ERISAADE | Gamestop ja pinged börsil. Peeter Koppel: internetifoorumist alguse saanud idee võib viia turu järsu languseni - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nERISAADE | Gamestop ja pinged börsil. Peeter Koppel: internetifoorumist alguse saanud idee võib viia turu järsu languseni\nMaaklerid New Yorgi börsil.\nKas mängureeglid maailma börsidel on igaveseks muutunud? SEB privaatpanganduse strateeg ja majandusanalüütik Peeter Koppel räägib Delfi Erisaates, et lähinädalad saavad olema otsustavad. „Ka minu jaoks on see olukord uus ja jälgin seda suhteliselt pingselt,” sõnab ta.\nUSA hädas arvutimängupoe aktsia arusaamatu liikumine on tõstnud hädakisa professionaalsete Wall Streeti investorite ja Ameerika tähtsate poliitikute seas. Paljud on saanud üle öö miljonärideks, kuid samas on börsid on üle maailma miinustes, kuna internetitrollid leidsid viisi, kuidas aktsiad katki teha.\nPikemalt juba Delfi Erisaate helirealt.\nPeeter Koppel ristib Gamestopi aktsiat kokkuostva massi käitumise turumanipulatsiooniks. Teisisõnu viivad nad varade hinna tasemele, kus see loomulike protsesside tulemusena olema ei peaks.\n„Sisuliselt võib olukorda kirjeldada nii, et eksisteerib tehniline reaalsus ja reeglite kontekstis ei ole arvestatud, et suur mass väikseid spekulante läheb koordineeritud tegevusega ära kasutama. Institutsionaalsed investorid, keda lüpstakse, pole saanud end sellise olukorra vastu kaitsta,” kommenteerib Koppel.\nKolm nädalat tagasi oli Gamestopi – arvutimänge ja mängukonsoole müüva Ameerika Ühendriikide poeketi – aktsia hind 18 dollarit. Neljapäeva hommikul umbes 470 dollarit. Tõuseb, langeb, kuid kasv on olnud tuhandetes protsentides.\nMilles asi – USA riskifondid (hedgefund) panustasid selle peale, et Gamestopi aktsiad kukuvad ja müüsid seda nii-öelda lühikeseks. Nii nagu spordis saab kihla vedada kellegi kaotuse peale. Riskifondid on nüüd jännis ning on kaotanud miljardeid dollareid börsipiraatide tegevuse tõttu.\n„Mis selles halba on,” küsib Koppel ning vastab: „Võib-olla hea on pigem see, et nõrkus on süsteemis välja tulnud. Aga problemaatiline on see, kui mõtleme raha kaotavale institutsioonile. Üks hetk võib kaotada süsteemselt oluline institutsioon raha ja siis väheneb süsteemi kui terviku usaldusväärsus. See on väga suur probleem aktsiaturul ja finantssüsteemis laiemalt. Kriisid kipuvad tekkima sellistes olukordades, kus üllatuslikul kombel juhtub midagi, mille kohta arvatakse, et see ei saa juhtuda. Riskipiiridest on välja mindud.”\nKoppel kirjeldab, kuidas riskifondide kahjum võib tähendada aga laiemat mõju kogu börsile. „Sellel on nakkav või spill-over efekt. Riskifond pole arvestanud, et kaotab nii palju raha. Selleks, et seda auku täita, võib juhtuda selline ebameeldiv asi, et ta müüb aktsiaid, kus pole lühike, vaid pikk positsioon, mida ta muidu poleks absoluutselt kavatsenud müüa. See on juba turu jaoks probleem,” sõnab Koppel.\nMingite aktsiate hinnatasemed võivad liikuda alla. Koppeli hinnangul kasvab järskude liikumistega turul volatiilsus või teisisõnu hindade heitlikus, millel on arusaadavad ajaloolised piirid. Kui volatiilsus läheb piiridest välja, siis institutsionaalsete investorite juures töötavad riskijuhid lähevad väga närviliseks.\n„Ütlevad, et teate, teil on portfellis liiga palju kõikuvaid varasid ja et see oleks väheke normaalsem, peate neid kõikuvaid varasid müüma. See võib täiendavat müügisurvet tekitada turule. Siis võibki leida seose selle vahel, et Redditi grupist tehnilisest ideest alguse saanud uus ja huvitav nähtus viib turu kui terviku hinnatasemed ajutiselt võib-olla isegi järsu languseni,” ennustab Koppel.\nEnt turg oli enneolematult aktiivne juba enne börsipiraate. Tänu äppidele on aktsiatega võimalik spekuleerida peaaegu igaühel. Kas nii-öelda tavalised Jürid on turule tekitanud mulli? Probleem on Koppeli hinnangul palju suurem, kui Jüride soov investeerida.\n„Turu tervikuna mullist ei saa rääkida, aga mulli on praegune keskkond toitnud. Ühest küljest on tervise kriis, aga majanduses ka nii hästi ei ole. Rahatrükk on kestnud aastaid, intressimäärad on erakordselt madalad. Likviidsus, mis süsteemis ringi rullib ja otsib tootlust, seda on varasemaga võrreldes väga palju. Keskpankade tegevus on paljustki selle börsi aktiivsuse kasvu taga,” kommenteerib Koppel. Pidevalt juurde trükitud raha otsib tootlust.


Tööpakkumise number #457094\nVäga oluline on huvi kohvimaailma vastu ning soov end selles maailmas arendada! Lisaks soovime, et meie uus pereliige suhtleks vabalt nii eesti kui ka inglise keeles. Vene keele oskus tuleb vaid kasuks, kuid ei ole nõutav - kõik on õpitav! Tule meile, kui oled õpihimuline, kiire taibuga, oskad multitaskida, armastad abistada ning naudid suhtlemist erinevate inimestega! Kasuks tuleb kõrge pingetaluvus, tolerantsus ja võime rahulikuks jääda, kui kõik teised seda ei ole!\nPakume sulle paarikuulist väljaõpet ja sisseelamiseaega Welcome Cafes, seejärel juba sügavamat kohvialast koolitust ning väljaõpet ka kohvikus KOHVer töötamiseks, tõeliselt toredat, ühtehoidvat ja omade kiiksudega tööperet, head palka ja igat masti kliente - nii rõõmsaid püsikliente kui ka pahuraid torisejaid! :) Töö on põnev ja väljakutseid pakkuv ning kindlasti kõike muud kui rutiinne!


Taniel Vares – MuusikaPlaneet\nSildistatud: Taniel Vares\n5. juuni 2017 @ 15:48\nSuvi paneb vere keema! Saaremaa mees Taniel Vares jätkab tantsuliselt ja suviselt, sest Saaremaa suvi on lihtsalt parim. Mehe tantsubändi Dolce Vita eelmine singel “Cecilia” tõestas, et eestlased armastavad päikest ja suve ning Vares tahab sel imelisel ajal inimesi tantsutada täiesti tutika lauluga “Parimatest parimad”. Muusika ja sõnade autoriks on Ruubics.\n8. veebr. 2017 @ 17:20\nTaniel Vares ütles raadiole Elmar antud intervjuus, et talv talle ei meeldi ning meelsasti laulab ta just suviseid laule. Praeguste ilmadega on ka nohu kerge tulema, kuid õnneks pole mees pidanud selle pärast kunagi ühtki esinemist üles ütlema. Praegu tegeleb Taniel aktiivselt uute lugude kallal. Oma mässavamat ja rajumat poolt väljendab Vares Dolce...\n20. jaan. 2017 @ 13:36\nLiis Lemsalu ja ansambel Metsatöll on teist korda Kanal 2 saate Reporter edetabeli Eesti TOP 10 liidrid, eestikeelse versiooniga laulust “Whiskey In The Jar”, mis kõlas 31. detsembril 2016 Kanal 2 saates Reporteri aastalõpp. Eelmisel reedel seitsmendaks langenud Karl-Erik Taukar tõi end raskest seisust välja ning on nüüd looga “Lähedal” hääletajate abiga teiseks kerkinud ja märkimisväärse...\n6. jaan. 2017 @ 20:24\nKUULA: TANIEL VARES “SIND IGAL POOL”\nMuusik Taniel Vares avalikustas laulu pealkirjaga “Sind igal pool”.\nMitmete südantlõhestavate ballaadidega austajannade südamesse pugenud Taniel Vares avardab tublisti oma haaret ning suunab pilgu tantsusaalide poole. Rahva nõudlus uue kaasakiskuva tantsubändi järele pani Tanieli mõtted liikuma ning oma tiimi ajurünnaku tulemuseks on mõnusalt magus duo Dolce Vita. Tanieli kõrval on bändis koha sisse võtnud tegija, kes soovib oma isiku saladuses hoida. Saladus...\n12. juuli 2016 @ 14:22\nTANIEL VARESE EELMISE SUVE LUGU SAI UUE KUUE\nAasta tagasi, juulis 2015, avaldas Saaremaa muusik Taniel Vares laulu “Meie suvi on see”, millest on nüüd valminud remiks. Lugu kannab endas toredat sõnumit: sadagu vihma või paukugu äike, alati on võimalik minna varju kallima südamesse. Loo “Meie suvi on see” muusika autoriteks on Taniel Vares ja Peeter Kaljuste, sõnade autor Taniel Vares, kitarrid mängis sisse...


Eestis koroonaviirusesse haigestumus taas tõusuteel - vaata, palju viimase ööpäevaga positiivseid teste lisandus\nRahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 358 inimesel.\nHarjumaa uutest juhtumitest 275 on Tallinnas.\nIda-Virumaale lisandus 80, Tartumaale 49 ning Pärnumaale 30 uut positiivset koroonaviiruse tuvastamise testi tulemust. Raplamaale lisandus 20 ning Saare- ja Lääne-Virumaale lisandus kuus uut positiivset testi tulemust.\nLääne- ja Viljandimaale lisandus viis uut nakatunut. Põlva-, Järva- ja Võrumaale lisandus neli uut nakatunut. Hiiumaale lisandus kolm, Jõgevamaale kaks ning Valgamaale üks uus nakatunu. 13 positiivse testitulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht.\nTänahommikuse seisuga viibib haiglas 324 COVID-19 patsienti, ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest.


Electrolux ostab 2,55 miljardiga General Electricu üksuse\n8. september 2014 kell 11:50\nRootsi koduseadmete valmistaja Electrolux ostab 2,55 miljardi euroga (3,3 miljardi dollariga) General Electricult olmetarvete üksuse.\nTegemist on Electroluxi ajaloo suurima tehinguga ning see annab USA turul Whirpooliga konkureerimiseks veel parema eelise. Electrolux müüb kodumasinaid selliste tootemarkide nagu Zanussi ja AEG alt ning on Whirpooli järel maailma suuruselt teine kodumasinate tootja, kirjutas BBC.\n„See on ajalooline hetk ja tähtis strateegiline samm,” ütles Electroluxi tegevjuht Keith McLoughlin. „See kiirendab meie investeeringuid innovatsiooni ja globaalsesse kasvu.”\nElectrolux on tugevam olnud Euroopas, samas kui Whirlpool domineerib USA turul. Ostetava General Electricu üksuse eelmise aasta käive ulatus 8,3 miljardi dollarini.\nStockholmi börsil tõusis Electroluxi aktsia 6 protsenti.\n24. aprill 2015 kell 13:15\nEuroopa suurima kodutehnika tootja Electroluxi esimese kvartali kasum lõi analüütikute ootusi, kuna hindade tõstmine aitas tasandada valuutakursside kahjumit. Ettevõtte aktsia on Stockholmi börsil rallinud juba ligi 10%.\n20. aprill 2015 kell 8:45\nInvestor Toomas: GE kehvas tulemuses peitub üllatus\nReedel esimese kvartali majandustulemustega välja tulnud General Electric valmistas kehvade numbrite tõttu suure pettumuse. Täie tõe saamiseks peab aruandes sügavamale kaevama, kirjutab Äripäeva loodud investor Toomas.\n25. aprill 2014 kell 7:51\nRootsi kodumasinatootja Electrolux avaldas täna lisaks I kvartali tulemustele ka suurema nõudluse prognoosi, mis pani investoreid aktsiat üles ostma.\n31. jaanuar 2014 kell 8:53\nElectroluxi aktsia hind on täna Stockholmis kukkunud 5,6 protsenti, 144,20 Rootsi kroonile.


Viktor Kokk, Aarius Projekt OÜ müügijuht\nEt jõuda soovitud lahenduseni võimalikult kiirelt ja valutult, eeldab tellija poolt eelnevalt kodutööd ning arusaamist, mida täpset tahetakse.\nAarius Projekt on 9-aastase kogemusega projekteerimisbüroo, mis teostab projekte eramutele, paarismajadele, ridaelamutele, korterelamutele ja ärihoonetele. Töövõttu kuuluvad nii hoonete arhitektuursed ja konstruktiivsed osad, kui ka eriosad (vesi-kanalisatsioon, küte-ventilatsioon, elekter-side), samuti haljastus ja sisekujundus. Koostame ka teedeehitusprojekte (parklad, tänavad, kergliiklusteed) koos dendroloogia ja uushaljastusega.\nEttevõtte eesmärgiks on areneda aastaks 2020 Eesti üheks efektiivsemaks projekteerimisbürooks.\nArhitektuurDetailplaneeringElamuprojektidKõik eramaja ehitusest 2016Maja ehitamineMaja projektidProjektbüroodProjekteerimineProjektidSisearhitektuurSuurprojektidVäikeprojektidVälisprojektid


TORU Foorum » KKK » Foorumi kasutamine Vali foorum Foorum » Foorumi tagasiside Meelelahutus » Filmid » Muusika » Mängud » Üldine loba » Arhiiv » ToruStaar » Sport Arutelu » Vastatud küsimused » Raud » Digitehnika » Andmeside » Arvutikaitse » Programmid » Microsoft » Mac, Linux jt » Progemine » Multimeedia looming » Veebiarendus Ärifoorumid » Digitehnika ost, müük, vahetus » Raua ost, müük, vahetus » Muu ost, müük, vahetus\nKuidas välja logida?\nKuidas saata U2Usid (privaatsõnumeid)?\nKust ma näen teisi kasutajaid?\nKuidas saada moderaatoriks?\nMis on kasutajastaatused?\nSisse saad logida klõpsates nupule 'Logi sisse' lehe ülaosas.\nSa saad välja logida klõpsates nupule 'Logi välja' lehe ülaosas. Peale välja logimist kustutatakse küpsised ja sa muutud külaliseks (anonüümseks kasutajaks).\nOtsingut saad kasutada klõpsates linki 'Otsing' ülal menüüs.\nU2Ud saad kõige lihtsamalt saata klõpsates nuppu 'U2U' (või pildile mis seda sümboliseerib) kasutaja postituse all või kasutaja profiilis.\nTeine võimalus on klõpsata nuppu U2U lehe ülal osas. Avaneb väike pop-up aken, seal klõpsa nupule 'Saada U2U' akna ülal osas. Lahtrisse 'Saada' kirjuta kasutajanimi kellele kirja soovid saata, edasi sisesta pealkiri ja kirjuta kiri ning siis klõpsa nupule 'Saada'.\nSa saad vaadata kasutajate nimekirja klõpsates menüüs nupule Kasutajate nimekiri.\nUusi moderaatoreid valib foorumi meeskond vastavalt vajadusele.\nVastavalt su postituste arvule on sul kindel arv tähti ja kindel kasutajastaatus. Järgnevalt näed selle foorumi kasutajastaatuste seadeid:\nUus toru 0 postitust\nNoor toru 2 postitust\nToru 100 postitust\nTeenekas toru 500 postitust\nVeterantoru 1000 postitust


Töötajate ees esinedes tasub keskenduda ühele eesmärgile - Äripäev\nTöötajate ees esinedes tasub keskenduda ühele eesmärgile\nÜlo Vihma 06. september 2004, 00:00\nEsinemisi on erinevaid: informatiivsed, veenvad ja meeleolu loovad. Kui esineja määratleb selle liigituse järgi oma sõnavõtu põhimeesmärgi, on tal ka võti esinemiseks juba olemas. Siis ei juhtu seda, et jõulupühade kõnes räägitakse firma käibest ja kvartalitulemuste esitlemisel püütakse samaaegselt selgitada kuulajatele uut töökorraldust. Selline mitu kärbest ühe hoobiga tegevus vähendab esinemise mõjukust kordades.\nKuigi esmapilgul tundub, et esinemisel on tegemist monoloogiga, toimub esineja ja kuulajate vahel varjatud dialoog.\nEsinemise puhul algab protsess esineja inimliku kontakti saamisest kuulajatega, kus lisaks konkreetsele auditooriumile suunatud sõnadele on ka soe ja sõbralik hääletoon ja silmavaade, jätkub väärikalt kedagi isiklikult riivamata või hoopis tunnustades, isiklik kriitika jäägu neljasilmajutuks, ja päädib endast ja kuulajatest lugupidamisega võrdsuse kaudu ? olgu selleks siis teistele üleskutse esitamisel ka omapoolse lubaduse andmine, kuulajate seisukohtadega arvestamine, nende küsimustele vastamine vms.\nEsinejal on aga sageli nõudlikumad eesmärgid kui ainult infot või teadmisi jagada ? soovitakse kuulajaid mõjutada, neile midagi tõestada, uut ideed või toodet maha müüa. Siis tuleb mõelda auditooriumile diferentseeritumalt ? kellelegi kuulajatest on vaja fakte rõhutada, kellegi jaoks kasu välja tuua, kellelegi näidata eneseteostuse võimalusi või kuidas võimupiire laiendada jne. Sellistes esinemisolukordades on sageli mõnel kuulajal juba eelnevalt tekkinud vastuseis esinejale. Tavaliselt see inimene väljendab ennast häälekalt midagi küsides või kommenteerides, mõnikord ka otsesõnu öeldes, et see kõik on talle juba ammu kuuldud ja tuttav jutt. See on loomulik nähtus, millega peaks ette arvestama. Mida siis teha?\nÜks esimesi ja käepäraseid vahendeid ongi meie, st teiste kuulajate kaasamine ? võib suisa otse küsida, kas selle ühe inimese arvamus on ka enamiku arvamus. Auditooriumi reageering annabki võtme edasiminekuks. Vajadusel saab selle protsessi kaudu täpsustada käsitlusnurka ja kui vaja, ka midagi kohe oma esinemises muuta ja jätta näiteks mõni lõik või teemaarendus vahele.\nÜks väga võimas suhtlusvahend on paus, seda nii oma sõnade mõju suurendamiseks, mõtete kogumiseks kui ka partnerilt tagasiside saamiseks.\nEnamasti püsib kontakt kuulajatega hea siis, kui neid huvitab see, mida räägitakse. Paraku ei saa kõik olla ühtemoodi huvitatud esineja jutust. Selle teadvustamine peaks vähendama esineja ebainimlikku pingutust kõigile meeldida ja kõiki köita.\nKokkuvõttes vähendab selline teadvustus ülemäärast esinemispinget. See omakorda annab suurema sisemise vabaduse, mis toetab esinemise ajal toimuvat vahetut loovat protsessi. Viimane aga köidab paradoksaalsel kombel kuulajate tähelepanu kõige enam.


Südame tüüpilise jõudluse tagab ruumi ja ka vatsakese sujuv jõudlus. Oluline probleem on verevool ühes juhendis.\nVasakust toast hapnikuga rikastatud veri surutakse vasakusse vatsakesse. Nende südamekomponentide vahelised ventiilivoldikud on seetõttu kindlalt suletud. Vatsakese vajutamisel avanevad Kuu klapi sulgurid ja ka veri surutakse otse aordi ning ka sealt liigub see mööda lõhenevaid artereid.\nAordiklapi puudulikkust jagatakse klapi voldiku häirimisel: pärast kõhu kokkusurumist, kui veri kolib otse aordi, ei sulgu brošüürid täielikult ja ka vere komponent taandub. Järgmisel kokkusurumisel üritab vatsake lisaks täiesti uuele osale suruda tagasi ka tagasi tulnud verd. Vere komponent naaseb aga taas.\nSelle tulemusena tegeleb vasak vatsake regulaarselt lisatud partiidega ja kogeb regulaarselt selles jätkuvalt püsivat vere stressi. Lisatud partiide kompenseerimiseks on see asukoht hüpertrofeerunud, selle lihasmass on surutud, vatsake suurendab kogust.\nKuid see on rikkumise vaid üks külg. Kuna verekomponent taastub regulaarselt, tekib verevoolu suures ringis vere puudumine juba algusest peale. Seega pole kehas hapnikku ja ka toitaineid, millel on täiesti tüüpiline ja piisavalt hingamissüsteem.\nTäpselt samal ajal langeb diastoolne stress, mis toimib signaalina südamele muutumiseks ulatuslikuks.\nKuna vähendatud stressi kompenseerimise põhiosad lükkavad vasaku vatsakese, on vereringe katkestamine pikka aega ebaoluline. Sümptomid praktiliselt puuduvad.\nKui aga vereringe pöördvõrdeline kogus on suurem - üle 50%, läbib kogu südamelihasmassi hüpertroofia. Süda suureneb, samas kui vasaku vatsakese ja ka ruumi vaheline ava pikeneb ja tekib ka mitraalklapi puudulikkus.\nSelles faasis toimub dekompensatsioon. Vasaku vatsakese tüübi rikkumine tekitab bronhiaalastma kasvu, võib põhjustada kopsuturset. Parema vatsakese dekompensatsioon toimub hiljem ja üldjuhul toimub see ka palju kiiremini.\nKui lahendamise etapis ei pruugi märgid ja sümptomid üldse realiseerunud - inimestel ei olnud kogu sporditegevuse vältel ka õhupuudust, siis pärast dekompensatsiooni algust saab aordipuudulikkus äärmiselt võimsad näitajad.\nHaiguse rasketes faasides sõltub elu diagnoosimine kirurgilisest ravist.\nAordi puudulikkus jaguneb otse kolmeks tasemeks. Need erinevad klapi klappide aberratsiooni poolest. Esialgu tundub see lihtne. See:\nValsalva siinused - need asuvad aordi siinuste taga, koheselt sulgemiste taga, mida tavaliselt nimetatakse kuuks. Pärgarterid algavad sellest kohast.\nKiuline rõngas - sellel on kõrge vastupidavus ja see jagab selgelt ka aordi alguse ja ka vasakpoolse ruumi.\nLunar cusps - neid on 3, nad jätkavad südame endokardi kihti.\nAknad asuvad ümmarguse joonena. Kui ventiil on terve ja tasakaalustatud isikuga suletud, puudub sulgurite vaheline ruum täielikult. Aordiklapi puudulikkuse tase ja intensiivsus sõltuvad kokkupanekul ruumi mõõtmetest.\nEsimest kraadi iseloomustavad kerged sümptomid. Ventiilide erinevus ei ületa 5 mm. Tundub, nagu normaalne olek ei erineks.\n1. astme aordi puudulikkus avaldub kergete sümptomitega. Regurgitatsiooni korral ei ole vere maht suurem kui 15%. Kompensatsioon toimub vasaku vatsakese suurenenud värisemise tõttu.\nPatsiendid ei pruugi isegi patoloogilisi ilminguid märgata. Kui haigus on kompenseerimise staadiumis, ei saa ravi läbi viia, need piirduvad ennetavate tegevustega. Patsientidele on ette nähtud kohtumine kardioloogiga, samuti regulaarsed ultraheliuuringud.\nAordiklapi puudulikkus, mis kuulub 2. astmesse, omab sümptomeid, millel on selgem manifestatsioon, samal ajal kui ventiilide lahknemine on 5-10 mm. Kui see protsess toimub lapsel, siis on märgid vaevumärgatavad.\nKui aordipuudulikkuse ilmnemisel on tagasi naasnud vere maht 15-30%, siis patoloogia viitab teise astme haigusele. Sümptomid pole eriti väljendunud, kuid võib ilmneda õhupuudus ja ka sagedane südamelöök.\nDefekti kompenseerimiseks kaasatakse vasaku aatriumi lihased ja klapp. Enamikul juhtudel kurdavad patsiendid õhupuudust koos kerge pingutusega, suurenenud väsimust, tugevat südamelööke ja valu.\nKaasaegseid seadmeid kasutavate uuringute käigus tuvastatakse südame löögisageduse suurenemine, tipmine impulss nihkub veidi allapoole, südame tuimuse piirid laienevad (vasakule 10-20 mm). Röntgenuuringu kasutamisel nähakse vasaku aatriumi suurenemist allapoole.\nAuskultatsiooni abil on selgelt kuulda vasakpoolsest küljest rinnaku kohal olevat müra - need on aordi diastoolse nurise tunnused. Samuti avaldub teises puudulikkuse astmes süstoolne nurin. Mis puutub pulssi, siis see on laienenud ja hääldatud.\nKolmanda puudulikkuse astme, seda nimetatakse ka hääldatuks, erinevus on üle 10 mm. Patsiendid vajavad tõsist ravi. Sagedamini määratud operatsioon koos järgneva ravimteraapiaga.\nKui patoloogia on 3. astmel, kaotab aort rohkem kui 50% verest. Kaotuse korvamiseks kiirendab südameorgan rütmi.\nEnamasti kurdavad patsiendid sageli:\nõhupuudus puhkeolekus või minimaalse pingutuse korral;\nUuringutes leitakse südame tuimuse piiride tugev suurenemine allapoole ja vasakule. Nihkumine toimub ka õiges suunas. Apikaalse impulsi osas on see tugevdatud (mahavoolav iseloom).\nKolmanda puudulikkuse astmega patsientidel pulseerib epigastriline piirkond. See näitab, et patoloogia hõlmas protsessis südame paremat kambrit.\nUurimistöö käigus ilmneb selgelt väljendunud süstoolne, diastoolne ja Flinti nurin. Neid saab kuulda paremas servas asuvas teises roietevahelises ruumis. Neil on hääldatud iseloom.\nAordiklapi puudulikkus võib olla kroonilise iseloomuga, kuid sellel võib olla äge vorm. Reeglina määrab haiguse kulg põhjuse. Nüri instrumendi traumaatiline mõju põhjustab muidugi ägeda vormi, samas kui lapsepõlves üle kantud erütematoosluupus jätab kroonilise.\nSümptomeid ei pruugi üldse täheldada, eriti patsiendi hea füüsilise ettevalmistuse korral. Süda kompenseerib mõningast verepuudust, seega ei põhjusta haiguse tunnused korralikku muret.\nsagedaste peavaludega, mis on koondunud peamiselt esiosasse, kaasneb müra ja pulsatsioonitunne;\nväsimus, minestamine ja teadvusekaotus koos järsu positsioonimuutusega;\nvalu südames puhkeolekus;\narteriaalne pulsatsioon - “arteriaalne tants”, aga ka pulsatsiooni tunne - defekti kõige iseloomulikumad sümptomid. Pulsatsioon on visuaalse vaatluse ajal märgatav ja selle põhjuseks on kõrge rõhk, millega vasak vatsake väljutab verd aordisse. Kuid kui aordi puudulikkusega kaasnevad ka muud südame vaevused, ei pruugi seda iseloomulikku pilti täheldada.\nÄgedat aordiklapi puudulikkust iseloomustab kopsuturse ja arteriaalne hüpotensioon. Ravi kirurgilise meetodiga viiakse enamikul juhtudel läbi ainult väljendunud sümptomite ja haiguse raske staadiumi korral.\nKui aordiklapi puudulikkus hakkab arenema, ei ilmne sümptomid kohe. Seda perioodi iseloomustab tõsiste kaebuste puudumine. Koormus kompenseeritakse vasaku vatsakese ventiiliga - see suudab pikka aega vastupidist voolu taluda, kuid siis see on venitatud ja veidi deformeerunud. Juba sel ajal on valud, pearinglus ja sagedane südametegevus.\nEsimesed ebaõnnestumise sümptomid:\ntugev värin südames;\nvalu surumine ja kokkusurumine rindkere piirkonnas (tugeva vastupidise verevooluga);\npearingluse esinemine, sagedane teadvusekaotus (ilmneb aju halva hapnikuvarustusega);\nvalu südame piirkonnas, isegi kui rahulik, ilma stressita;\npingutuse ajal ilmub piisavalt kiiresti väsimus;\npidev tinnitus ja intensiivse pulsatsiooni tunne veenides;\npalja silmaga nähtavate arterite pulsatsioon.\nKui patoloogia on dekompenseerivas astmes, on ainevahetus kopsudes häiritud (sageli astma ilmnemine).\naordiklapi kaasasündinud väärareng.\nendokardiit (südame sisekesta bakteriaalse infektsiooni esinemine).\nsidekudedega seotud difuussete haiguste ilmingud;\ntüsistused pärast kiiritusravi rakendamist.\nEsimeste manifestatsioonide korral on oluline konsulteerida arstiga.\nKaalutakse kahte klassifitseerimismeetodit: vastavalt vere regurgitatsiooni voolu pikkusele, see tähendab aordist naasmisele vasakusse vatsakesse, ja tagastatud vere hulga järgi. Teist klassifikatsiooni kasutatakse sagedamini uuringute ja patsientidega vestluste ajal, kuna see on arusaadavam.\nEsimese raskusastme vaevust iseloomustab regurgitatsiooni vere maht mitte üle 15%. Kui haigus on kompenseerimise staadiumis, siis ravi ei määrata. Patsiendile määratakse kardioloogi pidev jälgimine ja regulaarne ultraheli.\nAordi puudulikkust, mille tagastatud vere maht on 15–30%, nimetatakse 2. astmeks ja reeglina ei kaasne sellega raskeid sümptomeid. Hüvitisetapis ravi ei tehta.\n3. klassis jõuab aordist puuduva vere hulk 50% -ni. Seda iseloomustavad kõik ülaltoodud sümptomid, mis välistavad kehalise aktiivsuse ja mõjutavad oluliselt elustiili. Ravi on terapeutiline. Pidev jälgimine on vajalik, kuna selline regurgitatsiooni vere mahu suurenemine rikub hemodünaamikat.\n4 raskusastmega ületab aordiklapi puudulikkus 50%, see tähendab, et pool verest naaseb vatsakesse. Haigust iseloomustab tugev õhupuudus, tahhükardia, kopsuturse. Tehakse nii narko- kui ka kirurgilist ravi.\nPaljud lapsed ei märka pikka aega probleeme ega kurda haiguse üle. Enamasti tunnevad nad end hästi, kuid see ei kesta kaua. Paljud saavad endiselt tegeleda sporditreeningutega. Kuid kõige esimene asi, mis neid piinab, on õhupuudus ja südamelöökide sagenemine. Nende tunnuste ja sümptomite korral on oluline viivitamatult pöörduda spetsialisti poole.\nAlguses märgatakse ebamugavust mõõdukate koormustega. Tulevikus ilmneb aordiklapi puudulikkus isegi puhkeolekus. Häiriv õhupuudus, kaelal asuvate arterite tugev pulsatsioon. Ravi peaks olema kvaliteetne ja õigeaegne.\nHaiguse sümptomid võivad avalduda mürana suurima arteri piirkonnas. Füüsilise arengu osas ei muutu see lastel puudulikkusega, kuid näonaha on märgatavalt pleeginud.\nEhhokardiogrammi kaalumisel väljendatakse aordiklapi puudulikkust valendiku mõõduka suurenemisena arteri suus. Rindkere vasakpoolse osa piirkonnas pole ka müra, mis näitab lahknevuse edenemist lustakate klappide (üle 10 mm) lobade vahel. Tugevaid šokke seletatakse vasaku vatsakese ja aatriumi suurenenud tööga kompensatsioonirežiimis.\nAordi puudulikkus on kaasasündinud: kui 3-lehelise klapi asemel moodustub 1-, 2- või 4-leheline klapp.\nHaiguse sagedamini esinevad põhjused on aga järgmised:\nreuma - või õigemini reumatoidartriit, on defekti põhjustajaks 60–80 juhul. Kuna haiguse alguseks on reumaatiline palavik, mis kanti üle noorukieas, pole aordi puudulikkust diagnoosida lihtne;\nnakkav müokardiit - südamelihase põletikuline kahjustus;\naordiklapi süüfilised kahjustused - on tõenäosus, et protsess liigub aordist klapini, ravi on keeruline;\nateroskleroos - võib ka aordist mööduda, kuigi harvemini;\nsidekoe süsteemsed haigused, näiteks erütematoosluupus.\n3. ja 4. astme haiguse raviks tuleb kõigepealt välja selgitada haiguse tegelik põhjus ja kui operatsiooni pole vaja, jätkake selle raviga, kuna defekt on teisejärguline.\nSüdame ja selle süsteemide funktsionaalsuse muutuste õigeks hindamiseks peate läbima kvaliteedidiagnoosi:\nradiograafia (määrab tõhusalt südame sulgemiste ja kudede patoloogilised muutused);\nfonokardiograafia (määrab müra südames ja aordis);\nLäbivaatamisel pööravad eksperdid tähelepanu järgmisele:\nõpilaste rütmiline laienemine või nende kitsendamine;\nkeele seisund. Ripples, muutke selle kuju (on uurimisel märgatav);\npea värisemine (tahtmatu), mis toimub südamerütmis (see on tingitud karoti tugevast löögist)\nPulss on ebastabiilne, esineb majanduslangusi ja kasvu. Südamelundi ja selle anumate auskultatsiooni abil on võimalik müra ja muud näitajad kiiremini ja täpsemalt tuvastada.\nHüpertensiooniga sörkimine on võimalik kõrge vererõhuga joosta


Arbuusimoos | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht Tarbija Arbuusimoos\nArbuusihooaeg on täies hoos. Oleme harjunud tarbima maitsvat roosat osa ja koori ära viskama. Sel aastal võiks olla säästlikumad ja roheliselt osalt lõigata ära vaid välise kõva koore, sest ülejäänust saab teha idamaist moosi. Ühtedel andmetel on see pärit Balkanimaadest, teistel andmetel Iraagist, kus kasutatakse maitsestamiseks kardemoni ja moos tundub kuivem.\nBalkanimaades võetakse seda nagu toonikumi, esimese asjana hommikul lusikatäis klaasi veega või kange mõru kohvi kõrvale. Kes sööb hommikuks maitsestamata jogurtit, siis sinna sobivad need magusad marmelaadilaadsed tükid. Kes pole magusasõber, aga tahaks kooreosa kasutada ja kodus on koer, võib seda anda (ilma koore kõva osata!) oma neljajalgsele sõbrale värskelt või sügavkülmutatult nii-öelda jäätisena.\nPõhjuseid arbuusikoore kasutamiseks toiduna on rohkem kui lihtsalt võimalus vähem jäätmeid tekitada. Arbuusikoor sisaldab C-vitamiini, magneesiumi, kiudaineid, kaaliumi, tsinki, aminohappeid (näiteks tsitrulliin, mis hoiab lihased terved) ja vitamiini B6.\nVaja läheb: arbuusikoori, nelki 2 tk, 4-5 riba sidrunikoort, 2-3 spl sidrunimahla, vanillsuhkrut, kaneeli, suhkrut. Võid maitsestamiseks kasutada ka näiteks muskaatpähklit, ingverit ja kardemoni. Kasuta oma lemmikmaitseaineid.Tee nii: Kaalu kooritud arbuusi koored, lõika väiksemateks tükkideks. Suhkrut võta pool kaalutud arbuusikogusest. Pane kooretükid, suhkur, maitseained ja sidrunikoor potti. Keeda kokku umbes kaks tundi. Kui tükid muutuvad klaasjaks, eemalda potikaas, et üleliigne vedelik saaks aurustuda. Lisa sidrunimahl, et suhkur ei kristalliseeruks. Keeda suuremal tulel, et vedelik aurustuks. Lõpupoole sega rohkem. Moos on valmis, kui enamik vedelikust on aurustunud.


Heli faktid ja töölehed lastele | Helide tüübid - Teadus\nHeli faktid ja töölehed\nHeli on termin, mis kirjeldab seda, mida kuuldakse, kui helilained läbivad keskkonda kõrva . Kõik helid tekivad molekulide vibratsioonide kaudu, mille kaudu heli liigub. Näiteks kui trummi või taldrikut lüüakse, vibreerib objekt. Need vibratsioonid panevad õhumolekulid liikuma. Heli kohta lisateabe saamiseks vaadake allolevat faktifaili.\nHeli on energia, mille tekitavad vibratsioonid. Kui mõni objekt vibreerib, põhjustab see osakeste liikumist õhus. Seejärel põrkuvad õhuosakesed üksteise vastu ja siis teistesse. See jätkuv põrkumine põhjustab helilaine. Seetõttu kuulevad kõrvad helisid. Kui need osakesed liiguvad kiiresti, moodustub suur helimaht. Ja siis, kui need osakesed aeglaselt liiguvad, tekib väike heli.\nKui inimese kõrv jääb vibratsioonide vahemikku, on kuulda heli.\nHelilaineid nimetatakse ka rõhulaineteks, kuna laine liigutab osakesi mööda passa\nKõrv pole ainus detektor, mis inimestel ja loomadel on. Helilaineid saavad tunda isegi erinevad kehaosad. Mõnikord on tunda, kuidas müra tekitab, kui seda tegelikult kuulete.\nMuusikalised helid koosnevad korrapärastest ja ühtlastest helivibratsioonidest. Muusika võib kirjeldada kui helide ilusat või väljendusrikas paigutust. Müra tekivad ebakorrapäraste ja häireteta helivibratsioonide mõjul.\nKui te kardate müra, siis on teil akustikfoobia.\nKui kardate muusikat, siis on teil melofoobia.\nKeelpillidega mängitakse siis, kui sõrmed või kang on nööridele alla surutud. See rõhk muudab stringi pikkust, pannes neid vibreerima erinevatel sagedustel ja tekitama erinevaid helisid. Nööri lühendamine muudab selle kõla kõrgemaks, samas kui stringi pikendamine võib anda madalama heli. Keelpillid tekitavad ka erinevaid helisid, sõltuvalt nende paksusest.\nPuhkpillides on pilliroog - huuliku sees olev õhuke puutükk, mis vibreerib, kui õhk selle kohal liigub. Klahvid tekitavad instrumendis erineva suurusega avasid. Seejärel muudetakse instrumendi sees olevad õhusambad lühemaks või pikemaks, mis tekitab erinevaid helisid.\nMeie kõrvad on sillaks helilainete läbimiseks. Lehtrina toimiv inimkõrv, mis kinnitub pea mõlemale küljele, püüab ka kõige väiksemat heli. Sisekõrvad, trummikile ja kõrva sees olevad pisikesed kondid, mida nimetatakse haameriks, alasiks ja jalakannaks, hakkavad kõik vibreerima, kui helilained hakkavad sisenema sisekõrva. Seejärel liiguvad helivibratsioonid läbi ovaalse ava, mida nimetatakse kohleks. Kannal - teokarbitaolises, vedelikuga täidetud kambris - stimuleerivad helilained väikseid karvu, mis on ühendatud kuulmisnärvi või kuulmisnärviga. Kuulmisnärv võtab vastu närvirakkudest signaale ja edastab need aju kuulmiskeskusesse.\nAju saab need sõnumid kuulmisnärvilt. Sõnumid tulevad kiirelt ja raevukalt, segaduses, kuid ajul on võime neid korraldatud mustriks sorteerida. Nii saame mõista helisid, mida kuuleme muusika või inimkõnena.\nInimese kõrv kuuleb kuuldavaid helilaineid, kui nende sagedus on vahemikus 20 kuni 20 000 vibratsiooni sekundis. Subsonicul on sagedus, mis on väiksem kui kuuldavad helilained. Ultraheli sagedus on kõrgem kui kuuldavad helilained.\nSellistel loomadel nagu koertel on helide kuulmise sagedus suurem. See võime võimaldab loomadel kuulda helisid, mida inimesed ei suuda. Selle võime kaudu saavad loomad aimata lähenevat ohtu.\nSeetõttu on heli hoiatus ja valmistab loomad ette kaitseks ja rünnakuteks.\nHeli liigub kiirusega 767 miili tunnis või 1230 kilomeetrit tunnis. Heli liigub vees 4,3 korda kiiremini kui õhk, kiirus on 1 482 meetrit sekundis. Heli liigub läbi terasmaterjali 3 korda kiiremini, kiirusega 4512 meetrit sekundis. Valgus liigub kiiremini kui heli, kiirusega 186 000 miili sekundis ehk 299792,458 kilomeetrit sekundis. Enne heli kuulmist võite jälgida esmalt välkkiiret.\nVaala hääl liigub vees maksimaalse kiirusega 800 kilomeetrit või 479 miili. Delfiinid kuulevad helisid 24 kilomeetri või 15 miili kaugusel veealusest.\nHelilained on teaduslikult uuritud. See on tehniliselt viidatud akustikale.\nHelilained võivad nurkade ja takistuste ümber painutada.\nÜkski heli ei saa liikuda vaakumis, mis on piirkond, kus puudub õhk.\nTuulel pole häält. Vastu takistust puhuv tuul teeb häält.\nKosmoses ei teki heli nurkade ja takistuste puudumise tõttu, kus helilained peaksid põrkuma.\nKui helilained objektidele põrkasid, mitte helilained neelasid, võite kuulda tekitatud kaja. Kaja on helilainete peegeldus, mis tekkis lainete põrkumise tõttu.\nKui teil on suurem objekt, kuhu helilained põrkuvad, tekib kaja rohkem ja tugevam.\nMaal on loomulikult kõige tugevam heli, mis tuleneb vulkaanipurskest. Krakatoa puhang 1883. aastal salvestati nii, et see tekitas maailmas kõige tugevamat heli. Heli oli kuulda 4000 miili kaugusel.\nHeli peetakse ka energiaks. See juhtub siis, kui asjad vibreerivad ja see vibratsioon liigub läbi kõrvade. Ja siis tuntakse helisid ära. Vibratsiooni ajal tekkiv heli liigub läbi aine. Kui räägite, siis molekulid vibreerivad, tekitades helilaineid, mis liiguvad kuulajani.\n·Samuti liiguvad helivibratsioonid ühest ainest teise. Kui kavatsete lauda koputada, tekib helivibratsioon. Kui koputate, läbivad helilained laua ja liiguvad siis kõrvadeni.\nMateeria puudumine ei tekita heli, kuna helivibratsioonidel pole asja läbida.\nInimesed ja loomad kasutavad heli suhtlemisvahendi või -vahendina. Arstidele on olemas elektrokardiogramm, ultrahelipuhastid ja ultraheli; Sonar geoloogidele; Doppler ilmateenistuste jaoks ja Echolocation loomade navigeerimiseks.\nSee komplekt sisaldab 11 kasutusvalmis Heli töölehed mis sobivad ideaalselt õpilastele, kes soovivad rohkem teada saada heli kohta, mis on termin, mis kirjeldab kuuldut, kui helilained läbivad keskkonda kõrva.\nHõivatud linna värvimine\nHeli faktid ja töölehed: https://diocese-evora.pt - KidsKonnect, 26. märts 2017\nLink kuvatakse kui Heli faktid ja töölehed: https://diocese-evora.pt - KidsKonnect, 26. märts 2017\nkuidas tekivad lastele pilved\nkus kasvas nukk newton\nhuvitavaid fakte Kuuba raketikriisi kohta\nlastele mõeldud pisarate jälg


Kuidas Teenida Professionaalseid Puhastusvahendeid 💡 Puhastusteenus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Puhastusteenus Kuidas kasutada professionaalseid puhastusvahendeid sisenemiseks või liikumiseks\nKuidas kasutada professionaalseid puhastusvahendeid sisenemiseks või liikumiseks\nJoonista välja oma liikumiskava\nMida küsida enne, kui võtate tööle puhastusvahendeid\nAnna neile ekskursioon, siis jäta teelt kõrvale\nInspekteerige Töö ja Vihje personali\nEnne, kui helistate tsentrite puhastusagentidele, veenduge, et teete oma kodu nõuetekohast hindamist, kaasa arvatud probleemsed laigud, mis võivad vajada täiendavat küünarvarreetrit. Näiteks külmkapi taga või ahju sees. Tee nimekiri probleemsetest kohtadest, veenduge, et tead ruudukujulist materjali ja teadke, mida teie üürileandja otsib; mu sõbra endine majaomanik kontrollis külmkapi sisemust, elutoa rulood ja veendunud, et tualettruumid olid puhtad.\nKui teil on oma üürileping või rendileping, kontrollige, kas teil on kindlad tagatised, et kindlustada kahju hüvitamine.\nNüüd, kui tead, mida tuleb puhastada, tehke oma uurimistöid puhastusettevõtete kohta, mis on sarnane uurijate ja tööandjate rentimisega. Soovitan BBB-le ja sõpradele ja perele vaadata soovitusi. Loo vähemalt viis ettevõtet, siis kutsume neid pakkumisteks.\nKui liigute samas linnas või kui te ei vii oma käigust kaugele oma vanast kohast, on hea mõte korraldada oma väljarände kuupäev, nii et teil on vana vanaks jäänud veel üks päev või kaks üürileping. See võimaldab teil enne oma koristajate jõudmist oma kodust välja kolida. Puhastusvahenditel võib siis olla puhastamata korter, mis tagab, et ükski kohapeal ei jääks puudu.\nKui te lähete uude kodusse, mis on vanast kodust kaugel, peate võib-olla palgata puhastusvahendeid, enne kui saate välja kolida.\nKui see juhtub, proovige panna kõik pakitud karbid ruumi keskosas. Eemaldage kogu külmiku ja külmutusseadme sisu ja veenduge, et puhastusvahenditel oleks juurdepääs probleemsetele aladele. Las puhastusettevõttele teada, et teie kodu on enne rentimist pakitud, et töötajad teaksid, mida oodata.\nEsiteks, rääkige igale ettevõttele, mida peate puhastama, ruutkilest ja mis tahes probleemsetest kohtadest.\nKüsige neilt, kui palju puhastusvahendeid nad saavad korraga saata, kui kaua puhastus töötab ja millise kellaaega puhastusvahendid jõuavad. Mõned ettevõtted maksavad lisatasu, et korraga oleks rohkem kui üks puhastaja. Veenduge, et küsite. Samuti küsige, kas teilt võetakse tasu kindla määraga või tunni kohta. Enamik puhastusettevõtteid tasub tunnis. Kui olete mures leibkondade väikelaste või lemmikloomade pärast, on hea mõte teada, millist puhtamatut toodet kasutab ettevõte. Mõned ettevõtted spetsialiseeruvad imikutele ja lemmikloomadele ohututele rohelistele puhastusvahenditele, teised võivad kasutada tugevaid kemikaale, et muuta töö kiiremini ja töötajatele lihtsamaks.\nKui puhastusvahendid saabuvad, anna neile tutvustust oma kodus ja osutage probleemsetele aladele, kus neil on vaja raskemat puhastamist. Kui teil on vaja puhastustöid teha, siis kirjutage need alla, et saaksite hiljem valdkondade üle minna ja puhastajad ei pea meeles pidama, mida teha. Kui olete reisile andnud, pääse teele. Ärge tehke puhastusvahendid teie ümber puhtaks.\nTagasipöördumisel veenduge, et kontrollite puhastustöid enne lõpliku makse tegemist.\nKui te ei ole rahul, rääkige palun töötajatega või helistage otse ettevõttele. Kui olete rahul, veenduge, et puhastusvahendid oleksid otsad. Puhastamine pole lihtne ülesanne: mõistlik näpunäide on 15-20 protsenti kogu arvest. Viidame oma ettekandjate ja ettekandjate, juuksurite ja vankritega tööle ning puhastustöötajad väärivad samasugust austust.\nEelmine Artikkel Feng Shui kaunistamine: kuju ja materjalid\nJärgmine Artikkel Kõige 9 puhtaimat kohta oma köögis\nFeng Shui Näpunäited Voodil Esineva Ukse Ees\nKüpsetamise Sooda Kasutamine Pesupesemisfirmade Eemaldamiseks\nKuidas Kasutada Riietuse Disainilahenduste Loomiseks Klooripuhastust\nFeng Shui Decori Näpunäited Läänega Peatudes Magamistoas\nRohelise Tara energia oma kodus\nKuidas peatada ennast häkkida mänguruumi segadusega\nSeal on pesupesemisrakendus


FOTOD ⟩ Portugalis avastati suures koguses banaanilasti peidetud kokaiini - Maailm - Postimees.ee\nPortugalis avastati suures koguses banaanilasti peidetud kokaiini\n9. jaanuar 2020, 0:56\nFotod ⟩ Portugalis avastati suures koguses banaanilasti peidetud kokaiini\nPortugali politseinik avab kokaiini pakke.\nFOTO: Armando Franca/AP/Scanpix Baltics\nPortugali politsei avastas teist korda 12 kuu jooksul suure koguse kokaiini, mis oli peidetud Ladina-Ameerikast saabunud banaanilasti.\nPortugali uurijad teatasid kolmapäeval, et viimaste päevade jooksul on nad riigi põhjaosas avastanud äärmiselt puhast kokaiini. Võimude sõnul oli narkolaadung mõeldud saatmiseks teistesse Euroopa riikidesse. Juurdlus veel kestab ning muid üksikasju korrakaitse ei avaldanud.\nKokku konfiskeeriti 825 kilogrammi kokaiini, mille hind mustal turul on enam kui 30 miljonit eurot. Eelmisel aastal arestiti 430 kilogrammi kokaiini, mille väärutuseks hinnati umbes 15 miljonit eurot.\nLõuna-Ameerikast pärinevate banaanide sekka peidetud kokaiini konfiskeerimine on tavapärane nähtus. Viimase aasta jooksul on ka USA, Hiina ja Saksa võimud avastanud puuviljalastidest suurtes kogustes kokaiini.


XXIII ajalookonverents toimub 2. juulil - SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumid\nSihtasutuse Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid XXIII ajalookonverents toimub 2. juulil 2016. a. Haapsalu Kultuurikeskuse rõdusaalis (Posti 3, Haapsalu).\n10.00-10.30 Heidi Luik (Vilniuse Ülikool)\nPerakülast leitud sarvese – vette uppunud jahirelv?\n10.30-11.00 Anu Mänd (Tallinna Ülikool)\nSaare-Lääne piiskoppide jäljed Euroopa visuaalkultuuris\n11.00-11.30 Tiina Kala (Tallinna Linnaarhiiv)\nReformatsioon Lihula kloostris\n11.30-12.00 Liis Pählapuu (Eesti Kunstimuuseum)\nAnts Laikmaa natuurist. Rahvuslane ja dändi\n13.00-13.30 Pille Kippar (Tallinna Ülikool)\nKõveralt rajalt õigesse ellu. Kolovere Riigi Hoolekandekooli rajamise lugu\n13.30-14.00 Rene Levoll (SA Eesti Vanatehnika Muuseum)\nLäänemaa auto/motomehed enne I ilmasõda\n14.00-14.30 Jaak Mäll (Eesti Ajaloomuuseum)\nMuseoloogilised probleemid Haapsalu piiskopilinnuse ekspositsiooni koostamisel\n16.00 Läänemaa Muuseumi Toimetised XIX esitlus Raekojas\nEttekannete teesidega saab tutvuda siin: 2016_ajalookonverentsi_teesid\nOtseülekannet näeb siit.


Kas vanema naise suhe endast tunduvalt noorema mehega jääb püsima? - Uudis.eu\nAjakirjas Marie Claire esimest korda „puumanaisena“ iseloomustatud keskealine, ambitsioonikas, oma välimuse eest hoolitsev ja oma vanusest tunduvalt noorematest meestest huvitatud naisetüüp on muutunud kogu maailmas populaarseks märksõnaks....\n17.08.2019 1:03 29 0\nAjakirjas Marie Claire esimest korda „puumanaisena“ iseloomustatud keskealine, ambitsioonikas, oma välimuse eest hoolitsev ja oma vanusest tunduvalt noorematest meestest huvitatud naisetüüp on muutunud kogu maailmas populaarseks märksõnaks. Demi Moore on näiteks tüüpiline puumanaine, samuti Madonna. Kahjuks saab kõmulehtedest pidevalt lugeda nende kallimate pidevast vahetumisest. Kas sellisel suhtel on üldse perspektiivi pikaajaliseks kooseluks?\nBalti keti inimesed\nUSA meedia: kohtuekspertiis kinnitas Epsteini enesetappu\nApsakas või uus mood? Briti tõsielustaari kurvid ei mahtunud bikiinidesse ära\nGalerii: Tanel Padar andis Tallinnas tasuta kontserdi - vaata, kui palju rahvast kohale tuli!\n8 päeva tagasi Elu24 0 5 Link\nViis aastat tagasi jäljetult kadunud Cameron Diaz ilmus taas välja: on lõbus, et keegi ei tea, mis ma teen\nLUGEJAFOTOD JA - VIDEO: Metallica rokkis nii, et Tartu värises! Vaata, mis toimus kohapeal\n2 kuud tagasi Elu24 0 50 Link\nLaste sõber või hoopis hirmutav hiiglane? Vaata, kui suur on Põrsas Peppa tegelane tegelikult!


Kuidas saada AG Loan Officer - Tips for you - Tipsed.Com\nNagu praktikud, kes hindab põllumajandustootjate laenutaotluste, põllumajandus- laenu ametnikud oskama tootmisviise ja tooteid, samuti põhjalikku arusaamist põllumajandusja pangandus tööstusharudes.Nad kasutavad oma koolituse põllumajandus aidata üksikute põllumajandustootjate ja ettevõtted, kes tegelevad põllumajandusliku tegevuse juurdepääsu laenuvõimalused.\nParim viis saada ag laenu ametnik on jätkata bakalaureusekraad, mis on kursuste nii põllumajanduse ja äri.Illinoisi Ülikooli Urbana-Champaign, näiteks pakub bakalaureusekraad põllumajandus- ja tarbijate majandus, mis võimaldab õpilastel suur rahanduses Agribusiness.\nMõned tööandjad ka järelmaksuga kandidaatriikide mõned põllumajandus kogemus, nagu põllumajandustoodete müügiesindajad, ja neid koolitada tööd.Koolitus tavaliselt puudutab kogu protsessi laenude alates esialgse arutelu, et laenu taotlemise korra ja laenu viimistlemist.\nSa pead tugev analüüsivõime ja silm pisidetaile olla pädev ag laenu ametnik.Kui põllumajandustootja taotleb laenu, et osta põllutöömasinate, näiteks, siis peab olema võimalik kontrollida autentsuse finants- ja isiklikke dokumente taotluses.\nTugev matemaatikas ja otsuste tegemise oskused on olulised ka, sest see on sinu töö, et hinnata põllumajandustootja finantsolukord ja otsustada, kas heaks kiita või tagasi lükata taotluse.Teil on vaja ka klienditeeninduse oskusi tuvastada vajadusi potentsiaalsetele klientidele ja suhtlemisoskus selgitama krediiditoodete neile kättesaadavaks.\nAg laenu ametnikud ei vaja töökeskkonna litsentsi saamiseks tööhõive.Ameerika Bankers Association kaudu oma ABA Marketing Network pakub liikmelisuse võimalused laenu ametnikud ja muud küpsetamine spetsialistid.Liitudes võrgustik, saate näidata oma professionaalsust potentsiaalsetele tööandjatele, samuti juurdepääsu karjääri ressursse, näiteks koolitusseminarid, tööstuse väljaanded ja uuringud ning jaepanganduse ja turundus infotunde.\nKui kvalifitseeritud, võite leida tööd kommertspankadele, talu ainepunktidesüsteemi ja maapankadele.Võimalused on saadaval ka valitsusasutused, mis on talu laenupakkumised, nagu USA põllumajandusministeeriumi Farm Service Agency.Pärast omandada mitu aastat kogemusi, siis võiks edutati juhtival kohal, nagu ag laenujuhi.\nVastavalt Bureau of Labor Statistics, tööhõive laenu ametnikud kasvab 8 protsenti vahel 2012. ja 2022. aeglasem kui 11 protsenti keskmisest kõigile töökohti.


“Nõnda siis on Seadus olnud meie kasvatajaksKristuse poole, et me saaksime õigeks usust.” Gl 3,24\nKasvataja oli Pauluse-aegses Rooma ühiskonnas ori, kes tegeles poisslapse kasvatamisega. Ta kandis hoolt, et noormees õigel ajal kooli jõudis, vajalikud ülesanded täitis ja muidu korralikult end üleval pidas. Vajadusel võis selline kasvataja ka karistuse määrata. Ent kui teatud vanus käes, oli kasvataja ülesanne noormehe juures täidetud.\nPaulus ütleb, et käsk ehk Seadus on olnud meie kasvatajaks Kristuse poole. Kasvataja ülesanne on olnud valmistada inimene ette panema tähele evangeeliumi ja selles väljenduvat Jumala armu. Jumala käsu tõttu oma üleastumistest ja eksimustest teadlikuks saanud inimene hakkab otsima lahendust.\nSelleks ongi Kristus tulnud, et inimene, kes oma patud Jumalale tunnistab ja Temasse usub, saab õigeks Jumala ees. Kristuse ustavus Jumalale, mis väljendus ristisurmas meie eest, on teinud võimalikuks meie usu Temasse.


Jürgen Ligi valitsuse eelarvestrateegiast: meie kulutame, teised maksku arved | Õhtuleht\nJürgen Ligi valitsuse eelarvestrateegiast: meie kulutame, teised maksku arved (44)\nAsso Ladva, 20. aprill 2017, 15:04\nPuudujäägiga eelarve koostav valitsus hülgas kõik varasemad põhimõtted, on Riigikogu liige Jürgen Ligi kuri.Foto: Jörgen Norkroos\nOn häbematu lasta majanduse kasvades riigieelarve miinusesse ja sundida järgmisi valitsusi kärbetele, ütles endine rahandusminister Jürgen Ligi eile valitsuse kabinetiistungil kinnitatud riigi eelarvestrateegia kohta.\n„See on arusaamatu, kõikide seniste põhimõtete vastu,“ kurjustas Reformierakonda kuuluv Riigikogu liige Ligi valitsusega, mis hülgas eelarve tasakaalu. „See on kaamerate ees hämamine, sest ministrite öeldud numbritest ei saa üldse aru.“\nJürgen Ligi lajatas jälle: Sester on ju idioot! (144)\n29. aprill 2017, 04:00\nReinsalu ja Ossinovski "Foorumi" saates: Reformierakond on mitu riigieelarvet defitsiiti lasknud (24)\n25. aprill 2017, 22:45\n„Mingeid strateegilisi investeeringuid ei ole, ainus strateegiline investeering on investeering võimu,“ jätkas Ligi. „Nende nimetatud investeeringud ainult kuumendavad majandust, ehkki terves Euroopas on majandus tõusuteel, isegi Venemaa majandus kasvab, sellele viitas ka Eesti Pank. Inflatsioon on taastunud, valitsusel peaks raha olema, kuid nemad kulutavad eelmiste aastate sääste ja lisaks tõstavad veel makse. Asi oleks õigustatud, kui sama valitsus on tekitanud mingi ülejäägi ja seda kasutab.“\nTervishoiu lisarahastamist nimetas Ligi otsesõnu silmamoonduseks: „Haigekassasse makstav lisaraha tuleb riigieelarvest, kuid seda seletada nad ei oska või ei taha.“\nEttevõtete börsile viimine ei puuduta Ligi sõnul aga üldse riigieelarvet. „Riigile mittevajalikud ettevõtted tulebki maha müüa, kuid aktsiate müük on erakapitali kaasamine, riigieelarvesse ei too see midagi,“ selgitas Ligi ja lisas, et see ei ole lahendus riigieelarvele. Tulevikus võib see riigile tähendada väiksemaid dividende, sest edaspidi lähevad dividendid jagamisele kõikide aktsionäride vahel, selgitas Ligi.\n„Riigi eelarvepoliitika on järsult muutunud,“ võttis kunagine rahandusminister teema kokku.


Oamaju haiguste tuvastamine - kuidas hallitada oataimede seeni - Mitmesugust\nJustkui aiapidajal pole piisavalt maapinnaga võitlemiseks, võivad juuremädanikud olla tõsised ja sageli diagnoosimata taimede haigused. Samal ajal kui võitlete tavaliste nähtavate putukakahjustuste ja -haigustega, hävitab see salakaval mullas elav seen vaikselt teie ubade juuri. Oataimedel levinud seeni saab eristada palja silmaga, kuid juuremädanikuga seotud kahjustuste nägemiseks peate taime üles kaevama. Õnneks saab selliste ubade seenhaiguste vastu edukalt võidelda vähese ettevalmistuse ja teadmisega.\nMis põhjustab oataimede seeni?\nOaktaimede juuremädanikku toodavad mitmed erinevad mullas elavad seened. See võib tuleneda Fusarium, Rhizoctonia või Pythium liikidest, kuid see pole tegelikult oluline. Oluline on selle mõju teie saagile. Saagikoristuse saagikus väheneb, taime elujõud on kahjustatud ja mõnel juhul võib kogu taim hukkuda. Aedoa juuremädaniku tõrje algab enne istutamist hoolikalt kultuuriliste kaalutlustega.\nNagu mainitud, on enamus ubade juurehaigusi põhjustatud kolmest erinevast seenest. Need seened püsivad mullas, sageli mitu aastat. Nad elavad laguneval taimestikul, mis on jäänud eelmise hooaja taimedest. Seened on kõige ohtlikumad vastuvõtlike põllukultuuride keskel või hilja.\nKui taimed pole stressis, teeb haigus peale mõningase jõu kaotuse väga vähe kahju. Kuid piirkondades, kus tihendamise tõttu on olnud suur kuumus, põud, kehv pinnas, vähenenud toitumine või hapnikuvaegus, võtab see haigus need traumeeritud taimed kinni.\nTeised vastuvõtlikud taimed, mis tegelikult toetavad ubade juurehaigusi põhjustava seene kolooniate moodustumist, on kartul, suhkrupeet, sojauba ja päevalill.\nOajuure haiguste sümptomid\nJuuremädaniku kõige tavalisemad tunnused on peened ja esialgu raskesti eristatavad. Oataimed võivad olla kidurad ja kollaseks muutuda, ilmnedes alatoitumusest. Oadetaimede juuremädaniku sümptomid võivad alguse saada tärkamise ajal või isegi küpsetes taimedes. Kuivad oasordid on sagedamini mõjutatud kui snapoad.\nKui tõmbate taime üles, põhjustab enamik seeni juurtes veega leotatud kahjustusi. Juurte värv on telliskivipunane. Juure kraapides avaneb tume sisemus. Paljudel juhtudel mädanevad külgjuured ära ja kraani juured muutuvad õõnsaks ja kuivaks. Piisava niiskuse korral võivad juurte juurest moodustuda külgmised juured, kuid need on spindlikud ja enamasti ebaefektiivsed.\nOamaju mädaniku tõrjemeetodid\nOade seenhaigusi on tegelikult väga lihtne ära hoida. Kõige olulisem kontroll on külvikord. Kuna seened püsivad mullas aastaid, ründavad nad saaki igal aastal, kui see istutatakse samale alale. Ilma toiduta sureb seen aja jooksul. Vältige ka teiste eespool loetletud peremeestaimede istutamist.\nKoristage nakatunud taime ja hävitage see, mitte tükeldage see mulda komposti saamiseks. Ärge söötke kasutatud taimi loomadele, sest seene kandub nende sõnnikus ja võib levida, kui seda kasutatakse põllukultuuride piirkonnas.\nTaimsed esemed nagu mais ja väikesed terad järgmiseks kolmeks aastaks. Haigete taimede taastamine külgmiste juurevõsude moodustamise abil on võimalik piisava vee, toitumise ja ventilatsiooni tagamise teel.\nOade seemik ja juurehaigused\n»Oataimede seemikuid ja juurestikke ründavad haigused võivad põhjustada olulisi saagikadu.\n»Mitmed mullas levivad seene- ja veevormide patogeenid nakatavad ubade seemikuid ja juurestikku.\n»Haiguste ohjamise strateegiad hõlmavad külvikorda, seemnetöötlust, sobiva istutusaja ja -koha valimist, mulla majandamise tavasid ja haiguskindlate sortide kasutamist, kui see on olemas.\nKülviseemned ja juurehaigused\nSeemnepõletikke, summutamist ja juuremädanikke põhjustavad mitmed patogeenid, sealhulgas Aphanomyces euteiches ja mitmed Pythium'i liigid (seenetaolised veevormid), seenpatogeenid Rhizoctonia solani ja Fusarium solani f. sp. phaseoli ja mitmed juursõlmede nematoodide liigid. Need haigustekitajad elavad mullas ja neid levitavad kõik, mis mulda liigutavad, sealhulgas seadmed, loomad ja nakatunud põldudel voolav vesi.\nMitmed Pythiumi liigid põhjustavad seemnemädanikke, tärkamiseelset ja -järgset summutamist, varre- ja juuremädanikke ning isegi mõnda kaunamädanikku. Kui haigus on tõsine, võivad kaotused olla kuni 100%. 2 Juurestiku infektsioonid põhjustavad kergelt sissevajunud kollakaspruuni kahjustuse ühinemist. Mõjutatud on nii primaarsed kui ka sekundaarsed juured, mille tulemuseks on juurestiku suurte osade märg ja pehme mädanemine. Seemikud muutuvad kiduraks, närbuvad ja võivad lõpuks niiskuda (joonis 1). 2 Teatud tingimustel võib Pythium kattuda võrasse ja nakatada kaunad, mille tulemuseks on kahjustused, mis algavad kaunade otstest ja lähevad varreotsa poole. 3,4\nJoonis 1. Tekkimisjärgne summutamine, mille põhjustas Pythium sp. Illinoisi ülikooli pikendus.\nPythium kuulub seente sarnaste organismide veevormide rühma, mis arenevad niisketes tingimustes. Niisiis esinevad pütiumihaigused tavaliselt pärast kõrge mulla niiskust. Mõningaid Pythiumi liike soosib jahe temperatuur, teistel aga kõige paremini soojades oludes.\nOad on resistentsed, kuid praegu kasutatakse seda ainult vähestes kaubanduslikes sortides. Selle haiguse tõrjeks istutage oad hästi kuivendatud pinnasega põldudele, kasutage taimede vahel suuri vahesid ja vältige seemiku staadiumis liigset niisutamist. Efektiivsed võivad olla seemnekäsitlused ja / või mefenoksaami sisaldavate fungitsiididega taimede ettekasvatamine (vagudes). 5 Vältige istutamist põldudele, kus on haigus esinenud. Teraviljakultuuridega külvikord võib aidata vältida patogeenide kogunemist. 2\nNagu Pythium, kuulub ka Aphanomyces vesivormi organismide rühma, mis arenevad niisketes tingimustes. Nakkus võib ilmneda kasvuperioodil igal ajal, sageli vahetult pärast seemikute tärkamist. Haigus võib areneda laias temperatuurivahemikus, kuid kõige paremini vahemikus 68 kuni 82 ° F. Küllastunud pinnas soodustab juurte nakatumist ja on vajalik, et patogeeni ujuvad eosed liiguksid taime juurtele. Haigus on kõige raskem kohtades, kus pinnase kuivendamine on nõrk, tihendatud pinnas, kõrge savisisaldus või liigne niisutus. Mullas olles võivad patogeeni eosed jääda elujõuliseks kuni kümneks aastaks. 5\nAphanomycesi juuremädaniku esialgsed sümptomid on hallid, veega leotatud juured, mis muutuvad seljast pehmeks ja pruuniks. Juurestik muutub väikeseks ja mittefunktsionaalseks, mille tagajärjeks on maapealsete taimeosade närbumine, kloroos ja nekroos. Nakatunud juursüsteemides on Rhizobiumi juurte nodulatsioon vähenenud. Juurekahjustused võivad ulatuda hüpokotüülidele (alumised varred) ülespoole. Seemikud muutuvad kiduraks ja vähem konkurentsivõimeliseks, kuid surevad harva (niisutatud). 5 Kõige tõsisemad sümptomid ilmnevad siis, kui kuivad tingimused ilmnevad pärast nakkust soodustavat märga perioodi.\nAphanomyces juuremädaniku jaoks on kaubanduslikes ubade sortides hea resistentsus ja resistentsus on üks parimaid meetodeid selle haiguse raviks. Haldamisstrateegiad peaksid hõlmama ka tugevalt nakatunud põldude vältimist ja head pinnase kuivendamist soodustavaid tavasid. Külvikord ja fungitsiidide kasutamine pole olnud eriti tõhus. Siiski on näidatud, et kattekultuuride, eriti ristõieliste liikide (nt sinep ja redis) kasutamine aitab Aphanomyces juuremädanikku tõrjuda. 5\nSeen Rhizoctonia solani võib ubataimi rünnata ka igal kasvuperioodil. Kuid see on kõige olulisem seemnete lagunemise ja seemikute summutava patogeenina. R. solani nakatumise tagajärjeks on vanemate taimede alumiste varte ja kraanijuurte vajunud, punakasvärvilised kahjustused (joonis 2). Need kahjustused võivad siduda juured ja varred, surmavad juured ja nõrgestavad taimi. 3,4\nJoonis 2. Rhizoctonia kahjustused ubade hüpokotüülidel. Illinoisi ülikooli pikendus.\nRhizoctonia juuremädanik on kõige raskem temperatuuril vahemikus 60–65 ° F, kahjustuste suurus ja arv on vähenenud üle 70 ° F. Mulla niiskustasemed mõjutavad haiguste arengut vähe. Kuid haigus on raskendatud tihendatud pinnasega piirkondades. Taimed on kõige vastuvõtlikumad seemikute staadiumis ja üle nelja nädala vanuste taimede nakkused mõjutavad tavaliselt saagikust vähe. 2\nRhizoctonia juuremädaniku tõrjeks võib kasutada asoksüstrobiini, PCNB-d või fludioksoniili sisaldavaid seemnetöötlusi ja pinnases kasutatavaid fungitsiide. 4 Haiguse raskuse vähendamiseks võib kasutada kiiret tärkamist soodustavaid kultuuripraktikaid, näiteks istutamist sooja mulda ja madalat istutamist.\nFusarium-juuremädaniku sümptomiteks on kraanijuure ja varre punakad kahjustused, mis võivad kogu juurestiku mädanemiseks suureneda ja ühineda (joonis 3). 1 Taimed muutuvad kiduraks ja võib juhtuda taimede surm. Kuid kahjustuste kohale võivad tekkida juhuslikud juured, mis hoiavad taimi elus.\nJoonis 3. Fusariumi juuremädaniku juurte punakas värvimuutus. Howard F. Schwartz, Colorado osariigi ülikool, Bugwood.org.\nFusariumi juuremädanikku soosivad soojad (72–90 ° F), märjad tingimused ja happelised mullad. Tihendatud pinnas ja Pythium'i või nematoodide nakatumine võib suurendada haiguse raskust. 1\nKaubanduslike oasortide puhul ei ole resistentsus Fusariumile kergesti kättesaadav. Kultuuripraktikad, nagu korralik väetamine, mulla pH taseme reguleerimine ja mulla tihendamise leevendamine, võivad aidata vähendada haiguste taset. Fludioksoniili sisaldavad seemnete töötlemise fungitsiidid võivad kaitsta seemikuid nakkuse eest. 1,2,4\nAedoa juursõlme põhjustavad mitmed juursõlme nematoodi liigid. Meloidogyne haplat leidub USA külmemates piirkondades ja soojemates piirkondades on ülekaalus teised meloidogyne liigid. Seda haigust esineb sagedamini USA lõunaosades kui põhjas. Raske nakkuse tagajärjel võib saagikadu olla kuni 90%. Haigus on kõige raskem liivasel, hästi kuivendatud pinnasel temperatuuril 77–86 ° F. 1\nNakatunud juured paisuvad, kui nii primaarsetel kui ka sekundaarsetel juurtel tekivad kuni ½ tollise läbimõõduga juurekivid (joonis 4). Juured lühenevad ja paksenevad ning kogu juurestiku suurus väheneb. Maapealsed sümptomid hõlmavad varte ja lehtede kolletumist, kidurust ja närbumist. 2,6\nJoonis 4. Juuresõlme nematoodi nakkuse juure sapi sümptomid. Howard F. Schwartz, Colorado osariigi ülikool, Bugwood.org.\nTeraviljakultuuride vaheldumine, sügav kündmine ja mulla üleujutamine võivad aidata nematoodi inokulaadi taset vähendada. 2 Kaubanduslikel kohviubade sortidel ei ole juurte sõlme suhtes kõrge resistentsuse tase, kuid teatavate sortide resistentsuse tase on madal. Nematoodide taseme langetamiseks võib kasutada fumigeerivaid ja mittefumigantseid nematitsiide, kuid nende toodete kasutamine ei pruugi olla majanduslikult põhjendatud ning tuleb arvestada keskkonna- ja töötajate ohutusteguritega. 6\n1 Hagedorn, D.J. ja Inglis, D.A. 1986. Oamahaiguste käsiraamat. A3374. Wisconsini ülikool - pikendus.\n2 Schwartz, H. F., Steadman, J. R., Hall, R. ja Forster, R. L. 2005. Oamahaiguste kokkuvõte, teine väljaanne. Ameerika fütopatoloogiaühing, St. Paul, MN.\n3 Seebold, K.W. 2014. Oamahaigused. Taimepatoloogia teabeleht, PPFS-VG-16. Kentucky ülikool.\n4 Reiners, S. jt. 2016. Cornelli köögiviljakasvatuse integreeritud põllukultuuride ja kahjuritõrje suunised.\n5 Huges, T.J. ja Grau, C.R. 2013. Aphanomyces juuremädanik ehk kaunviljade harilik juuremädanik. Taimetervise juhendaja. DOI: 10.1094 / PHI-1-2007-0418-01.\n6 Noling, J.W. 2015. Nematoodide haldamine ubades ja hernestes (põõsas, oad, vardaoad, lima oad, lõunaherned, inglise herned, hiina herned või lumeherned). Florida ülikool-IFAS. INY-020.\nAgronoomilise lisateabe saamiseks pöörduge kohaliku seemnete esindaja poole. Välja töötatud Monsanto koostöös tehnoloogiaarenduse ja agronoomiaga.\nIndividuaalsed tulemused võivad varieeruda ja toimivus varieeruda sõltuvalt asukohast ja aastast aastasse. See tulemus ei pruugi olla näitaja, mida võite saada, kuna kohalikud kasvu-, pinnase- ja ilmastikutingimused võivad erineda. Kasvatajad peaksid võimaluse korral hindama andmeid mitmest asukohast ja aastast. LOE ALATI PESTITSIIDI MÄRGISJUHENDI JÄRGIGE. Selle artikli soovitused põhinevad viidatud allikatest saadud teabel ja neid tuleks kasutada ubade haigusi käsitleva teabe kiireks viiteks. Selle artikli sisu ei tohiks asendada selle konkreetse põllukultuuriga tegeleva tootja, kasvataja, agronoomi, patoloogi ja sarnase spetsialisti ametialast arvamust.\nSEMINIS EI GARANTEERI MINGI SIIN ESITATAVA TEABE VÕI TEHNILISE NÕUANDE TÄPSUST ning VASTUTAB KÕIK VASTUTUSED SELLISE INFO VÕI NÕUANDETEGA. 160727161415 090916DME\nMitmed juursõlmede nematoodide liigid (Meloidogyne spp.) Ründavad rohelisi ube ja on parasvöötmes olulised kahjurid. Maapealsed sümptomid hõlmavad kollasust, kidurust, leheservade nekroosi ja närbumist. Nematoodid tungivad läbi juurekoe ja põhjustavad turset, mida nimetatakse gallsiks. Juured on lühikesed ja paksud ning külgjuuri tekib vähem, mille tulemusel väheneb juurestik. Nematoodipopulatsioonide kontrollimiseks pöörake ube teraviljakultuuride või maisiga. Taimekindlad sordid, näiteks kohviubade sort "Harvester".\nOade seenhaigused: näpunäited ubataimede juuremädaniku raviks...


Enne laenutaotluse esitamist tuleks likvideerida kõik maksehäired jms. Seega taotlemisel hoia internetipanga koodid läheduses, et saaksid lisada juurde kontoväljavõtte. Tagatiseta laenu all mõistakse krediidi liiki, mille saamiseks ei ole vajalik pantida näiteks oma eluaset või sõidukit. Smslaen smsraha laenud kus ei ole vaja kontoväljavõtet. Lisaks võetakse arvesse ka väljaminekuid ehk sisse – ja väljaminekut suhet ning selle tulemusena hinnatakse kliendi finantsvõimekust. Loe arvustust Taotlus konto avamiseks esitatakse ainult üks kord ning see võimaldab kanda raha vajaduse hetkel enda pangakontole.\n. Loe arvustust Krediidikonto mõnel juhul ka “laenulimiit” on virtuaalne krediitkaart, millelt on võimalik endale raha kanda. Ekspressraha laenud ei ole autolaen. Kiirlaenu saab ka ilma palgatõendita, sest sissetulekuks ei pea olema ainult palk, vaid piisab ka mõni muu sissetulek. Seega pole meie kiir- ja väikelaenupakkumistel suurt erinevust peale intressimäära ja lepingutasu. Värskete uudistega kursis püsimiseks liitu meiega. Kas firma võib anda töölisele intressita laenu. Väike- ja kiirlaenu on lihtne omavahel segi ajada. Kõige lihtsam on avada krediidi – või laenukonto Sel juhul saab kiirlaenu taotleda ükskõik, mis kellaajal ja mis päeval ning raha jõuab kontole minutitega. Tutvu ja CreditStar laenukontoga. Isikutuvastust saab teha kiirlaenupakkuja pangakontoris, Omniva postkontoris või ka näiteks Coop näitel otse Coop'i poes. Kui sa ei tea palju sul raha vaja läheb, siis ära laena parem üldse. Näiteks ei tohi teenust osutada kui ettevõttel puudub Finantsinspektsiooni tegevusluba. Siiski on parem, kui kiirlaenud laekuvad otse pangakontole. Ettevõtetel pole suurt vahet, kas laen saadakse tagasi õigel päeval või hiljem kohtutäituri/inkasso kaudu.\n. Kõik laenud saab eraisikutelt. Fikseeritud intressi arvestatakse ainult kasutatud summalt. Me pakume laenusaajatele ja investoritele parimaid intresse nii laenudele, kui ka investeeringutele. Krediidikonto leping on tähtajatu ja selle vormistamine on. Krediidiandjad annavad krediiti/laenu liiga kergekäeliselt. Kiirlaenud internetist – raha laenamine soodsalt on lihtne. Loe arvustust Laenulimiit on paindlik ja mugav alternatiiv kiirlaenule. Loe arvustust Ekspressraha spetsialiseerub tagatiseta laenude ehk kiirlaenude väljaandmisel eraisikutele. Paljude kiirlaenupakkujate juures saab kõik teha mugaval internetis. Avame säästmise, laenu võtmise, pere eelarve planeerimise või finantsteadmiste tagamaid. Laenulimiit määratakse kliendile vastavalt kliendi maksevõimele. Põnevat lugemist leiad alati. Kiirlaene väljastatakse ka nädalvahetusel ja isegi ööpäevaringselt. Nt kehtiv kriminaalkaristus. Enne taotluse esitamist kindlasti tutvu laenupakkumise ja laenutingimustega. Mõned üksikud spordiennustused pole probleem, kuid hasartmängusõltuvus on suur tõrvatilk sinu finantskäitumises. Negatiivne info avalikes andmebaasides.\n. Loe arvustust Kirjutame lihtsalt ja selgelt erinevatel rahaga seotud teemadel. Reeglina tuleb isik identifitseerida esimesel taotlemisel, mis võib võtta natuke rohkem aega, aga järgmisel taotlemisel saab laenu kätte juba loetud minutite või mõne tunni jooksul. Sh hakkab intress jooksma ainult väljakantud summadelt.Maakeeli on krediidikonto kiirlaenu teenus uue ja pehmema termini alt. Laenud ja Investeeringud Kreditex Ühisraha Portaal on kaasaegne alternatiiv traditsioonilistele laenamise ja investeerimise võimalustele. Laen kodu soetamiseks, firma krediit. Lisaks osad kiirlaenupakkujad lasevad ka tuvastada läbi interneti. Vali laenukalkulaatorist meelepärane laenusumma ja makseperiood ning alusta laenutaotlust. Lisaplussina laenad just sellise summa, mida hetkel vaja ja maksad ainult selle, eest mida kasutad. Vastus kuvatakse kasutajale ekraanile - kas antakse selles summas laenu või mitte ning kui palju üleüldse ollakse nõus andma. Krediidiasutusi auditeeritakse iga aastaselt. Maksa alati õigeaegselt ja likvideeri varasemad võlad. Sinu sissetulek on liiga väike. See tuleneb sellest, et iga inimese krediidireiting on erinev.Kuna Eestis on kõrgepalgalisi vähe ja lõviosa inimestest teenivad keskmist palka või alla selle, arvutab Laenukompassi laenukalkulaator intressisumma nö keskmise intressimääraga. Vatuse saab alati koheselt , , laenupakkujate lehelt


Peterburi on ikka tõeline suurlinn ju:) Kui suure summa umbes peaks võtma sularahas inimese Ja kui on huvi sööki-jooki koju kaasa osta ja tagasisõit.Põhjalik ülevaade, kuidas reis Venemaale, Peterburi või Moskvasse võimalikult odavalt valmis organiseerida.OSTA E-POEST “ Free hand Kasutades komplektis olevat kuuskantvõtit ja kruvisid saab monteerimise lõpule viia ja see on tööks valmis umbes ühe Peterburi.Ostke kvaliteedi LED-valgus keraamiliste klaasist klaasist riiulitega Weistai Electric, LED sisekujunduses tuled, LED garderoob valgus ect. Meil on umbes.PETERBURI – VENEMAA Lennujaam asub Oslost umbes 47 km põhja poole jäävas Ullensakeri omavalitsusüksuses. Lennujaamal on tugev keskkonnaprofiil.Osta järelmaksuga; Kampaaniad ja eripakkumised; Puhkuse liigid; Hotellide kataloog; Lennuplaan ja vabad kohad ; mis umbes 10 km kaugusel läheb.Estonian Anon. 7 followers. 7 followers. About. Osta Kohvi sellele kes ei suuda aga ühe asjaga oleks abi vaja. Kuula mind ära, palun. Umbes aasta tagasi.Kalmuküünal LED valgusega in category: Home, Candles, holders, Candles (Item ID 72578027).Kas kavatsete hulgi osta ja osta odavat ja uusimat 5.Toiduaeg: proovide tellimine 3 päeva jooksul, masspakkumine umbes 3-7 Kui valgus lülitub.\nVähene valgus kurnab: Taime ladva ja lambi vahele jäta umbes 20 cm. kuid nende paigaldamise jaoks tuleb juurde.Leida veekindel mini LED tuled riided osta LED tuled riided LED tuled pidulikud rõivad 6. tasuta proovi ja uus disain kingad LED valgus, arengu vältel umbes.Osta need kalad värske või Terje Valgus kell 03:35 kartul, jamss, maapirn), aga ka tammetõrud ja kastanid - umbes 1 tund * Tärkliserikas.Kus asub Sankt Peterburi Staadion - Krestovski Staadion - ja kuidas sinna saada FIFA 2018 jalgpalli MM. Ennusta jalgpalli tulemusi.Osta Valgus Pro apteegis Eestis ei saa olla. Kättetoimetamine ametliku teenusepakkuja töötab kiiresti, nii et kliendid saavad kohe alustada ravi. Hind Valgus Pro soodustus 990 rubla. See on palju odavam kui osta erinevat kreemi või haiglasse minema kirurgias lahendusi.Mõtestatud ruumi Peterburi: valada kogu valgus, kõrgus 11 cm ja kaal umbes 5 kg on seatud Фонтанке kõrval 1-snagging Inseneri silla novembris.Valgus on energia, ja liigub valguse lained. Valguse lainepikkus mõõdetakse nanomeetrit, violetse ja sinise madalamas otsas nähtava spektri (400-470nm) ja punane on kõrgemas otsas (umbes 700nm). Lainepikkustel alla 400 nanomeetrit peetakse UV või ultravioleti. Üle 700 nanomeetrit valgus peetakse infrapuna.Laevareis jätab aega Peterburi iseseisvaks avastamiseks. Saare pindala on umbes 10 km². Costa.See valgus võtab alumiiniumraami saate toitepanga, telefoni, USB-kaablit laadida, laadimisaeg umbes 2 tootjad, tarnijad, tehas, kohandatud, osta. Küsitlus.\nPostitõld (vanamoeliselt eesti keeles ka tilisang vene дилижанс prantsuse diligence 'usinus, hoolsus') oli tõld, mis vedas posti. Postitõldu kasutati.Tallinnast Peterburi saab mitut moodi, aga üks aega kokku hoidev võimalus on ööbuss. Istud õhtul sisse ja hommikul oled uue päeva alguseks kohal. Sellega kaasnevad küll ka omad ebamugavused, kuid aja- ja rahavõit on ilmne. Testimise all olnud buss oli Lux Express.Palun olge kindel, et osta. Kui palju läheb LED-valgus? IP67 1000W Brightest mereväljavalgustid Umbes.Lõuna toimub umbes kell 13.00 ja kestab tund aega. Läheduses on pizzakoht, kust saab süüa osta. Aadress: Tallinn, Peterburi.Peterburi mängud toimuvad 6. Saare pindala on umbes 10 km². lihtne ja mugav viis sõlmida ja osta kindlustuslepinguid otse meie kodulehelt.Pandivere Muusikafestival on täiesti uus festival, mis toob umbes kord kvartalis põnevaid artiste Lääne-Virumaale Pandivere kõrgustiku ja Allutaguse metsade.Peterburi-aastail olid Lüdigil ka Eestiga need valmisid umbes 10 minuti 44. Tallinn. Valgus, 1992. Kull, I. Tuisk, O. Muusikaajalugu keskkoolile.Meie kauplus/ladu asub Tallinnas Peterburi nii et fotod uuest kaubast tulevad meie kodulehele nii umbes kuu Kauplusest saab aga kõiki tooteid.Sa viimine oma Paley jalgsi ja valgus deformatsioon hakkab kaduma. Pärast umbes 30 päeva igapäevaseks Võite Osta Flatfoot Pro raviks või ennetamiseks.\nPeterburi Pulkovo lennujaam. Peterburi lennujaam asub 23 km Peterburi linnasüdamest. Peterburi lennujaamal on üks terminal ning põhiliseks teenindusalaks on Peterburi linn ja Leningradi oblast. Peterburi lennujaama läbib aastas üle 6 miljoni reisija, olles üks suurimaid lennujaamasid Venemaal.Kui tavaliselt sõidab Peterburi-Tallinna liinibuss et nende palgaga oleks seal imehea osta «Öösel umbes kell neli hakkas ühe reisijal.30apr. Kiek in de Kökis räägitakse 1940. aasta pöördelisest suvest Tallinnas. 27apr. Tondimõisa park sai korda. Hetkel oluline.Arstid umbes Valgosocks sokid varba luu positiivne: Professional kirurg: “Valgus painutamine tingitud erinevatest teguritest. Sageli viib arengut oportunistlikud.Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia (vene keeles Петербургская Академия umbes 26,5 miljonit säilikut), kunstikamber.Kuldne Valgus, Tallinn, Estonia. 1 Alustame kell 22.22 ja seansi kestvus on umbes 1 tund. Keskmist ja kõige väiksemat laegast saab osta ka eraldi.Nevski prospekt - Peterburi keskust galeriide pikkuseks loetakse umbes 19 km. Tänapäeval Sissepääs 350 rubla, mis on mõttekam ära osta veebist.Valgomed hallux valgus lahased. Kui toodet saab osta tõesti Kaalust at 6 suure varba tugi Valgomed 70 ·päeva maha läks umbes toitumine regulaarse.Mis on valgus Valgus on tähtsaim umbes 8000 K. Varajasel hommiku- ja hilistel õhtutundidel on valgus soojem, umbes 3500 Võimalus.\nKirjastus Valgus veebilehekülg - tõlkimine, toimetamine, keeleline korrektuur, küljendus, erinevad kujundustööd, reprotööde korraldamine, raamatud, kirjastamine.Peterburi viisavaba kruiis 3 ööd ja 2 päeva kahele!!! kategoorias: Harrastused ja vaba aeg, Reisid ja piletid (eseme ID 75771748).Soovin osta kinkekaardi; siis valige teenus hoopis "Fotosessioon Valgus Vari kodustuudios" alt Minu huvi fotograafia vastu on pärit umbes aastast.Umbes 4-5 sekundi järel lõikamiseks valmis; OSTA: Kuum nuga lõikur HWS250: Peterburi tee 65, 11415 Tallinn, Estonia.Õige valgus mitte ainult ei muuda meid erksamaks, et ühes ruumis peaks olema umbes seitse erinevat valgusallikat. Osta lambikuppel.Nähtav valgus on elektromagnetiline kiirgus, mis on nähtav inimese silmale ja on vastutav meie mõttes vaatepilt. Nähtav valgus on lainepikkus vahemikus umbes 380 nanomeetrit umbes 740 nanomeetrit.Peterburi Sadade sildade linn. St. Peterburg Tallinnast umbes 330 km kaugusel. Ühe korra pileteid või kuu kaarti saab osta metroojaamas.Osta reisibüroost; Osta järelmaksuga; Kampaaniad ja eripakkumised; Puhkuse liigid; Hotellide kataloog; Lennujaama transfeer kestab umbes 45 minutit.viisavaba kruiis Peterburi, Saare pindala on umbes 10 km². lihtne ja mugav viis sõlmida ja osta kindlustuslepinguid otse meie kodulehelt.


Kibuvitsaseemneõli Rose & Rose @ Bioaroma for You\nEsileht » Valmistooted kasutamiseks » Näo-ja kehahooldus » Kibuvitsaseemneõli Rose & Rose\nKibuvitsaseemneõli on väga väärtuslik punane õli, mis niisutab nahka ning sisaldab rohkelt A, C-vitamiini ja esmaseid rasvhappeid. See õli koos kolme roosi eeterliku õliga pinguldab nahka, muudab selle siidiseks. Vähendab punetust, nahaärritusi ja kuivust. Õli põhiülesandeks on taaselustada nahka. Kerge konsistents.\n3 roosi eeterlik õli- Roos Otto, Damascena, Rubiginosa on saadud madalal temperatuuril aurdestilleerimise teel.. Roosi loetakse nahahoolduses üheks parimaks taimeks just naha taastamise võime poolest.\nRoosi eeterlik õli aitab purunenud kapilaaride, veenide ja kortsude puhul.\nTaastab naha elastsuse ja noorusliku sära ja muudab naha sametiseks.\nToodet võib kasutada ka silmaümbruses.\nKasutamine: Kanda 3-5 tilka sõrmeotstega õrnalt masseerides puhtale nahale. Eelnevalt pihutsa näole roosi hüdrolaati e. lillevett see muudab õli kandmise veel kergemaks.\nKõik toote koostisained on mahepõllumajandusest.


Tänu tüümiani antiseptilisele omadusele puhastab see nahka sügavuti. On teada, et tüümianil on vananemisvastased omadused. Tänu sellele komponendile aitab see kiirendada rakkude uuenemist. On täheldatud, et probleemid akne- ja seenhaigustega regulaarsel kasutamisel vähenevad.\nTAIMESEEP OLIIVIÕLI JA TÜÜMIANIGA 100g


SLÕL: Rootsi uurib veel kord Estonia hukkumise põhjuseid - Äripäev\nSLÕL: Rootsi uurib veel kord Estonia hukkumise põhjuseid\n07. veebruar 2006, 08:21\nÜlo Toomsalu 07. veebruar 2006, 08:21\nRootsi valitsus otsustas uurida veel kord Estonia katastroofi kulgu, andes ülesande rahastamiseks ligikaudu 1,2 miljonit eurot (18,7 mln Eesti krooni).\nRootsi valitsus ja välisminister Mona Sahlin otsustasid mullu 17. märtsil, et Innovatsioonisüsteemide Amet (Vinnova) tellib mereohutusprogrammi eest vastutava asutusena uue uurimisprojekti Estonia põhjavajumise käigu väljaselgitamiseks, vahendab SL Õhtuleht Rootsi ajalehte Varden Idag.\nJaanuari lõpul teataski Vinnova, et rahastab kahe sõltumatu uuringukonsortsiumi analüüsi, kes peaksid arvutisimulatsioonide ja modelleerimise abil andma vastuse Estonia huku kulgemise kohta. Uurimuses lähtutakse rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandes kirjeldatud põhjavajumise käigust.\nÜks uurimistööd alustav meeskond on Göteborgi SSPA konsortsium, kes teeb koostööd kaheksa teadus- ja tehnoloogiaasutusega. Uurijatele anti 865 000 eurot ehk 13,5 miljonit Eesti krooni.\nTeine Estonia hukku uuesti selgitama hakkav HSVA konsortsium asub Saksamaal Hamburgis. Seda meeskonda nõustab uurimisel Hamburg-Harburgi tehnikaülikool ja Duisburgi firma TraffGo HT. Sakslased said 324 000 eurot ehk viis miljonit Eesti krooni.\nAjaloolane ja kirjanik Knut Carlqvist on detailselt läbi töötanud 130 tunnistaja ütlused, kes Estonia huku üle elasid. Tema järeldab, et laev pidi lekkima juba enne, kui esimesed raskemad kreenivajumised ilmnesid. Carlqvist mainib ajalehele, et vöörivisiiril on mõlk, see võib olla kokkupõrke tagajärg.\nCarlqvisti arvates võib tunnistajate ütluste põhjal välja tuua kaks stsenaariumi. Estonia sõitis millelegi otsa, teiseks eelnesid laevahukule plahvatused, mille põhjustas gaaside kogunemine, ülerõhk või sabotaaž.


Deferiprooniga (suukaudne) Enne kasutamist – Lisandro\nDeferiprooniga (suukaudne) Enne kasutamist\nVastavad uuringuid ei ole läbi viidud suhe vanus mõju Deferiprooniga lastel. Ohutus ja efektiivsus ei ole kindlaks tehtud.\nVastavad uuringuid ei ole läbi viidud suhe vanus mõju Deferiprooniga ka eakatel inimestel. Kuid eakatel patsientidel on suurem tõenäosus on vanusega seotud maks, neerud, või südameprobleemid, mis võivad nõuda ettevaatlik ja annuse korrigeerimine saanud patsientide Deferiprooniga.\nPrevious Previous post: desmopressiin (süst liinil) kirjeldus ja kaubamärgid\nNext Next post: dermasorb ta täielik komplekt


Tartut külastanud sise- ja välisturistide arv kasvas eelmisel aastal üle kuue protsendi – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Tartut külastanud sise- ja välisturistide arv kasvas eelmisel aastal üle kuue protsendi\nTartu majutusasutustes peatus eelmisel aastal 301 994 turisti, mis on 18 099 inimese ehk 6,4 protsendi võrra enam kui 2017. aastal ning kasvas nii sise- kui välisturistide arv.\nTartu turundusjuht Helen Kalberg peab Tartu edu võtmeks head koostööd turismiettevõtete vahel ning mitmekülgsust – linn ja maakond suudavad pakkuda atraktsioone ja tegevusi igale vanusele ja maitsele. “Teeb rõõmu, et olukorras, kus Eestis üldiselt on turistide arvu kasv pidurdunud, leiab Tartusse tee üha rohkem sise- ja välisturiste,” sõnas Kalberg. Ta lisas, et Tartu külastajate arv on nüüd ületanud turundusstrateegias eesmärgiks seatud 300 000 külastuse.\neelmine 60% kodanike arvates on nende majanduslik olukord hea ning Eesti liigub praegu õiges suunas\njärgmine Metsanurme, Väike-Rakke, Sadala - kuidas tähistatakse Eesti sünnipäeva külades?


Maarja Küla suvepuhkuse esimene päev - Maarja küla\nMaarja Küla suvepuhkuse esimene päev\nHome/Uncategorized/Maarja Küla suvepuhkuse esimene päev\nTartu rahvas hakkas pakkima juba eelmisel õhtul telke ja magamiskotte kokku ning hommikul pool kaheksa oli koolibuss järelkäruga Ujula majade juures. Kotid külla ära saadetud, asuti teele raudteejaama poole ja sealt juba rongiga Taevaskotta. Raudteejaamast tehti jalgsimatk Emalättest juurde, edasi Saesaare silla juures kohtuti juba külarahva väiksese esindusega, kes oli tartlastele vastu tulnud. Õnnelikult jõuti külla kohale ja hakati kohe chillimisega pihta. Telkide ülespanekut võib ju ka chillimiseks pidada.\nSamal ajal Maarja külas tehti algust puhkuse programmiliste tegevustega. Kõikidel puhukusepäevadel koguneme kell 10 laululava juurde, ülistame päevast toimkonda, jaotame kodukohviku maksevahendeid (kergest papist välja lõigatud puulehed) ning käime kergelt läbi päevaseid tegevusi. Päev varem sai Külakeskuse taha piiritletud eraldi ala, mis on mõeldud päevitamiseks. Puhkuse esimesel päeval päevitamiseni ei jõutudki, aga loodame parimat tulevastest päevadest. Esimese päeva teemaks oli „loovusepäev“.\nMeil on igal puhkusepäeval oma teema, mille järgi me tegutseme hommikul kümnest kuni lõunani välja. Loovuspäeval olid põhilisteks tegevusteks „unistuste māja“ kollaažide valmistamine, mandalate värvimine ja ikebaanade loomine. Neid tegevusi jätkus kenasti lõunani välja. Selleks ajaks oli toimkond valmis saanud umbes 230 võileivaga. Foto peal ongi näha meie rahvast vahetult enne lõunasööki üksteisele “head isu“ soovimas. Lõunasöögiks saime kasutada Taevaskoja külaseltsi välitelki, suured tänud Taevaskoja rahvale!\nPärastlõunad on meil puhkuse ajal mõeldud süvendatud logelemiseks. Esimesel päeval tegime aga erandi, sest Jaan korraldas meile ekskursiooni Maarja küla ajaloo teemal. Nimelt töötas Jaan siin talus juba kuuekümnendate lõpus ning ta näitas meile, kus asusid vanasti sealaut, sepikoda, suitsusaun ja paljud muud huvitavad asjad. Kõik me kuulasime suu ammuli ja kõrvad oleksid võinud kuulda nööpnõela kukkumist.\nKella neljast avas oma uksed kodukohvik, mille korraldajateks olid sel päeval Rootsi ja Vana maja. Mõistliku hinna eest (jook tasuta, ühe talongi eest 1 magus ja 1 soolane suutäis) pakuti väga head maitseelamust. Kõik, kes olid ennelõunat aktiivsed olnud, lehvitasid oma lisatalonge ning kohvikust kujunes tõeline hitt.\nKell 8 õhtul pidasime maha traditsioonilise õhturingi, kus tänasime toimkonda ja teisi aktiivseid puhkusel osalejaid. Kõik soovijad said oma päevast rääkida ning koos käisime üle ka juba järgmise päeva tegemised. Õhtul kella kümnest kogunesid mitmed tööpereliikmed päeva analüüsima paadisilla juurde, kus õhtust sai öö ning kõik hääled sumbusid lõpuks Ahja jõe voogudes.


Mikk Sarv: Soome sild on alati olnud - Arvamus - Postimees +\nMikk Sarv: Soome sild on alati olnud\n25. aprill 2012 0:00\nMikk Sarv | FOTO: Elmo Riig / Sakala\nEesti ja Soome alade halduskoostöö võib ulatuda ajaloos kaugemale, kui me söandame mõelda. Põhjamaade kohalikule omavalitsusele pandi õiguslik alus Rootsi kuninga Magnus II Erikssoni valitsemisajal 1319–1364. Kuninga võim ulatus tollal Gröönimaast ja Islandist kuni Laadoga ja Äänisjärveni välja. Oluline oli võimu kindlustamine rannikutel, et kaubateedel liiklevate laevade meeskonnad leiaksid häda korral omakeelset abi rannaküladest. Sellega on seotud rannarootslaste elama asumine Soome lahe randadele ja saartele.\nJüriöö sündmuste õhutajaks võis olla üsna sarnane, kümmekond aastat varem teises Taanimaa provintsis Skoones hargnenud lugu. Pärast talurahva ülestõusu 1332. aastal otsustasid sealsed aadlikud ja vaimulikud valida enda kuningaks Magnus II Erikssoni Rootsist, kes omakorda taastas kõigi Skoone vaimulike ja vasallide õigused 1340. aastal ja ostis taanlaste poolt Holsteini sakslastele panditud maa 1343. aastal 34 000 hõbemarga eest vabaks.\nKa Põhja-Eesti ja Tallinn olid tollal Skoone keskuse Lundiga tihedalt seotud. Tallinna piiskop Olav käis 1328. aastal sisse õnnistamas Ystadi kirikut Skoones. Piiskop Olav oli seotud eestlastest ülikutega, ta vangistati jüriöö sündmuste käigus Paide ordulinnuses koos nelja eestlasest kuningaga, nagu kirjutab ordukroonika. Oletada võib, et ta oli ennegi eestlastest kuningatega kokku puutunud ning neile ka Skoonemaa loost rääkinud.\nEesti ala oli tollal jagatud kolme võimu vahel. Harju- ja Virumaa kuulusid Taani kuningale, Tartu- ja Saare-Läänemaa paavstile alluvatele piiskopkondadele ning Viljandi-, Pärnu- ja Järvamaa Saksa Ordu Liivimaa harule. Need olid tihti vaenujalal piiskopkondade ja Padise kloostrivendadega, nagu toob esile Uku Masing raamatus «Vaskuks ja vikaaria Lohult».\nMasing oletab, et jüriöö sündmuste taustaks oli Harjumaa ja Virumaa vasallide soov vabaneda saksa orduvendade vägivallatsemisest, alistades Liivimaa Ordu. Selleks toimiti koostöös Taani asehalduri, piiskopkondade ja Padise kloostriga. Tuge otsiti ka Rootsi kuningalt, kes saatis Tallinna reidile appi Turu ja Viiburi foogtid laevastikega.\nEesmärk jäi saavutamata. Harjumaa ja Virumaa müüdi 1346. aastal Saksa Ordule, kes jättis maa hallata Liivimaa Ordule. Rootsi kuningas annetas pärast jüriöö sündmusi Padise kloostrile alasid ja õigusi Soome lõunarannal Turu lähistel, Vantaa jõesuudmes ja Porvoos. Vantaa suudmealale tekkis hiljem Helsingi linn, mis 1812 sai Soome pealinnaks.\nUku Masing kirjutab oma raamatus, et paljud jüriöö sündmustes osalenud eestlased võisid pageda Padise kloostri toel Soomemaale. Tõenäoliselt said neist kloostri alade haldajad Lõuna-Soomes. Jäljena sellest on Turu ümbruse kohalik soome keelemurre lähedane eesti keelele.\nRanna-alade rahva koostöö Eesti ja Soome vahel on kestnud läbi aegade. Soomlased osalemas meie Vabadussõjas, meie mehed Talvesõjas ja jätkusõjas, noored, haritlased ja paljud teised õppimas, õpetamas ning töötamas üksteise juures. Õppides tundma Soome lõunaranna haldusajalugu, võime sealt leida jälgi meiegi esivanemate mõttetööst ja otsustamisoskustest. Rõõm on selle juures tõdeda, et Soome laht pole enam meie rahvaste lahutajaks, vaid tõeliseks koostöö ning üksteiselt õppimise sillaks.


Tippjuht peab oskama motiveerida\nHea tippjuht vajab väga head suhtlemisoskust, leiab Marati omanik Kristi Täht. Tippjuht peab suutma oma alluvates tekitada tunde, et pärast tema sõnu toimub ka reaalne tegevus.\nSuhtlemisoskus ja aktiivsus on väga olulised. Midagi ei tule iseenesest, kogu aeg peab võitlema. Kui vaadata, kui palju peab juht panustama näiteks motivatsiooni, siis see on ainuke asi, mis paneb inimesed tööle ja miks nad tahavad endast anda 100 protsenti.\nPalju võimalusi ergutamiseks\nIga ettevõte võiks võimaluse korral kasutada motivatsioonipakette, sest töötajal peab olema teadmine või vähemalt tunne, et tema tegevusele järgneb tema jaoks midagi positiivset. Oluline on, et töötajad ja tippjuht teavad, et nende tegevusel on tagajärg (nii positiivne kui ka negatiivne). Alati leidub võimalusi häid töötajaid motiveerida ja premeerida.\nVäga oluline on see, kui sa saad teha seda, mis sulle meeldib. Tegemise meeldimine on juba pool võitu. Kui vaadata, millisel määral tuleb arvestada isiklike soovidega ja millisel määral tuleb vaadata rohkem sõltumatult, siis mina lähtun järgnevast: töö on töö ja isiklikud soovid on isiklikud soovid.\nKui tippjuht otsib enda ümber töötajaid, siis meeskonnas võiks olla inimesed, kes on teotahtelised ja pakuvad ka ise kriisiajal lahendusi, mitte ei eelda, et juhil peaksid olema kõik vastused. Tippjuht kindlasti peaks kaasama meeskonnast inimesi, mitte proovima kõike ise ära teha. Avatus ja suhtlemine viib kindlasti ka muutustele, arengutele või lahendustele.\nSamas on raske öelda, kuidas nimetatud oskused ja omadused aitavad edasi viia nii inimest üksiktasandil kui ka ettevõtet. Inimesed on erinevad ja paljud ei vajagi tõusu karjääriredelil. Mõni tahab pigem stabiilsust ja ei ihka mingite riskide järele. Teine on jälle selline, et koguaeg tahab ronida ülespoole.\nMul on hea meeskond, olen nendega rahul. Kui otsustada, kuidas meeskonda kujundada, siis tuleks lähtuda ettevõttest, sest mis kasu oleks sellest, kui igaüks ajaks oma rida. Ainult koos suudetakse teha suuri asju. Kindlasti on vaja mingi aja tagant värsket verd, sest inimesed, kes on kaua asja sees olnud, ei oska kõrvalt seda näha ja uued inimesed oskavad paremini näha probleeme ja asju, mida võiks paremaks muuta.\nAutor: Kristi Täht


Kas jääkarud ikka jäävad ellu? - Maaleht\nArvamus 7. aprill 2011\nIlmaga on meie maakeral praegu keerulised lood ning inimesed ei väsi arutlemast: mis siin õigupoolest sünnib? Kas kliima soojeneb või mitte?\nARVI LIIVA, keemiakandidaat\nJääkaru Foto: REUTERS/SCANPIX\nKliimasoojenemise pooldajad väidavad, et kõrgmägede liustikud sulavad, polaaralade jääkate väheneb ning jääkarud surevad. Samas kõnelevad meie viimaste aastate külmad lumerohked talved hoopis teist keelt.\nSuured lumesajud vallutasid möödunud talvel mitte üksnes Eestit, vaid ka piirkondi Lääne- ja Lõuna-Euroopas ning Põhja-Ameerikas, kus varem kunagi lund ei ole nähtud.\nVäitlusest, kas Maa kliima võib inimtegevuse mõjul soojeneda, on kujunenud üks põletavamaid ülemaailmseid probleeme, millesse on kaasatud ka majandusteadlased ja riigijuhid. Tekkinud on isegi täiesti uus riikidevaheline äriliik — süsihappegaasi kvootidega kauplemine.\nMaa globaalset soojenemist seostatakse tööstusrevolutsiooni ja inimtegevuse tagajärjel õhku paiskuvate kasvuhoonegaaside, esmajoones süsihappegaas CO2 sisalduse suurenemisega atmosfääris, mille tõttu maapinna võime soojust kiirata väheneks.\nMaakera pind hakkaks üha enam soojenema ning lõpptulemusena saabuks kliimakatastroof. Polaaralade jääkatete sulamine tõstaks maailma ookeanide taset, mistõttu paljud maismaa-alad ning isegi terved riigid jääksid merede alla. Ennustatakse ka suure osa seniste põllupindade muutumist kõrbeteks, mis põhjustaks üleilmse näljahäda.\nÜks kliimasoojenemise teooria algatajaid ja ka agaramaid propageerijaid on USA kunagine asepresident Al Gore. Vilunud poliitikuna oskas ta oma teooriat tutvustava ja Oscariga pärjatud filmi “Ebamugav tõde” sensatsioonilist edu osavalt ära kasutada.\nSuuresti just tänu Al Gore’i initsiatiivile sõlmitigi 1997. aastal Kyoto kliimalepe, mis kohustab sellega ühinenud riike vähendama kasvuhoonegaaside õhkupaiskamist või hoidma seda varasemal tasemel. Ka Eesti on selle leppega ühinenud, mis tähendab kohustuslike CO2 kvootide ja saastemaksude kehtestamise näol edaspidi meile tõsiseid majanduslikke piiranguid, eriti senises põlevkivil põhinevas energeetikas.\nKas CO2 kasvuhoonegaasina ja selle inimtekkelise osa suurenemine atmosfääris võib tõesti põhjustada globaalse soojenemise? Selle teooria pooldajate väitel ongi aastatel 1861–2000 maakera keskmine temperatuur tõusnud 0,6 kraadi võrra ning CO2 tase 30 protsendi võrra.\nParaku on need andmed saadud Hawaiil asuvast meteoroloogiajaamast, Hawaii saarestik on aga üks vulkaanilisemaid kohti maakeral. Kuna tegevvulkaanid atmosfääri süsihappegaasiga aina rikastavad, võivad ka nimetatud mõõtmistulemused suure tõenäosusega ülepakutud olla.\nTeadlaste hulgas leidub ka vandenõulasteks nimetatud skeptikuid, kes julgevad kliima globaalse soojenemise teooria kahtluse alla seada.\nNad rõhutavad, et kliimasoojenemise tõestusena esitatud andmed on saadud liiga lühikeste vaatlusperioodide alusel ning kaks mõistet — lühiajalised ilmastiku kõikumised ja pikemaajalised kliimamuutusi iseloomustavad nähtused — on omavahel sassi aetud.\nSamuti püütakse üle tähtsustada mõningate kasvuhoonegaaside mõju Maa soojusbilansile ning seega ka ilmastikule. Lausa totralt naeruväärsena toodi mõni aasta tagasi ühe kliimasoojenemise põhjusena välja kariloomade poolt kõhugaasidena eritatav metaan, ja ei puudunud palju, et loomapidajatele olekski kehtestatud nn lehmade peerumaks.\nTähelepanuta on jäetud aga merevee ja atmosfääris leiduva veeauru osa üldises kliima kujundamises. Nimelt neeldub 70% maale langevast päikesekiirgusest esmalt just ookeanides. Seetõttu kannavadki maailmamerede hoovused tohutuid soojushulki, mis inimtegevusest sõltumata mõjutavad kogu maakera kliimat.\nMuidugi on Maa kliima aegade jooksul palju muutunud ja muutub paratamatult ka tulevikus — inimeste tahtest ja tegevusest sõltumata.\nTänapäevased meteoroloogiateenistused ei suuda oma hiigelaparatuurist ega ülemaailmsete ilmajaamade infost hoolimata isegi ühe kuu täpsusega ilma prognoosida, sest seda mõjutavaid tegureid on väga palju.\nPõhjuseid, mis kliimat pikaajaliselt mõjutavad, on veelgi rohkem, ent ÜRO “kliimaprofessorid” ja nendega kaasa jooksvad poliitikud tahavad kogu Maa kliima edasise kujunemise panna ainult ühele kaardile, milleks on inimtegevuse mõjul atmosfääri paisatud CO2.\nSamas moodustab see eritatavast süsihappegaasi koguhulgast vaid tühise osa, umbes 5%. Ülejäänud ligi 95% tekib looduslike protsesside (nt vulkanism, orgaaanilise aine kõdunemine, organismide hingamine) tagajärjel.\nMis on aidanud liigset süsihappegaasi aastatuhandete jooksul atmosfäärist kõrvaldada? Esmalt muidugi taimestik. Rohkem kui viljapõllud, heina- ja karjamaad ning sood neelavad süsihappegaasi “maakera kopsud” ehk metsad, eriti troopilised vihmametsad.\nAga peamine süsihappegaasi siduv ja mahutav reservuaar on ookeanid, mis sisaldavad lahustunud CO2 näol kuni 90% kogu Maa ringluses olevast süsinikust.\nSüsihappegaasi neeldumist maailmameredes kindlustab ühelt poolt ookeanides kasvavate veetaimede ja vetikate suur CO2 sidumise võime ning teisalt surnud veeorganismide ja mineraalsete moodustiste pidev settimine ookeanide põhjakihtidesse.\nOn oletatud, et ookeanide vetikad ja veetaimed neelavad isegi rohkem süsihappegaasi kui kogu maismaa taimestik.\nKui uskuda ÜRO kliimauurijate andmeid maakera keskmise temperatuuri tõusu ja CO2 sisalduse suurenemise kohta viimasel sajandil, tekib kahtlus, kas see on tõesti inimtegevuse tagajärg või siiski meist sõltumatult toimuv looduslik protsess.\nOn ju ajaloost teada pikemaid, kümneid tuhandeid aastaid kestnud külmemaid jääaegu ning nende vahel valitsenud soojemaid perioode. Neil soojematel perioodidel on atmosfääri süsihappegaasi ja teiste kasvuhoonegaaside sisaldus olnud kõrgem kui jääaegadel ja tänapäeval.\nNii Euroopa kui ka Põhja-Ameerika ilmastiku kujunemisel on peale päikese aktiivsuse muutumiste määrav osa Arktika ja Põhja-Atlantise meteoroogilistel protsessidel. Külm arktiline õhk keerleb pöörisena ümber põhjapooluse, moodustades seal külmade õhumasside ette nagu loodusliku tara ning takistades sellega nende tungimist lõunapoolsetele aladele.\nHiljutised muutused Põhja-Atlandi õhurõhkudes on seda barjääri aga nõrgendanud ja külm õhk saab arktilisest tarast üle hüpata. Lõunasse tungides põhjustavadki need põhjast tulevad arktilised antitsüklonid teadlaste väitel meie viimaste aastate külmi ja lumerohkeid talvi.\nMündil on aga ka teine külg: lõuna poolt takistuseta põhja liikuv soe õhk on hakanud põhjapoolseid alasid soojendama. Seetõttu on sealsed temperatuurid kõrgemad, kui nad praegusel ajal olema peaksid. Nii mõõdeti Kanadas ja Gröönimaal mullu detsembris normist kümme kraadi soojemat ilma, mida kliima soojenemise teooria pooldajad inimtekkelise süsihappegaasi süüks ajada püüavad.\nMõistagi ei tähenda eeltoodu, et võiksime loodusvarade armutut kulutamist senises tempos jätkata ning kasvuhoonegaaside piiramise kampaaniast võib isegi omajagu kasu olla.\nKuid senise rahva lollitamise ja hirmutamise asemel võiks sealjuures tuua välja õigeid põhjuseid, tegutsedes inimeste hea tervise ning Maa elukeskkonna puhtuse säilitamise nimel.


Itaaliasse: Arona vol2\nKäisime külalistega üle järve vastaslinnas - Aronas. Arona on siis Maggiore järve sellel kaldal, kus rohkem suvitatakse ning sinna on Milanost tihedam rongiliiklus ning sealt saab alguse ka laevasõit... õnneks käib Angera-Arona vahet niisama laevu + need, mis pikemaid teekondi läbivad.\ntagasivaade Angera kindlusele\nArona kindlus on üsna sarnase mäe otsas.\nLastel oli koha vaaauuuuu, et nii kena linn.\nkõigepealt ronisimegi üles kindlusesse\nKindluse pargiala keskel oli tiigike ja linde-kilbusid\nhea vaade kilbikutel\nmulle meeldis kohviku põrand\nnatuke linnatänavatel tehtud pilte ka:\nparklad ja aiad olid mitmel pool madalamal kui tänav - künkliku maapinna võimalused on ilusasti ära kasutatud.\nigas linnas peab olema purskkaev\nvihmavarjud olid veel alles!\nsiin on nurgas näha kuulus San Carlo Borromeo kuju... kusagil fotol on ka aga me päris lähedale ei viitsinud selle palavusega minna. Kuju ise on muidu 35m kõrge ja sinna saaks sisse ka minna (loomulikult on lõunapaus jms Itaaliale tüüpiline, millega tuleb arvestada).\nKusjuures - enne Vabadussammast (USA) oli see kõige kõrgem monument. Ja Frédéric Auguste Bartholdi uuris seda kuju, enne kui tegi oma Vabadussamba.\nPostitaja: A kell 02:28