõppes vastu puud - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKahe auto sõit lõppes vastu puud\n12. aprill 2017, 6:20\nEile juhtus kolm liiklusõnnetust, milles sai viga kuus inimest. Kahe juhi teekond lõppes vastu puud sõites.\nTeisipäeva hommikul kell 7.10 toimus liiklusõnnetus Saaremaal Leisi vallas Upa-Leisi maantee 28. kilomeetril, kus roolis magama jäänud 52-aastane mees sõitis väikeveokiga Ford Ranger vasakule teelt välja vastu puid. Juht toimetati Kuressaare Haiglasse.\nÕhtul kella 20.20 paiku toimus liiklusõnnetus Raplamaal Kaiu vallas Karitsa külas Lau-Kaiu tee 4. kilomeetril, kus alkoholijoobes 53-aastane mees sõitis sõiduautoga Opel Omega vasakule teelt välja vastu puud. Juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nHommikul kell 08.21 toimus liiklusõnnetus Järvamaal Paide vallas Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee 62. kilomeetril, kus 34-aastane mees sõitis veoautoga Volvo FM9 vastu liikunud ja möödasõitu teostanud seni tuvastamata halli sõiduautoga kokkupõrke vältimiseks teepeenrale. Veoauto kaotas seejärel juhitavuse ning kaldus vastassuunavööndisse, kus põrkas kokku vastu liikunud sõiduautoga Fiat Bravo, mida juhtis 28-aastane naine. Volvo ja Fiati juhid toimetati Järvamaa Haiglasse. Fiatis kaasreisijatena viibinud 23-aastane mees ja 24-aastane naine toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nBlogi, video ja fotod: Sri Lankal kärgatasid plahvatused, valitsus kehtestas liikumiskeelu (27)\nSõnajalg: kaalume kuriteoteate esitamist (8)


Lääne-Viru maakond, Väike-Maarja vald, Kellamäe küla, Niiduvälja\nKatastriüksuse pindala: 19.64 ha\nKasutusala pindala: 18.36 ha\nAlghind: 1 047,00 € aastas\nTagatisraha summa: 262,00 €\nSelgitus: rendile andmine, Niiduvälja kinnisasi, 66001:001:0412, pakkuja nimi\nkinnisasi piirneb kohaliku teega Erdu ülesõit. Tee kasutusvõimaluste ja kaitsevööndi ulatuse kohta saab küsida informatsiooni kohalikult omavalitsuselt. Tee kaitsevööndis kehtivad ehitusseadustikust tulenevad piirangud.\nmaaüksusele jäävad maaparandussüsteemi kuuluvad eesvoolud ERDU PEAKRAAV (Erdu pkr) ja ERDU I-4, millest tulenevalt kehtivad kinnisasjal maaparandusseadusest, veeseadusest ning looduskaitseseadusest tulenevad ranna või kalda piirangud;\nmaaüksus asub osaliselt Endla turbamaardla (reg.k nr 219) hästilagunenud turba passiivse reservvaru 18. ploki alal.\nKasutusalast on välja jäetud kinnisasja piiriks olevad kraavid (vastavalt lisatud kasutusala plaanile).\nNiiduvälja kinnisasja kasutusala plaan ( 1.13 MB )\nNiiduvälja katastriüksuse plaan ( 1.27 MB )\nKitsenduste kaart: 66001:001:0412


Stackoverflow uuris 90 tuhande arendaja käest järgi, mida nad tegelikult tahavad\nÜks maailma suurimatest tarkvaraarendajate kokkusaamise portaalidest Stack overflow küsitleb igal aastal üle maailma arendajaid ja uurib välja, mida nad oskavad, mida tahavad ja mida ootavad oma tööst. Tulemuste põhjal saab tavaliselt öelda, millistest oskustest on hetkel kõige rohkem puudu, milliseid töövahendeid arendajad ise kõige meelsamini kasutavad ja kuidas tööd teha armastavad.\nÜheksandat aastat järjest toimunud küsitlusel osalesid seekord ligi 90 000 arendajat. Tulemused on näha siin.\nKüsitlusest selgunud põhijäreldused on järgmised:\nKõige kiiremini populaarsust võitev programmeerimiskeel Python kasvatas edu veelgi ja tõusis teisele kohale. Esikohal on Rust.\nÜle poolte praegustest arendajatest on kirjutanud oma esimese programmi enne 16. eluaastat, kuigi see sõltub suuresti ka riigist, kust arendaja pärit ja ka soost.\nKõige kõrgemat palka saavad DevOps´id ja töökindluse-insenerid, kõige suurema kogemustepagasiga arendajad aga otsivad kõige vähem uut töökohta ja on oma senise ametiga rahul.\nMaailma kõige optimistlikumad arendajad elavad Hiinas. Nemad usuvad kõige rohkem, et praegu tegutsevad inimesed elavad paremini ja praegu sündivad lapsed tulevikus veel paremini kui eelmine põlvkond.\nKõige pessimistlikumad arendajad on Lääne-Euroopa riikides, eriti Saksamaal ja Prantsusmaal, kes usuvad helgesse ja paremasse tulevikku kõige vähem.\nOma produktiivsuse kõige suuremaks takistuseks peavad arendajad töökohustusi, mis pole seotud nende arendustegevusega, mõned pidasid takistavaks ka toksilist töökeskkonda (suhete mõttes).\nStack Overflow iga-aastane arendajate küsitlus on maailma suurim ja põhjalikum ning annab hea ülevaate nii arendajatele endile kui klientidele ja tööandjatele, millises seisus on hetkel tarkvaraarenduse sektor ja mida ootavad seal töötavad inimesed.\nKüsitlusest selgub, et enamus vastanuist (51,9%) on nn full-stack programmeerijad ehk teevad nii serveripoolset tausta-arendust kui kasutajaliidese arendust. Kõige enam (31%) on 5-9 aastase kogemusega programmeerijaid, 90% on mehed, 27,6% 25-27 aastased, 61,1% arendajatest pole lapsi, sotsiaalmeediakanalitest meeldivad kõige enam Reddit, Youtube ja Whatsapp (neljandana tuleb alles Facebook).\nPõnev on ka arendajaid mõjutanud isikute esikolmik:\nElon Musk - 30,2%\nJeff Bezos - 7,2%\nSatya Nadella - 4.4%\nTegemist on siis Tesla, Amazoni ja Microsofti juhtidega. Neljandal kohal on vastaja ise (valis iseend) ning viies - USA president Donald Trump.\nMaailma populaarseimad platvormid arenduseks on aga järgmised:\nLinux - 53,3%\nWindows - 50,7%\nDocker - 31,5%\nAndroid - 27,0%\nAWS - 26,6%\nVeebiarendajatele ja vabakutselistele on meil\nvälja toodatud spetsiaalne partnerprogramm.


Kes on see Madridi Reali algkoosseisu kerkinud 18-aastane marokolane? - Sport\nAchraf Hakimi (paremal) Madridi Reali särgis.Foto: RAFAEL MARCHANTE, REUTERS\nMadridi Reali jalgpalliklubi esindustiimis tegi pühapäeva õhtul debüüdi 18-aastane paremkaitsja Achraf Hakimi. Kohtumise järel hakati koheselt uurima, kes nimetatud noormees on.\nReal vajas mänguks Espanyoliga noormehe teeneid, kuna klubi tavapärane paremkaitsja Dani Carvajal on südameprobleemide tõttu mõneks ajaks palliplatsilt eemal. Paremkaitsja positsioon ei ole Realis just ülemäära tihedalt mehitatud. Eelmisel hooajal Carvajali asendajaks olnud Danilo müüdi suvel suure summa eest Manchester City'sse ja ühtegi uut meest sellele positsioonile ei ostetud.\nCarvajali oleks võinud asendada ka Nacho, kuid tema pidi koha sisse võtma vasakkaitses. Tavapäraselt vasakkaitses tegutsev Marcelo on hädas vigastusega ning traumaga on väljas ka tema asendaja Theo Hernandez.\nNii pidigi Reali peatreener Zinedine Zidane usaldama 18-aastast Hakimit. Madridis sündinud, kuid Marakost pärit vanemate tõttu koondiste tasemel oma vanemate kodumaad esindav paremkaitsja on Reali noortesüsteemi kuulunud juba alates 2006. aastast.\nVõidukas Madridi Real vähendas liidritega vahet (3) 01.10.2017\nMadridi Reali võtmemängijal tuvastati ootamatult südameprobleemid 01.10.2017\nNoormeest on alati andekaks peetud. Eelkõige hinnatakse tema kiirust. Nagu tõestas kohtumine Espanyoliga, siis on ta ka kaitsefaasis hea ning on võimeline jagama korralikke tsenderdusi.\n“Treener helistas mulle laupäeval ning teatas, et soovib mind kohtumises kasutada,“ rääkis ta Hispaania meediale oma debüüdi kohta. “Ta ütles, et jääksin mängu jooksul rahulikuks. Mul on hea meel, et sain maailma parima klubi eest oma debüüdi teha. Ma ei unusta seda päeva kunagi.“\nKuigi Hakimi on sündinud Hispaanias, siis rahvuskoondiste tasemel esindab ta Marokot. Sealse koondise eest on ta pidanud juba 3 matši. Hispaania ajaleht AS kirjutab, et klubi sees on marokolast juba pikemat aega peetud Carvajali tulevaseks asendajaks.\n“Kui Dani ei saa meeskonda aidata, siis Achraf on paremkaitsja kohal meie teiseks valikuks,“ teatas Zidane kohtumise järel.\nAchraf Hakimi vs Espanyol:\n46/50 passes completed\n2/3 dribbles succeeded\nSuccessful La Liga Debut ✅ pic.twitter.com/NZxESrdnXQ\n— Scouted Football (@ScoutedFtbl) October 1, 2017\n18-year-old Achraf Hakimi is Real Madrid's first ever full Moroccan international to play in LaLiga.\nMeistrite liiga päevik: Inglismaa tipud näitavad üle pika aja võimu, ainsa sipleb raskustes...\nKas tulevane kõige kallim jalgpallur? Reali noore ründaja väljaostusummaks on 500 miljonit...\nMadridi Real plaanib jaanuaris korraga kahte suurostu


Kristiinesse tehakse Käopoja tänav | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKristiinesse tehakse Käopoja tänav\nSildid: Kristiine, Kristiine Linnaosa Valitsus, linn, linnaosa, maa, objekt, Tallinn, Tallinna Linnavalitsus, valitsus\nTallinna linnavalitsus nimetab Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Auli tänavalt Käo tänavani kulgeva tänava Käopoja tänavaks.\nEelnõuga esitatakse ettepanek määrata Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Auli tänavalt Käo tänavani kulgeva tänava nimeks Käopoja tänav.\nKäo tänava kõrvalharu ääres asuvate maaüksuste aadressid vajavad korrastamist, kuna regionaalministri määrusega kehtestatud nimeobjektide ruumikujude paiknemise põhireeglite kohaselt võib joonobjektile määrata ühe nime, kui sellel ei ole kõrvalharusid, mis on visuaalselt tajutavad eraldi objektina. Käo ja Auli tänava vaheline tänavaharu on tajutav iseseisva tänavana, mistõttu ei ole selle käsitlemine Käo tänava osana kooskõlas kehtiva korraga.\nTallinna Linnavalitsuse nimekomisjoni hinnangul on lahenduseks sellele tänavalõigule tänavanime määramine. Piirkonnas asuvad peamiselt linnunimelised tänavad. Nimekomisjon toetas pakutud variantidest Käopoja tänava nime, kuna analoogselt on Kristiine linnaosas olemas Kotka tänav ja Kotkapoja tänav ning ka sisuliselt sobib Käo tänava kõrvalharule Käopoja tänava nimi.\nKristiine Linnaosa Valitsus kooskõlastas nimekomisjoni taotluse 18. detsembril 2015. Vastavalt Tallinna kohanimede määramise korrale on avalikkust teavitatud käesolevast kohanime määramise eelnõust. Eelteade kohanimede määramise kohta on edastatud 4. jaanuaril 2016.\nPärast Käopoja tänava nime määramist muudetakse sellelt tänavalt juurdepääsu omavate maaüksuste aadressid uuest tänavanimest tulenevalt Tallinna Linnavalitsuse korraldusega.\n22.12.2015 Kristiine linnaosa üldplaneering\nTallinna Linnaplaneerimise Amet teatab: Tallinna Linnavolikogu võttis 10. detsembril 2015 otsusega nr 198 vastu Kristiine linnaosa üldplaneeringu ja esitab selle avalikule väljapanekule. Üldplaneering hõlmab kogu Kristiine linnaosa territooriumi\n25.04.2017 Kristiine keskuse kõrvale kavandatakse multifunktsionaalset hoonekompleksi\nTallinna linnavalitsus algatas nn Taksopargi ristmiku serval Kristiine keskuse kõrval asuvatele Endla tn 45a // Tulika tn 31, Tulika tn 33b ja 33c kinnistutele detailplaneeringu koostamise. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on moodustada kinnist\nUuem uudis: Kadrioru naabrusse kavandatakse korterelamuid ››\n‹‹ Vanem uudis: Swedbank: Eesti majandusel varasemast väiksem kasvuvõimekus


Investorid tõmbavad Venemaalt raha välja rekordilises mahus - ärileht.ee\nInvestorid tõmbavad Venemaalt raha välja rekordilises mahus\nVene rubladFoto: Scanpix, REUTERS\nViimase nelja kuuga on välisinvestorid Venemaa aktsiatest välja võtnud enam kui 1,6 miljardit dollarit, kirjutab Kommersant Emerging Portfolio Fund Researchi (EPFR) andmetele tuginedes. See on viimase kolme ja poole aasta rekordiline väljavool.\nInvestorite lahkumise põhjuseks on petetud ootused Venemaa ja USA lähenemise osas, Rosnefti konflikt ning nafta hinna langus.\nEPFRi andmed näitavad, et investorid vähendavad jätkuvalt Venemaa turule suunatud fondidesse raha paigutamist. Renessance Capitali info kohaselt viidi ühe nädalaga - 21.-28. juunil - nendest fondidest välja enam kui 83 miljonit dollarit. Raha väljavool kestab juba veebruari lõpust alates ning kokku on nelja kuuga Venemaalt välja voolanud 1,6 miljardit dollarit.\nEPFR märgib, et samal ajal suurenesid investeeringud teiste arenevate riikide turgudele. Nii voolas eelmisel nädalal neisse fondidesse ligi 1,9 miljardit dollarit ning nelja kuuga ligi 28 miljardit dollarit. Venemaa aktsiaturg on aga autsaiderite seas.\nVenemaast märksa rohkem - neli miljardit dollarit viidi raha välja Hiinast, kuid sealne turg on Venemaa omast kordades suurem. Enim on raha meelitanud India ja Brasiilia, kuhu suunatud fondidesse on nelja kuuga paigutatud vastavalt 2,6 ja 1 miljard dollarit.\nPraegusest suurem raha väljavool on Venemaalt olnud enam kui 3,5 aastat tagasi, kui alates 2013. aasta augustist kaotasid Venemaa fondid seitsme kuu jooksul 2,47 miljardit dollarit.\nVenemaa tööstusel hakkab hoog vähenema - tarbijaid napib\nUus raport näitab, kui valusalt Venemaalt kapital põgeneb\nSaksamaa pankades peitub oht, mida poliitikud tahavad varjata\nVenemaa pöörane hinnatõus: minimaalse ostukorvi hind kerkis 15%


Mida teeksite minu asemel? - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Mida teeksite minu asemel?\nTeema: Mida teeksite minu asemel?\nLugu selline, et olen abielus 10 aastat ja meil on 2 tütart vanuses 9 ja 5. Kui noorem tütar oli 11 kuune jäin vaskspiraaliga rasedaks ja tegin raske südamega aborti kuna poleks nii väikese vanusevahega lastega hakkama saanud ja majanduslik seis oli ka sel hetkel keeruline. Nüüd 3 aastat hiljem avastasin, et olen uuesti rase. Oleme olnud väga ettevaatlikud aga see tsükkel juhtus, et kasutasime paar korda välja tõmbamist. Seekord tunnen, et tahan kindlasti selle lapse alles jätta, lapsed on juba suured ja majanduslik seis lubaks ka aga pole veel mehele rääkinud sest lihtsalt ei tea kuidas seda teha, kardan, et ta ei taha kolmandast lapsest midagi kuulda. Ma ei suudaks iialgi uuesti aborti läbi teha, hea meelega saaks selle beebi ja siis teeksin munajuhade läbilõikamise. Pärast aborti ma ütlesin mehele, et kui see peaks kunagi veel uuesti juhtuma ma jätan lapse alles. Siiski kardan talle rääkida, mis siis saab kui ta ütleb et ei soovi 100% seda last? Kolin välja ja hakkan üksikemaks?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 31.12 18:35; 31.12 18:51; 31.12 19:08;\nLugu selline, et olen abielus 10 aastat … Siiski kardan talle rääkida,\nMis moodi see võimalik on?\nSa oled 10 aastat oma elust kulutanud mingile monstrumile, kellega sa isegi kõigest rääkida ei julge?\nValed valikud siis, ma arvan, mida siin muud ikka.\nProovi selle koletisega kuidagi hakkama saada ja kui ei saa, tule uuesti perekooli.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 31.12 18:47; 31.12 19:22;\nHakkas parem, et said halvasti oelda. Ilusat 2021 sulle ka ja vahem oelust!\nKas mees on sulle mingitmoodi mõista andnud et ta enam kindlasti lapsi ei soovi?\nKui teil on nagunii juttu olnud kolmandast lapsest, siis mis põhjusel sa kardad mehele rääkida? On põhjust karta?\nLihtne lahendus on tegelikult see, et sina tead ju oma meest kõige paremini. Räägi ära ja küll siis selgub, mis saab.\nMida siin mehel aborti nõuda, tema ju sind rasedaks tegi (kui ikka üldse lapsi ei oleks tahtnud, siis oleks pidanud steriliseerima), nüüd selle lapse ka koos kasvatate. Lihtne!🙂\nUskumatu, et on paare, kes ei kasuta mingeid rasestumisvastaseid vahendeid.\nLapse saamine peaks olema kahe poole soov, seega on su olukord raske. Arvan ka, et su kaaslane ei taha lapsest midagi kuuldagi. Samas, kui ta teab, et sa mingeid vahendeid ei kasuta, siis oht, et see juhtuda võiks, on paraku ju reaalne. Kui ta teab, et sa midagi ei kasuta ja sinuga magada julgeb, kondoomi kasutamata ja “välja tõmbamist” rasestumise vältimiseks piisavaks peab, siis… ohjahh. Paar parajaid.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 31.12 19:03; 09.01 21:29;\nMuidugi me kasutame kaitsevahendid, alati kondoom aga seekord juhtus korra niimoodi ja kohe tulemus olemas…\nisegi kui ta ütleb, et 100 prossa ei taha, ei tähenda, et ta ei saa järele mõeldes selle ideega harjuda. tema vastutab samamoodi kui sina ebausaldusväärset kaitsemeetodit kasutades.\nsee juba tähendab, et ta arvestab selle võimalusega.või tõesti on nii loll või kiimane ja sa ise salamisi lootsid, et see juhtub?\nkõik pidevalt kisavad, et liba ja liba, aga kui päris lugu, siis ma mõtlen sellegipoolest, et sa ei ole kas endaga või meiega täiesti aus. kas ootasid siiski kuskil sügavas sopis, et jääd rasedaks ja siis plaanisid panna mehe “fakti ette”, või hoopis loodad, et saad nii kaks võitu – ihaldatud kolmanda lapse ja mehest ka korraga lahti.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 31.12 19:16; 03.01 17:14;\nKolin välja ja hakkan üksikemaks?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 31.12 20:29; 01.01 13:05; 01.01 13:09; 01.01 22:33;\nRäägi mehele ära. Usu mind, ta ootab poega ka.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 31.12 20:50; 31.12 21:39;\nEe, ja mis siis saab, kui kolmas ka tütar on?\nRäägi mehele ära. Usu mind, ta ootab poega ka. Ee, ja mis siis saab, kui kolmas ka tütar on?\nUuele katsele siis.\nKui mees kindlasti last ei tahaks, siis ma ei sünnitaks. Last peavad mõlemad vanemad tahtma. Aga mul oleks sel juhul ka tingimus, et mees teeb vasektoomia.\nHuvitav, kuidas abordivastadtel alati kuidagi “juhtub”. Ja siis halatakse js oiatakse. Pered lõhki jne\nKas see ei olnud mitte see juhtum kus nuud MTU Elu Marss appi peaks tottama… Netist leiad kontaktid. Ega sealt midagi peale religioosse ajupesu ei tule aga siiski oleks huvitav teada, mis neil selle peale oelda on….\nRäägiksin mehele. Mis siin muud ikka teha. Ja pärast tema reaktsiooni muretseks edasi. Ja natuke peab mõtlemisaega ka mehele andma, seega pole mõtet kaua muneda selle asjaga, kui sa ikka üldse tahad, et oleks mingi valik. Muidugi poleks pidanud üldse väljatõmbamist kasutama meetodina, see on väga jama meetod, nagu siit teemast ka näha on. On olemas inimesi, kes seda kasutavad ja väidetavalt on rahul, aga ega neid palju ikka ei ole.\nSee, et rasedus ei ole oodatud, ei tähenda, et laps ei oleks oodatud. Ka mehe puhul.\nTegelikult ajendas kirjutama, et meil sama vanad lapsed. Lasin tänavu teha steriliseerimise, õppisin n.ö teiste vigadest.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.01 09:23; 10.01 11:36;\nRäägi kõigepealt mehele, eks mõlemad olete ju vastutavad nii viletsasti kaitstes. Kui ei taha 100%, siis ei aita kondoomist, ise ei õppinud ka oma vigadest- kolme aasta jooksul teine ootamatu rasedus, no ei ole “väga hoolikad” ju. Salaja niikuinii midagi teha on alatu, räägi ära ja siis vaatate, mis saab. Tegite mõlemad, otsustate ja vastutate mõlemad.\nsa juudas, oled abielus, aga sehkendad salaja. kuidas saab abikaasat mitte usaldada, on teil miski eriline abieluliit v? ju võtad enese seisukohalt, et teed kolmanda ka valmis ja paned siis mehe fakti ette.\nmeeldib kolmas laps mehele või ei meeldi, ennekõike on teil vaja üheskoos otsus teha. oled ennatlikult ülbe, a’la mees ei taha või hakkan üksikemaks. kellega sa abiellusid – rõõmus ja mures kokku elava partneriga või karmil meetodil abielu kui äriliitu juhtiva tegelinskiga.\nMis siin põdeda, korralik pere, majandusliku kindlustatus – sünnitada tuleb. Ehk nagu minu mees ütles – meie armastavasse peresse mahub kindlasti veel üks laps ära! Ilusat uut aastat ja usun, et kõik läheb hästi.\nSeda kindlasti, päris kõigil ei ole võimalust 10 a. kondoome osta.\nEhk nagu minu mees ütles\nJärelikult sinu mehel on 300 eur vaba raha ja nii 21 aastat jutti. Samuti sinul.\nNo selle otsuse peab iga naine ikka ise tegema.\nVajuta oma kommentaaris “Muuda”. Klahv enter asub klaviatuuri paremal keskosas ja on kõige kogukam. Nüüd on ülitähtis: BACKSPACE – asub klahvi enter kohal ja on tähistatud vasak-noole abil. Sellega saad oma kommentaarist õhu eemaldatud.\nMul oleks täitsa suva mida mees arvaks, ma saaks lapse igal juhul. Kindlasti ei teeks aborti.\nOleme olnud väga ettevaatlikud aga see tsükkel juhtus, et kasutasime paar korda välja tõmbamist.\nSiis paar või korra? Vahet enam tegelt pole. Ütledki mehele, et alt vedas meid see välja tõmbamise värk. Tuleb sünnitama ja kasvatama hakata.\nKui sa oma meest vägisi ilma kondoomita ei võtnud, siis on ta sama palju selles raseduses süüdi. Nii ütledki talle.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.01 21:34; 02.01 15:46;\nSiis paar või korra? Vahet enam tegelt pole. Ütledki mehele, et alt vedas meid see välja tõmbamise värk. Tuleb sünnitama ja kasvatama hakata. Kui sa oma meest vägisi ilma kondoomita ei võtnud, siis on ta sama palju selles raseduses süüdi. Nii ütledki talle.\nTäpselt ühe korra, kusjuures pani sisse ja kohe tõmbas välja. On oluline ja väga oluline. Maast madalast käib seksuaalkasvatus, aga meie 30-sed üllatavad nii iseennast kui teisi.\nMiks sa üldse tahad last mehega kellele ei julge isegi RÄÄKIDA rasedusest, mis hoiab sind sellise inimesega koos?\nKuna seks on ikka kahe inimese ühine asi siis ka raseduse eest vastutavad mõlemad. Välja tõmbamine ei ole kuigi kindel vahend ja peab olema valmis tagajärgedeks.\nÜtlegi mehele, et teie lustimine oli tagajärgedega sind sina sooviksid seda last saada.\nMis idiootne jutt see on, et mees pani korra sisse-kohe tõmbas välja ja nüüd naine rase? Ta pidi siis ikka seemnepurske ajal, paar sek enne sisse panema ning vâlja tõmbamisega hilinema. Tilgast saab loomulikult rasestuda,täpsus on asja võti. Aga ma sain aru, et teemaalgataja seksis üldse kondoomiga ju? Kui see purunes ja mees sisse lasi ongi ju tulemuseks rasedus, kui on OV ajastus.\nKuidas te seda välja tõmbamist harrastate, mees läheb viimase sekundini ja sel hetkel kui välja tõmbab juba purskab? Ilmselt tehakse nii ja see on ju väga riskantne.\nMeie oleme seda praktiseerinud 10 aastat, aga mees lõpetab alati viimased 3 sek käega, ei tule poole purske ajal välja kargama. Nii juhtubki õnnetus. Lisaks tuleks ov päevad täpselt välja testida ja need päevad seksi vältida. Siis peaks toimima 99% isegi ka arstide sõnul. Pole munarakku, pole rasedust.


Mida teha, kui kõige kiiremat tähendab, et sa pead leidma programmi, mis ilma liiga palju vaeva ja närve koos paigaldamise saab liimida ja lõigata muusikat? Ehk probleem täidetud peaaegu kõigile. Kui lõikamine ei ole vajalik, et need teenused võib leida väga kergesti vaid mõne minuti. Üsna erinev lugu nüüd, et "juhul oli lõhn petrooleumi" - leafing veebisaidi kaudu veebilehel, inimesed ei leia rahul oma programmi, viirusetõrje ja siis teavitab ohtlike tarkvara, et konkreetne teenus on iseenesest tekitab. Hädasti vaja programmi kleepimine muusika! See ei ole probleem.\nProgrammid muuta muusikapala on lugematuid. Millised on nõuded seda tavakasutaja?\nKasutusmugavus: isik, kes ei ole varem töötanud sarnased programmid ja tahavad kiiresti saada soovitud tulemus, on huvitatud sellest, et aeg õppida funktsionaalsust on kulutatud nii vähe kui võimalik.\nLihtne paigaldada. On kahte tüüpi programme: võrguteenuste töötlemise muusikat ja programme, mis on paigaldatud otse arvutisse. Siin peab kasutaja ise otsustada oma eelistusi, kuigi, muidugi, online teenused on tavaliselt rohkem lihtne hallata.\nKättesaadavust. Kui soovite ühe sideme arv muusikat muidugi maksma palju raha see soov ei teki. Ideaalis peab olema tasuta programm liimimine muusika ja seda muuta.\nPuudumine "gotchas." Sel juhul viitab see asjaolule, et kui hakkate programmi ei tohiks olla selline "üllatusi", nagu viirused ja "ussid".\nOnline osutajatele töötlemiseks muusika\nOnline programm liimimine muusika muidugi väga lihtne kasutada ja see on kasulik, kui teil on vaja teha kõige elementaarsem manipuleerimise näiteks lõigatakse väike fragment luua kõne mobiiltelefon või luua rada taustamuusika etendused. Üks kuulsamaid on teenuse mp3cut ja online väljatöötatud rakenduste neid Audio Cutter lõikamine muusika ja heli ühendaja liitumise lugusid. Lisaks sellele, kui on funktsioone, nagu konverteeriva faile, ekstrakt audio palad video, pealegi, see funktsioon on saadaval, kui teenuse osutamiseks on tööalased suhted faili alla laadimata video kohalikus arvutis ja edasi laaditakse teenuse kasti. Programm Seostumiskatses muusika täpselt tulevad mugav inimestele, kes ei taha kulutada palju aega alla laadida programme, lisaks on saadaval kõikides seadmetes, mis toetavad mobiilse interneti funktsioon: tabletid, nutitelefonid.\nProgrammi paigaldamiseks sülearvuti\nÜks edukas selles niši on korrastamist ja liimimine programmi Audacity muusika. Peamine eelis programmi - lihtsus ja täpsus muusikapala töötlemiseks. Programm on tasuta ja saab alla laadida, lihtsalt sisestage selle nimi otsingukasti. Teenus saavad hakkama paljude populaarsemaid audio formaadid, samuti on ta võimeline rakendada erinevaid mõjusid ( "kaja", "suurendada", "summutamine" ja teised). See programm on mõeldud liimimiseks muusikat saab juhtida ka mahu esialgse loo kasutajale kättesaadav toimetamine abiga ekvalaiser. tuleb salvestada faili, kui olete lõpetanud, kasutades "Export" nuppu.\nMobiiltelefonid: teenused Android\nNutitelefonide selline programm on kasulik siis, kui kasutaja tahab lõigata koori lemmik laulu kasutada kõne või operatiivtöö radadega, kui vaja. Niisiis, üks kuulsamaid on programm MP3 Cutter, mis on saadaval allalaadimiseks otse Google Play. Programm on väga lihtne navigatsioon ja põhilised vajalikud funktsioonid. Pealegi, võite proovida ka Helin Slicer taotluse. Vaatamata sellele, et tarkvara on alles väljatöötamisel ja katsetamisel, see viidati helge tulevik: loojad otsustasid anda kasutajatele võimaluse jälgida laia toimetamine funktsionaalsust. Programmi viilutamine ja liimimine muusika Helin Slicer võimaldab kohe anda erinevaid mõjusid, samuti võib toetada tavaheli failivorminguid.\nMobiiltelefonid: teenused iOS\nMis iOS operatsioonisüsteem keerulisem kui: Apple on oma arvamuse võitluses püsiv autoriõiguse rikkumisi, nii muusikat saab lõigata ainult abiga juba eelnevalt mainitud mp3cut võrguteenuse avades see Safaris taotluse. Muidugi, AppStore olemas programmid nagu kokku AudioConverter "Ringtonium Light", iRinger. Nende abil saab muuta faili iTunes'i, ning seejärel, kasutades sülearvuti, sünkroonida seadmes ja jälgida uue versiooni raamatukogu. Tulevikus see lugu saab paigaldada mobiiltelefoni kõne.\n1C: mis see on ja mida kasutada?\nVaakum Tube Kõrvaklapid Võimendi - unistus iga melomaan


Jaapanlased eraldasid küborgite ja inimtalveune välja arendamiseks miljard dollarit teadusraha - Forte\nJaapanlased eraldasid küborgite ja inimtalveune välja arendamiseks miljard dollarit teadusraha\nFoto on illustreerivFoto: GABRIEL BOUYS, AFP\nJaapani valitsus on loomas pea miljardi USA dollari suurust rahastusfondi, mille eesmärgiks on viie aasta jooksul rahastada teadusprojekte, mis võimaldaks inimeste ja arvutite tihedamat liitmist ning küborgitehnoloogiate arendamist, vahendab Jaapani väljaanne Nikkei Asian Review.\nKokku on valitsus praeguseks kokku pannud 25 projekti, millel on paika pandud ka väga konkreetsed lõpptähtajad. Sealhulgas meenutavad mõned projektid aga lausa ulmefilme.\nProgrammi taga võib näha jaapanlaste muret üha vananeva rahvastiku pärast, mis on saareriigi üks kõige põletavamaid probleeme. Näiteks on jaapanlastel plaanis rahastuse toel 2050. aastaks luua tehnoloogia, mis oleks võimeline kas robootika või eluskudede abiga inimorganismi hädavajalikke süsteeme asendama.\nLisaks robootikasüsteemide ja inimküborgide loomisele otsitakse võimalusi ka näiteks inimeste "talveunne" panekuks. Arvatakse, et hibernatsioon võimaldaks inimestel elada kauem ja läbi saada vähesemaga ning seega aitaks ka see vanadusprobleeme pisut leevendada.\nSamuti otsitakse lisaks inimeste täiendamisele aga lisavõimalusi ka automaatsüsteemide laialdasemaks kasutuselevõtuks. Üks variant on veelgi enam automatiseerida riigi majandus. Värske plaan näeb ette, et 2040. aastaks oleks automatiseeritud kogu riigi põllumajandus-, metsandus-, kalandus- ja ehitussektor.\nKuid mõeldakse ka globaalsemalt ja lahendatakse probleeme, millesse peaksid panustama kõik maailma riigid. 2050. aastaks tahetakse kontrolli alla saada riigi emissioonid ja tööstusprügi ning samaks aastaks plaanitakse luua ka süsteem, mis koristaks automatiseeritult maailma ookeanidest plastikprügi.\nRahastust saavad 25 projekti on valitsuse poolt määratud pingeritta ning olulisemad projektid saavad rahastust suuremal määral ja varem. Praeguse kava kohaselt hakatakse sobivaid teadlasi projektides osalema kutsuma juba selle aasta lõpus.\nElon Musk: kui nii edasi läheb, pole meist varsti robotitele enam mingit kasu\nKuusteist tulevikuvisiooni, mis mullu ootamatult täide viidi\nJulgesti, küborgid, tööle: USA firma alustas riigis esimesena töötajate...\nMidagi uut: Teadlased lõid biosünteetilise küborg-astelrai\nEsimene robot valmis juba 400 aastat enne meie ajaarvamist\nVIDEO: Tehisintellektiga varustatud robot ütleb oma loojale, et kavatseb hakata inimesi...\nJaapanlased üürivad üha rohkem autosid kõigeks muuks kui sõitmiseks\nTokyos katsetati lumekahurit, mis jahutaks suveolümpiamängude pealtvaatajaid


Pressikonverentsil jänkide seas: CNN-i naljad otse-eetris, aktivisti rüselus turvameestega ja agar pinginaaber - kommentaare 1-20\nSee on tore jah\net trollike rumalusi kirjutab, välteid valesti kirjutades. Aru saamata, et jänkid ei ole sõimusõna vaid lihtsalt väljend. Mille üle rõõmustab - ei tea.\nNo eks vaaata RT-d kui jumalikku puutini tõde otsid.\nsee Vasli, telfi suur kirjastuura midagi muud ei saanudki näha ja kuulda kui rüselust ,oma puuduliku inglise ja vene keelega;\nÜtle, mis sul ajude asemel on,et sellist segast peksad,\nSeda saab nimetada idioodi järjekindluseks,sest missioon tuleb ju täita.Vägisi jääb mulje,et raha saadakse ka teisest kassast.\ntänapäeval võrdub sõna "aktivist" sõnaga "idikas"\nsoovitan pressikonverentsi korduses vaadata ja siis võrrelda mida meie ajakirjandus kirjutab.\nVaataksin, kas paneksid lingi, kust.\nKas pole nii, läks ära tühjad pihud, läks ära tühjad taskud, peale kauba tühi naeratus\nkeegi Soomes kirjutas õieti Trump on Putini taskus.\nKeegi ei suuda õigesti eesti keeles kirjutada.\nSageli tehakse märkus, kuid õige on järgmine:\nTeated - EKI keelenõuanne\nÕige on eesti- ja ingliskeelne, mitte „inglisekeelne"\nMa tegin märkuse sõna "õieti" kohta, mis on vales kontekstis.\nTundub et mõttetu üritus. Midagi siiski omavahel kokku lepiti. Ega muidu ei tehta omavahelist kohtumist. Aga meedia ootas kindlasti palju rohkem kui sai. Eks ootame kuni info tilkuma hakkab\nvenelaste välisminister lavroovi isikus tuli ju pressikonverentsi ruumi nägu nalja täis ja ülimalt rahulolevana\nEi peagi ju midagi kohe kokku leppima\nTore, kui inimesed suhtlevad.\nTore jah kui inimesed suhtlevad, aga tehku seda siis ilma maksumaksjate miljoneid kulutamata. Kui aga selline pompöösne kohtumine tehakse, peab sellel ka mingi ülemaailmne mõte olema.\nHubitav milline karistus ootab neid tõlke kes kohtumisel olid.. Kui nad räägivad millest kohtumisel jutt oili. Paragrahv riigi reetmise eest? Ajakirjandus võiks ikkagi proovida neilt midagi välja kangutada\nMõnedel on võib-olla raske sellest aru saada, aga eksisteerib ka elukutse esindajaid, kellele kutse-eetika on püha ning kes ei räägi edasi ametikohustuste täitmisel kuuldut mitte sellepärast, et muidu ähvardaks karistus, vaid seetõttu, et nad austavad oma tööd ja kliente. Karistus oleks see, et kord usaldust rikkununa ei saaks nad kusagil enam tööd ning nende maine oleks igaveseks määritud.\nkas on mõtet saata lapsi sellist asja kajastama? võiks saata preili GNR kontserdile parem, see sobiks sellises stiilis kajastuseks minu meelest paremini.\nTrump peab tähtsamaks oma isiklikke suhteid kellegagi kui riiklikku poliitilist järjepidevust ja kurssi.\nOle normaalne - Trump pole mingi absoluutne monarh, et midagi ainuisikuliselt otsustab. Ehk Erdogan vöib üksi midagi otsustada.\nPutin soovitas avalikult Trumpile alustada analoogset rünnakut Clintoni vastu, nagu seda on seni tehtud temale: kus on server Clintoni meilidega?\nFBI on Killaryl taskus, väga raske üldse midagi välja pigistada.\nClintoni server oli tema kodus garderoobis ja selle kaudu aeti maailma suurt poliitikat. See on juba aastaid teada, aga FBI leidis, et pole probleemi, tegu on andestatava hooletusega. Samas Trumpi pekstakse iga söna eest mida ta utles vöi jättis utlemata.\nEraserver kodus jah. Aga vahest on kirjade koopiad ka kuskil mujal tallele pandud, et need õigel ajal välja tuua.\nVanaaja kapitalismi alustalad mädanevad . Trump jääb teiseks ametiajaks . Maailm muutub mis on vana ja iganenud kaob .Kaovad ka inimesed kes sellest saastast kinni hoiavad nii kaugemal kui meil.Aasta pärast pole meil enam pakse kasse ega ehheesid ega ahhaasid. Nad kas kaevavad kraave või või istuvad hullumajas -halvemal juhul põrgus konksuotsas.\npuutin oleks tulnud arreteerida ja Haagi sõjatribunali ette lohistada.\nKuhu sa kadusid, endal rohud võtmata? Marss palatisse!\nTegemist oli maailmapildis ühe olulisema poliitilise kohtumisega see aasta\nJa päävaleht suudab sellest teha mingi palagani?\nSelline ajakirjanduslik tase, et hoia mütsi kinni.\nMa ei näe siin enam erinevust Õhtulehe või Nelli teatajaga.\nIlmne suhtumine, aga kummaline, et Eestis kõik nagu üks mees.\nEilses Delfi otsesaates oli avalik poolevalik: Trumpi peksti nii, et vähe pole.\nPraeguses kirjatükis: Trump kasutas vana plaati, et Clintonit ja tema kirjaskandaali materdada.\nVabandust, aga kas meedia ei kasuta kogu aeg vana plaati, et ühekülgselt Trumpi materdada?\nEesti on ilmselt poole valinud: Trumpi vastu. Ja üksiti püüde vastu pingeid lõdvendada maailmas. Mis aga saab, kui selgub üha rohkem, et ka Euroopa vanad riigid on sunnitud sama teed minema. Merkeli ja Macroni puhul, aga ka NATO Stoltenbergi puhul paistab see suund olevat. Isegi kaubandustandril kasutatakse ju vaid kohustuslikku kauplemistaktikat. Meedia nina peaks teravam olema, et valele kaardile ei panustaks.\nÜldse küsimus: kas pingelõdvendus poliitikarindel ei ole parem kui üha räigem vastasseis. kannatajaks puhkevas konfliktis oleksid ikkagi tavalised inimesed.\nPetersonile. Sõjatrummi on vaja taguda järgmistel põhjustel:\n1. Sõjatöösturite müügi hoidmiseks-kasvatamseks.\n2. Igasugustele salateenistustele töö andmiseks.\n3. Sõjaväe juhtkonnale soodsamate palkade-tingimuste loomiseks - vastukaaluks saadakse kuulekus röövretkedel osalemiseks.\n4. Demokraatia kaitsmise varjus riikide-riigijuhtide tembeldamine diktaatorlikeks ja järgnevaks paljaksröövimiseks, hävitamiseks, täiendavaks relvade müügiks loodud sõjakolletesse. Selleks luuakse vaenlase-diktaatori kuvand ja tõestatakse sõjaliste meetmete vajadust ning relvade müümist erinevatele rühmitustele.\n5. Enda grupeeringu kaitseks - kui võimule saaks adekvaatsed-ratsionaalsed jõud, siis suurem osa neist mõrvar-röövrottidest isutuksid vanglas või elektritoolil. Enesekaitse eeldab jällegi panustamist jõustruktuuridele ja sõjaväele, USA-s ka kohalikele militaarüksustele.\n6. Relvamüük on paljudele globomaffia liikmetele oluline või üks peamisi sissetulekuallikas - näiteks seltsimees Soros oli relvakaupmees...\nSeega on sõjatrummide tagumine relva- ja sõjatööstuse turundus-propaganda.\nSõjalised grupeeringud, kellele tähtis relvakaubandus, st bisnes, ja pingete säilimisel vähemalt sõjaline kaitsetegevus, peaksid kas või ajutiselt oma mõistust kasutama ja valima poole, mis taotleb tegelikult rahu. Salateenistused peaksid end ümber formeerima kontrolltegevuseks ja samuti immigratsiooni taltsutamiseks. Tahtes välja paista rahu pooldajatena tuleks seda kas või ajutiselt ka praktikas näidelda (just kas või näidelda). Eks sõdades saavad surma ju ka nendesamade tegelaste lähedased.\nTundub aga, et praegu paiskas teatud miljardär välja oma viimased säästud, mida näitab ka Helsingis viibinud inglisekeelsete protesteerijate hulk ning siinne meediatulevärk Trumpi vastu.\nKas hr Mikser on puhkusel ja jälgib olukorda puu otsas. Ning ilmub välja sobival ajal kui tõeingel.... Olenevalt, missugune tõde peale jääb.\nP.S. Usun Kissingeri'sse. See valik Trumpi poolt näitab, et ta teab, mida teeb.\nP.P.S. Tuulelipud kaotavad ikka kord, sest pikaajalisest tarvitamisest kulununa ei jõua nad õigel ajal pööret teha.\nKas nüüd tuleb kommentaar enne vcalmis kirjutada, et alles jääks, sest ilmselt mittemeeldiv kustutatakse kohe enne ilmumist?\nToimub, ma ütleksin, küllaltki tähtis kohtumine kahe olulise riigi juhtide vahel. Delfi aga saadab seda kajastama reporteri, kes kirjutab kokkuvõtteks põhikooli tasemel kirjandi. Reporteril ei ole seejuures piinlik uhkustada, et pressikonverentsile pääsesid vaid vähesed ajakirjanikud kõigist soovijaist.\nOK, on suvi ja ässad puhkavad, aga kas siis tõesti kedagi pädevamat polnud toimetusel võtta?\nSinna ei tahetagi sellist. Poliitikaajakirjanikud on in corpore vasakglobalistliku maailmavaatega.\nAga härrased kommentaatorid, selmet delfinaariumis anonüümselt plämiseda, võiksite oma võrratuid teadmisi delfile müüa ja ise ajakirjanikuks hakata. Delfi saaks hoobilt kvaliteet uudiste portaaliks.\nLooder23. Delfi taseme, raamid ja teemad paneb paika peremees. Tauleb kirjutada nagu ette antud ja mitteneutraalselt ning mitte kõigest. Aga Teie proovige "Delfi taset" tõsta - kui õnnestub, siis oleme ka nõus õla alla panema. Seniks jõudu üritamisel ja eeskuju näitamisel! Me siin vahetame seni tagasihoidlikult mõtteid.\nAru ma ei saa et miks vaja juba aastaid taguda sõjatrumme selle asemel et sõjakirves maha matta.....\nPõhjus on vägagi lihtne ,niikaua kui Venemaa ,peale NSVL lagunemist ,oli nõrk ja majandus läks allamäge ,oli läänes ning jänkidel suured lootused ,muuta ta välisfirmade kaasabil praktiliselt oma kolooniaks ja sealse odava tööjõuga pumbata välja ka tema pöhjatud rikkused. Tänaseks on Venemaa koos Hiinaga tõusnud nii majanduslikult kui ka sõjaliselt ,maailma esiriikide tasemele ja tõrjunud välja USA paljudelt tema turgudelt ning sõjalistelt positsioonidelt.\nSeega on nii Maidan Ukrainas kui ka kõik need (lille) värvilised revolutsioonid ning jänkilõhnalised presidendid taasiseseisvunud Euroopa riikides ,osa uuest USA strateegiast ,kus nad püüavad taastada oma kõikumalöönud maailma mainet.\nKui näiteks kõik need sanktsioonid ,Venemaa vastu ,pole andnud soovitud tulemusi ,siis nüüdseks uue taktika eesmärgiks on lõigata ära Venemaa peamised sissetuleku allikad energeetilise resursside müügist Euroopasse. Kui silmad lahti teha ,siis näeme mis toimub ka meie ümber- tahetakse täielikult lahti ühendada\nend Venemaa el.võrkudest ,ehitatakse gaasitorukest üle Soome lahe jne.Kõik see viib vältimatult aga oma rahva elukalliduse tõusule ,sest Vene gaasile pole alternatiivi ja ka nagu elu juba näitab kallineb meil elekter juba iga kuuga. Rahvast aga lollitatakse sõjahüsteeriaga mille taustal on "õigustatud" aga läbi riigifirmade\ntäiita oma tühja riigikassat ,selleks ,et suurendada sõjalisi kulutusi ja osta paraku vananenud sõjatehnikat .\nNojaa, aga mis sa hädaga ikka teed, läheb sitikas ka liha eest, ehk siis puhas jama, mida seni on aetud. Sõjarditel tuleb omandada uued kutseoskused, USA alustab infrastruktuuri kaasajastamist, mis juba vananenud ja vananemas, Võib ju jõudu näidata nn, getodes, kus praegu politseigi minna ei julge, risk elule. Nojaa, meeldivam on harrastada nn. seiklusturismi välismaal, kus elu pea tasuta, heades oludes, risk minimaalne, makstakse hästi. Lahke pererahvas parimate tütardega ka kohal........


Kuidas leevendada menstruatsiooni-aega? - NAISTEKAS\nKuidas leevendada menstruatsiooni-aega?\n03.november 2003 07:01\nInternetiavarustest leitud näpunäited menstruatsioonivalude leevendamiseks võivad vahel olla ka üksteisele risti vastu käivad, kuid naised ongi ju erinevad ja iga valugi on erinev.\nKasutage menstruatsioonieelset energiat koristamiseks ning tehke toit ette valmis, et teil ei oleks vaja menstruatsiooni ajal teiste eest hoolitseda.\nKandke punast. See stimuleerib vereringet ning asendab punase, mille teie aura kaotab.\nMenstruatsioonivalude vältimiseks hoiduge viie päeva jooksul enne menstruatsiooni külmade toitude ja jookide tarbimisest. Masseerige pöialt, esimest ja teist sõrme liigese juurest ja pöidla ning esimese sõrme ühenduskohalt, et valu leevendada. Abi võib olla ka häbemeluu, selgroo alguses kahel pool asetsevate punktide ning pahkluu sisemisest osas kolme sõrme kõrgusel asuvate punktide masseerimisest.\nVeetke aega mere ääres. Kasutage looduse, eriti vee, ilu ja jõudu vanade ja kasutute tunnete ning mõtete puhastamiseks ja minemapühkimiseks. Hästi sobivad selleks otstarbeks ka pikad kuumad lõhnavannid. Muskaatsalvei ja roosiõli on selleks suurepärased.\nMe kipume olema sellel ajal halvatujulised ja teisi inimesi minema peletama. Kasutage seda aega omaette olemiseks ning suhtlemisraskuste klaarimiseks.\nTähistage naiseks olemist. Kõik asjad kasvavad veega. Vabastage oma pisarad ja hirmud ning ärge kartke oma alateadvuse süngeid sügavusi. Kasutage menstruatsiooniperioodi selleks, et ühenduda oma tegeliku loomusega. Hoolitsege oma dieedi eest ning vältige rasvaseid toite, kohvi, ravimeid ja alkoholi tsükli teisel poolel. Võtke endale vaba päev.\nMediteerige, tantsige energiliselt, olge loov, kutsuge esile orgasm, vaadake kuud, magage rohkem, lugege, olge tegevusetu, tehke kõike seda, mis teid erutab.\nValutavaid rindu võiks masseerida ringlevate liigutustega üles ja alla. Kasutage ka tavalise deodorandi asemel kristallsooladest deodoranti.\nOlge valiv selle suhtes, kuidas ja kellega te oma aega veedate, kuna õige inimene suudab valu oluliselt leevendada. Näiteks võiksite parteriga võtta alasti, lebada tema peal ja lasta tal sõrmedega oma selga, reisi ja puusi väga kergelt silitada. See on väga rahustav ja võib valu ära võtta. See on ka suurepärane meetod uinumiseks.\nNeed naised, kellel ei ole sellist partnerit, võiksid tarvitada priimulaõli (suur doos) ja naistepunaõli kapsleid. See nii leevendab valu kui rahustab.\nMenstruatsioonivalu aitab leevendada ka tõeliselt hea massaazh, eriti tundlikes kohtades abaluude all ning selgroo piirkonnas. Hästi painduv naine saab seda ise üsna hästi teha, aga parem on, kui keegi aitab. Massaash võiks olla tugev ja aeglane, aga mitte nii tugeva survega, et see teeb haiget.\nKa võiksite valude leevendamiseks süüa tumerohelisi köögivilju. Kaalium leevendab turseid, seega tasuks süüa ka banaane. Mõlemaid tuleks süüa menstruaaltsükli teisel poolel. Jooge kuuma teed, eriti kofeiinivabasid taimeteesid, näiteks jõhvika-õunateed. Hingake sisse aroomi, sellal kui tee tõmbab.\nOrgasm mitte ainult ei leevenda pingeid (nii emotsionaalseid kui füüsilisi), vaid aitab kergendada ka valu. Kutsuge orgasm esile ise või koos sõbraga.\nKuna menstruatsioon on puhastumise aeg, kasutage seda enese vabastamiseks asjadest, mis teid seovad nii otseses kui ülekantud tähenduses. Kandke juukseid lahtisena, eemaldage sõrmused ja kodus viibides enamik riideid.\nTehke trenni vaid siis, kui see teile meeldib, mitte kalorite põletamiseks. Ärge tehke midagi puhtast kohusetundest. Laske teha massaazhi. Lühidalt öeldes, mõelge vahelduse mõttes iseendale ning tsükli lõpus olete te värske ja lõõgastunud.\nMõned naised soovitavad valude leevendamiseks mitte süüa liha kuni neli päeva enne menstruatsiooni algust.\nPalju on abi ka joogast, meditatsioonist, ja nagu eelpool nimetatud, õlidest ja taimeteedest.\nTampoone ei ole soovitatav kasutada, eriti menstruatsiooni esimese kahe-kolme päeva jooksul, samuti ei tasuks menstruatsiooni alguses võtta pikki vanne, kuna see pärsib vere loomulikku väljavoolu.\nKäige sooja duši all ning lubage endale seesamiõli massaazhi, eriti alaseljas ja emaka piirkonnas. Ka võiksite hõõruda sooja seesamiõli juustesse ja jätta see sinna mitmeks tunniks, enne kui te selle maha pesete.\nMinge kosmeetiku juurde, põletage aroomiteraapilisi õlisid, mis peegeldavad teie “punast” perioodi. Väga head lõhnad on kaneel ja sandlipuu. Roosipungade ja hibiskusetee on samuti suurepärased, mis annab ka kehale C-vitamiini. Priimulaõli kapslitest on kõvasti kasu, samuti kõrvenõgese kapslitest (üks kuni kaks päevas), need on eriti kasulikud naistele, kes on aneemilised või allergilised.\nHea massaazh on ka lebada kõhuli põrandal ja lasta partneril peopesa alumise osa või kannaga suruda mõlemal pool selgroogu vaagnapiirkonna kohal.\nKa võiks terve tsükli jooksul tarvitada vaarikaleheteed. Suvel on hea juua jääteed.


Hans H. Luik: Juba selgus, et USA vilepuhuja Snowden on nohik ja friik! | Korruptsioonivaba Eesti\n29-aastane Edward Snowden paljastas, et Facebooki, Google, Skype ja teiste platvormide liiklust salvestatakse, kuulatakse pealt ja loetakse reaalajas. Ja palju laialdasemalt, kui keegi FB või Skype kasutajaile kunagi on öelnud. New York Times joonistas välja Snowdeni psühholoogilise profiili. Selgub, et mees on välja kukkunud koolidest, ei ole regulaarselt suhelnud oma emaga. Ajakirjanike (või kelle?) silm on koguni ulatunud mere taha, Havaile, ja seal tuvastanud, et Snowden ei võtnud ükskord vastu oma majanaabri tervitust. Näotu käitumine, tõesti. Kuid mõelgem sellele, et Edward plaanis sel hetkel minna sõtta Suure Venna vastu. See tähendab põgenemist, redutamist. Kas seejuures ongi mõtet niiväga naabritega sõbrustada?\nEdward Snowdenist kirjutab New York Timesi autor, kellest pean vägagi - David Brooks. Brooks on peen psühholoog, kelle raamat "Ühiskondlik loom" (Social Animal) oli mullu NYT bestseller, ja on vaimustanud iga mu sõpra, kellele seda olen soovitanud. Raamat räägib õige partneri valikust, laste intelligentsuse kasvatamisest, pingutama õppimisest.\nBrooksi sõimulugu 29-aastasest vilepuhujast on aga teistlaadi. Snowdeni kujutatakse kui individualisti, kes ei saa aru, et teatud saladused ja omavahel kokkuhoidmine on Ameerika huvides. "Ta on kõigi meie privaatsuse reetnud!" kõlavad karmid sõnad.\nGuardiani videost võib näha, kuidas hoopis Snowden süüdistab USA luuret inimeste privaatsuse reetmises. Üldsegi mitte nohiku muljet jättev noor kinnitab, et netiliikluses sorides ajavad jälitajad oma näpud hoopis kaugemale, kui kodanikud ja seadus seda kunagi on lubanud. FB, Skype ja Yahoo! ja Microsoft võimaldavad moodustada klientide pangaskäikudest, veebilehitsemisest, meiliaadressidest, ostudest automaatseid "profiile".\nVilepuhuja sõimamine meenutab mulle kangesti, kuidas New York Times, esmalt trükkides ära Wikileaksi andmeid maailma poliitikute kohta, hakkas kiirelt kiruma Wikileaksi looja Julian Assange kehva iseloomu. Ja rõhutama, et Assange`i tahetakse Rootsile välja anda mingi seksiseikluse pärast, milleks partner Assange`ile õhtul nõusoleku andis, hommikul aga tagasi võttis.\nOn ka varem juhtunud, et vilepuhujad tembeldatakse veidrikeks. Näiteks kaksiktornide kojamees William Rodriguez. Mees võttis jalge alla isegi Euroopa turnee, et öelda: 11.septembril käisid kõigepealt plahvatused pilvelõhkuja keldris, ja alles siis tuiskas pilvelõhkujasse Boeing, - ka tema käitumine ja jutud hakkasid ajapikku nagu järjest veidramad tunduma. Meedia (või kes?) otsis Rodriguezi minevikust välja töökoha mingi maagi või nõia juures...\nVõi näiteks CIA endine piloot Phillip Marshall, kes kirjutas raamatu sellest, et valitsus vassib, et primitiivsed araablased ei saanud Boeingitega nii lennata, et ilma lennudispetsheri abita Pentagoni sisse tormata. Phillip Marshall leiti vereloigust, tapnuna oma kaks last, lemmikkoera ja iseenda. Pole just normaalne käitumine, nõustugem. Ehk siis, DEA ja CIA salalendude piloodiks kõlbab, ent julgeolekuasutuste süüdistamiseks jäi vaim liiga nõrgaks.\nSama ka nüüd 29-aastase kirka noormehega: NSA andmekaevuriks ja suure salajase ligipääsukoodi omanikuks kõlbab, aga valitsuselt arupärimiseks nagu liiga friik. NSA jaoks, muuseas, on jänkidel kaks tõlget. Teine neist kõlab "No Such Agency".\nLoeme veel, kuidas ikkagi David Brooks järsku maailmakuulsaks saanud Edwardist friigi teeb: "Järjest rohkem on meil 20-aastaseid üksiklasi, kel mõistust ja moraali nagu oleks, aga sotsiaalsed sidemed jäävad nõrgaks. Tehnoloogilise eksistentsi kõrval jääb perekonna, naabruse, usugrupi, riigi, rahva ja maailma tunnetus väetiks."\n"Snowden reetis oma tööandjad ja ka töökaaslased. Töökaaslasi, kes temaga läbi käisid, hakatakse nüüd pigistama. Ja valitsemise avalik olemus on nüüd samuti reedetud. Nüüd saab veel vähem vabalt väljenduda kui varem, sest luurajad hakkavad jälle kasutama tavalist (telefoni)pealtkuulamist. Sest iga kord, kui jälitamise info lekib, tõmbab valitsus usalduse ringi ringi pisut koomale. Edward reetis kõigi nende aukoodeksi, kes talle hiigelpalka maksid - CIA, NSA ja jälituse erafirma Booz Allen. Edward reetis USA Konstitutsiooni. Konstitutsioon pole selleks loodud, et mingi 29-aastane hakkaks ise otsustama, millest maailmale rääkida ja mida mitte."\nEga ei jäägi muud, kui vaadata veelkord Edward Snowdeni videot veebis ja võrrelda New York Timesi portreega rahvavaenlasest.\nP.S. Meenub, et meilgi Eestis muutus Silver Meikar normaalsest reformarist kohe nohikuks, kui Refierakonna kahtlase sularaha kasutamise üles tunnistas. Peaminister ähvardas uusaastaintervjuus koguni, et "Sama Kadriorg, kes Meikarile aumärgi andis, selle Meikarilt ka tagasi võtab!"


7 viisi rohkem süüa ja kaalust alla võtta - Kaalukaotus\n7 viisi rohkem süüa ja kaalust alla võtta\nKaalu kaotamine ei tähenda enese äravõtmist. See on toidusõbra ülim juhend trimmimiseks - sööge rohkem ja kaotage kilo. Siit saate teada.\nKuigi paljud meie sõbrad kadestasid Racheli 'distsipliini', arvasin, et tema olukord oli veidi kurb. Streameriumis usume, et söömine peaks olema nauditav isegi siis, kui proovite kaalus kiiresti ! Tegelikult, kui olete liiga piirav, saate tõenäoliselt nii kõrini (või nälga), et viskate rätiku või veel hullem - terve karp jäätist ühe istungiga alla. Binging mitte ainult ei vii teie raskelt teenitud saledaid võite alla, vaid tekitab ka pettumust.\nMida siis teha toitu armastav dieedipidaja? Me ütleme, täitke oma taldrik ja võtke söömine omaks! Kõlab liiga hästi, et olla tõsi? Noh, seal on üks saak. Plaadi täitmine laastude ja küpsistega ei hakka klapi lõikama - vabandust. Selle asemel peate oma taldrikule laadima toiduaineid, mis aitavad teil need tüütud naelad teepervele lüüa. Meie näpunäidete järgimine tagab, et saate istuda saleneva ja maitsva toiduga täidetud taldriku juurde, mis ei jäta teid nälga. Mida sa siis ootad? Kerige alla, vaadake meie spetsiaalseid näpunäiteid toidusõpradele ja alustage kaalu langetamist juba täna!\nMe teame, et see vanaema juures levimine tundub hämmastav - te ei saa aidata, kui täidate taldriku ... ja lähete sekunditeks tagasi. Kui arvate, et hakkame teid nuhkima, siis eksite. Me arvame tegelikult, et peaksite kolmandikeks tagasi minema, kuid ainult siis, kui järgite meie väljatõrjumise reeglit. See strateegia, mida toitumisspetsialistid tavaliselt soovitavad, on lihtne. Laadige oma taldrik tervislikele, madala kalorsusega toitudele (näiteks köögiviljad), nii et teil pole ruumi rohkemate kalorivalikute jaoks (näiteks praetud kana). Seda strateegiat järgides saate praktiliselt süüa nii palju kui soovite; kuna tervislik toit, nagu köögiviljad, on sageli täis näljahäda toitaineid nagu kiudained ja vesi, on tõenäosus, et 'nii palju kui soovite' on ainult üks taldrik.\nKui kodused küpsetised on teie toiduks mõeldud krüptoniit, saame selle ka kätte. Soojad, haneküpsised on raske ära öelda ja veelgi raskem on lõpetada söömine, kui olete alustanud. Kaubauudised on see, et lihtsalt suhkru vahetamine magustamata õunakastme vastu võib säästa sadu kaloreid! Kui ühes tassis valget kraami on rohkem kui 770 kalorit, siis samas koguses magustamata õunakastmes on umbes 100 kalorit. Sõltuvalt sellest, kui suured on teie küpsised, võib see hõlpsasti säästa 20–80 kalorit! Ehkki me ei toeta liigset küpsiste söömist, ei tee teie maiustuste tervislikuks muutmine teie ühe või kahe lisakoguse söömisel teie vöökohale liiga palju kahju. Märkus. Kui vahetate suhkru õunakastme vastu, sobib 1: 1 suhe hästi; kuid iga tassi õunakastme kohta vähenda retseptis sisalduva vedeliku kogust 1/4 tassi võrra.\nEnne kui paanitsete ja arvate, et hakkame kinoa laiali ajama, kuulake meid. See on suurepärane gluteenivaba kiudainete ja valkude allikas ning soovitame seda oma lugejatele sageli. Kui aga portsjonikontroll on teie jaoks probleem või tunnete end pärast suurema koguse toidu tarbimist rohkem rahul, võib bulgurile (tabbouleh-salati peamine koostisosa) üleminek olla parem panus. Miks? Tass tassi jaoks on selles 70 kalorit vähem ja kolm grammi rohkem kõhtu täitvaid kiudaineid. Niisiis, lisaks sellele, et saate seda rohkem süüa, ületamata oma tavalist kaloraaži, hoiab see tõenäoliselt ka kinoa küllastunud.\nÖelge eelroogadele jah\nEhkki see võib tunduda vastuoluline, võib midagi söömine enne sööki maha istumist vähendada üldiselt tarbitavate kalorite hulka. Pole vaja meie sõna võtta. Teadus nõustub: Penni osariigi ülikooli uuring näitas, et enne söögikorra istumist õuna söömine vähendab üldist kalorite tarbimist 15 protsenti! Teine ajakirjas avaldatud uuring Söögiisu leidis, et köögiviljapõhise madala kalorsusega supi kausi nautimine enne sööki võib teie lõuna- või õhtusöögi ajal tarbitud kalorite arvu vähendada 20 protsenti.\nSöö enne higistamist\nKui olete teinud tühja kõhuga südamehaigusi, et saleneda, siis teete oma kehale tõenäoliselt rohkem kahju kui kasu. Selle asemel, et treenida tühja kõhuga, sööge enne tossude sidumist süsivesikutega koormatud suupisteid nagu täistera röstsaia viil või puuviljatükk. Võrreldes teiste toitainetega põletab keha süsivesikuid kõige kergemini, mistõttu on see teie treeningu jaoks parim kütuseallikas - ja mida tugevamalt saate ennast suruda, seda paremad on teie tulemused. Lisaks võib see, kui sööd midagi enne higi murdmist, tõrjuda rasva säilitavaid stressihormoone, mis vabanevad sageli tugeva ja tühja kõhuga treenimise ajal. Lühidalt öeldes võib midagi enne söömist jõusaali jõudmiseks saada keha, mida olete alati soovinud.\nEi saa eitada, et hautatud köögiviljad on toitev lisaroog, kuid iga kalor on oluline, kui proovite tükeldada või tükeldada. Kui kasutate praepannil tavaliselt umbes kahte supilusikatäit toiduõli, võiksite hoida 250 kalorit taldrikule sattumast vaid köögivilju aurutades. Tegelikult võib selle tervisliku vahetuse kahe nädala jooksul igal õhtul vahetamine teie raamilt võtta kilo rasva. Parim osa? Ehkki see võib võtta natuke kauem aega, näete siiski tulemusi, isegi kui lisate taldrikule täiendava portsjoni või kaks.\nTeil on suur dilemma: te ei kujuta ette Netflixi maratoni nautimist ilma, et teie kõrval oleks teie usaldusväärne krõpsukauss, kuid proovite ka kaalust alla võtta enne oma parima sõbra pulmi. Selle asemel, et portsjonikontrolli sisse lihvida ja kurvalt tühja, ühe portsjoniga Lay kotti vaadata, minge suupistetele, mis annavad teile murdosa kaloritest sarnase maitse: õhkhüppega popkorni! Üks tass popkorni on vaid 31 kalorit - sama palju kaloreid leidub viies leebes kartulikrõpsus. Selle lihtsa, salendava lüliti tegemine võib pikas perspektiivis säästa sadu kaloreid. Kas vajate veel üht põhjust tähistamiseks? Kuna popkorn on nii madala kalorsusega, võite vabalt kasutada palju suuremat portsjonit, tagades, et teil on terve öö jooksul midagi nina.\n6 peent märki, mida sööte liiga palju punast liha\nkuidas süüa avokaadot, kui see sulle ei meeldi\nmilline kiirtoit on nüüd avatud\nlooduslikud toidud, mis aitavad teil voodis kauem vastu pidada\nmilline kiirtoidurestoran on avatud