Virtualiseerimine :: Pingviini veeb\nPingviini veeb foorumi pealeht » Linux » Üldised linuxiga seotud küsimused » Virtualiseerimine\npostitatud: 29.05.2018, 19:56 postituse pealkiri: Virtualiseerimine\nUus kõvem ketas on tulemas ja tahaks sellel algusest peale mingit virtualiseerimist kasutada va. virtualbox mis on praegult kasutusel.\nTegu igpäevase läpakaga, mitte serveriga. 6G on mälu ja prose toetab virtualiseerimist.\nVaja on lisaks linuxi(te)le ka win10 mis on hetkel eraldi pardil ja vaja igakord rebootida kui sinna asja - tõsi harva.\nKuna pole peale virtualboxi ühtegi enne kasutanud, siis uuringi, et mida soovitatakse enam.\n6. miski veel\npostitatud: 29.05.2018, 20:26 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKoduarvuti puhul on minu arvates kõige käepärasem ja universaalsem ning tõhusam VirtualBox. Olen ise virtualboxi hulgi aastaid kasutanud.\nJuhul kui soovid professionaalsema suuna poole liikuda siis kasuta KVM'i. Viimasega on rohkem pusimist ja nikerdamist. Nõuab omandamiseks rohkem aega ja närvi.\nKui on vaja katsetada, kiiresti midagi testida või kasutada siis VirtualBox.\nKui on vaja 24/7/365 serverilahendusi ja virtualiseerimist siis KVM.\nSinu poolt pakutud teised asjad on sellised nii ja naa valikud.\npostitatud: 29.05.2018, 23:28 postituse pealkiri: (teema puudub)\nLXD/LXC pole "päris" virtuaalmasinate jaoks, need on konteinerdamiseks (rauda need ei virtualiseeri). Mõnda Linuxit saab nendega suurepäraselt virtualiseerida, overhead on pea olematu, kuid Windowsist pole nendega mõtetki mõelda.\nQubes kasutab Xeni. Xen on aga hulk pusimist, sellega vist eriti ei viitsi jamada, kui sulle selle eest ei maksta.\nMuus jään ertsiga nõusse. Topiksin Xeni ka serverilahenduste alla.\npostitatud: 30.05.2018, 11:39 postituse pealkiri: Virtualiseerimine\nSoovitaksin ka KVM-i .\nSobib hästi nii serverites kui ka koduarvutis. Ku arvutil on resurssi - vähemalt\n8GB - siis saad kenasti ka tavatoiminguid teha ja samas näiteks virtuaalset\nwindows-i või linux-i jooksutada.\nAlguseks selline õpetus: https://linuxconfig.org/install-and-set-up-kvm-on-ubuntu-18-04-bionic-beaver-linux\npostitatud: 30.05.2018, 16:58 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMind hakkas ka see teema täitsa huvitama. Lugesin veidi siit ja sealt poolt googlet materjale selle virtualiseerimise kohta. Mingi pildi sain nuid ette mida see enesest kujutab kuid segane on asi ikkagi.\nTekkis seoses kogu selle virtualiseerimisega omal kohe kasulõikav idee. Kas ka see õnnestub seda ma saan teada Teie käes juhul kui ma suudan oma idee arusaadavalt teieni tuua.\nIdee on selline, et pista ühte füüsilisse masina 2 virtuaalset masinat ehk 2 erinevat operatsioon süsteemi. Mõlemad on ikka linuxi-d. Hetkel on mul oma stream süsteem ülesse ehitatud 2 füüsilise arvuti peale, et saada kätte rahuldav lõpp tulemus. Ühes masinas jookseb üks tarkvara ja teises masinas teine tarkvara mis siis kokku moodustavad ühtse toimiva süsteemi.\nNüüd siit siis minu küsimus, et kas mul õnnestub selle virtualiseerimisega pista ühte füüsilisse masinasse ka erinevat distrot ja kas need mõlemad on töös korraga üheaegselt? Nii saaks kokku hoida esmalt voolu arvelt ja siis ka toas ruumi arvelt. D\n...ja kui see juba õnnestuks siis juba tekitaks ka kolmanda masina mis oleks veebiserver ....süües kasvab isu\npostitatud: 30.05.2018, 17:22 postituse pealkiri: (teema puudub)\nNüüd siit siis minu küsimus, et kas mul õnnestub selle virtualiseerimisega pista ühte füüsilisse masinasse ka erinevat distrot ja kas need mõlemad on töös korraga üheaegselt?\nKolmele esimesele on antud 1GB mälu, win masinale 8 ja vmware omale 16GB mälu.\nKõík töötavad korraga. Masin mille peal sa soovid käiata kahte VM-i peab omama ka piisavalt mälu.\npostitatud: 30.05.2018, 17:35 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKui see ühele masinale koormav pole, siis niipalju, kui mina tean, peaks see täitsa tehtav olema. Sätid võrgureeglid ära, et need saaksid üksteisega ühenduda, lased nad käima ja ongi vist kõik. Kui minna konteineri teed, siis paljudel distrotel on ka konteinerversioon, millest pahn, mida konteineris ilmselgelt vaja pole, on väljas (bootloader, kernel ja juurdekäiv jne).\npostitatud: 30.05.2018, 20:19 postituse pealkiri: (teema puudub)\nVauuu, see on hea uudis ilmselt ennem seda kui hakkan seda KVM-i peale panema ja õppima/uurima siis pean tegema raudvaralise upgrade, lisama tiba RAM-i juurde hetkel on seda 2GB. Kui lisada veel 2GB kas siis piisaks jooksutada 3 erinevat linuxit? Loomulikult kõik oleks minimal server installiga.\nMasina conf on hetkel selline millele plaan seda KVM-i katsetama hakata\nSiin miski ülevaade kõnealusest loomast https://www.pcworld.idg.com.au/review/hp/compaq_dc7800_small_form_factor_pc_gv707pa/225099/specs/\nRaudvaraliselt toetab see arvuti mul virtualiseerimist. Mäletamist mööda seal BIOS-is oli selline koht olemas.\nEnnem unustasin küsida, et kas noile virtuaalsetele masinatele pääseb ligi ainult läbi SSH? Omal käel lugesin ja miski jäi kõrvade vahele kinni, et võimalik ka graafiliselt ligipääseda aga see vist oli aint kui töölaudu virtualiseerida...täpselt enam ei mäleta. Liiga palju infot jooksis korraga peale\npostitatud: 30.05.2018, 20:44 postituse pealkiri: (teema puudub)\nIFFI, mälu on su arvutil vähevõitu. Sa saaksid seal virtuaalselt jooksutada 256 ram linux virtuaalserverit. Mälu võiks olla arvutil vähemalt min 6-8GB. Virtuaalne Windows10 töötab talutavalt ka 4GB peal. Virtuaalsed arvutid/serverid kasutavad füüsilise arvuti protsessori, mälu ja kõvaketta resurssi.\nVirtualiseerimine on üks igavesti põnev ja tõhus asi.\nNäiteks saab füüsilist Linux ja/või Windows arvutit/serverit niiütelda konvertida virtuaalseks. Eriti tõhus on see siis kui pole ei aega ega võimalusi ega oskusi virtualiseerida uut arvutit/serverit. Eriti veel kui on tegemist vanade eksootiliste operatsioonisüsteemide ja tarkvaraga mida pole võimalik uuesti installeerida.\nPaljud teaduslikud ja õppe otstarbelised riistvara masinad kasutavad vanu OS'e (win95/98/XP jne). Virtualiseerimise seisukohast on raske emuleerida serial porte. Nii et teatud juhtudel kahjuks polegi võimalik virtualiseerida. Siis tuleb arvuti/serveri kõvaketas 1:1 koopiaks kloonida juhuks kui midagi ootamatut juhtub.\nKuid kodu- ja tavakasutajaid sellised virtualiseerimise mured ei kollita.\nKes soovib VirtualBox'is arvuteid/serverid läbi veebi hallata see vaadaku phpVirtualBox\nOlen seda ise kasutanud, täitsa töötab. Installatsioonil ja konfimisel on nats pusimist.\npostitatud: 30.05.2018, 21:01 postituse pealkiri: (teema puudub)\n4GB pealt sa ei jooksuta eriti midagi. Alpine linux ehk ilma graafilise liideseta.\nVõrgu osas keerad sättes masina Bridged mode peale ja saad ilusti üle ssh ligi.\nAga mäluga on su masinal kehvasti küll. Ma hiljuti just taugusin oma masina mälu täis kui palju emaplaat võimaldab. DDR3 32GB oli ... ca 250 raha äkki.\nVõin ka 10 VM jooksutada probleemideta.\npostitatud: 31.05.2018, 00:19 postituse pealkiri: (teema puudub)\nOlen vist ainus, kes konteinerdamisele mõtleb\nSee ei virtualiseeri tervet süsteemi oma rauaga, vaid kasutab Linuxi nimeruume(?, namespace), et eraldada kõik, nagu võrguligipääs, protsessid, kasutajad jne. põhiarvutist ja teistest konteineritest, mistõttu on see võrreldes täieliku VMiga palju vähenõudlikum. Nii et sellise ressursinappusega saab tõenäoliselt ka täiesti hästi hakkama.\npostitatud: 31.05.2018, 09:48 postituse pealkiri: (teema puudub)\nAinus sa kindlasti pole konteinerite osas, mul tiksub neid päris mitmeid. Aga kui virtualiseerimist pole kunagi kasutanud, siis konteineritega mässamine võib üle jõu käia.\npostitatud: 31.05.2018, 11:35 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSee Virtualiseerimine ei puhu mäumahu juured alati biiti - Biiti puhub tihti see, et arvuti "raud" ise "sööb väikse mälumau enda tarbeks ära" ning jätab tarkvarale alles "riismed".\nA la umbes nii - ja väga tihti, et mälu on kena 4GB kuid sellest sööb intergreeritud video ära näiteks 1-2GB.\nReaalne keiss kus ma olin sunnitud tõstma mälu mahult 4GB mahule 16GB muidu programmid karjusid kogu aeg, et neile ei jätku enam mälumahtu. Ning süüdlaseks oli justnimelt integreeritud video kes omale mälumahtu ahnitses.\npostitatud: 31.05.2018, 13:08 postituse pealkiri: (teema puudub)\nvirtuaalseid op.süsteeme näpi\nlauaarvutis või serveris\nlaptopis kurnab jahutust\nsee on nii, see on nii..\nMa vahetasin lapakas ventika välja ja nüüd töötab kui uus. Ja ei taha rohkem vahetada. sest liimisin superliimiga kinni (sarnane ventikas, sarnane ühendus, kuid kruvid teises kohas).\nJa loomulikult siin foorumis windowsi kritiseerida ei tohi! Mul oleks nii mõndagi huvitavat pajatada...\npostitatud: 31.05.2018, 16:28 postituse pealkiri: (teema puudub)\nOleks üks tähtis küsimus veel millest sõltub kas mul ültse tasub hakkata virtualiseerimisega jändama.\nNimelt tuli meelde, et hetkel on mul need vajalikud 2 masinat omavahel ühendatud audio kaabliga! Ehk siis masin 1 saadab audio läbi kaabli masinasse 2 mis serveerib selle netti.\nKuidas selle audioga on virtuaal masinates? On seal see kuidagi teostatav a'la mingi virtuaal kaabliga!\nKui see toimib siis ostaks ühe kasutatud masina mida hetkel pakutakse ja millel on 8GB RAM ja 3,2GHz prose. See oleks vast täpselt paras kast seda kõike panna tegema kuhugi kapi alla\npostitatud: 31.05.2018, 19:18 postituse pealkiri: (teema puudub)\nVirtual Audio Cable ehk VAC on olemas küll .Ise ma seda kasutanud ei ole.\nTõenäoliselt oleks aga lihtsam sul need kaks masinat üheks teha. Ei ole päris OK, et ühes linuxilises jookseb üks soft, teises teine ja füüsiliselt audio kaabliga ühendatud.\npostitatud: 01.06.2018, 07:31 postituse pealkiri: (teema puudub)\nNiipalju kui olen jõudnud nüüdseks uurida, siis konteneris saab vist kasutada ainult neid os'e mis kasutavad hosti kernelit, seega linuxi puhul ainult linuxeid - või olen valesti aru saanud?\nSeega kui vaja ka winni, siis ei pääse virtualiseerimisest.\nIlmselt saab ka mõlemat paralleelselt kasutada.\nKüsimus ka, et kuidas konteineri graafilisele liidesele ligi pääseb, kas sama lihtsalt nagu virtualboxis või peab mingi remote desktopi softi käivitama?\nQubesOS'i näidispiltide juures tundub huvitav see, et saaks nagu samal töölaual lihtsalt erinevate keskkondade rakendusi otse käivitada.\nLoodan uue ketta täna/homme ikka kätte saada, siis saab ka katsetama hakata.\nLisaks veel küsimus, et kas keegi siin on winni partitsioonilt saanud ka virtuaalkeskkonda ümber tõsta? Olen lugenud mitut juhendit, tundub ülikeeruline ja litsentsi vist ei saa hästi tööle kui ei ole ostetud aktiveerimiskoodi. Mul on win10 uuendatud tasuta perioodil win7 pealt ja seega seda aktiveerimiskoodi ei ole.\npostitatud: 01.06.2018, 09:10 postituse pealkiri: (teema puudub)\nEi saanud valesti aru. Konteinerdamine on jube kasulik, kui sul on Linuxi purgis vaja lihtsalt hulgi "liivakaste" luua kus jooksvad Linuxi rakendused (tihtipeale näiteks andmebaasi/veebiliides, CI agent, midaiganes headless jupp) peavad olema täiesti isoleeritud üksteisest ja hostist. Väga odav, väga mugav lahendus.\nMa pole kuulnud graafilist liidest ja konteinerit samas lauses. Ilmselt saab, teadjad kommenteerivad.\nOlemasoleva Windowsi ümbertõstmisega ma isiklikult ei viitsiks jännata, tundub väga palju lihtsam Windows virtuaalmasinas nullist paigaldada ja oma andmed ümber tõsta. Arvesta, et virtuaalne Windows Linuxi otsas ei jookse kaugeltki sujuvalt ja eksootilisema riistvara käimasaamine muutub probleemseks. Minu viimane kogemus Virtualboxiga 4-5 aasta tagant oli selline, et osa perifeeriaseadmeid (sisseehitatud veebikaamerad, kaardilugejad, USB programmaatorid jmt) tõenäoliselt kas ei tööta üldse või siis töötavad vaevaliselt. Mälupulgad ja hiired-klaviatuurid on OK. Graafikakiirendus unusta ära. Üldse pisut aeglasevõitu oli (eriti pöörleva ketta pealt), kuigi kasutatav. Ja üllatusi avastad ilmselt veel. Igatahes soovitan paar nädalat katsetada, enne kui Windowsi partitsioonile vee peale tõmbad.\nSinu vana Win7 litsentsivõti (kui see on autentne) peaks toimima ka Win10 litsentsivõtmena. Kui sa oled oma virtuaalse Windowsi töövõimes kindel, siis saad litsentsi ümber kolida. Väga tõenäoliselt ei luba virtuaalmasinas uuesti installitud windows end kohe vana võtmega aktiveerida. Helista Microsofti klienditoele ja palu neil abi litsentsivõtme kolimiseks. Selleks peab sul ainult olema too pikk tähe- ja numbrijada stiilis ABC123-ABC123-ABC123-ABC123-ABC123-ABC123. Kui ei viitsi jännata, siis osta ebay-st 5 euroga mõni praak-riistvara küljest üle jäänud Windowsi litsents (u. 90% tõenäosus on saada legaalne, toimiv litsents).\nViimati muutis DaStoned 01.06.2018, 09:32; muudetud 2 korda\npostitatud: 01.06.2018, 09:28 postituse pealkiri: (teema puudub)\nOleks üks tähtis küsimus veel millest sõltub kas mul üldse tasub hakkata virtualiseerimisega jändama.\nsellise koduse lahendusega piisab ainult ühest lauaarvutist, mis pakub netiveebi, on veel näiteks kahe kõvakettaga automaatühenduses fstab faili abiga + kataloogi ühenduses sinu lapakaga või teise lauarvutiga, mis ei pea olema kogu aeg töös.\nLihtsalt kasutad netiveebi arvutit serverina või väiksema graafikaga näiteks LXDE.\nArvuti teeb veel kiiremaks kui on ssd kettad. Muidugi backup ketas samuti mahub lauaarvuti towerisse ära.-\nMinu backupiks on usb 3 kaabliga väline kõvaketas.\npostitatud: 01.06.2018, 19:57 postituse pealkiri: (teema puudub)\nTõsi ta on. Minu meelest mainisin seda ka oma esimeses postituses.\nIse pole proovinud, aga eeldaksin, et X-i edastamise või VNC-ga peaks saama hakkama.\nLinuxiga olen sarnase katse teinud VBoxi tõstmisega (terve ketta pildiga, mis oli ~4GB), nii et teoreetiliselt on see võimalik. Kuid kuuldu põhjal võib Windowsiga jamamist olla juba sellega, kui sa piisavalt suure hulga rauda korraga välja vahetad ning pead siis helistama kuskile, et nad selle taas aktiveerivad, nii et virtuaal ei pruugi väga hästi minna...\nMuidugi peaksid ka kopeerima selle teise ~1GB partitsiooni, mis Windows loob põhipartitsiooni kõrvale, ning kuidagi kindlustama, et partitsioonitabel on korrektne.


Saaremaa Archives - Kesknädal\nSellel aastal tehakse suursaarte vahel üle 1000 lisareisi\nPosted on 21. veebr. 2022\nMajandus- ja taristuminister Taavi Aas allkirjastas suursaarte parvlaevaliinide piletihinna määruse, millega kinnitas uued hinnad. Uus hinnakiri hakkab kehtima 1. märtsist. Kohalikele elanikele jääb uut piletihindadega nii reisija kui auto...\nPosted on 31. dets. 2021\nMajandus- ja taristuminister Taavi Aas kohtus reedel Saaremaa, Hiiumaa ja Muhumaa vallavanematega ning ühiselt otsustati, et veebruari alguseks planeeritud parvlaevapiletite hinnatõus saarte külalistele lükkub edasi. Aasa sõnul soovisid vallajuhid...\nKeskkonnaminister toetab väikese väina tammi avamist\nPosted on 6. juuli 2021 6. juuli 2021\nVäikese väina seltsi eestvedaja Heiki Hanso poolt aastaid kestnud selgitustöö Väikese väina tammile avade tegemiseks on vilja kandmas: reedel külastas tammi keskkonnaminister Tõnis Mölder, kelle sõnul oleks sild veekogu...\nRatas: suurem lennuk tagab parema ühenduse Saaremaaga\nPosted on 22. dets. 2020 22. dets. 2020\nPeaminister Jüri Ratas sõnas, et Kuressaare ja Tallinna liinil lendav suurem, 48-kohaline lennuk tagab parema ühenduse Saaremaaga. Ratas avaldas heameelt, et esmaspäeva hommikul tegi Kuressaare ja Tallinna liinil esimese...\nPosted on 22. juuli 2020\nSaaremaa piirkond esitab Keskerakonna kongressil esimehe kandidaadiks Jüri Ratase. Lisaks esimehele andis piirkond teada ka oma toetusest erakonna juhatusse kandideerijatele. Keskerakonna Saaremaa piirkonna esimehe Mihkel Undresti sõnul on Jüri Ratas...\nRatas Saaremaal: kriis on seljatatud, keskendugem nüüd tulevikule\nKuressaare, Saaremaa, 8. mai 2020 – Peaminister Jüri Ratas ütles täna Saare- ja Muhumaad külastades, et nüüd kus Eesti on inimeste ühiste pingutuste toel tervisekriisi ületanud, saame hoolikalt ja...\nPeaminister külastab Saare- ja Muhumaad\nStenbocki maja, 8. mai 2020 – Peaminister Jüri Ratas sõidab täna Saaremaale, et kohtuda vallajuhtide, Kuressaare haigla ning kriisikomisjoni liikmetega. „Saaremaa külastamine ning sealsete inimestega kohtumine on minu jaoks erakordselt...\nTallinn, Stenbocki maja, 27. aprill 2020 – Eriolukorra juht Jüri Ratas allkirjastab täna Saaremaa ja Muhu valla eriolukorda puudutava korralduse, millega leevenevad alates homsest saartele kehtestatud piirangud. Saarte ja...\nEriolukorra juht Jüri Ratas allkirjastas Saaremaa ja Muhu valla eriolukorda täiendava korralduse, mille järgi peab pühapäevast oma uksed sulgema suurem osa kauplustest ja lähikontaktiga teenindusasutustest. Alates esmaspäevast hakkavad kehtima...\nVälisminister Liimets välisasjade nõukogul: jätkame Venemaa igakülgset poliitilist ja majanduslikku isoleerimist. Välisminister Eva-Maria Liimets osales täna, 21. märtsil Euroopa Liidu välisasjade nõukogul, kus arutati...


Valitsus tuli Sonera uuele juhile appi\nTäna hakkab asja arutama parlament, kellel tuleb leida Sonera jaoks eelarvest lisamiljardid.\n?Soneral on nüüd hea juhatus, hea tegevjuhtkond ja hea strateegia,? iseloomustas teleoperaatorfirma olukorda Soome peaminister Paavo Lipponen, kes avaldas lootust, et peale riigi on ka ülejäänud Sonera omanikud uuest aktsiaemissioonist huvitatud.\nSonera võlakoorem on kasvanud 4,5 miljardi euroni (70,7 mld krooni), mille tõttu rahvusvahelised reitinguagentuurid olid eriti pärast 11. septembrit ähvardanud alandada selle krediidireitingut. Et reitingu langust ära hoida, otsustas valitsuse rahanduspoliitiline komitee oma pühapäevaõhtusel kriisinõupidamisel, et toetab Sonera kavandatud miljardi euro suurust uusemissiooni senistele aktsionäridele. Sellisel juhul peab riik kui suurim Sonera omanik, kellele kuulub 52,8 aktsiatest, märkima uusi aktsiaid 530 miljoni euro ehk 8,3 miljardi krooni eest. See raha tuleb leida eelarvest.\nEilsel pressikonverentsil ütles Soome transpordiminister Olli-Pekka Heinonen, et valitsus kaalus otsuse tegemisel mitmeid alternatiive. Kaaluti ka emissioonist osavõtust loobumist, sest Sonera oleks kahtlemata selletagi hakkama saanud. Kuid lõpuks jäi peale seisukoht, et osalemisega saab riik oma omandit paremini kaitsta. ?Usun, et mark, mille riik praegu Sonerasse paigutab, on lähitulevikus väärt ühe euro,? ütles minister Heinonen. Olgu öeldud, et seni on riik Sonera aktsiate müügiga teeninud tohutu summa, 104 miljardit Eesti krooni.\nSoome telekomianalüütikud ennustavad, et täna parlamendis algav arutelu ei tule kerge. Soome Kauppalehti andmeil suhtuvad suured erakonnad Sonera emissiooni siiski soosivalt. Emissiooni pooldasid koonderakonna ja sotsiaaldemokraatliku partei parlamendirühma esimees Ben Zyskowicz ja Antti Kalliomäki, kelle arvates kujuneb lisainvesteering riskile vaatamata riigile tulusaks.\nTeised Sonera osanikud ei ole seni oma märkimisõiguse kasutamisest teatanud. Peale 135 000 väikeaktsionäri on Sonera suuremateks omanikeks Kuntien Eläkevakuutus, Sampo ja Pohjola. Juhul kui osa aktsiaid jääb märkimata, on lubanud need märkida emissiooni peakorraldajad Goldman Sachs International, Deutsche Bank AG London, Nordea Securities ja Mandatum & Co.\nUusi aktsiaid emiteeritakse kokku kuni 744 miljonit ja nende hind selgub 9. novembril peetaval aktsionäride erakorralisel koosolekul. Analüütikud prognoosivad aktsia hinnaks ca 2,5 eurot.\nUute aktsiate saamise võimalus on ka neil, kes hiljemalt 9. novembril börsil Sonera aktsiaid ostavad, sest aktsionäride nimekiri fikseeritakse 14. novembri seisuga. Uute aktsiatega algab kauplemine 30. novembril.\nEsmaspäeval tutvustas Sonera tegevdirektor Harri Koponen, kes on ametis olnud vaevalt kolm nädalat, kontserni uut tegevusstrateegiat. See tähendab täielikku lahtiütlemist eelkäija Kaj-Erik Relanderi kavast, mis oli püüdnud muuta Sonera Euroopas suurtegijaks ja toonud firmale kolmanda põlvkonna (3G) litsentside ostmisega kaela suured võlad. Koponen ütles, et Sonera ei kavatse lähema kümne aasta jooksul investeerida 3G mobiiltelefonitehnikasse üle 500 miljoni euro (7,8 miljardi krooni), mis eelkõige läheb Hispaania firmasse Xfera ja Itaalia firmasse IPSE.\nSamuti jätkab Sonera osaluste müüki. Lähiajal on kavas müüa osalus Ungari GSM-operaatorfirmas Pannon ja Deutsche Telekomis, mis aitaks kahandada võla 2,5 miljardile eurole.\nLoobuda ei kavatse Sonera osalusest Türgi GSM-operaatorfirmas Turkcell ja investeeringutest Venemaa mobiiltelefonivõrku.\nOsaluste müüki Balti riikide teleoperaatorfirmades ei soovinud Harri Koponen Rootsi Dagens Industri teatel esmaspäeval täpsustada. ?Mul ei ole nimekirja sellest, mis läheb müüki ja mis mitte. Kui tuleb hea tingimus, siis võib see saada aktuaalseks,? tsiteerib Rootsi leht Sonera juhti.\nSamas viitavad paljud väljaanded sellele, et uue ümberkorraldatud Sonera ostmine on Rootsi Telial ainuke võimalus laieneda Läänemere riikidesse.\nRootsi väljaande Ekonomi24 teatel katkesid Telia ja Soome riigi läbirääkimised Sonera üle juunis, kui Soome riik nõudis aktsia eest 11 eurot, Telia oli valmis maksma aga 10,50. Viimasel ajal on ajakirjandus korduvalt viidanud sellele, et Telia soovib Soneralt osta osalusi Balti riikides ja Venemaal.\nPärast uue strateegia avaldamist esmaspäeval teatas reitinguagentuur Standard & Poor?s, et tunnustuseks võlakoorma vähendamise püüdlustele jätab ta Sonera pikaajalise laenu reitingu BBB ja lühiajalise laenu reitingu A-3 samaks.\n?Laenureitingu alanemise oht oli ilma uusemissioonita täiesti olemas,? ütles Sonera finantsdirektor Kim Igantius. See tõstnuks laenuintressi 10?12 protsendile.\nSonera võttis Nokialt Helsingis täherolli


Juhtkiri | Tänu emale | Õhtuleht\nOhtuleht.ee, 11. mai 2018, 17:51\nKui ema oleks ametinimetus, ei mahuks tema töökirjeldus ja kõik ametikohustused ühele A4 paberile isegi kõige väiksema kirjasuuruse juures. Küsige suurelt või väikeselt – emal on meie elus nii mõõtmatult suur roll, et tema panuse õiglasel kirjeldamisel jääb sõnadest paratamatult väheks. Rääkimata memme vaevale hinnalipiku panemisest. Ema on ju hindamatu!\nPealegi tuleb tal see nii loomulikult välja, et ema näost on selle vastutusrikka töö tegelikku raskust keeruline välja lugeda. Olgugi, et keskmine ema veedab vähemalt veerandi ärkveloldud ajast pere ja kodutööde seltsis, väikelapse ema veelgi rohkem. Ja seda tihti palgatöö kõrvalt, näpistades vajalikku lisaaega hoopis unetundidest. Miks muidu ütleb enamik väikseid tüdrukuid ja poisse, et nemadki unistavad suureks saades laste saamisest, peavad ema- või isarolli elukutsekski (mis muidugi võibki seda olla)? Tõde selgub tihtipeale alles siis, kui needki lapsed kunagi käes, ja noorest emast on saanud veelgi elutargem ja ei kübetki vähem hoolitsev vanaema.\nPühapäeval õnnitleme neid mõlemat ja teisi naisi, keda ei pruugi eespool nimetatutega ilmtingimata ühendada sünnitamise kogemus, vaid midagi veelgi ülendavamat: olla teejuhiks ja eeskujuks neile, kes emalikku juhendamist ja hoolt parasjagu vajavad. Tänada ei tuleks mitte ainult selle eest, mis juba olnud, vaid ka selle eest, mis alles ees. Ega ema vaev sellest ei vähene, et lapsed juba suured, vaid pigem teiseneb. Õnnitlegem neid lillekimbuga ja eelistatult näost näkku!


REPLIIK: Mis on ühist parempoolsetel erakondadel ja mõrvar Breivikul? - Delfi\nEnd alternatiivsena reklaamiv Tallinna linnameedia ületas Breivikut ja Reformierakonda võrreldes küll igasugused piirid.\nVärskeim Tallinna linna häälekandja ehmatab lugejaid mõneti ootamatu pealkirjaga: „ANDERS BREIVIKU MASSIMÕRV – parempoolse vägivalla võidukäik“ ja alapealkirjaga „Paremäärmuslus on tänases maailmas üha kasvav needus.“\nPealinna lugu algab sellega, kas juuli lõpus ligi 80 inimest tapnud Anders Breivikut nimetada parempoolseks kristlikuks fundamentalistiks või neonatsiks. Kuna Breivik vihkavat Norra Tööparteid, mida tõestavat partei noorliikmete tapmine, siis võib ta ilmselt parempoolseks ristida. Järgneb küsimus parempoolse ideoloogia ja vägivalla seoste kohta koos hulga veriste näidetega. Ja siis tuleb eriti huvitav koht...\n„Eesti kontekstis oleks Breiviku tegu sama, kui Reformierakonna või IRL-i jünger tulistaks Keskerakonna või sotside noortekogu liikmeid ettekäändel, et need on sõbralikud ka muust rahvusest inimeste vastu, ei nõua nende väljasaatmist riigist vms. “\nEnt sellega analoogiad ei piirdu: „Paremäärmuslased mängivad ka oskuslikult rahva hirmudega (majanduslikud pinged, hirm kuritegevuse ees jne), suunates avalikkuse viha teatud elanikerühma vastu. Nad jagavad inimesed mustvalgelt vaid kaheks grupiks – tootjateks ja «parasiitideks», esindades enamasti neoliberaalset majandusideoloogiat (lemmikud Friedrich von Hayek ja Milton Friedman), nagu ka meie parempoolsed.“\nLoo lõppakord üritab ilmselt väita, et ka Eestis tuleks uurida parempoolsuse ja vägivaldsuse seoseid, ent midagi täpsemat välja ei tooda.\nMida sellest kõigest järeldada? Olgu, ajaleht Pealinn on varemgi intellektuaalselt huvitavat materjali üllitanud, ent kõnealune Maarja-Liis Arujärve tekst kipub küll piire ületama. Eesti poliitikute ja paremäärmuslaste juures sarnaste omaduste otsimine ning seeläbi nende Breivikule lähendamine on liiast. Sama moodi nagu on liiast mõte koalitsiooniparteide ja opositsioonierakondade vahelisest relvastatud arveteklaarimisest.\nJättes kõrvale tõsiasja, et lool on probleeme nii eetika, põhjendusteta väidete esitamise ja vastaspoolele sõna andmisega, vaadakem asju tervemõistuslikult. Üks asi on õhutada inimesi meeleavaldustele ja streikidele. Teine asi on vägivalla ja päevapoliitika segamine. Meenutades näiteks Kaitseministeeriumis toimunut, leidub relvastatud hulle ka Eestis – pole vaja neile uusi mõtteid anda.\nLõpetuseks - Heimar Lenk võiks oma saates "Meedia keskpunkt" päevapoliitika asemel ka kõnealust Pealinna artiklit lahata. Ja staažika ajakirjanikuna võiks ta ka oma kolleege korrale kutsuda.


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Toitumishäired\nÕpetajatele » Klassijuhatajatele » Toitumishäired\nLapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Toitumishäired Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Toitumishäired,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort\nMis on toitumishäired?\nLoomulik on, et kõik me mõtleme toidust. Sellest mida süüa ning sellest, kust ja mis hinnaga seda midagi saada on. Mõtleme ka toidu tervislikkusest, sest tänase päeva infotulvas neist mõtetest hoiduda on pea võimatu. Ülekaalulisuse kahjulikkusest võib kuulda raadiost ja lugeda lehest ning kui otsustada televiisoris pakutavate reklaamide alusel, on saledat keha vaja mitte ainult terve olemiseks, vaid ka üleüldse millegi saavutamiseks.\nToidust mõtlemine on normaalne. Kuid kui mõtted söögist on hakanud täitma tervet päeva, jättes üha vähem ruumi kõige muu jaoks, kui liigse kaalu vältimine ei ole enam lihtsalt vahend selleks, et olla tervem ja edukam, vaid on muutunud eesmärgiks omaette, kui toidust on saanud vaenlane, mis segab selle eesmärgi saavutamist, siis see enam normi piiridesse ei mahu. Tegemist on toitumishäirega, haigusega, mis võib olla väga tõsine ja mis võib lõppeda surmaga.\nToitumishäired võivad tabada nii noori kui vanu, nii mehi kui naisi. Tuntud on nad aga peamiselt murdeealiste tüdrukute ja noorte naiste haigusena, sest siin on neid kõige rohkem ja siin on nad oma niiöelda “klassikalisel”, kõige paremini ära tuntaval kujul. Selles vanuses puututakse tavaliselt kokku esimeste mitteühepäevamuredega, mida jagada ei taheta, kuid mille lahendamiseks endal oskus paraku veel puudub. See on ka iga, mil naiselikkuse, kehakaalu ja -kuju probleemid on nii ehk nii päevakorral ja kõik sellega seonduv näib olevat ülioluline.\nPalju harvem, kuid kahjuks viimasel ajal järjest sagedamini, on toitumishäired ka puberteedieas poistel ja noortel meestel. Kahjuks lähevad ka haigestumise vanusepiirid järjest laiemaks - toitumishäirete all kannatajate hulgas on nii algklasside õpilasi kui ka vanureid.\nHarilikult algab kõik dieedipidamisest. On mure ja näib, et kergem on sellega toime tulla olles veidi saledam. Mõnda aega vähem süüa tundub olevat lihtne ja tavaliselt nii see ongi. Kuid vahel juhtub, et see mis algul oli vaid tee probleemi lahendamiseks, muutub palju suuremate probleemide allikaks. Ununeb, miks oli vaja kaotada need mõned kilod, ainutähtsaks saab kilode kaotamine ise.\nNende murede aluseks, mille lahendamispüüdest haigus alguse saab, on see sama hirm, mis on aluseks pea kõigile selle maailma muredele - hirm jääda üksi.\nOn selliseid probleeme, mille olemasolu on tavaliselt teadvustatud:\ntahan meeldida ja selleks pean olema ilus, aga tänapäeval on ilus see, kes on kõhn;\ntahan olla arvestatav, seega pean suutma ennast kontrollida ja ennekõike pean olema oma keha peremees;\nselleks, et olla hinnatav, tahan võita spordis ning selleks peab mu keha olema vormis.\nOn ka selliseid probleeme, mille olemasolu endale tavaliselt ei tunnistata:\ntahan jääda lapseks, sest siis jääb mulle alles mu kodu;\nei taha saada naiseks, sest võib-olla ei oska ma olla väärtuslik uutes tingimustes.\nPeamiselt noorematel on valdavaks:\ntahan, et minu pärast muretsetakse, et minuga tegeletakse.\nMis on tõukeks?\nTavaliselt on olemas midagi, mis paneb kaalu piiramise kasuks lõplikult otsustama. See tõukeks olnud “midagi” jääb selgelt ja kauaks meelde ning tundub olevat kõigi hädade algus ja põhjus. Reeglina tuleb tõuge kelleltki oluliselt inimeselt, kahjuks sageli emalt.\nTõukeks võib olla:\nkõige tühisem kehakuju kohta tehtud märkus;\nkellegi kolmanda saleduse kohta tehtud kompliment;\ntunne, et mõni meeldiv riideese hakkab kitsaks jääma.\nVõib juhtuda ka nii, et tõukeks saab teadasaamine toitumishäirete olemasolust.\nMilline on mehhanism?\nKaugeltki mitte igaühel, kes dieediga oma muresid lahendada proovib, ei teki toitumishäiret. Oma osa on siin nii psüühika kui ka organismi füüsilise poole eripäradel, mis teevad võimalikuks järgmise skeemi käivitumise:\nKujunevad tõsised füüsilised häired ja oluliselt muutub psüühika. Sellele seisundile võib anda nimeks “näljanarkomaania” - oma olemasoluga suudetakse leppida vaid siis kui tuntakse nälga.\nMilliselt muutub psüühika?\nToidu, kehakuju ja -kaaluga seotud mõtete hulgas - ja selliseid mõtteid on enamik - on valitsevad mitmesugused hirmud ja vajadused. Nii esimesed kui teised on väga tugevad ja nende kontrollida on kogu ülejäänud mõttemaailm ning ka käitumine.\nNäitena võib tuua järgmised toidu, söömise, kehakaalu ja riietusega seotud mõtted, hirmud ja vajadused:\nhirm, et ei suuda söömist lõpetada\nhirm süüa teiste nähes\nhirm olla ülekaaluline, kusjuures kaaluideaal kehtestatakse ise\nhirm süüa tervet taldrikutäit toitu\npidev muretsemine mingi kehaosa välimuse pärast\nhirm, et teised võivad pidada paksuks\nkeeldumine kanda kitsaid riideid isegi siis, kui nad sobivad\nvajadus närida igat suutäit kindel arv kordi\nvajadus välja arvutada kõigi toitude kalorisisaldus\nvajadus valmistada toitu teiste jaoks\nvajadus enda kaalumiseks mingil kindlal kellaajal või kindlates tingimustes\nvajadus kehaliste harjutuste sooritamiseks pärast sööki\nvajadus sooritada kindlaid harjutusi kindlal kellaajal kindlas järjestuses\nvajadus pidevalt liikuda, suutmatus paigal istuda\ntoidu, toidu piltide, retseptide ja toitu puudutavate artiklite kogumine.\nVõib tunduda, et sellised mõtted on vahetevahel omased enamikule inimestest. Kuid ei tohi unustada, et toitumishäirete all kannatajal on nad elu sisuks.\nMil moel kaalu vähendatakse?\nEt nädalate ja kuude vältel päev päeva järel oma kaalu nälja ja võimlemisega alla viia, on vaja märkimisväärset iseloomu. Sageli on nälgimisplaani elluviimine võimalik vaid teatud hetkeni, seejärel enesekontrollivõime kaob. Ärapiinatud keha nõuab oma ning senisest nälgijast saab õgija, kelle ainsaks eesmärgiks on ajada endale sisse nii kiiresti, nii palju, nii kõrgekalorilist sööki kui see vähegi võimalik on. Süütunne ja masendus, mis tekivad juba õgimise ajal, sunnivad hoo möödumisel ja enesekontrolli taastumisel veelgi karmistama kaalu piiramise meetmeid. Kui hood kipuvad korduma, otsitakse abi sissesöödu koheses väljaoksendamises, lahtistite ja diureetikumide kasutamises.\nKuna kahe äärmuse - nälgijate ja õgijate - nii füüsiliste kui ka psüühiliste muutuste vahel on suured erinevused, käsitletakse neid erinevate gruppidena:\ntoitumishäire, mis on neil, kes suudavad nälgida ilma õgimishoogudeta, on anoreksia ja neid haigeid kutsutakse anorektikuteks,\ntoitumishäire, mille korral esinevad ülesöömishood, on buliimia ja need haiged on buliimikud.\nMilline on haiguse kulg ja ravi?\nAnorektikutel on füüsilised häired tingitud nälgimisest ja kehalisest ülekoormusest, buliimikutel lisandub sellele kehavedelike lektrolüütide tasakaalu häirumine oksendamise ja lahtistite kasutamise tagajärjel.\nRaskematel juhtudel, mil füüsilised probleemid on tõsised, on esmane ravi nende kõrvaldamisele suunatud. Psühhoteraapia on vajalik igal juhul.\nRaske on öelda, kui suur osa anorektikutest ja buliimikutest paraneb. Raske sellepärast, et pole olemas ühiseid kriteeriume tervistumise hindamiseks. Kui lugeda tervistumiseks kaalu ja kehalise tervise taastumist, on näitajad kõrgemad. Õigem oleks lähtuda vaimsest tervisest, kuid selle seisundi hindamine on raske, kui mitte öelda võimatu.\nAntud artikkel pärineb projekti “Terve tervemaks” raames valminud infomaterjalist. Nimetatud projekti juht on lastearst Mari Järvelaid.\nMärksõnade pilv: Emakakaela vähk µTorrent Таблетки, откладывающие цикл Teismeliste menstruatsioonikrambid VLC media player Kodulehe tegemine Pillid tsükli edasilükkamise jaoks seagripi ravi Everest süsteemi jälgija Uus H1N1 (“seagripp”) Suzuki motorattad / mootorrattad Kaspersky antiviirus Menstruatsioon CCleaner Peastarvutamine GIMP Akne Puberteedi iga Rõdude ehitus Test lapse soo määramiseks Notebad Kondoomid arenguprobleemid Rasedus Google Chrome Külmapühad Lõpukirjandi kirjutamine Прогестиновые таблетки. Mини-пили alaselja-ja põlvevalud Rasedus / kõrvetised


Meediakajastused – Eesti Tervislike Omavalitsuste võrgustik\nArst: väikelinnad panustavad tervislikku elukeskkonda suurtest rohkem\nOmavalitsuse tegevus oma elanike tervise edendamisel ja liikumisharrastuse kujundamisel ei sõltu ainult rahast, usuvad Eesti tervislike linnade võrgustiku liikmed, kes on täna koos Paides toimuval konverentsil. Loe edasi…\nMaakonna parim terviseedendaja on Kuressaare linn\nSaare maakonna terviseedenduse tunnustusüritusel pälvis esmakordselt välja antud tiitli aasta terviseedendaja 2012 Kuressaare linn. Aastal 1998 sai Kuressaare esimese linnana Baltimaades maailma tervishoiuorganisatsiooni tervislike linnade võrgustiku liikmeks. Pikaajaline ja sihikindel tegutsemine on linnavõimu harjutanud mõtlema kodanike tervisele ja seda arvesse võtma linna kõigis valdkondades. Loe edasi…\n„Aasta tervisepanus“ Kuressaare linnale (Saare Maavalitsus, 28.11.2012)\nSuurima tervisepanuse andis linnavalitsus (Saarte Hääl, 29.11.2012)\nSaarlasi kannustati euroraha eest jooksuradadele (err.ee, 30.11.12)\nAda Kraak: Kui inimene on terve, on seda linngi\nMittetulundusühing Eesti Tervislike Linnade Võrgustik alustab paariaastase pausi järel uuesti tegevust. Võrgustikku kuuluva 15 linna ühise tegevuskava loomiseks kaardistab MTÜ koordinaator ja Pärnu linnaarst Ada Kraak omavalitsuste tervist edendavad huvid ja projektiideed. Loe edasi…\nEesti Tervislike Linnade Võrgustik kaardistab koostöövõimalusi\n15. mail üldkogu pidanud MTÜ Eesti Tervislike Linnade Võrgustik liikmed tahavad pärast mõneaastast pausi võrgustiku taas aktiivselt tööle panna. Selleks kaardistatakse linnade ühised huvid ning projektiideed, mis loodetakse lähiaastatel koostöös ellu viia. Samuti koostab Eesti Tervislike Linnade Võrgustik oma ettepanekud selle kohta, milliseid tegevusi tuleb Euroopa Liidu rahastusperioodil aastatel 2014–2020 Eestis toetada, et aidata kohalikel omavalitsustel kujundada kõigi elanike jaoks tervislikku elukeskkonda ja rakendada arendustegevuses tervislike linnade liikumise põhimõtteid. Loe edasi…


Vooremaa Visiiditasu kui üks omaosaluse liike\nVisiiditasu kui üks omaosaluse liike\nEestis on kasutusel solidaarsusel põhinev riiklikult rahastatud tervishoiusüsteem ja üldjuhul ei pea haigekassas kindlustatud isikud ise oma ravi eest maksma. Siiski tuleb arsti poole pöördumisel arvestada mõningate võimalike kulutustega. Seadus kasutab selliste kulutuste puhul mõistet omaosalus ja üks omaosaluse liikidest on visiiditasu.\nVisiiditasu perearsti poole pöördumisel\nTervisemure puhul on esimeseks abiandjaks perearst. Kuna esmatasandi arstiabi peab riik kättesaadavuse seisukohalt tähtsaimaks, siis on perearsti külastus inimesele tasuta. Perearst võib küsida visiiditasu ainult koduvisiidi eest ja sellestki on vabastatud rasedad ja alla 2-aastased lapsed. Kui ühe koduvisiidi käigus vaadatakse läbi mitu patsienti, peab patsient tasuma koduvisiidi eest ikka ühekordses määras.\nSeadus ei näe võimalust küsida inimeselt perearsti külastusel tasu, olgu see näiteks külastustasu, haldustasu vms nimetuse all.\nVisiiditasu eriarsti külastusel\nKui tervisemure tõttu tuleb pöörduda eriarsti poole, tuleb võtta perearstilt saatekiri. Perearsti vahenduseta saab pöörduda eriarstile trauma puhul, kroonilise haigusega, tuberkuloosiga, silmahaigusega ja naha- või suguhaigusega. Samuti saab saatekirjata pöörduda arsti poole, kui on vajadus saada günekoloogilist või psühhiaatrilist abi.\nNii saatekirjaga kui ka saatekirjata pöördumisel tuleb raviasutuse nõudel tasuda visiiditasu.\nNagu juba eespool mainitud, ei pea patsiendid oma ravi eest ise maksma. Tuleb rõhutada, et haigekassa tasub ravi eest siis, kui haigekassa ja teenust osutava raviasutuse vahel on sõlmitud leping. Raviasutusse pöördumisel peab vastav info olema patsiendile nähtaval kohal väljas.\nPöördumine eelisjärjekorras ja visiiditasu\nSeadus on sätestanud võimaluse pöörduda inimesel eriarsti poole ka ilma saatekirjata ja väljaspool järjekorda. Sellisel juhul tuleb aga silmas pidada, et ravi eest tuleb maksta isikul endal. Lisaks ravile tuleb tasuda ka visiiditasu, kui see on kehtestatud.\nVisiiditasu suurus ja vabastused\nNii perearsti koduvisiidi kui ka eriarsti visiidi eest tuleb tasuda maksimaalselt 3,20 eurot. Kuigi seadus näeb ette võimaluse visiiditasu piirmäära indekseerimiseks ehk korrigeerimiseks võrrelduna tarbijahinnaindeksiga, on visiiditasu piirmäär juba pea kümme aastat püsinud muutumatuna.\nVisiiditasu ei või nõuda rasedalt alates 12. rasedusnädalast ja alla kaheaastasele lapsele osutatava tervishoiuteenuse eest. Tihti tõstatub küsimus, kas visiiditasu võib võtta traumapunktis osutatud teenuste eest. Seadus siin erandit ei sätesta, visiiditasu võib võtta ka traumapunktis osutatud tervishoiuteenuse eest, v.a. juhul, kui patsient paigutatakse vahetult pärast traumapunktis käiku haiglaravile.\nVisiiditasu ei tule maksta, kui eriarst suunab isiku ravile ühe ja sama raviasutuse piires. Seega kehtib visiiditasuvabastus, kui ühe eriala arst suunab isiku samas asutuses sama või teise eriala arsti juurde.\nSamuti kehtib visiiditasuvabastus juhul, kui isik suunatakse küll teise raviasutusse, aga sama eriala arsti juurde.\nKui mingil põhjusel pole võimalik arstiga kokku lepitud vastuvõtule minna, tuleks sellest arsti kohe teavitada. Kui jätta tulekust teatamata või teatada sellest hiljem kui 24 tundi enne vastuvõtuaega, tuleb raviasutuse nõudel järgmise visiidi eest juba kahekordselt tasuda.\nVisiiditasu küsimine on seaduses sätestatud võimalus ja selle rakendamisel on raviasutustel võimalus kas visiiditasu üldse mitte küsida või rakendada soodustusi, mida mitmed raviasutused ka teevad.\nHaigekassa soovitab visiiditasu ja muude tasude puhul võtta raviasutuselt maksmise kohta kviitung.\nMARTIN PÄRN, jurist


⓵ Kaalust alla võtmine\nHome » Arm » Kaalust alla võtmine\nKaalust alla võtmine\nMida teha aga siis, kui mesinik ei suuda bioenergeetilisi jooni leida? Praegusel tehnikaajastul on igal soovijal võimalik teha reklaami piiramatus koguses vastavalt oma rahakoti võimalustele. tölahuse tugeva õhku hajumise vältimiseks on keelatud pritsida, kui õhutemperatuur on üle 25 kraadi. Väga jämedakoeline arvestus on selline: suvel muneb emamesilane päevas umbes 1500 muna, umbes samapalju mesilasi iga päev ka sureb. Nüd pange pudel kodus kõige käidavamasse kohta ja tehke igale pereliikmele ülesandeks sealt mödudes seda loksutada. Olen kasutanud energiajoonte leidmiseks kahte 3mm diameetriga poolemeetrist terasvarrst, nende ühed otsad on 10cm pikkuselt presidendi täisnurga alla keeratud. Mesinik on kohustatud kontrollima mee ja selle käitlemise nõuetekohasust ning rakendama meetmeid puhtuse tagamiseks. Nii saavad mesilased temperatuuri tõusu korral minna vahelaua taha ja kattuvuse vähenemise tõttu pesaruumis temperatuur normaliseerub. Kas tal tõesti oli õigus? säilitada muu asjassepuutuv (tehtud analüside tulemused, tervisetõendid, vastavusdeklaratsioonid). Ettevalmistused mesilasperede transpordiks algavad juba nädal varem, sest vahetult enne ei ole hea tarudes raame liigutada vältimaks nende loksumist vedamise ajal. Aastast 1992 alates on esialgu vaid meditsiinialases kirjanduses, edaspidi ka laiemalt hakanud levima informatsioon, et glüfosaadid ei ole raasugi nii kahjutud, kui tootjad ja nende poolt sponsoreeritud uuringud paista lasevad. See kaitseks ainult tarusolevaid mesilasi, korjel käijad asuksid ikkagi kiirgusväljas ning häiritud orienteerumise korral ei jõua paljud neist koju tagasi. Mee turustamisel teisele käitlejale vormistatakse saateleht. A ready-to-wear brand for women\nAasta suvel avatud uuele. AInstitute of Anatomy, university of Lübeck, ratzeburger Allee 160, 23538 Lübeck, germany. Asukoht: raina iela 7, valka (Valka maxima hoones). 61 likes 1 talking about this. Aadress: riia 2, 51004, tartu. Ants viiklepp, kellel on pikaaegne tökogemus nii kirurgi kui kirurgia- ning operatsiooniosakonna juhatajana. C - hepatiidi viirus - vikipeedia, vaba entsüklopeedia Apteek1 - apteek1 tegemised\nvõistluspaigad ja -rajad mujal;.4 Jalgpallistaadionid. Beebi treenib hingamislihaseid ja hingab ka lootevedelikku sisse ja välja.\nJõujooned tõusevad vertikaalselt ja online hakkavad hajuma alles paari kilomeetri kõrgusel maapinnast. Oluline on pärida emamesilaste vanust ja tõugu, jäb müja selle vastuse võlgu, peab arvestama hilisema lisaväljaminekuga uute emade hankimisel. Vahetult mügikohal tehtava reklaami hulka kuulub ka mee laboratoorse analüsi akt. Jäb meesaak mõnesaja kilo piiresse, pole mügiga mingeid probleeme. Nimetatud tehnilist kontrolli teeb selleks seaduse alusel volitatud isik või eesti maaviljeluse Instituut. Oskusliku mügitö tulemusena võib päris suurest meepartiist lahti saada, tingimuseks on siinjuures muidugi esmaklassiline pakend. Meepurgid võib laduda auto kapotile, kuigi kaasavõetud lauake on parem, purgid ei kipu maha libisema ja mügikoha väljanägemine on kultuursem. Alates 2006-ndast aastast on mitmelt poolt maailmast tulnud ärevaid teateid mesitarude kummalisest tühjenemisest. Coffee club - avaleht facebook\nAastal oli esialgsetel andmetel 170 miljonit usa dollarit.\n2,5 kg puhastatud kirsse 2 kl vett 1,3 kg moosisuhkrut.\n13: 00-13:45 lõunasök 14:15-16.00 Õhtuse ülesande ettevalmistamine 16:00-17: 15 I grupi.\nArvamus Õhtuleht Ägedaimad ja värskeimad uudised\nAastal valminud Ameerika hendriikide m ngufilm, mis p hineb Margaret Mitchelli samanimelisel romaanil. Ainus asi, mis tekitab raskusi (eriti algajatel) - see on idanemine. Anneli kolk of University of Tartu, tartu is on ResearchGate.\nTegu on justkui elustiiliga, vaid pühendunud mesinik suudab pered arendada jõuliseks et need talle suve lõpuks suure saagi kokku kannaksid. Kel tühjad rasedaks tarud olemas, võib kaaluda ka sülemite ostmist. Linnas ja muus asulas, samuti mujal elamute vahetus läheduses võib taimekaitsetöd teha juhul, kui taimehaigusi ja -kahjureid või umbrohtu ei ole võimalik tõrjuda agrotehniliste ega muude meetmetega. Kuigi järgnenud kirjatüki viimane lause täpsustas, et surmajuhtumid on tingitud mitte ainult mesilaste, vaid ka herilaste, vaablaste ja vapsikute pistete tõttu, on kahju siiski tekitatud ja loodusega vähe kursisolevale inimesele süstitud järjekordne ports ennetavat hirmu. Vajadusel teavitada põllu valdajat ja saavutada kokkulepe töde peatamiseks. Kortermajadest maale kolinud inimesed ei tee aga pahatihti mesilasel ja herilasel vahet ja põgenevad kabuhirmus mistahes lendava ja sumiseva putuka eest. Kui tulevikuplaan näeb ette hakata suuremaks tootjaks, peaks soetama juba kallimad, samas suurtootmisse sobivamad korpustarud mõnest inventariga kauplevast ettevõttest. Trammi- ja raudteel ning gaasitrassil taimekaitsetö tegemise korral teavitab tö tellija ümberkaudset elanikkonda ajakirjanduse, raadio või televisiooni vahendusel kaks päeva enne tö alustamist taimekaitsetö tegemise kuupäevast ja kellaajast ning kasutatavast taimekaitsevahendist.\n4 kuud) tekkis taas kliiniliselt oluline profuusne oksendamine. August 2012 savilövi netikodu\nAutor Sisu; vello: Postitatud 00:46:24. Buduaari turg: Eesti suurim ilu- ja moeturg internetis\nAllikas: Internet 13-aastaste laste arenguülesanne on oma keha ja teda ümbritseva maailma tundmaõppimine. Development of a coastal dune\nSellest postitusest saad teada, kuidas võtta vitamiine ja mineraale. Posts about kaal alla written by Agnes Kallit. Posts about Organismi puhastamine written by Agnes Kallit. Maovähendus operatsioon kas keegi on käinud? Mis tingimusel, põhjusel olete läinud?\nAs piim-as kohuke-kalda tee tartu nr 2-4. Brambat Max Golomidov juhan saul Gross. B 3-vitamiin ehk niatsiin on geneeriline nimetus vitamiinse aktiivsusega nikotiinhappe ja nikotiinamiidi kohta. Autor: Uido Truija kui palju laevu väljus merele, kui palju hüvastijätu ja jällenägemise pisaraid. Aspektid mille j rgi arst ravimeetodid valib on kavaja suurus ning selle levimine.\n7 nippi, mida kriidivärvidega värvimisel silmas pidada võp\nAga muidu super hea kohupiimakook. Alates 2006-ndast aastast on mitmelt poolt maailmast tulnud ärevaid. Aastast väljaantav ameerika ühendriikide filmiauhind, millega Ameerika filmikunsti.\nOsa ajaloolasi peab selle lause einsteinile omistamist küll legendiks, aga hetkel polegi see tähtis, loogika on selles väites olemas. teavitatakse kirjalikult kohalikku veterinaarkeskust enne tegevuse alustamist. Täiskasvanud mesilase kitiinkesta puurib ta iga päev 3-4 auku tallinnas et imeda hemolümfi, haudmesisese arengutsükli ajal levitab deformeerunud tiiva viirust (dwv deformed wing virus). Kohavalikul tuleks eelistada teelõiku, kus sõidukite kiirus ei ole suur ning teeservas mingi laiend, et oma äritegevusega liiklust mitte segada.\nAuto varuosade taastus Keskus roolilatt rooliv imu\nAutopakett - ecker line\nAdvokaat vastab: kuidas tagada positiivse kohtuotsusega\nMuu: Prantsuse poeet nobelist » »\nVarem: « « Kolesterooli alandamine\nViimati uuendatud 11.02.2018, 01:13\nNaqic , Sun, February, 11, 2018\nKui palju on olnud kaal enne oppi? Kas olete pidanud ise maksma? Seekord ainult kõht, sest see nohune nägu ei kannata mitte mingisugust kriitikat.\nCyfiw , Sun, February, 11, 2018\nJep, me oleme jälle haiged. Liisu sai umbes nädala terve olla, kuni endale uue. Ja nüd küsimus: mis saaks, kui võtta looduslikust toiduahelast üks lüli vahelt ära?\nCutah , Sun, February, 11, 2018\nAlates 2006-ndast aastast on mitmelt poolt maailmast tulnud ärevaid. Igaüks meist koristab regulaarselt oma kodu, peseb nõusid, autot jne.\nEvepusyg , Sun, February, 11, 2018\nRikkis majapidamisseadmed me parandame või viime remonditökotta, katkiste asemele ostame uued. Täna hommikul mõtlesin sellele, et Valgusteraapia ja sesamy. Nii närbid blogijad on, aga kuidas mul pole õigust neid sõimata selle eest, sest mu enda.\nHyxejo , Sun, February, 11, 2018\non mõeldud dementsussündroomiga elavatele inimestele ja nende lähedastele. Siit leiad teavet nii haiguse kohta kui ka praktilisi nõuandeid.\nKulla puhastamine koduste vahenditega


Kirjad Maarale – Petrone Print\nKirjad Maarale Andrei Hvostov\n“Teos, mida te käes hoiate, on kirjutatud ühele kindlale inimesele – noorele naisele, kes saab sajandi keskel kolmekümne kolme aastaseks.\nMa nägin Tartus elu esimest trammi. Punast trammi, mis tuli lõbusa tilina saatel mäest alla. Nüüd, kui ma seda kirjutan, pool sajandit hiljem, on see pilt juba tuhmumas, aga veel kolmkümmend aastat tagasi oli see väga selge.\nMa mäletan oma mälestust. Nagu see oli mu peas kolmkümmend aastat tagasi, kui ma läksin Tartu Ülikooli astumiseks dokumente sisse viima.\nMina, kahekümne viie aastane mees, mäletasin, kuidas mina, viieaastane poiss, seisan keset suvist varahommikut inimtühjas Tartu linnas. Särav valgus ümberringi, kogu maailm koosneks justkui päikesejänkudest, vaid meie kahekesi emaga, ma seisan tal käest kinni hoides ja vaatan ülima vaimustusega minu poole veerevat seninägematut liiklusvahendit, väikest rongi justkui. Tegelikkuseks saanud lastelaulu, mis algab sõnadega „Rong see sõitis tšuhh-tšuhh-tšuhh, Piilupart oli rongijuht …“\nTartus leidub vaid üks koht, mis vastab sellele mälupildile. Sündmusi rekonstrueerides pidi see olema\nRiia mäe alguses. Ükski teine koht selle mälestusega ei sobi.\nEnt on üks probleem. Tartus pole trammiliiklust.\nMul olid unehäired täitsa olemas. Mitte lihtsalt niisama häired. Magama ei suutnud ma jääda mõtete tõttu, mida kord ketrama hakates need kuidagi otsa ei saanud. Mõte ise võis olla suht lihtne, kümne-kahekümne lausega kokku võetav. Panin need ritta ja siis läksin uuele ringile. Ja siis uuele, ja uuele ja uuele.\nNagu orav rattas. Ma rääkisin öösiti oma isaga. Vaidlesin temaga millegi üle, püüdsin talle midagi selgeks teha.\nSellest on nüüd pea kolmkümmend aastat möödas, ma ei mäleta enam, mida ma nendel unetutel lõpututel öödel vanamehega rääkisin. Ilmselt oli mingi kafkalik hämu. Süüdistuskõne. Loetelu asjadest, mis ta kõik valesti on teinud.\nVastastikuste süüdistuste esitamine on meil mõneti nagu perekondlik traditsioon.\nMa suutsin oravarattast välja ronida alles vastu hommikut, kusagil nelja-poole viie paiku.\nVaat seda ma psühhiaatrile rääkisingi.\nIlmselt pingutasin veidi üle. Ma ei saanud arugi, kui avastasin end Tartu psühhiaatriakliiniku kinnisest osakonnast.\nLiisi klassõde Katrin sõitis aasta otsa autoga, mida ülevaatuselt läbi poleks lastud ja lubadeta. Seltskond noori pakkis-surus-voltis ennast koos mitme liitrit alkoholiga autosse, et sõita Tallinnast Peedule või Valka, näiteks kellegi vanaema juurde pannkooke sööma. Lihtsalt niisama. Juues teekonna kestel kõikidest kaasavõetud pudelitest, kusjuures autojuht ei jätnud pudeliringe vahele.\nKui libedal jääl ukerdav auto libises kraavi, lükati see ühiste jõupingutuste ja naeru saatel teele tagasi ning sõit jätkus veelgi suurema nalja saatel kusagil silmapiiri taga terendavate pannkookide juurde.\nNeil oli absoluutselt suva kehivatest seadustest ja eriti ükskõik oli neil liikluseeskirjadest. Kui ilmad läksid soojemaks, avati sõidu ajal auto tagumised aknad ja roniti poole kehaga aknast välja. Istudes nõnda aknaraamil, pandi pudel auto katusele ning hakati sedasi improviseeritud laual napsi võtma.\nKunagi olevat üks tüdruk sõitva auto katusele roninud ja seal tantsu löönud. Ära küsi, kui kiiresti sõitis auto. Isegi kui teise käiguga, ikkagi oli see hullumeelsus.\nIgavlesin koos ülejäänud reservohvitseridega laskevälja servas, jälgisin tulejoonel toimuvat, ei midagi huvitavat, aga siis tulid miinipildurid oma torudega ning kuna ma polnud varem kunagi näinud, kuidas miinipilduja tulistab, tõusin püsti ning läksin lähemale. Miinid tulid kõmakaga relvarauast välja, tegid üllatavalt aeglase kaarlennu sihtmärgi poole ja popsatasid seal valkjat tolmupilve tekitades maha. Ei mingit plahvatust. Seda imiteeris kriiditolm või mingi muu ohutu pulber. Aga oli näha, kuhu miin maandus ja kas lask oli olnud täpne.\nSee oli täpne. Mistõttu üks miinipildur tõstis käe võiduka rusikana püsti ja karjus selgesti ja kuuldavalt „Совeтский Союз!“.\nKas ma tahtsin Savisaarelt tema naised üle lüüa?\nEi, mitte otseselt. Ma olen Viljaga kunagi ühe laua taga istunud, see oli Audentese koolis lastevanemate koosolekul – sinu isa ja Vilja tütar Rosina olid koolikaaslased – ning mul ei tulnud hetkekski pähe, et võiks laua all Vilja põlve silitada. Pole minu tüüp. Aga ma vaatasin teda ja mõtlesin kõikidele tuttavatele meestele, kes kadedusest ägades rääkisid tema silmipimestavast ilust. Küsides, et kuidas Vanapaks on endale sellise naise saanud. Võibolla oli see veel üks põhjus Savisaare vihkamiseks. Tal on selline naine, aga meil, kurat küll, ei ole …\nSavisaarelt tema naised üle lüüa, seda mõtlen ma sümboolselt.\nMaagiline realism või mitte, aga mehed kipuvad loomupäraselt uskuma, et riista suurus määrab kõike. Lisaks veel ettekujutus, et riistal võivad olla atraktiivsust suurendavad eripärad, mingi vint, soon, mõhn või arm, mis kõik pidavat mõjuma naistele suguühte ajal põrmustavalt.\nNüüd aga suur küsimus: kuidas selliste eriomadustega varustatud peenise omanikuks saada? Minu lapsepõlves ringlesid jutud sellest, et vangilaagrites panevad meesvangid endale peenise naha alla kuulikesi. Armistudes jätavad need selge kontuuriga mügarad peenise pinnale. Ja kui siis mõnda naist nende mügaratega intravaginaalselt masseerida, siis pärast seda ei taha naine enam ühtegi teist riista saada.\nMa oletan, et selliselt disainitud suguelunditega tahtsid vanglast vabanenud mehed end soojas kohas sisse sättida, hakates elama ilusat gigolo-elu.\nMinu isiklikus matriarhaadimullis on naised olnud kõikide eksistentsiaalsete otsuste langetajaiks.\nLapse saamine, elukoht, suuremad tulevikuplaanid. Väga maised ja konkreetsed asjad, kus minul on seisukohad puudunud.\nÕigemini, puudusid aktsepteeritavad seisukohad.\nHästi lihtne näide, mis peaks eestlastele kui autokiiksuga rahvusele selgeks tegema, milline on naiste\notsustusõigus minu elus. Alustan sellest, et mul puuduvad juhiload. Tähendab, need olid kunagi olemas, aga läksid Tartu ülikooli ühikas toimunud kestvusjoomingu ajal kunagi 1989. aastal kaduma.\nLaenasin oma pintsakut kellelegi, sest see keegi läks kas pulma või matustele, igatahes kohta, kus eeldati niinimetatud viisakat välimust. Pagan seda täpselt teab. Aga fakt on see, et kui pintsak paari nädala möödudes jälle minu juurde jõudis, Paidest või mingist sellisest kohast, oli sel varrukas lõhki ja taskud tühjad. Põuetaskus olid olnud muu hulgas minu juhiload.\nMa ei teinud vähimatki katset uute hankimiseks.\nEnt juhiload on olnud kõigil minu naistel.\nBlogija Sehkendaja loeb ja mõtiskleb\nTartu Linnaraamatukogu lugemissoovituste blogis loeb ja arvab Liina Leemet\nBlogija Katarina von Blogger arutleb loetu ja sisserändajate järeltulijate üle\nOlev Remsu arvustab ajakirjas Looming Andrei Hvostovi "Kirju Maarale"\nTartu Linnaraamatukogu "Nädala autori" rubriigis katkend Andrei Hvostovi raamatust "Kirjad Maarale"\nIndigoaalne blogis Andrei Hvostovi raamatust "Kirjad Maarale"\nAndrei Hvostov pärjati kirjandusfestivalil Eesti Kirjanik raamatu "Kirjad Maarale" eest aasta kirjaniku tiitliga\nBlogija Triinu kirjutab Andrei Hvostovi raamatust "Kirjad Maarale"\nKatkend Andrei Hvostovi raamatust "Kirjad Maarale" Postimehe raamatuportaalis\nAndrei Hvostov TTV saates "Inimese mõõde" (küsitleb Jaak Urmet)\nPriit Hõbemägi arvustab Eesti Ekspressis Andrei Hvostovi raamatut "Kirjad Maarale"\nVilja Kiisler arvustab Postimehes Andrei Hvostovi raamatut "Kirjad Maarale"\n"Kirjad Maarale" autor Andrei Hvostov ETV saates OP+ (küsitleb Margit Kilumets)\nAro Velmet arvustab Eesti Päevalehes Andrei Hvostovi raamatut "Kirjad Maarale"\nVideo Andrei Hvostovi raamatu "Kirjad Maarale" esitlusest (küsitleb Vilja Kiisler)\nToimetaja Tuuli Kaalep Andrei Hvostovi raamatust "Kirjad Maarale" meie blogis\nBlogija Mariann jagab lugemiselamusi\nBlogija Katu raamatust\nSveta Grigorjeva arvustus, Sirp (05.07.2019)\nAutoriõigus: Andrei Hvostov ja OÜ Petrone Print, 2019\nKirjad Maarale kogus\nSamalt autorilt:Andrei Hvostov


Vahetage beebid Austraalia haiglas - Uudised\nAustraalia haiglas vahetatud beebid\nSegaduses beebi Austraalia kliinikus\nPärast imikute segadust Austraalia kliinikus proovivad vastutavad isikud selgitada. Väidetavalt peaks väikelaste juhuslikku segadust haiglates vältima mitmed turvameetmed, kuid inimlikud eksimused on põhjustanud selle, et kaks ema imetavad imelikku last üle kaheksa tunni, teatas Melbourneist läänes asuva Geelongi väikelinna kliiniku pressiesindaja.\nAustraalia haiglas vahetasid beebid kaks ema ja naised toitsid siis tundide kaupa imelikke lapsi. Kaks Austraalia ema elasid läbi selle, mida tuhanded naised kardavad, kui nad sünnivad suuremas kliinikus: kliiniku töötajad vahetasid tähelepanematul hetkel nende lapsed kogemata. Ja kui poleks eriti tähelepanelik pereliige segadust märganud, võivad naised täna veel imelikku last imetada.\nInimlikud eksimused imikute segaduse tekitamiseks Kliiniku sünnitustoas kasutatakse tegelikult mitmesuguseid turvameetmeid, näiteks ema ja lapse käevõrusid, et vältida imikute tahtmatut segiajamist. Kuid praegusel juhul ei sobinud haigla töötajad kahe imiku käevõrusid piisavalt emadega, nii et naised toitsid imelikku last üle kaheksa tunni. Alles segati last tähelepaneliku pereliikme sekkumise kaudu. Haigla juhtkond vabandas kohe "inimliku eksituse" pärast, kuid emad jäeti ilma eriti olulistest esimestest tundidest oma lapsega. Asjatundjate sõnul on esimene kokkupuude oma lapsega vahetult pärast sündi eriti tundlik hetk, kus ema ja lapse vaheline side saavutab uue taseme. Austraalia kliiniku emad ei veetnud seda hetke aga mitte oma, vaid võõra lapsega. Segadust poleks võib-olla isegi märganud ja emad oleksid imelikud beebid koju viinud, kui eriti tähelepanelik pereliige poleks ema ja lapse käevõrudel erinevaid kirju märganud.\nKliiniku juhtkond kuulutas välja intensiivsed uuringud. Kliiniku juhtkond ja töötajad on juba reedel märgatud imikute segadusest vabandanud ja palunud emad inimlikest vigadest aru saada. Imikuid uuriti ka intensiivselt, et välistada imelike naiste imetamise võimalikud nakkused. Kuna õigete beebide saamine lõppes nende emadega, võivad arstid loota patsiendi järeleandmistele. Sellegipoolest on intsidendi suhtes täiendavaid uurimisi alustatud, et selliseid vigu tulevikus kindlasti vältida, teatas kliiniku juhtkond. Praegust juhtumit silmas pidades kerkib aga küsimus, kui sageli selliseid segadusi igapäevases kliinilises praktikas tegelikult esineb ja kui palju neid segadusi ei pruugita avastada, nii et kannatanud kasvataksid kogu elu “imeliku” lapse. (fp)\nSündimine kui ämmaemandate kallis hobi\nÄmmaemanda amet on ohus\nKeisrilõike sündimus on rekordkõrge\nÄmmaemandate puudumise hoiatus\nFotokrediit: lydia margerdt / pixelio.de\nVideo: Lende Liis. Vastsündinud u0026 Beebid\nAustraalia haiglas vahetatud beebid...


11.10.2010 0:34 by Siim Iljašenko\nÜleval olev pilt illustreerib minu õpikeskkonda ning natuke seletust ka siis selle kohta:\nVaba aega sisustan uudiseid lugedes postimees.ee saidilt, sõprade ja tuttavate “uudiseid” jälgin Facebook’is. Auto24 on niisama piidlemiseks ja sirvimiseks tore. Eztv.it ja SoundCloud on uute sarjade ning muusika jaoks. Soulseek on selline nii ja naa – teatavat vastuolu tekitab see seetõttu, et tegemist on programmiga, kuid liigitaksin selle siiski vaba aja alla, kuna seal erinevate kasutajate kaustu sirvides möödub enamus mu vabast ajast.\n“Suhtlemise” kasti sees on siis tänapäeva standarditeks saanud Skype ja MSN, meilivahetus käib läbi isikliku Gmaili konto ning töömeilid SquirrelMaili kaudu.\nInfootsingu number üks on Google.com. Läbi guugeldamise kasutan Wikipediat ning Eestiga seonduvaid asju otsin Neti.ee kaudu. Tallinna Ülikool on selles kategoorias kooli info tarvis. Sealset “Otsi” nuppu olen korduvalt kulutanud. Isohunt.com on vajalike torrentite jaoks ning siingi leiab Soulseek’i, sest kasutan muusika otsimiseks just selle programmi otsingut. Peaks vist programmide alla ka selle panema… aga ei pane!\nProgrammide seas on enim kasutatud FL Studio ning GoldWave. Muusika produtseerimiseks täielikult essential! Kooliga seonduvad Python ja Office 2010. Kõikvõimalikke kujundusi, animatsioone ning osaliselt ka helitöötlust teen Adobe Creative Suite 4 programmidega. Viimase aja parimatest leidudest on Dropbox, kuna kasutan ringi liikudes rüperaali ning kodustes tingimustes lauaarvutit. Installisin DB mõlemasse, “pilves” on ka oma konto ja nüüd ei ole vahet, kus oma kooliasju teen – salvestan Dropboxi ning fail kopeeritakse automaatselt teise arvutisse ja “pilve”. Suurepärane!