Materjalid – Page 14 of 19 – Eesti Inimõiguste Keskus\nEesti Vabariigi haridusseadus sätestab, et riik ja kohalik omavalitsus peavad tagama Eestis igaühe võimalused koolikohustuse täitmiseks alusharidusest kuni kõrghariduse omandamiseni, Eesti Vabariigi põhiseadus kohustab kooliealisi lapsi õppima seaduses määratud ulatuses ning tagab sealjuures õiguse õppemaksuta hariduse omandamisele riigi ja kohalike omavalitsuste üldhariduskoolides. Kindlasti on heaks märgiks suhteliselt edukast haridussüsteemist PISA 2012 uuringu tulemused, mis näitavad, et Eesti põhikooli tase on maailma parimate seas ja Euroopa absoluutses tipus ning tulemused on paranenud võrreldes varasemate (2006. ja 2009.) aastatega. Sellised tulemused saavad ilmselt püsima jääda motiveeritud õpetajaskonna puhul.\nÕpetajate streigi järel tõstis valitsus õpetajate miinimumpalka, mis on käesolevast aastast 800 eurot kuus. Reaalne statistika selles osas on siiski varieeruv ning taas on päevakorral küsimused õpetajatele reaalse palgatõusu tagamisest ja vajadusel oma õiguste eest seismisest ka streikimides. Kuid lisaks õpetajatele tuleb tavakoolides tegeleda ka erivajadustega õpilastega, kes vajavad sotsiaalpedagoogide, psühholoogide jt abi, et õpingutega toime tulla. Abipersonali palgaküsimused jäetakse kohalike omavalitsuste lahendada, mis piirab erivajadustega õppijate õigusi ja võimalusi õpingutega toimetulekuks.\nKoolivõrgu korrastamise kava tekitab koolides, omavalitsustes ja lastevanemates pingeid ning teadmatust tuleviku suhtes. Riigikontrolli audit toob välja, et Haridus- ja Teadusministeeriumis puudub selge arusaam, millises asukohas peaksid õppeasutused paiknema, samuti ei ole lõpuni selge, kuidas toimub riigigümnaasiumide moodustamise üle otsustamine ning kui palju neid peaks riigis üldse olema. Tarmo Olgo selgitab olukorda: „kui õpilaste arv on kümnendiga vähenenud ligi kolmandiku, siis koolide arv vaid kuuendiku. Liigne koolide arv põhjustab haridusvaldkonnas lisakulutusi. Ka liigsed koolid tuleb komplekteerida õpetajate ja muu vajaliku personaliga. HTM prognoosis selle aastatuhande alguses, et aastaks 2008 on Eestis veidi üle 9000 õpetaja ametikoha. Tegelikkuses on see arv ligi 12 000 ehk veerandi võrra prognoositust rohkem.“ Otsustamatus koolivõrgu kujundamisel toob riigile ja kõigile puudatud osapooltele kahju ja ebaselgust tuleviku suhtes, sest otsused oleks pidanud tegema juba enne koolivõrgu korrastamist, kuivõrd statistika selles osas on olnud kättesaadav. Palju poleemikat tekitas ka riigieksamite uus, ühe-punktiline lävend, mis rakendub 2014. aastal, mille järel on siis võimalus näha muudatusi üldises eksamitulemuste tabelis.\nMaapiirkondades põhikoolide sulgemine õppijate vähesuse tõttu toob lastele kaasa pikema koolitee ja koolipäeva. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse järgi ei tohiks põhikooli õpilastel kooli jõudmiseks kuluda rohkem kui 60 minutit, kuid ka see tähendab koolipäeva pikenemist ligi kahe tunni võrra olukorras, kus puuduvad teised võimalused. Seega on eriti maapiirkondade lapsed ebavõrdses seisus võrreldes nt Tallinnas või Tartus elavate õpilastega. Teisalt, regionaalsed muudatused tõmbekeskuste suunas on suurendanud teatud piirkondades elanike arvu ja tugevnevat vajadust nii lasteaia- kui koolikohtade järele. ÜRO lapse õiguste konventsiooniga liitunud riigid, kelle hulka kuulub ka Eesti, on kokku leppinud põhimõtetes, mille järgi peab haridus olema aluseks lapse isiksuse, vaimuannete ning vaimsete ja kehaliste võimete võimalikult täiuslikuks arendamisele ning väärtuste kasvatamisele. Neid põhimõtteid toetab ka Eesti Vabariigi lastekaitseseadus, sätestades ka lapse õiguse puhkusele ja jõudeajale, kuid kas nimetatud põhimõtteid toetab ka käimasolev koolivõrgu kava, mille kohaselt suletakse paljud väikekoolid ning laste koolitee ja osavõtt huvitegevusest jääb seetõttu kauguse tõttu kättesaamatuks.\nAlates 2013. õppeaastast käivitunud haridusreformi eesmärgiks peetakse kõrghariduse kvaliteedi tõstmist, ebamõistliku dubleerimise vähendamist ning ülikoolidevahelise koostöö elavdamist. Reformiga kasvab ülikoolide rahastamine riigi poolt, mis on tasuta kõrghariduse rakendamise eeldus. Samas on mõistetav, et väljend „tasuta kõrgharidus“ ei ole otseselt kohaldatav kõigile kõrghariduse ambitsioonidega noortele. Kõrghariduse kvaliteedi tagamiseks loodi ülikoolide rahastamisreform, loobuti riikliku koolitustellimuse mõistest ning mindi üle tegevustoetuse süsteemile. Sisseastumiseks ja koolis püsimiseks on rakendatud teatud kriteeriumid nagu kumulatiivne täies mahus õppimine. Õppetoetust ja õppelaenu saab üliõpilane taotleda ainult täiskoormusega õppides. Tulemuslikkust hinnatakse palju laiemalt kui vaid lõpetajate arvu järgi. Selles osas on veel vara järeldusi teha, kuivõrd tulemused haridussüsteemis ilmnevad alles aastate pärast.\nÜliõpilaste hinnangul ei arvesta õppetoetuste seadus ka edaspidi tudengi tegelikku sissetulekut, ehkki suur muudatus 2013. aasta 19. detsembril Riigikogus vastu võetud seaduse muutmise eelnõuga parandas ebaõiglust toetuste süsteemis. See tooks Haridus- ja Teadusministeeriumi arvutuste kohaselt juurde vähemalt 1000 täiendavat toetusõiguslikku üliõpilast ning on Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse aseesimees Johann Peetre sõnul oluline edasiminek. Vajaduspõhise õppetoetuse loomisel oldi seisukohal, et taotlemine ja määramine peab olema lihtne ja kiire, tuginedes eelneva aasta tuludeklaratsiooni andmetele, kuid ometi ei rakendu seadus kõigile võrdselt, toetust jagatakse juba aegunud andmete alusel või kõiki asjassepuutuvaid tõendeid hindamata.\nTasuta kõrgharidusõppele üleminekuga muudeti ka üliõpilastele makstavaid toetusi. 2013. õppeaastast ülikooli astunud tudengitel on õigus saada pere sissetulekust sõltuvalt 75—220 euro suurust vajaduspõhist õppetoetust, mis seob üliõpilased kuni 24. eluaastani perekonnaga. Samas on perekonna mõiste väga kitsas, näiteks ei peeta toetuse arvestamisel üliõpilase pereliikmeteks vanema uut elukaaslast ning tema lapsi, seda isegi mitte juhul, kui rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressiandmed ühtivad.\nMinisteeriumi prognoosi kohaselt hakkab vajaduspõhist õppetoetust saama hinnanguliselt ca 37% üliõpilastest, kes õpivad täiskoormusega, paraku esimese taotlusvooru järel määrati vajaduspõhine õppetoetus vaid 2264-le tudengile. 2013. aastal oli vajaduspõhise õppetoetuse taotlemise õigus umbes 14 000-l tudengil. Taotluse esitas 3857 tudengit ning toetus määrati 2264-le tudengile, mis tähendab, et 1583 taotlust ei vastanud tingimustele.\nSeadusemuudatustest tuleks veel mainida õppetoetuste ja õppelaenu seaduse § 22 muutmise seadust, mille kohaselt rakendub õppelaenu kustutamine, mis kohaldus püsivalt töövõime kaotanud isikutele, nüüd ka inimestele, kellel puudub töö, kuid kes hooldavad sügava puudega last, isegi kui valla- või linnavalitsus toetab puudega lapse hooldamist. Lisaks võeti vastu uus kutseõppeasutuse seadus tänaseks aegunud 1998. aastal jõustunud seaduse asemel. Muudatused hõlmavad muuhulgas uute kutseõppe liikide määratlust ning üleminekut senistelt kutseõppe liikidelt uue kvalifikatsiooniraamistikuga õppeliikidele. Märkimisväärt on ümberkorraldused, mille alusel saavad õpilased lõpetada kutsekooli ka juhul, kui on täitnud õppekava ainult osaliselt, kusjuures kutsekoolidel on õigus vähendada õppekavade mahtu; lisaks on tekkinud praktiliste oskustega spetsialistidel ettevõtlusest võimalus astuda kutsekooli õpetajaks ka otsest õpetajaharidust omandamata.\nKaasava hariduse põhimõte\nEesti „Üldharidussüsteemi arengukavas aastateks 2007-2013“ on seatud eesmärgiks, et haridusasutuses peab kesksel kohal olema laps/õpilane. Sama arengukava kinnitab, et üks haridussüsteemi toimimise põhialuseid on kaasava hariduse põhimõte, mille kohaselt tuleks eelistada haridusliku erivajadusega laste õpetamist kodulähedases lasteaias või koolis koos teiste lastega ja kui vähegi võimalik, hoiduda lapse suunamisest erilasteasutusse: „hariduslike erivajadustega õpilastele võrdsete võimaluste tagamiseks ja kaasava hariduspoliitika elluviimiseks on seadusandlikult loodud võimalusi erinevate tugiteenuste (logopeediline abi, parandusõpe, individuaalne õppekava, kasvatusraskustega laste klassid, pikapäevarühmad, koduõpe jne) rakendamiseks.“\nStatistikaameti väljaanne „Laste heaolu“ näitab, et ligikaudu kolmveerand kõigist 1,5–3-aastastest lastest käivad lastehoius ning peaaegu kõik 4–6-aastased lasteaias. Kuni 3-aastaste laste lastehoiuvõimalused on alates 2008. aastast vähenenud. Peamine põhjus on see, et kohalikud omavalitsused ei suuda tagada lastehoiukohti kõigile soovijatele. Eesti haridussüsteemi mureküsimus on lapsed, kes ei täida koolikohustust, langevad koolist välja enne põhihariduse omandamist või jäävad haridussüsteemist kõrvale pärast põhikooli lõpetamist ilma kutseharidust omandamata. Enamasti ei ole koolist kõrvalejäämine pelgalt lapse laiskuse või väheste võimete küsimus, vaid viitab keerulistele probleemidele lapse ja teda puudutavate süsteemide, sealhulgas haridussüsteemi, suhetes.\nErinevalt tavalasteaedadest on erilasteaedades tugispetsialistidena ametis ainult eripedagoogid ja logopeedid, psühholooge ega sotsiaalpedagooge seal ei ole. Võrreldes viie aasta taguse ajaga on erilasteaedades töötavate tugispetsialistide arv vähenenud. Asjaolu, et tavalasteaedades on nende arv vastukaaluks suurenenud, kinnitab, et Eesti alushariduses järgitakse kaasava hariduse põhimõtteid.\n„Üldharidussüsteemi arengukava aastateks 2007-2013“ rõhutab, et kaasava hariduse põhimõtete edasine rakendamine koos nõustamise ja tugispetsialistide teenuse kättesaadavusega hariduslike erivajadustega õpilastele sobiva õppekeskkonna tagamisega on äärmiselt oluline. Tugispetsialistide abi kättesaadavuse parendamiseks on koolid koostöös kohaliku omavalitsusega palganud vajaliku eriettevalmistusega töötajad. Viimasel viiel aastal on nende hulk Eesti koolides mõnevõrra suurenenud. Lapsed, kelle kool ei asu elukoha lähedal, saavad vanemate taotlusel ja kohtade olemasolul elada kooli õpilaskodus. Eelmisel õppeaastal oli Eestis õpilaskodu 28 riigikooli, 6 erakooli ja 46 kohaliku omavalitsuse kooli juures. Õpilaskodudes oli kohti ligikaudu 2500-le lapsele. Enamik kohtadest asus riigi omanduses olevate põhikoolide juures. Põhikoolis õppivatest lastest pakutakse õpilaskoduga koolis õppimise võimalust eelkõige erivajadusega lastele ning sotsiaalmajanduslike probleemide ja toimetulekuraskustega perede lastele, kelle koolikohustuse täitmine satuks muidu ohtu. Kohaliku omavalitsuse hallatavate põhikoolide juures on kohti ligikaudu 700 ja see ei ole viimasel viiel aastal oluliselt muutunud. Peamiselt piirab õpilaskodu kohtade loomist kohalike omavalitsuste finantsvõimekus. Käimasoleva haridusreformi käigus loodavate riigigümnaasiumide juures olevates õpilaskodudes on peaaegu 300 kohta.\nÕpilaste kaasamisele ja koolielu huvitavamaks muutmisele panustas ka aasta keskel tutvustatud gümnaasiumi valikkursuste komplekt, mille kohaselt sisaldab uus gümnaasiumi õppekava uusi huvipakkuvaid õppeaineid. Need interdistsiplinaarsed materjalid loodi lisaks traditsioonilisele temaatikale, eesmärgiga edendada just loodusteaduse õppesuunal õppijate teadmisi, rakendades infotehnoloogia vahendeid. Ainematerjalid on kättesaadavalt peamiselt ülikoolidele tuntud Moodle’i keskkonnas.\nÕpilaste kaasamise juures on oluliseks faktoriks nende endi motiveeritus ja initsiatiiv. Ühe hea näitena võib tuua noorteühingu Avatud Vabariik, mille üheks eesmärgiks on hariduse kvaliteedi ja õpikeskkonna parendamine ning õpimotivatsiooni tõstmine. Ühingusse kuulub üle 1500 inimese vanuses 16—26 aastat, neist üle poole räägivad vene keeles.\nOlulisemaks on muutumas erineva haridustasemega institutsioonide omavaheline dialoog. Avatud Eesti Fond kuulutas 2013. aasta koosmeele preemia vääriliseks algatuse „Tagasi kooli“, mis on muutunud aastaringseks kodanikuhariduslikuks ettevõtmiseks. „Tagasi kooli“ avardab traditsioonilise õppetöö piire ning lähendab vahetu kogemuse kaudu kooli ühiskonnale ja ühiskonda koolile. Veel üheks võimaluseks, kuidas selline arutelu võiks toimida, on 2013. aastal alanud Euroopa Komisjoni poolt rahastatud TTÜ õiguse instituudi projekt, mille eesmärgiks on Euroopa Liidu alase teadmuse tõstmine gümnaasiumitasandil, kasutades selleks ülikooli akadeemilisi ressursse.\nEesti inimarengu aruanne 2013/2014 rõhutab rahvastiku vananemisest tulenevat elukestva õppe filosoofiat, ehk hariduses osalemist hällist hauani, mida vaadeldakse alushariduse omandamisest kuni täiskasvanute hariduses osalemiseni. Ehkki naiste osakaal on kõrghariduse omandanute seas meeste omast suurem, ilmneb et kõrgepalgaliste töökohtade vaatluses on see vastupidine. Hariduse vastavus majanduse vajadustele kummutab avalikes aruteludes leviva arusaama, et meil õpivad noored valesid erialasid. Euroopa Komisjon toob välja, et inimesed töötavad allpool oma õpitud oskuste ja teadmiste taset, hariduslikule kvalifikatsioonile mittevastava töö tegijate määr on üks liidu kõrgemaid, ulatudes oluliselt kõrgemale keskmisest tasemest (mis on 20%-i). Uuringutest tuleb välja, et vaatamata meie õppurite väga headele tulemustele rahvusvahelises võrdluses, on oluliseks puuduseks ülisuur sõltuvus hariduse riiklikust rahastamisest ja kutseõppe nõrk tase ning nõrk seotus tööturuga, samuti õpetajate madal palgatase.\nInimõiguste Instituut viib ellu projekti „Inimõigused haridussüsteemis“. Projekti eesmärk on panustada süstemaatilistesse positiivsetesse muudatustesse inimõiguste-alase hariduse andmisel Eestis nii formaalses kui mitteformaalses haridussektoris, arendada välja inimõigustesõbralike koolide võrgustik ja pakkuda kooliga sama kogukonna vabaühendustele teemakohast koolitust ning uusi ajakohaseid õppematerjale. Projekti elluviimisel saavad kaksteist Eesti kooli loodava „Inimõigusi austavate koolide“ võrgustiku liikmeks, kus edendatakse inimõigusi mitmekesist reaalsust silmas pidades. Samuti tõlgitakse ära ja võetakse kasutusele noortele inimõiguste õpetamiseks Euroopa Nõukogu käsiraamat „Compass“.\nÕigus haridusele tähendab lisaks ligipääsule ka õigust heale haridusele, mis vastab tööturu nõuetele. Siinjuures tuleb vaadelda nii taseme-, täiendõppe kui ümberõppe võimalusi. Kahtlemata on kõrgemalt haritud inimesed tööturul paremas seisus, kuid vajadus heade oskustööliste järele eeldab riigipoolset panustamist kutsehariduse olulisele parandamisele.\nLaste teadmiste poolest on Eesti koolis antav haridus rahvusvahelises plaanis konkurentsivõimeline. Seda kinnitavad head tulemused rahvusvahelistes võrdlusuuringutes. Oktoobris ilmunud OECD algatatud uuringu PIAAC andmete kohaselt on eestlaste oskused üle keskmise – Eesti 16–65-aastased paigutusid funktsionaalses lugemisoskuses 24 uuritud riigi seast 7. kohale, matemaatilises kirjaoskuses olime pingereas 11. kohal ning arvutikasutuse ja probleemilahenduse oskus andis eestlastele 16. edetabelikoha. Detsembris avaldatud PISA 2012 uuring aga liigitab meie 15-aastaste põhikooliõpilaste taseme maailma parimate hulka, kusjuures Euroopas asume absoluutses tipus. Loodusteadustes on Eesti Euroopa pingerea 1.—2. kohal põhjanaaber Soomega. Kogu testis märgitud 65 riigi võrdluses paigutusid Eesti noored loodusteadustes 4.–7. kohale koos Soome, Jaapani ja Koreaga. Lugemises ja matemaatikas hinnatakse Eestit maailmas 11. koha vääriliseks, mis Euroopa tasandil tähendab 3.–6. kohta.\nSamas laste vaatenurgast ei ole olukord sugugi nii pilvitu. Tervise Arengu Instituudi uuringutest selgub, et paljud kooliskäivad lapsed on stressis ja ülekoormatud ning kalduvad mõnuaineid tarbima. Tõsine probleem Eesti kooliõpilaste arvates on koolikiusamine ja ‑vägivald, mida tingib hierarhiline, kihistunud ja eristav koolikeskkond. Rahvusvaheliste uuringute tulemuste põhjal Eesti kooli kohta järeldusi tehes tuleb aga olla ettevaatlik, kuna uuringud hõlmavad sageli küllalt kitsast vanuserühma ega esinda kõigi kooliõpilaste arvamusi. Poisse ja kehvema sotsiaalmajandusliku taustaga õpilasi koheldakse Eesti koolis teistmoodi kui tüdrukuid ja parema sotsiaal-majandusliku taustaga õpilasi. Samuti näitab see, et Eesti õpetaja pandud hinne ei mõõda ainult lapse teadmisi, vaid ka lapse käitumist, hoiakuid ja harjumusi õpetaja silme läbi.\nPeale poiste ja tüdrukute kohtlemise erinevuste Eesti koolis ning selle tagajärjel juba põhihariduse tasandil tekkiva soolise lõhe juhivad nii PISA 2006. kui ka 2009. aasta tulemused tähelepanu erinevustele eesti ja vene õppekeelega koolide õpilaste ning maa- ja linnalaste koolielus ja -tajus, mille järgi on vene õppekeelega ja maakoolide lapsed teistest halvemas olukorras. Lapse õigus haridusele ja lapse heaolu koolis ei tähenda pelgalt õigust kohale klassiruumis ja koolipingis. Seda on võimalik tagada vaid siis, kui samal ajal on tagatud ka paljud teised lapse põhiõigused, austatakse lapse inimväärikust, suhtutakse sallivalt õpilaste erinevustesse jne.\nKohtulahendid näitavad möödunud aastal jätkuvalt probleeme Tallinna erakoolide rahastamisel. „Ajal, mil erakoolid peavad pidama Tallinna linnavalitsusega kohtulahinguid neile seadusega ettenähtud toetuse osas, andis Tallinn silmagi pilgutamata 30 000 eurot sihtasutusele, mille sihipärase tegevuse kohta puudub igasugune selgus,“ ütles maavanem Ülle Rajasalu, selgitades ametliku järelevalve algatamist koolitusloata tegutseva Vene Lütseumi rahastamise tagamaade kohta.\nSelleks, et kätte saada toetusi, on erakoolid sunnitud pöörduma kohtusse. Näiteks Rocca al Mare Kool kaebas Tallinna linna kohtusse 35 259 euro väljamõistmiseks erakooli tegevuskulude katteks 2012. aasta novembrikuu eest. Kohtu määrusega lõpetati menetlus kaebust menetlusse võtmata, sest Tallinna linn eraldas ettenähtud summa. Sama tendents puudutab ka lasteaiakoha saamist, kus menetlus lõpetati põhjusel, et kaebaja esitatud probleem leidis lahenduse. Ülenurme Vallavalitsuse kinnitusel ei olnud lasteaiakoha eraldamine seotud sellega, et kaebaja pöördus kohtu poole.\nHariduse kvaliteeti puudutav kohtulahend tehti kõrgkool Euroakadeemia suhtes, kus Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) hindamisnõukogu esitas Haridus- ja Teadusministrile ettepaneku mitte anda erakõrgkoolile Euroakadeemia keskkonnahoiu õppekavagrupis (taotletud õppekavas) doktoriõppes õigust õpet läbi viia ja väljastada vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid, kuivõrd ei olnud täidetud kõrgharidusstandardist tulenevad kvaliteedinõuded. Kohus jäi seisukohale, et haridusministri otsus õppe läbiviimise lõpetamise kohta oli seaduspärane ja põhjendatud.\nKõrgharidusele võrdse juurdepääsu tagamiseks võivad ülikoolid vastuvõtule erinevaid kriteeriumeseada . Näiteks piirarvude seadmine sisseastumisperioodiks on leidnud EIÕK kohtulahendi. Kaebajaid ei võetud õppima eksamitulemuste alusel koostatud pingerea tõttu, sest Itaalia ülikoolides kehtib numerus clausus põhimõte. Kaebajad leidsid, et ülikoolidesse vastuvõtu korraldamine ei taga nende õigust haridusele. Piirang loeti legitiimseks ja proportsionaalseks ning selle kehtestamisel ei leitud rikkumisi. Samuti leiti, et numerus clausus põhimõte on tasakaalus avaliku huviga tagada ülikooli lõpetajate tööhõive. Ülikoolilõpetajate arvu suurendamine tooks kaasa surve ühiskondlikele vahenditele töötute kõrgharidusega isikute ülalpidamiseks. Kohtuotsuse tegemisel jäi üks kohtunikest eriarvamusele, kuna ei pidanud lahendit proportsionaalseks – „Numerus clausus ei ole proportsionaalne piirang ülikooliharidusele juurdepääsuks, sest Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule on avatud kogu ühenduse tööturg. Seetõttu ei ole õigustatud lähtuda üksnes Itaalia tööturu vajadustest.“\nPiirarvude seadmine kõrgkoolides nii tasuta kui tasulistele õppekohtadele on problemaatiline ka tänases Eestis. Arusaadav on riigi poolt rahastatavate õppekohtade piirarvude kujundamine dialoogis õppeasutuse ja Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel. Tasuliste ja võõrkeelsete õppekavade puhul jääb kõrghariduses rahvusvahelistumist oluliseks pidavale Eestile arusaamatuks neile piirangute seadmise alus.\nLuua selgus õpetajate ja koolide abipersonali tasustamise kriteeriumite osas.\nKaasata lapsevanemad ja huvigrupid koolivõrgu kujundamisprotsessi ning piiritleda KOV-i ja riigi otsustuspädevus.\nAnalüüsida täiendavalt õppetoetuse ja õppelaenu problemaatikat.\nKutseõppeasutustes kindlate reeglite järgimine õppekava täitmisel.\nTäiustada erivajadustega laste huvide tagamise mehhanismi.\nPrioritiseerida kaasava hariduse põhimõtet hariduspoliitiliste otsuste tegemisel.\n Eesti Vabariigi haridusseadus. RT 1992, 12, 192.\n Eesti Vabariigi põhiseadus. RT 1992, 26, 349.\n Pisa 2012 tulemused. 10.02.2014. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?051377\n Vabariigi Valitsuse määrus. RT I, 27.12.2013, 19. Põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäär.\n Voltri, R. „Õpetajad streigist: välistada ei saa midagi“. Postimees. 12.02.2014. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.postimees.ee/2694692/opetajad-streigist-valistada-ei-saa-midagi. 13.02.2014.\n Haridusinvesteeringute juhtimine. Riigikontrolli aruanne. 3.10.2013.\n Olgo. T. „Jah, härra (haridus)minister! Ülehomme on tõesti juba hilja!“ Maaleht. 18. oktoober 2013.\n Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus. RT I 2010, 41, 240. §7 lg 2.\n Ilves, K. Laps hariduses ja noorsootöös. Laste heaolu. Eesti statistika. Tallinn 2013. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.stat.ee/65395, 6.01.2014.\n Rahastamisreform ehk üleminek tegevustoetuse süsteemile. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?popup=download&id=12053, 10.02.2014.\n Kõrgharidusreform ja vajaduspõhine õppetoetus. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?0513078, 05.02.2014.\n Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seadus. RT I, 10.01.2014, 4.\n Õppetoetuste seadus ei arvesta ka edaspidi tudengi tegelikku sissetulekut. Eesti Üliõpilasliidu pressiteade. Arvutivõrgus kättesaadav: http://eyl.ee/?p=8057.\n Männik, J. Keskfraktsioon nõuab ministrilt vastuseid vajaduspõhise õppetoetuse puuduste kohta. Riigikogu Eesti Keskerakonna fraktsiooni pressiteade. 13.01.2014. Arvutivõrgus kättesaadav:\n Lass, M. „Vajaduspõhise õppetoetuse määramise hindamisel ei arvestata tegeliku vajadusega“. Arvutivõrgus kättesaadav: http://arvamus.postimees.ee/2631888/maarja-lass-vajaduspohise-oppetoetuse-maaramise-hindamisel-ei-arvestata-tegeliku-vajadusega, 10.01.2014.\n Õppetoetuste ja õppelaenu seadus. RT I 2003, 58, 387.\n Kõrgharidusreform ja vajaduspõhine õppetoetus. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?0513078, 20.01.2014.\n Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse § 22 muutmise seadus. RT I, 02.07.2013, 2.\n Kutseõppeasutuse seadus. RT I, 02.07.2013, 1.\n „Üldharidussüsteemi arengukava aastateks 2007—2013“ perioodiks 2011—2013. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?03236 , 03.02.2014.\n Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus ütleb, et haridusliku erivajadusega on laps, kelle andekus, õpiraskused, terviseseisund, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemalviibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse muuta või kohandada õppe sisu, -protsessi, kestust, -koormust, -keskkonda ja töökava või teha järeleandmisi taotletavates õpitulemustes. Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus. RT I 2010, 41, 240. §46 lg 1.\n „Üldharidussüsteemi arengukava aastateks 2007-2013“ perioodiks 2011-2013. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?03236 , 03.02.2014.\n Ibid. Lk 89.\n Ibid. Lk 91.\n Ibid. Lk 93.\n „Üldharidussüsteemi arengukava aastateks 2007–2013“. Haridus- ja Teadusministeerium.\nArvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?03236,(30.08.2013.\n Ilves, K. Laps hariduses ja noorsootöös. Laste heaolu. Eesti statistika. Tallinn. 2013. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.stat.ee/65395, 6.01.2014.\n Eesti Teadusagentuur. Uued õppematerjalid gümnaasiumitele. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.etag.ee/teaduse-populariseerimine-2/teame-programm/uued-oppematerjalid-gumnaasiumile/.\n Üldhariduskoolide/Gümnaasiumi valikkursused. Arvutivõrgus kättesaadav: https://moodle.e-ope.ee/course/index.php?categoryid=511 .\n Noorteühing Avatud Vabariik. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.or.ee .\n Tagasi kooli. Arvutivõrgus kättesaadav: https://tagasikooli.ee/, 12.02.2014.\n Eesti inimarengu aruanne 2013/2014. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.kogu.ee/olemus-ja-roll/eesti-inimarengu-aruanne/eesti-inimarengu-aruanne-2013/2014.\n Projekti lehekülg (Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.eihr.ee/haridus/inimoigused-haridussusteemis/) ja õppematerjal Compass (Arvutivõrgus kättesaadav: http://eycb.coe.int/compass/).\n Ibid. Lk 27.\n PIAAC uuring Eestis. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?0513467, 07.02.2014.\n Pisa 2012 tulemused. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.hm.ee/index.php?0513776 , 10.02.2014.\n Aasvee, K., Eha, M., Härm, T., Liiv, K., Oja, L., Tael, M. 2012. Eesti kooliõpilaste tervisekäitumine.\nnarkootikumide kasutamine Eestis. 2012. / Toim M. Kobin, S. Vorobjov, K. Abel-Ollo, K. Vals.\n Ilves, K. Laps hariduses ja noorsootöös. Laste heaolu. Eesti statistika. Tallinn. 2013. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.stat.ee/65395, 6.01.2014. Lk 95.\n Toots, A., Lauri, T. 2013. Haridus. – Eesti Inimarengu Aruanne 2012/2013. Eesti Maailmas.\nTallinn: Eesti Koostöökogu. Lk 27–36.\n Gnadenteich, U. „Harju maavanem algatas järelevalve Vene lütseumi rahastamise üle.“ Postimees. 11.02.2014. Arvutivõrgus kättesaadav: http://tallinncity.postimees.ee/2693492/harju-maavanem-algatas-jarelevalve-vene-lutseumi-rahastamise-ule, 11.02.2014.\n Tallinna Halduskohtu määrus 3.01.2013 nr 3-12-2695.\n Monitooringu ankeet on kümne aastaga muutunud, tulemused ei ole seega alati võrreldavad. 2009. ja 2005. a monitooringud. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/V2ljaanded/Toimetised/2010/toimetised_20101.pdf ja http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/Sotsiaalvaldkond/kogumik/SVO_monitooring_2005.pd\nKui vaadata asju selle järgi, kui igavalt nad kõlavad ja kui tähtsad nad on, siis on inimõigused kohe kõrvuti Goldilocki tsooni mõistega, mis kirjeldab tähtede ümber asuvat ala, milles asuvad planeedid õige atmosfäärirõhu olemasolul suudavad oma pinnal säilitada vedelas olekus vett. Mis on selles huvitavat peale selle, et kui maakera ei asuks Goldilocki tsoonis, siis poleks meie planeedil vett ega meid?\nMe kõik elame keerulises tasakaalupunktis, millesarnased on kosmoses ehk mujalgi olemas, kuid mis on siiski üsna haruldased. Esimene kord, mil see teadmine tõesti huvitaval ja emotsionaalsel moel osa maakera elanikele jõudis, oli 1968. aastal, kui Apollo 8 missioonil olevad kosmonaudid pildistasid maad nii nagu see paistab kuult. Vaid see pilt üksi aitas olulisel määral kaasa rohelise mõtteviisi levikule kogu maailmas.\nKa inimõiguste olulisus jõuab suure hulga inimeseni siis, kui on olemas võimas jutustus või hingemattev visuaal. Probleem on aga selles, et selle näitliku materjali tekkimiseks on midagi juba halvasti. Võib olla on halvasti juba meie endiga.\nAlles pärast sõdu, pogromme või lihtsalt karme inimõiguste rikkumisi, pärast seda, kui inimsuhted on laiali lennanud nagu pärlikee, mis on kaotanud nööri, hakatakse innukalt arutlema selle üle, kuidas hoida ära kõige halvema kordumine, sünnivad taas normid ja piirid, mille vajalikkusest üldiselt ei kahelda. Võimu kõrvale mõeldakse vastuvõimu mehanisme, et keegi ei muutuks liiga tugevaks, sest kardetakse, et varem või hiljem viib see tugevuse kuritarvitamiseni.\nPeagi sünnivad uued inimesed, kasvavad suureks ja visuaalid on meelest läinud või muutunud liiga harjumuspärasteks. Peagi hakkavad nad küsima, et milleks on need deklaratiivsed normid üldse olemas? Tegelikult on seda üha raskem öelda, miks nad olemas on. Ükskord toimus väga suur ebaõiglus, kuid uus põlvkond ju nii iialgi ei teeks. Ühel päeval nähakse normides aga lihtsalt takistust, nad näivad olevat ajale ja tehnoloogiale jalgu jäänud ning kuna nad justkui ideaalselt ei tööta, võib uus põlvkond söösta pea ees täpselt vastupidises suunas, heites kergendusega kõrvale kogu varasema ajaloolise pagasi.\nSee on juhtumas jälle ja võib olla eriti tugeval moel, sest tänapäeva inimeste kätes on väga palju uut tehnoloogiat, mis annab neile täiesti uut tüüpi võimalused. Seejuures tundub paljudele, et näiteks demokraatia aluseks olev võimude lahusus pole ipadi äppide ajastul oluline, privaatsus on nagunii kaduv nähtus ja nii edasi.\nVõim koondub suure tumeda keerisena nii nagu ta seda varem korduvalt on teinud. See olukord tundub isegi ilus, ihaldusväärne ja vaba, eriti hetkel, mil me kõik kujutleme ennast olevat võitev osapool, kes libistab vaikselt sõrme maagilise sõrmuse.\nInimõiguslased aga, kellel on enamasti terav silm, peavad tegelema seniste probleemidega ja nende uute optimistitega, kes on joovastumas oma põlvkonna leidlikkusest. Kes neid õiguslasi sel hetkel kuulda võtaks? Mida on väärt nende poolt pakutud manitsused nende uute ahvatluste kõrval?\nMuide, see sissejuhatus ei olnud mõeldud olema pessimistlik. See oli hoopis mõeldud rõhutama seda, et inimõigused on olulised, ning see oli mõeldud pakkuma lohutust, et erinevalt maakera liikumisest Goldilocki tsoonis, on inimõiguste alal võimalik igaühel kasvõi natuke midagi ära teha.\nAastaid on Eestis olnud kasvavaks probleemiks töövõimetuspensionäride ja puuetega inimeste arvu kiire kasv ning sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkus. Juba mitu aastat tagasi on erinevad institutsioonid (Riigikontroll, Poliitikauuringute keskus PRAXIS, OECD, Euroopa Komisjon jne) andnud soovitusi olemasolevaid süsteeme reformida, vastasel korral inimeste toimetulek järjest halveneb. 2014. aasta keskpaigani kehtinud süsteemile heideti ette mitteaktiivsuse ja passiivsuse suurendamist, kuna see ei toetanud inimeste aktiivsust ega motiveerinud neid tööturule naasma.\nÜks tervise ja elukvaliteedi makrotasandi mõõdikuid on ametliku töövõimetuse ja puudega inimeste osatähtsus rahvastikus. See suhtarv ei näita tingimata elukvaliteeti, kuid räägib abivajadusest. 2014. aasta alguse seisuga oli puudega inimesi 10,9% elanikkonnast ehk 144 136 inimest. Sotsiaalkindlustusameti arvestuste kohaselt on see arv siiski hakanud vähenema ning 2015. aasta teise kvartali lõpuks oli erinevate puudetoetuste saajaid 141 802. Tuleb aga arvestada, et sotsiaalmajandusliku olukorra mõistmiseks ja sihtgrupi täpsustamiseks peab silmas pidama ka töövõimetuspensionäride hulka. Töövõimetuspensionäride ja tööealiste puuetega inimeste sihtgrupid kattuvad osaliselt, hinnanguliselt on pooltele töövõimetuspensionäridele määratud ka puude raskusaste. Kui 2014. aasta alguse seisuga oli tööealisest elanikkonnast (vanuses 16–62) 94 325-le inimesele määratud 40–100% töövõimetus, siis 2015. aasta teise kvartali lõpuks oli see arv juba 96 631.\nSuurem osa puudega inimestest on siiski vanemaealised. See on tingitud rahvastiku üldisest vananemisest ning keskmise eluea tõusust – mida rohkem on vanemaid inimesi rahvastikus, seda rohkem on nende hulgas ka pikaajaliste haigustega inimesi. Samuti on paljud puuded tingitud just ealistest muutustest, need ilmnevadki alles vanemas eas. Paraku on vanemaealised puudega inimesed jäänud tahaplaanile ning ka vaadeldaval perioodil pole astutud olulisi samme nende olukorra parandamiseks. Samuti on seni sihtgrupist välja jäänud omastehooldajad – nad pole otseselt puudega, kuid mängivad suurt rolli puuetega inimeste elukvaliteedi tagamisel ning paraku on nemad ise potentsiaalsed tulevased puudega inimesed või töövõimetuspensionärid.\nTöövõimetuspensionäride ja puudega inimeste toimetuleku tagamisel mängivad lisaks riigile olulist rolli kohalikud omavalitsused. Paraku on omavalitsuste võimekus abivajajaid toetada väga erinev ning abi kättesaadavus kõigub omavalitsuseti suures ulatuses, mistõttu on inimesed ebavõrdselt koheldud.\n2014 on aasta, mille märksõnaks on kindlasti töövõimereform (edaspidi TVR). Kui aasta varem pandi paika TVR-i põhimõtted, millega seati eesmärgiks abistada tööealisi tervisekahjustustega ja puudega inimesi sobiva töö leidmisel ning säilitamisel. Lisaks peeti vajalikuks motiveerida inimesi säilinud töövõime piirides aktiivne olema ning osutada abi tööandjatele töökeskkonna parandamisel ja vähenenud töövõimega inimeste töölevõtmisel ja tööl hoidmisel.\nKõik osapooled – tervisekahjustusega ja puudega inimesed, tööandjad, spetsialistid, riigiametnikud – mõistavad, et sellise suure sotsiaalreformi käivitamine on möödapääsmatu, kuna vana süsteem lihtsalt kukub lähiajal kokku.\nPuudega või tervisekahjustusega inimesele võimaldab võimetekohane töö tagada oluliselt paremat sissetulekut ja elukvaliteeti kui toetused ja pensionid. Ainult nendega terve töölkäiva inimesega võrdväärset elukvaliteeti tagada pole võimalik. Samuti pakub sobiv ja meeldiv töö sotsiaalset ja professionaalset eneseteostust, seega ka väärtustatuse tunnet ja hoiab alal inimväärikust. Inimese üks põhivajadusi ja õigusi on võimalus ise oma elu üle otsustada. TVR-i käivitamise üheks eesmärgiks ongi, et vähemalt 50% osalise töövõimega inimestest töötaksid.\nTööandjad on olukorras, kus töötajaid napib – elanikkond vananeb, töövõimetute arv kasvab, uusi töötajaid ei tule peale, sest sündimus on järjekindlalt langenud, väljaränne on suur. Seetõttu on tööandjad mõistnud, et tervisekahjustustega ja puuetega inimesed on seni kasutamata ressurss, samuti peetakse puudega inimesi väga tihti motiveeritumateks ja lojaalsemateks. Samas ei peaks nad endile ka illusioone looma, sest põhiolemuselt on inimesed sarnased, olenemata terviseseisundist või puudest.\nRiigi eesmärk TVR-i käivitamisel on eelkõige pidurdada sotsiaalkulude kasvu ning sihtgrupi kaasamisega tööhõivesse saada juurde uusi maksumaksjaid. Loomulikult eeldab see ka investeeringuid haridusse ja rehabilitatsiooni, kuid kui varem prognoositi riigieelarve kulude kasvu töövõimetuspensionidele ja puudetoetustele 2014. aasta 253,1 miljonilt eurolt 619,9 miljoni euroni 2022. aastaks, siis uus süsteem aeglustaks kasvu ning eeldatavad kulutused 2022. aastal oleksid 405,5 miljonit eurot; kokkuhoid oleks seega 214,4 miljonit eurot.\nLähtekoht on hea – kõik osapooled mõistavad reformi paratamatust. Samas on kõigil senini veel erinevad ootused ja arusaamad, mille üksteisele lähendamiseks tuleb veel palju tööd teha. Väga visalt muutub ka ühiskonna aegunud suhtumine abivajajatesse. Viimase aasta jooksul on muutused siiski juba märgatavad (selle taga on muidugi ka puuetega inimeste organisatsioonide suur töö endi nähtavaks tegemisel ja probleemide teadvustamisel). Eelkõige on vaja vähendada tööandjate teadmatusest tulenevaid hirme ning ka puuetega inimeste endi mõtlemist. Inimõigustepõhise lähenemise kohaselt pole puuetega inimesed „vaesed õnnetud“, keda peab aitama, vaid on ühiskonna võrdväärsed liikmed, kellel on teistega samasugused õigused ning mõned erivajadused, millega tuleb arvestada. Puuetega inimeste õiguste kaitse pole riigi suvast johtuv valik, vaid inimõigustest tulenev kohustus. See tähendab, et ühiskond peab puuetega inimestele tagama võimaluse osaleda ühiskonnaelus võimalikult iseseisvalt ning looma võimalused vajadusel oma õiguste eest seista.\nTVR-i edukas käivitamine eeldab, et kogu probleemistikku lahendatakse kompleksselt. Palju rohkem on vaja panustada haridussüsteemi, iga puudega inimene peab saama võimaliku parima hariduse, mis arvestab ka tema huve ja võimeid. Haridusministeerium on alustanud vastava programmi väljatöötamist, peamiselt panustatakse kutseõppele. Senini aga on täielikult välja töötamata süsteem koolist tööellu siirdumiseks. Paljud noored jäävad pärast kooli lõpetamist töötuks, kuna nende elukohas pole sobivat tööd, või on töölepääsemine raskendatud toetavate sotsiaalteenuste vähesuse tõttu. Siit tuleneb, et ka sotsiaalteenuste kättesaadavus ja kvaliteet peavad olema senisest paremini tagatud nii riiklikult kui kohalike omavalitsuste poolt, sõltumata regioonist. TVR-i pole võimalik ellu viia, kui sotsiaalteenused töötamise eesmärke ei toeta, ning jääb alles vastasseis riigi ja kohalike omavalitsuste vahel. Osaliselt osutab vajalikke teenuseid Eesti Töötukassa, koostamisel ja ettevalmistamisel on rehabilitatsiooniteenuste erinevad paketid.\nTeine suur probleemistik on seotud tööandjatega. Kuigi nad näevad vähenenud töövõimega inimestes ressurssi, on nad samas tagasihoidlikud nende töölevõtmisel. Üks põhjus on muidugi hirm – ei tunta inimeste probleeme ning kardetakse, et ei suudeta nendega toime tulla. Selle hirmu leevendamiseks on töötukassa koostanud mitmeid materjale, korraldab koolitusi, pakub nõustamist. Samas on tööandjad ka vastu vajadusele oma kulusid suurendada, kuna lisaressursid on eelisjärjekorras siiski mõeldud ettevõtte arendamiseks, mitte sotsiaalprojektideks. Ka siin on töötukassa kaudu võimalik taotleda kulude osalist kompenseerimist, riigi poolt on ette nähtud maksusoodustused ning muudki toetused. Kui tööandjad mõistavad, et tervisekahjustustega ja puuetega inimeste tööhõivesse kaasamine on pikemas perspektiivis neile kasulik, on see oluline eeldus TVR-i õnnestumisele.\n2014. aasta 19. novembril võttis Riigikogu vastu töövõimetoetuse seaduse, mis esialgse kava kohaselt pidi rakenduma 2015. aasta 1. juulil. See seadus lähtus TVR-i põhimõtetest ja peaks kardinaalselt muutma puuetega ja tervisekahjustustega inimeste seisundit – tooma nad tagasi tööturule, muutma nad abivajajatest aktiivseteks ühiskonnaliikmeteks. Paraku ei kaasnenud sellega teiste valdkonda mõjutavate seaduste tervikpaketti, kuigi muudeti ka sotsiaalhoolekande seadust, et see osaliselt töövõimetoetuse seadusega vastavusse viia (kusjuures mõned punktid pidid rakenduma eri aegadel). Sotsiaalhoolekande seaduse uusim redaktsioon võeti vastu alles 2015. aasta 18. veebruaril ja see hakkas kehtima 2015. aasta 1. juulil. Praegu on väljatöötamisel järgmine redaktsioon, mis eelduste kohaselt peaks hakkama kehtima 2016. aasta 1. jaanuarist.\nTöövõimetoetuse seaduse arutellu sekkusid aktiivselt puuetega inimeste organisatsioonid, kes juhtisid tähelepanu olulistele puudustele – seadus esitas mitmeid nõudeid, mida ilma toetavate sotsiaalteenusteta pole võimalik täita, samuti tunti muret aktiivsete inimeste toimetuleku halvenemise pärast – teatud palgatasemest alates hakkab töövõimetoetus langema, kuid töölkäimise kulud ju ei lange, vaid vastupidi – kasvavad. Korraldati mitmeid meeleavaldusi, esitati hulk parandusettepanekuid, pöörduti Vabariigi Presidendi poole. Mõningaid ettepanekuid isegi arvestati seaduse lõppvariandis, aga üldiselt seadusega sellisel kujul sihtrühm rahule ei jäänud. 2015. aastal valitud uus Riigikogu koosseis vaatas seaduse uuesti läbi ning lükkas rakendumise edasi 2016. aasta 1 jaanuarini, samuti kavandati toetavate teenuste väljatöötamist. Praegu on kõne all võimalus, et seadus rakendub osaliselt 2016. aasta 1. jaanuaril ning tervikuna 2016. aasta 1. juulil.\n2015. aasta oktoobris esitati valitsusele põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning Erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis on teinud murelikuks ka puuetega inimesi, kuna osa erivajadustega õpilaste koolidest on eraomandis ning kardetakse, et seaduse muutmine suurendab õppekoha maksumust.\n2014. aasta 5. mail tegi Riigikohus otsuse, mis puudutas toimetulekutoetuse maksmist puudega inimese eestkostjale olukorras, kus eestkostetav on pereliige, hooldaja- ja eestkostetoetus jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri, kuid koos eestkostetava sotsiaaltoetustega on ühine sissetulek toimetulekupiirist suurem. Siin juhtis kohus tähelepanu perekonnaseaduse ja sotsiaalhoolekandeseaduse mõningate punktide vastuolule ning sellele, et selles küsimuses puudub kohalikul omavalitsusel kaalutlusõigus. Lõppjärelduseks on, et puudega inimese eestkostja saab kohtu kaudu nõuda eestkostetavalt elatist, selle suuruse määrab kohus. Sisuliselt selline otsus küll puuetega inimeste ja nende pereliikmete toimetulekut ei mõjuta, sest summa ei sõltu liidetavate järjekorrast, kuid annab võimaluse need seadusesätted läbi vaadata ja vastavusse viia, samuti lubab see hooldajal toimetulekutoetust taotleda, kui kohus mingil põhjusel elatist tema kasuks välja ei mõista.\nUuemaid statistilisi uuringuid ja uurimusi, mis otseselt puudutaksid puuetega inimesi, vaadeldaval perioodil tehtud ei ole, kõik TVR-iga seotud prognoosid ja arvutused toetuvad varasematele uuringutele. Küll aga on haridusministeeriumi tellimusel PRAXIS analüüsinud Eesti põhikooli- ja gümnaasiumivõrku. Kuigi selles pole eraldi välja toodud erivajadusega õpilastele mõeldud koole, siis koos muude kontseptsioonidega võivad uuringu alusel tehtavad otsused mõjutada erivajadustega õpilaste ligipääsu võimetekohasele haridusele (koolide asukoht ja tüüp).\nViimase aasta jooksul on jätkunud laiem avalik arutelu töövõimetuspensionäride ja puuetega inimeste teemadel. Seoses TVR-i seaduse menetlemise ja vastuvõtmisega on järjest rohkem ja häälekamalt hakanud kaasa rääkima ka sihtrühma esindajad. Arutelud on muutunud sisulisemateks, lähenemised teemale muutuvad üha enam inimõigustel põhinevateks. Kuna TVR puudutab sügavalt suurt hulka (hinnanguliselt ligi 100 000) inimesi, oli aruteludes ka palju emotsioone, teravust, vaidlemist. Siiski on rõõmustav, et järjest enam on hakatud leidma ühisosa – me kõik oleme inimesed, mõnedel lihtsalt on suuremad erivajadused.\nSarnaselt eelmise aastaga oli ka vaadeldaval perioodil arengute peamiseks lähtekohaks TVR. Kuna see oli jätkuvalt valitsuse olulisimate prioriteetide hulgas, oli tunda ka mõningast survestamist ja kiirustamist. Pärast seaduse vastuvõtmist ja Riigikogu valimisi hakkasid osapooled siiski rohkem üksteist kuulama ning asjadele komplekssemalt lähenema. On alustatud muudatustega rehabilitatsioonisüsteemis, vaadatakse üle tehniliste abivahendite jaotamise kord ning järk-järgult liigutakse seaduse täieliku rakendamise poole. Seni pole siiski veel jõutud tervikliku lähenemiseni, haridus- ja sotsiaalpoliitika ei jõua tööpoliitikale nii kiiresti järele.\nTVR-i käivitamisele ja täielikule rakendamisele tuleb läheneda kompleksselt – tagada võrdsed võimalused kõigile puudega või tervisekahjustusega inimestele, sõltumata nende elukohast. See eeldab sotsiaalteenuste võrdväärset kättesaadavust kõigis omavalitsustes.\nSätestada miinimumloend ja kvaliteedinõuded kohalike omavalitsuste poolt osutatavatele sotsiaalteenustele ning tagada kõigile omavalitsustele piisav võimekus nende täitmiseks.\n„Eesti sotsiaalkindlustuse süsteemi jätkusuutliku rahastamise võimalused“. Uuringuaruanne. Praxis 2011. Ja „Riigi tegevus puuetega inimeste ja töövõimetuspensionäride toetamisel“. Kontrollaruanne 2010.\n Eelarve ja statistika. Sotsiaalkindlustusamet. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/statistika/.\n „Sotsiaalteenuste kvaliteedianalüüs ja ettepanekud tervikliku kvaliteedisüsteemi tagamise juurutamiseks“. Analüüsi lõpparuanne. Sotsiaalministeerium. 2013.\n Töövõimereform. Sotsiaalministeerium. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.sm.ee/et/toovoimereform.\n Eesti statistika aastaraamat 2015.\n „Töövõimetoetuse seaduse mõjuanalüüs – eelhindamine“. Saar Poll. 2014.\n „Hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse kontseptsioon. Haridus- ja Teadusministeerium. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.hm.ee/sites/default/files/hev_kotseptsioon.pdf.\n Hariduslike erivajadustega õpilane. Haridus- ja Teadusministeerium. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.hm.ee/et/tegevused/kutseharidus/hariduslike-erivajadustega-opilane.\n „Tööturuteenuste osutamine töövõimereformi sihtrühmale“. Sotsiaalministeerium. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/ESF/57_lisa.pdf.\n Töövõimereformi eesmärk. Sotsiaalkindlustusamet. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/toovoimereform/.\n „Erivajadustega inimene – hinnatud töötaja! Miks ja kuidas värvata tööle puudega inimest?“. Eesti Töötukassa. 2008. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.tootukassa.ee/sites/tootukassa.ee/files/Erivajadustega_inimene_hinnatud_tootaja.pdf.\n Abi erivajadusega inimese tööle võtmisel. 10.08.2015. Eesti Töötukassa. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.tootukassa.ee/content/tooandjale-ja-partnerile/abi-erivajadusega-inimese-toole-votmisel.\n Maksusoodustused. 10.08.2015. Eesti Töötukassa. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.tootukassa.ee/content/t%C3%B6%C3%B6andjale-ja-partnerile/maksusoodustused.\n Töövõimetoetuse seadus. Riigi Teataja. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/akt/113122014001.\n Sotsiaalhoolekande seadus. Riigi Teataja. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/akt/123032015134.\n Eelnõude infosüsteem. Arvutivõrgus kättesaadav: http://eelnoud.valitsus.ee/main#5SJRc0hF\n Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus asjas nr 3-4-1-67-13. Riigikohus. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-4-1-67-13\n „Eesti põhikooli- ja gümnaasiumivõrgu analüüs aastaks 2020“. Uuringuaruanne. Praxis. 2014.


HIV-positiivse lapse vanem: ma pole lasteaias tema haigusest rääkinud, kuna inimesed ei mõistaks... - Pere ja Kodu\nHIV-positiivse lapse vanem: ma pole lasteaias tema haigusest rääkinud, kuna inimesed ei mõistaks...\nKati (nimi muudetud) on 30ndates vallaline raamatupidajaharidusega naine, kes töötab kindlustusfirmas kliendihaldurina. Bioloogilisi lapsi Katil pole, aga ometi sai ta paari aasta eest emaks. Nimelt kasvatab ta täna kahte poissi - üks neist teismeline, teine äsja beebieast välja kasvanud.\nToimetas: Britt Ernewein britt.ernewein@ekspressmeedia.ee\nMõlemad poisid on jõudnud Kati juurde läbi traagiliste lugude - vanem poiss kaotas mõned aastad tagasi oma ema raskele haigusele, noorema poisi vanemad ei suutnud narkootikumide tarvitamisest loobuda ega lapse eest hoolitseda.\nPraeguseks kaheaastane Aksel (nimi muudetud) sai oma päritoluperes elada vaevalt nädala, kui saabus politsei, kelle naabrid olid lärmaka peo tõttu välja kutsunud. Pidutsejate seast leiti beebi, kelle politsei otse lastehaiglasse viis. Aksel paigutati intensiivraviosakonda, sest ta oli oma niigi väiksest sünnikaalust kodus hooletuses elades kaotanud veel ligi kilo.\nKatist sai Aksli ema viie päevaga - täpselt nii kaua läks aega sotsiaaltöötaja telefonikõnest kuni tulevase ema ja lapse haiglas kohtumiseni. Kati teadis, et füüsiliselt ja vaimselt päris terveid lapsi, kellele uut peret otsitakse, on vähe. Paljudel neist on mingi erivajadus, haigus või puue, kas vaimne või füüsiline traumakogemus. Asendushooldust ehk uut peret vajavad lapsed tulevad oma uue pere juurde n-ö seljakotiga, kus on nende emotsionaalne minevikupagas, mis vajab sorteerimisel abi. Kati otsustas, et ta on valmis pakkuma kodu lapsele, kellel võib olla haigus, aga selline, mida saab kas ravida või ravimitega ohjata.\n„Ma nägin Akslit esimene kord Tallinna lastehaiglas. Mäletan, et oli esimene koroonakevad ja haiglasse pääsemine oli karmide piirangute tõttu keeruline. Mul lubas peaarst tulla last vaatama tingimusel, et kui tulen, siis ka võtan lapse, või muidu pean jääma haiglasse. Viis päeva varem oli mulle helistanud sotsiaaltöötaja ja küsinud, kas soovin omale paarinädalast beebit, väikest poissi, kes on oma bioloogilisest perest eraldatud ja haiglas kosumas... aga et sellel lapsel on HIV," meenutab Kati


Kas tõsised raskused on naistele halb?\nTõste raskuste tõstmine ei ole oma olemuselt ohtlik, seni kui tõstetakse oma tervist ja tugevust asjakohase kaalu ja kasutate õiget tõstmise tehnikat. Kuigi rasedad naised peaksid üldiselt vältima raskete raskuste tõstmist, saavad tervetel naistel aja jooksul rongid rasket massi tõsta ilma vigastusteta. Treeningu ajagraafiku alustamiseks peaksite kaaluma spordiala spetsialisti nõu ja küsige oma arstilt, kas teil on terviseprobleeme, mis võiksid kehakaalu tõstmiseks teie jaoks ohtlikku olla.\nTõstmine aitab naistel lisada lihasmassi, suurendades ainevahetust ja aitab kaalu tõustes ära hoida. See on kriitiline ka naiste jaoks, kes püüavad kaalust alla võtta, kuna see hoiab ära lihaste kaotuse ja tagab, et kaotatud kaal on rasv. Tervetele naistele, kes ei ole rasedad, on palju kasu ohututest ja sobivatest treeningutest. Kaalude tõstmine mugavas valguses, mis ei tekita valu ega ebamugavustunnet, on kasulik luu- ja luustiku tervise edendamiseks ning osteoporoosi ohu vähendamiseks. Naistel on enamasti suurem risk osteoporoosi tekkeks – luu leevendamise seisund – kui meestel. Lisaks võib kaalulangus vähendada depressiooni, südame-veresoonkonna haiguste, diabeedi või kõrge kolesterooli riski.\nRaseduse ajal soovitatakse naistel tavaliselt rasketest raskustest ja esemetest mitte võtta. 1997. aasta septembri “Medical Anthropology Quarterly” artikli artikkel tõi seose naiste raske füüsilise töö vahel kaasaegses Albaanias ning selle raseduse katkemise, enneaegse töö ja perinataalse surma suhteliselt kõrge määra. Eriti rõhutati, et rasket massi tõstmise vajadus tööpäeva jooksul oli rase naisele ohtlik.\nTeatud muud tervislikud seisundid või haigused võivad muuta selle ohutumaks või ohtlikumaks, et saaksite tõsiseid raskusi, olenemata sellest, kas te olete mees või naine. Näidete hulka kuuluvad tavaline vereeritushaigus, von Willebrandi tõbi või VWD, kusi, hiljutised operatsioonid – kaasa arvatud hiljuti tehtud hüsterektoomia – artriit, igasugune ortopeediline kahjustus, skeleti probleemid või kõrge vererõhk. Eakatel on suurem tõenäosus, et nad suudavad rasket massi ohutult tõsta luukoe nõrkuse suurenenud riski tõttu.\nSõltumata sellest, kas olete mees- või naissoost, on oluline vigastuste ohu minimeerimiseks järgida ohutut kaalu tõstmise protokolli. Oluline on tõsta kaalu, mis on piisavalt rasked – hea lähtepunkt on kaalu, mille tõstmiseks vajate 12 kuni 15 korda ebamugavust. Tõstmisel kasutage õiget vormi, pidage meeles, et hingata ja kandke libisemise vältimiseks tugevat veojõudu.\nMuud meditsiinilised tegurid\nPrevious Previous post: Kas seal on midagi, mis aitab leotada salatit?\nNext Next post: Ma olen ülekaaluline: kas ma võin lihaseid ehitada?


Harjumaalaste kultuuri- ja kogemusvahetus ida-virumaalastega “Piirid ja paarid”. | Rae Valla Alevike- ja Külavanemate Selts\nIvar Liivamägi / 09/05/2022\n7.-8. maini 2022 võõrustasime Ida-Viru kogukonnaliikumise aktiviste, kellel 2021 aasta novembris Narvas ja Sillamäel külas käisime.\nAlgatuse käivitasid Rae valla alevike ja külavanemate selts, Harju Ettevõtlus- ja Arengukeskus ning Ida-Virumaa Integratsioonikeskus (IVIK) erinevate kultuuriseltside esindajad.\nLaupäeva hommik algas Jüri kirikus. Jüri kihelkonna ja kiriku ajaloost rääkis Jüri koguduse õpetaja Tanel Ots. Tervituslaule laulis Patika külakoor.\nEdasi siirdusime Järvekülla. Rae vallavanem Madis Sarik tutvustas Eesti ühte kõige innovaatilisemat ja modernsemat kooli, Kindluse Kooli, ühtlasi andis ülevaate kogu Rae valla elust-olust.\nKarla külas avas oma kodu uksed külavanem Merko Kimsto. Jutustas lähemalt külavanema tegemistest ja näitas kuidas kodukontor töötab.\nJärgnevalt viis bussisõit Suursoo külla, kus Fredy Lehe – Gerli Lehe ja Annika Aas rääkisid Harjumaa 2018. Aasta külast. Külalised said katsetada seepide valmistamist, külaplatsil laulda külanaiste laulu ja ennast sportlikult proovile panna. Laulmisest said meeleolukad fotod galeriisse.\nKülastasime ka Lilleoru õppekeskust. Marika Aalja tutvustas lapsevanemate algatusest sündinud uudset põhikooli ja Ave Oit näitas Elulille parki ja perma-kultuuri aeda.\nPika päeva lõpuks jõudsime Üksikusse Rüütlisse, kus toimus ühine õhtusöök ja külaliste majutumine. Rüütlikokkade toit maitses suurepäraselt!\nKülalisi üllatasid Igor Besstšotnov ja Priit Laatre, kes mängisid elavat muusikat ja õpetasid eesti rahvalikke laule.\nPühapäeva, 8.mai hommikul viis Kurna külavanem Aivar Aasamäe meid Kurna Kultuuritunnelisse ja rääkis sealsete näituste lugu. Kurna külaplatsilt liikusime Aivari ja Leelo külalislahkesse koju.\nKäisime ära ka värskelt valminud IKEA pargis. Pargist tagasi jalutades palus Kurna kellamaja peremees Tanel kõiki oma hoovi ja majaga tutvuma. Mõisapargis õpetas Hasan uudset ja väga meeleolukat mängu cornhole.\nEdasi sõitsime Anija mõisa. Giid tutvustas püsinäitust “Mõisa aja lugu” ja viis ka mõisahoovi ringkäigule.\nÜhine koosviibimine lõppes seal lõunasöögi ja kokkuvõtetega.\nMuljed kogus ja pilte tegi RVAKS-i juhatuse liige Kai Lasn.\nOsalenud Kindluse Koolis\nMadis Sarik tutvustab Rae valla tegemisi\nKindluse kooli õueala\nPatika külakoor Jüri kirikus 2022\nkülalised Harjumaa Aasta külas 2018, Suursoo külas\nKülanaiste laulu proov Suursoo külas\nLilleoru õppekeskus, põhust, savist ja puidust koolimaja\nÕhtune programm Üksikus Rüütlis\nPühapäevahommik algas IKEA pargist\n← Küla- ja alevikuvanemate selts tähistas 20-ndat tegevusaastat.


Viik: eestlased, võtke vilets Soome e-kaubandus üle - Kaubandus\nAutor: Maarit Eerme • 25. märts 2015\nIT Kolledži õppejõu Linnar Viigi sõnul võiksid Eesti kaupmehed võtta üle Soome e-kaubanduse, kui nad suudavad pakkuda paremat klienditeenindust, logistikat ning kasutajamugavust. Soome e-kaubandus on Viigi sõnul väga viletsas seisus.\n„Kõikjal maailma nurgas kauplustes proovid mingit kindlat toodet, siis võtad välja oma nutitelefoni ning paned sisse toote koodi ning vajutad osta ning kaup on sul mitu korda odavamalt kolme päevaga kodus,“ rääkis IT Kolledži õppejõud ja Mobi Solutionsi juhatuse liige Linnar Viik turunduskonverentsil Password. Ta lisas, et see tarbijakäitumine varem või hiljem lööb eesti ettevõtjaid ja nende äri. „Miks on Eestis madal e-kaubanduse osakaal, siis mitte keegi ei julge rääkida, kui palju eestlased internetist kaupa ostavad. Omniva käest võiks küsida, et kui palju nad on hakanud kaupa sisse tooma.“\nEstonian Investment Corporation juhatuse esimehe Ott Pärna sõnul on kaupmehed alati öelnud, et kaupmeeste jaoks on alati tähtis asukoht, asukoht, asukoht. „Linnaäärsed keskused lähevad suuremaks ja viletsamad jäävad tühjemaks. Teatavasti on reinvesteeritud kasum maksuvaba ja kui konkurent investeerib, siis peavad ka teised seda tegema,“ ütles Pärn. Lisades, et tegemist on kollektiivse rumalusega, kus on üle investeeritud.\nViigi sõnul on maakohtade raamatukogud kujunemas e-kaubanduskeskusteks. „Raamatukogu juht võtab kokku kogukonna kaubatellimused ruudulisse kaustikusse ning tellib selle siis kõik korraga ära Amazonist või mujalt,“ rääkis Viik.\nPärna sõnul on meie kaupmeeste takistus Eestist välja müüa kahe kõrva vahel kinni ning Eestis on juba ka ettevõtteid, kes teevad maailmas väga edukalt tööd näiteks Fortumo.\n„Üks varinat on see, miks maailma ei minda enda toodetega on see, et inimesed ei tunne ennast inglise keelses keskkonnas mugavalt. Võtame Soome e-kaubanduse turu siis üle, kui suudame logistiliselt, klienditeeninduse, kasutusmugavuse poolest paremat teenust pakkuda. Soome e-kaubandus on väga viletsas seisus,“ ütles Viik.\nPärna sõnul Eesti siseturu kaubandus ei konkureeri suurte globaalsete gigantidega nagu näiteks Amazoniga. Ja Cherry tüüpi ettevõtetega see ka ei konkureeri, sest nad pakuvad kohalike teenuste vouchereid. „E-poega on maailma ühe raskem minna, sest üks osa sellest on kliendi tundmine ja teine on logistilise lahenduse puudumine,“ ütles ta. Lisades, et kui tahad USA-s e-kaubandust teha, siis mine sinna ning ava seal oma logistikakeskus. “Väiksemate nišši kaupadega on võimalik müüa tooteid maailma. Kuid see ei takista meil Soome turgu ära võtmast. Soome turg on väga palju venekeelne – Lapis on töötajad venelased, keel on vene keel ning osa turiste on ka vanelased. Seega see võib olla meile isegi konkurentsieeliseks,“ ütles Pärn.


Pimples ilmuvad sõrmedele - Ravi 2022\nOlukorras, kus inimene esmakordselt kogevad kätel moodustunud vesised vistrikud, on ta väga huvitatud nende moodustamise põhjusest. Väga vähesed inimesed reageerivad viivitamatult mitmele vistrikule. Üldjuhul kirjutavad kõik välja hambumus haridusest, aga olukorda, kus esineb palju mulle, muutub inimene väga murelikuks. Ülaltoodud moodustumise esinemist mõjutavad tegurid on palju.\n- Düsgorotihiline ekseem, mida peetakse ka üheks põhjuseks vetikate vistrikute moodustamiseks sõrmedel. Ekseemi moodustumise põhjuseid ei ole kindlaks tehtud, kuid haiguse ägenemiste ja hooaegade muutumise vahel on seos. Ekseemi algfaasis moodustuvad vistrikud, mis katavad täielikult harja, põgusa ruumi ja põhjustavad ka tugevat sügelemist. Kui vistrikud on kahjustatud, muutub nende värv dramaatiliselt, võib tekkida krooniline sektsioon. Naha pind muutub pidevalt märjaks, sellel ilmuvad nahaplaadid ja seejärel ilmnevad erosioonid. Ravi põhineb väliste ja sisemiste ravimite võtmisel.\nVannid on valmistatud meresoola, kaaliumpermanganaadiga, ravimtaimede, olulise mändi või eukalüpti mala lisamisega, mida kasvatatakse soojas vees. See vähendab põletikku, puhastab naha pinda, kuivab lööve. Protseduur peaks toimuma iga viieteistkümne minuti järel.\nEffezeli geel: kasutusjuhised ja ülevaated\nClerasil - juhendamine, rakendus, ülevaated\nAkne nägu kaelal võib olla signaal, et keha on täheldanud teatud riket. Naha põhjustatud akne võib olla väga mitmekesine, kuid ravi on igal juhul keeruline ja pikk. Enamik akne kaela nahaaluse või sisemine, mis ei ole ainult esteetiliselt meeldiv, kuid toob kaasa ka ebamugavustunne ja valu, mõnikord väga sügelevad.


Kabuli päevik: Kivi ja suudlus\n# posted by Õnne Pärl @ 10:35 AM\nSisenemine tolle kirjelduse najal andis mullegi hetkevisiooni, kuhu mediteeruda. Kultuurilised kontrastid on oma olemuselt - olnud ikka ju vaimliselt ergastava lummuse kandjad. Varasemalt syndisime paraku vaid yhte kultuurikihti, kus teistest kultuuridest puudus ylevaadegist. Nyyd ilmselt liigumegi omasoodu mingil moel... vastastikuste arusaamiste poole. Edenemisele .. sisemist harmooniat!!!\n# posted by Rokipapa : 2:29 PM


Venemaa on Ukrainas kübersõjast hoidunud - Eesti Päevaleht\nVeel nädala eest olid paljud eksperdid hämmingus, et erinevalt mõnest varasemast konfliktist oma naabriga on Venemaa seekord Ukrainas kübersõjast hoidunud. Meenutati nii Eesti-vastaseid küberrünnakuid 2007. aastal kui ka Gruusia sõjale eelnenud aktiivset tegutsemist 2008. aastal.\nRünnakuid Ukrainas küll on, kuid asjatundjate hinnangul on need siiski võrdlemisi väikese intensiivsusega. Ekspertide arvates võib üks põhjus olla see, et ka Ukrainas on väga võimekaid häkkereid, kes suudaksid Venemaad tõsiselt kahjustada.\nLoe lisaks, millise küberrelva on tõenäoliselt Venemaa asjatundjad valmis meisterdanud.


Võrreldes teiste kristlike rühmitustega on evangeelsete inimeste pooleli jätmine vähem järsk\nErinevalt mõnest teisest USA kristlaste rühmast pole evangeelsete protestantide osakaal USA elanikkonnast viimastel aastatel eriti vähenenud, selgub uue uue Pewi uurimiskeskuse uuringust.\nMeie 2014. aasta religioosse maastiku uuringust selgub, et alates 2007. aastast, kui sarnane uuring viidi läbi, on evangeelsete protestantide osakaal langenud vaid mõõdukalt - 26,3% -lt täiskasvanud elanikkonnast 25,4% -ni. Seevastu nii rooma katoliiklased kui ka protestandid on langenud sama aja jooksul enam kui kolme protsendipunkti võrra.\nToorarvu vaadates näib, et evangeelne elanikkond on viimase seitsme aasta jooksul tegelikult veidi kasvanud, kasvades umbes 60 miljonilt umbes 62 miljonini. Jällegi vastandub see protestantidele ja katoliiklastele, kes on koos kaotanud mitu miljonit pooldajat sama aja jooksul.\nÜks suur põhjus, miks evangeelsed protestandid pole langenud samal kiirusel kui teised suuremad kristlikud rühmad, on see, et nad saavad uusi pöördujaid suurema kiirusega kui kaotavad traditsiooni järgi kasvatatud inimesi. Kui 8,4% ameeriklastest kasvatati evangeelsetena ja nad on sellest ajast alates jätnud evangeelsuse teise usu (või mitteusundi) kasuks, siis veelgi rohkem USA täiskasvanuid (9,8%) kasvatati teises usus (või ilma usulise kuuluvuseta) ja on sellest ajast alates muutunud evangeelseteks.\nSama ei saa öelda katoliiklaste ja peamiste protestantide kohta. Näiteks on märkimisväärne osa kõigist Ameerika täiskasvanutest - 12,9% - endised katoliiklased, samas kui ainult 2% on katoliku usku pöördunud pärast seda, kui nad on üles kasvanud väljaspool katoliku kirikut. Ja 10,4% riigi elanikkonnast koosneb endistest peamistest protestantidest, samas kui ainult 6,1% on ühinenud peakirikutega pärast seda, kui nad on üles kasvanud teises traditsioonis.\nSarnaselt riigile tervikuna muutuvad ka evangeelsed inimesed etniliselt ja rassiliselt mitmekesisemaks. Mittevalged moodustavad rühmast ligikaudu veerandi (24%) - 2007. aastal oli see näitaja 19%. Seevastu peamised protestantlikud kirikud (14% mitte-valgeid), kuid palju rohkem katoliku kirikus (41% mitte-valgeid, sealhulgas suur osa hispaanlastest).\nTeisel viisil vaadates moodustavad valged evangeelsed protestandid nüüd peaaegu ühe viiest (19%) kogu riigi täiskasvanud elanikkonnast, teiste rassiliste ja etniliste rühmade evangeelsed liikmed aga veel umbes 6% USA täiskasvanutest. Hispaanlased on suurim rühm mitte-valgete evangeelsete inimeste seas.\nteie loogiline eksitus on punane heeringas\npole usku, nagu usku pöördunud\nben shapiro on sitapea\nNoored täiskasvanud, kes ütlevad tõenäolisemalt, et laste vaktsineerimine peaks olema vanemate valik\nKuidas aitasid fookusgrupid teavitada meie uuringut tehnoloogia kasutamisest tärkava majandusega riikides


Privaatsuspoliitika - Lange Motokeskus\nMTÜ Tartu Motokrossiklubi on võtnud endale kohustuse kaitsta klientide privaatsust. Firma tegevus internetis on kooskõlas kõigi asjakohaste tegevuste ja vastavate Euroopa Liidu õigusaktide ja Eesti Vabariigi seadustega.\nVeebikeskkonna isikuandmete vastutav töötleja on MTÜ Tartu Motokrossiklubi, reg. kood 80026717, aadress Turu tn 47, Tartu linn.\nTellimuste ajaloo andmeid (telliuse kuupäev, teenused, kogus, kliendi andmed) kasutatakse ostetud teenuste ülevaate koostamiseks ning kliendieelistuste analüüsimiseks.\nMeie veebilehe kaudu tehtud ostudega seotud rahalisi tehinguid võivad töödelda meie makseteenusepakkujad. Jagame teie tehingute andmeid oma makseteenusepakkujatega (s.h Maksekeskus AS-le ) vaid määral, mil see on vajalik teie maksete, tagasimaksete ja kaebuste haldamiseks.\nIsikuandmeid hoitakse Elkdata OÜ ja Semiway OÜ serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitunud andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga.\nIsikuandmetega saab tutvuda ja teha parandusi veebipoe kasutajaprofiilis. Kui tellimus on sooritatud ilma kasutajakontota, siis saab tutvuda isikuandmetega klienditoe vahendusel.\nBroneeringusüsteemi kliendikonto sulgemisel kustutatakse isikuandmed, va juhul kui selliseid andmeid on vaja säilitada raamatupidamise jaoks või tarbijavaidluste lahendamiseks.\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel e-posti teel info@langemotokeskus.com. Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).


⓵ Vankri kiigutaja\nHome » Informationen » Vankri kiigutaja\nAvasta uusi kohvikuid ja restorane! 15vankri has nothing public to show. Kõige rohkem olete oma kirjades teada tahtnud kolmiknärvipõletiku ja roietevaheliste närvide põletiku ning alaseljavalude kohta. Kuidas ma teenin üle nelja keskmise palga. Hammaste valgendus on üks populaarsematest viisidest, kuidas muuta oma naeratus säravamaks. Kaamera ees: geit Eero kaamera taga: Urmas Lamster. Kuna täitunud jämesool surub diafragmale, mõjutab see südametegevust ning põhjustab, eelkõige vanematel inimestel ja südamehaigetel. Aga ma tahaksin olla nagu austria drag queen. Kõrge riski grupile tuleb teha gtt esimesel trimestril. Buduaari foorumi: isetehtud näomaskid. Eestis sellist spetsiaalset halitoosi ravi veel ei tehta. Depressioonist ja ärevushäiretest kirjutatakse ning rägitakse palju. Firm abs high quality waist corset, our worry-free rasedusvastased 30 days return.\nKui me s pradega aasia restoranis. Kõigis neis on aga erinev keskkond ja täita erinevad ülesanded. Autori eessõna; Esimene peatükk. Et kuidas teha teoks südame vägev muutus, mis on Alma sõnul hädavajalik meie igavese õnne ja rahu jaoks? Kõik, mis peensooles jäb seedimata või imendumata. Ameerika hamburger lihaveiselihast Assamalla küla läne-virumaa peitvere american hamburgers from 100 Estonian beef 16km south. Kodumaiste marjadega tõhusad näomaskid.\nwho has transformed into a professional personal trainer and nutrition specialist to serve. Kõik müdavad ehted on niklivabad ning ei tekita allergiaid! Kõrge stressitase kergitab läbi stressihormoonide ka põletikuaineid ja sellega seonduvalt kolesterooli taset. Kõrge testosteroonitasemega mehed püavad initsiatiivi haarata ning teisi oma tahtele allutada. Kohvikud Vabriku tänaval mõisakülas. Info ja tellimine: ampullid @m. Jäime tema maja parklas. Et kuidas teha teste, kui me ei saa teha teste?\nAnsambel pixels (100 elav muusika). Kuidas teha ise pastat? Esiteks pean sulle ütlema, et ma ei ole miljonär ning kui sa otsid nõu, kuidas alustada. Just siis kui heledamalt särad, tuhm kaduvik sind saagiks valib siin maailmas ja surub näoga igilume vastu alliksaar Terve elu on tagasilökide suktsessioon. Eriline ja mitmekülgne Isomar Blu on esimene hambapasta, mis on valmistatud. Kas endise koormusega on hiljem võimalik veel treenida? Kõht valutab juba mtu kuud, ma ei tea mida teha kardan et on pimesool. Hammaste loomulik värvus varieerub.\nEeva naistekas on veebikeskkond, mis on loodud eelkõige naistele ja siit leiab tasuta turu, sõbraliku õhkkonnaga foorumi, erinevate valdkondade artiklid. Gerontoloogia pik k rgkoolidele toimetanud kai saks. Kõike saab valmistada kodustest vahenditest. Kohe olemas trimmiv korsett (waist trainer) hind: 15eur suurus: l,. Ebook / E-raamat, tartu. Kuna naise anatoomia on selline, et limaskestadega. Arendus käib täie hooga, mis tähendab, et iga nädal muutub see portaal paremaks.\nHammaste valgendamine kuni 9 tooni võrra, uue, ohutu ning täiesti valutu tehnoloogia abil. Kubemesonga tõstsid nad hobuse päitserihma abil üles ja tö käis. "Reporter " (suvel "suvereporter on Kanal 2 toodetud uudistemagasin, mis oli esmakordselt eetris. Gordoni perekool aitab arendada oskusi, mille abil. Kuna sellest sõltub suuresti alustatava ravi tulemus. Igsaugused nõuanded, kuidas teha - kas panna fooliumisse, mida lõhele peale märida maitsestamiseks ja kaua see seal ahjus küpseda võiks.\ncrteur belge mode\nSee all the wonderful things 15 vankri has made\nOcyxakej , Fri, February, 09, 2018\nKõik artiklid teemal raskuste tõstmine. Halitoosi, haisev hingeõhk, halitoosi esineb kvartalis täiskasvanud elanikkonnast. Eesti suurim uudisteportaal, mis koondab endas Eesti ja v lisuudised, krimiuudised, arvamuslood, ilmainfo ning palju muud.\nOdigepu , Fri, February, 09, 2018\nKõige sagedamini põhjustab halitoosi siiski suuõne mikroorganismide tekitatud mäda. Kuidas asentra (vahetuv nimi) kasutada.\nZehuziku , Fri, February, 09, 2018\nEsindused asuvad Tallinnas ja tartus. Järgmine kord õpetame backflippi kõvemal pinnasel! Kunstlik viljastamine on kehasisene või -väline meditsiiniline protseduur, mille käigus: 1) kutsutakse kunstlikult esile mehe seemneraku tungimine naise munarakku;.\nPofeqe , Fri, February, 09, 2018\nCall us to schedule an appointment. Kõik küsimused on oodatud! Internetis otsides märkab, et mujal maailmas on kõrvenõgese kasutamine kokanduses väga popp.\nOfobyb , Fri, February, 09, 2018\n3 toitvat näomaski, mida kodustest vahenditest teha mesi sobib nahahoolduseks ideaalselt. Kuidas teha erilisi pannkooke? Kuidas teha kool nauditavamaks?


Toas – Nelikümmend\nHiiumaa suvi ei saa ikka veel korralikult alata. Juba teist nädalat jutti olime seal vaid nädalavahetusel. Sel korral oli Issi ka. Oli valida, kas viime ta pühapäeval lõunast 20 km eemale bussi peale ja tuleme ise teisipäeval päevasel ajal järele või tuleme kõik koos pühapäeva õhtul linna. Valisime viimase. Praegu valged ööd, isegi viimase praamiga on lausa lust tulla.\nKolmapäeval pean minema Matkaliidu esindajana Soome mingile üritusele. Pole kõige õrnemat aimu, kes ja miks sinna tulevad või kui pidulik see üritus on. Enne seda aga kaks vaba päeva, mille plaanin arvuti taga istudes ja kirjutades veeta.\nÜldiselt ei saa arvuti taga olla, kui lapsed kodus on. Ainult öösiti. Ja lapsed on nüüd kodus kuni sügiseni välja. Nii et tegelikkuses ma siiski vist täna väga palju kirjutada ei saa, kuigi väga tahaks näiteks Islandi reisikirja valmis saada. Emotsioon hakkab juba vaikselt meelest minema. Õnneks on umbes pool juba kirjas ka.\nAkna taga näitab kraad 25,3 kraadi sooja, nii et täiesti õige päev toas istumiseks 😀\nAuthor PillePosted on 11. juuni 2018 Categories Määratlemata\nEelmine Previous post: Meil on nüüd koolivaheaeg\nJärgmised Next post: Miks tänapäeval kleiti ei kanta?


Kütusefirma nõuab riigilt üle 88 miljoni krooni kahjutasu - Äripäev\nKütusefirma nõuab riigilt üle 88 miljoni krooni kahjutasu\n19. aprill 2004, 09:35\nPeeter Raidla 19. aprill 2004, 09:35\nRiigikohus andis eelmisel nädalal menetlusloa pankrotis ASi Boliden kaebusele Eesti riigi vastu 88,8 miljoni krooni nõudes.\nNii Tallinna halduskohus kui ka ringkonnakohtu halduskolleegium jätsid Bolideni kaebuse rahuldamata. Vaidluse lätted ulatuvad aga 1996. aastasse, mil tolliamet erikonfiskeeris Bolidenilt ligi 491 tonni bensiini A-76, 513 tonni bensiini A-92 ning 5351 tonni diiselkütust. Erikonfiskeerimise aluseks oli tolliameti otsus, milles tuvastati, et Boliden oli kütuse salaja üle Eesti tollipiiri toimetanud, hoidudes tollikontrollist.\nJaanuaris 1997 tühistas Tallinna halduskohus tolliameti otsuse haldusõigusrikkumise sündmuse puudumise tõttu, mille järel algatas tolliamet kriminaalasja, leides, et Boliden oli kütust transportinud võltsitud eeldeklaratsioonide alusel. Kütus ise oli aga juba 1996. aasta suvel tollioksjonil maha müüdud ning tolliamet teenis sellega 7,9 miljonit krooni.\n2001. aastal jõudis kriminaalasja uurimise enda kätte võtnud politsei järeldusele, et asi tuleb lõpetada kuriteosündmuse puudumise tõttu. Prokuratuur protestis politsei otsuse, leides, et kriminaalasi tuleks lõpetada mitte kuriteosündmuse puudumise tõttu, vaid aegumistähtaaja möödumise tõttu. Kui Boliden tahtis seejärel oma kütust (nüüd küll juba selle müügist teenitud raha) kätte saada, ütles riigiprokuratuur, et raha tagastatakse juhul, kui Boliden suudab tõendada, et just tema oli kütuse omanik.\nJust selle peale pöörduski Boliden kohtusse, nõudes talle tekitatud kahju hüvitamist Eesti riigi poolt. Kahjusummaks oli märgitud enam kui 88,8 miljonit krooni.\nBoliden ise on juba aastaid pankrotis. Äripäevale teadaolevalt ei ole toll, politsei ega ka prokuratuur siiani suutnud välja selgitada, kellele Boliden tegelikult kuulus.


Veondus- ja laondusettevõtete maksuvõlad kasvavad kiiresti - Logistikauudised\nAutor: Tanel Raig • 22. jaanuar 2013\nVeondus- ja laondusettevõtete maksuvõlad kasvavad kiiresti\nASi Krediidiinfo uuringu järgi kasvasid 2012. aasta teises pooles veondus- ja laondusettevõtete maksuvõlad 49,2% võrreldes aasta varasema sama perioodiga.\nVeondus- ja laondussektorist kasvasid maksuvõlad rohkem vaid finants- ja kindlustussektoris (kasv 75,4%) ja teenindavates sektorites (kasv 49,4%). Samas ei ole veondussektori maksuvõlgade kasvu taga võlgades olevate ettevõtete hulga suurenemine. Nende hulk jäi eelmise aasta teises pooles samale tasemele kui oli 2011. aasta teises pooles. Mõlemal aastal oli veondus- ja laondussektoris 445 maksuvõlgadega ettevõtet. Seega on suurenenud üksikettevõtete võlad riigile.\nTänavu jaanuaris andis Krediidiinfo negatiivse reitingu 18,6%-le veondus- ja laondussektori ettevõtetest. See tulemus on parem, kui erinevates ettevõtlussektorites keskmiselt. Negatiivse reitinguga ettevõtete hulk kõikidest ettevõtetest kokku on 19,1%.\nRohula: Lindaliini maksuvõlg tekib hooajalisusest\nSuurimad maksuvõlglased veonduse- ja logistikasektoris


Millised On Arhitektide Ja Nende Palkade Liigid? | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Millised On Arhitektide Ja Nende Palkade Liigid?\nSõna „arhitekt“ peegeldab tavaliselt töötaja, kes projekteerib hooneid, sildu ja muid infrastruktuure. Kuigi see on paljudel juhtudel tõsi, võivad arhitektid spetsialiseeruda ka muudele valdkondadele, nagu merelaevad, maa-alad ja arvutivõrgud. Töötasuarhitektid sõltuvad suuresti nende erialast.\nTööstatistika büroo (BLS) andmetel teenisid arhitektid, kes kujundavad struktuure, nagu elamu- ja äripinnad, tehased, restoranid ja teatrid, keskmist palka aastas $ 78,530 aastas. Enamik riike nõuab, et arhitektid omaksid arhitektuurikraadi ja läbiksid kolmeaastase koolitusperioodi enne litsentsieksami sooritamist. Suur enamus töötab arhitektuuriteenuste tööstuses keskmiselt 78 040 dollari palga eest aastas; need, kes töötavad valitsuse heaks, teenivad föderaalse täitevvõimu keskmiselt $ 88,980 ja riigivalitsustest 74 500 dollarit.\nAiad, pargid, mänguväljakud, ülikoolilinnakud ja golfiväljakud on kõik näited maastikuarhitektide disainist. Maastikuarhitektide keskmine palk oli alates 2010. aastast BLS-i andmetel 66,880 dollarit aastas. Enamik tööandjaid vajab maastikuarhitektuuri bakalaureuse- või magistrikraadi, samuti suvekursust ning 49 riiki nõuavad maastikuarhitektide litsentsi saamiseks maastikuarhitektuuri registreerimise eksami sooritamist. Maastikuarhitektide suurim tööstusharu oli arhitektuuriteenused, kus palga keskmine oli 67 600 dollarit aastas. Kohalikud omavalitsused pakkusid aastas keskmiselt 70 270 dollarit ja riigivalitsused pakkusid keskmiselt 82 900 dollarit.\nMereväe arhitektid kujundavad laevu, paate, allveelaevu ja muud laevavarustust, mis nõuab tavaliselt bakalaureusekraadi algtaseme positsiooni. Mereväe arhitektid teenisid 2010. aastast alates keskmiselt 87,770 dollari palka, teatab BLS. Suurim mereväearhitektide tööstus oli arhitektuuriteenused, kus keskmine palk oli $ 90,370 aastas. Neid, kes töötavad föderaalse täidesaatva võimu juures, teenisid keskmiselt 103 870 dollarit aastas, samas kui laeva- ja paadihoone tööstuses töötavad inimesed said keskmiselt 68 800 dollarit.\nBLS ennustab, et ehitus- ja ehitusarhitektide tööhõive määr kasvab aastatel 2008–2018 16 protsenti, kusjuures prognoositakse, et kõigi inseneritüüpidena klassifitseeritud USA mereväe arhitektide töökohtade keskmine on kiirem kui keskmine. 11% tööhõive suurenemine, samas kui maastikuarhitektid näevad suurimat kasvu 20% võrra. See kasv tuleneb suures osas kasvavast elanikkonnast, mis nõuab rohkem hooneid, haritud maapinda ja transporti. Kuna keskkonnaküsimused muutuvad murettekitavamaks, juhib juhatus tähelepanu sellele, et tööandjad on üha rohkem huvitatud arhitektide kohta, kellel on kogemusi rohelise disaini alal.\nKui Palju Maksab Oil Rig Jobs?\nMillised On Haigla Kaplanite Kohustused?\nÕige Telefoni Etikett Töökohal\nÕigusfaili Ametniku Ülesanded


IRGA DAKAL - ILUS JA TERVE RASTA - MUUD TAIMED\nIrga dakal - ilus ja terve rasta\nIrga, mis tundub, et see peaks igal õuel kasvama, sest see on väga kasulik ja täiesti tagasihoidlik, ei ole tänapäeval sellised krundid niivõrd sagedased elanikud. Kuidas seda kasvatada ja kuidas see nii kasulik on?\nBioloogid liiguvad irga kui roosilise perekonna liikmeks, kuid kummaline, mis võib tunduda. Kokku on 21 tüüpi irgi ja kõige levinumad on shaggy irga, vere punane ja Kanada.\nIlusad valged või beežid lilled, mis kaunistavad kevadel võsude otsa, allpool oliiviõli, kuid smaragdipealsed lehed rõõmustavad muutuvate roheliste toonidega ja kerge tuulega ning tugeva tuulekihiga. Punane-lilla või sinine-must, sinise õitsega marjad ja lehed, muutudes kollaseks ja muutudes sügisel lilla-lilla varustuseks, muudavad aia elegantseks ja silmale meeldivaks.\nKasvata irgu, sa peaksid kaevandusest välja kaevama naelu ja istutama taime pit 50x50x50, muld, millest tuleks segada liiva ja komposti (3: 1: 1). Põõsas armastab päikest, kuid täiskasvanud taime juurestik ulatub 3-4 m-ni. Vesi Irgu ei ole vajalik, see on pigem dekoratiivne meede, mis võimaldab rebastel ja marjadel tolmust vabaneda. Kuid pidage meeles, et kui sinu põõsas kasvab märgalal, siis tõenäoliselt ei anna "värvunud" juured igavesti suurt saaki.\nIrga on õitsemise ajal ilus.\nIrga läheb suurepäraselt üle talvel külm (kuni 50 ° C) isegi lumeta talvedes. Ja kevadkülmad kuni -7 ° C-ni ei ohusta taime ja kultuuri välimust. Ka ta resistentsed haiguste ja kahjurite suhtes.\nTuleb meeles pidada, et kui te ei õigeaegselt ploomi oksadsiis jõuab põõsas 4 m kõrgusele. Ja see ei ole saagikoristuse ajal väga hea valik. Kuigi kui otsustate teha roheline hekk, siis on kasulik põõsaste kiire kasv. Kuid isegi sellisel juhul on vaja topid ära lõigata, nii et filiaalidele kujuneks värv. Aga "rohelise seina" istutamiseks on vaja võrseid vähemalt 2,5 m kaugusel. Nii võib Irga 4-5 aasta jooksul kasvada.\nLoomulikult ei ole see põõsas kapriisne, aga see, mida see kindlasti ei talu, on hiline lõikamine. Esimestel aastatel pärast istutamist jätke ainult kõige tugevamad võrsed, ärge säästke ülejäänud. Kui barrelid jõuavad 5-6, lisage igal aastal 2-3 uut ja lõigake täpselt sama palju vanu. Sellise korrapärase noorendamisega kasvab irga rohkem kui 20 aastat ja igal aastal jagab saagikoristust heldelt sinuga.\nSügisel rõõmustab Irga värvide mässuga.\nLisaks ilusale ilule meeldib irga B-, P-, C-, fruktoosi-, karoteeni-, flavonoidi-, orgaaniliste hapete, mikroelementide, kiudainete ja pektiinide rikkalike puuviljade ja koorega. Marjad on võimelised puhastama anumaid ilma valulike protseduurideta. Piisab, kui kasutate marju rohkesti puuvilja kandva põõsaga (kuni 14 kg!) Suvel ja joogid, puuviljamahlad või mahlad nendest viljadest ja seejärel stenokardia, arütmia, veenilaiendid ja isegi diabeet on surnud.\nMarjade külmutamisel säilitavad nad edukalt kõik nendes olevad kasulikud ained. Aga mahla kohe pärast saagikoristust ei õnnestu. Kõigepealt peate lagundama viljad ühel kihil soojas kohas ja ainult mõne nädala pärast pigistage magus ja väga kasulik mahl isegi neile diabeetikutele.\nNeile, kes soovivad haavandeid ravida või kes kannatavad kõhuvalu all, ei sega taime kooriku keetmist. Isegi periodontaalne haigus diabeetikutel väheneb, regulaarselt loputades. Ja ikka on kurguvalu, vaatamata selle nakkuslikule päritolule, retriidid. Ja see ei ole üldse ime, vaid lihtsalt tanniinid koor kergesti ületavad haigused, mida traditsiooniline meditsiin pakub pillide ja süstidega ravimiseks.


Äripäev • 17. mai 2017 kell 13:34\nUngari ja Euroopa Liit Foto: epa\nEuroopa Parlamendi saadikud peavad vajalikuks alustada menetlust seoses olukorraga Ungaris ning leiavad, et võimalik on ka sanktsioonide kehtestamine.\nSaadikud leiavad vastuvõetud resolutsioonis, et Ungaris on tõsiselt rikutud õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid, samuti nõuavad saadikud vastuoluliste seaduste tühistamist ning Ungarile mõeldud euroraha rangema järelevalve alla võtmist.\nResolutsioon järgnes aprillis toimunud arutelule europarlamendi täiskogul, kus saadikud leidsid, et on alust algatada ametlik menetlus tuvastamaks, kas selles ELi liikmesriigis on ”selge oht tõsiseks ELi väärtuste rikkumiseks”.\nSaadikud kutsuvad Ungari valitsust tühistama seadused, millega karmistatakse reegleid, mis puudutavad varjupaigataotlejaid ja valitsusväliseid organisatsioone, samuti jõudma kokkuleppele USA ametivõimudega, et Kesk-Euroopa Ülikool saaks jätkata Budapestis sõltumatu institutsioonina. Saadikud kutsuvad üles Euroopa Komisjoni jälgima rangelt Ungari valitsuse ELi raha kasutamist.\nViimased arengud Ungaris on kaasa toonud õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja põhiõiguste olukorra halvenemise, mis paneb proovile ELi võimekuse kaitsta oma põhiväärtusi, märgivad saadikud resolutsioonis.\nResolutsioon võeti vastu häältega 393 poolt, 221 vastu ning 64 erapooletut.\nSelleks, et anda liikmesriigile soovitusi ELi põhiväärtuste rikkumise kõrvaldamiseks, on vajalik menetlus, mille algatamise poolt peab olema kolmandik ELi liikmesriike, ning hääletamine toimub Euroopa Parlamendi või Euroopa Komisjoni ettepanekul. Nõukogu peab otsuse vastu võtma 4/5 häälteenamusega pärast seda, kui on saanud nõusoleku 2/3 Euroopa Parlamendilt.\nHinnangu andmiseks ELi liikmesriigis ühenduse põhiväärtuste olulise rikkumise kohta peab ELi Nõukogu vastu võtma ühehäälse otsuse, millel on Euroopa Parlamendi nõusolek. Sanktsioonina nähakse ette näiteks liikmesriigi hääleõiguse peatamist ELi Nõukogus.


44. EVALD OKAS “Naised ja tiigrid” 1972 – Allee galerii\n44. EVALD OKAS “Naised ja tiigrid” 1972\nOfort, akvatinta. 36 x 32 cm.\nEvald Okas sai Riigi Kunsttööstuskooli õpilaseks (1931-1937) juba noore poisina ning 1941 lõpetas ta Riigi Kõrgema Kunstikooli maali alal. Tema kirg kunsti ja selle õpetamise vastu väljendus lisaks tegevkunstniku tööle ka pühendumises pedagoogitööle.\nOkase looming on alati olnud žanriliselt mitmekülgne. Õrnade, voolavate joontega vormitud nõtked naised tema teostes on aga selgelt äratuntavad. Just Okas tõi eesti maalitraditsiooni ja graafikasse meelelis-erootilise käsitluse kaasaegsest naisest, olles läbi kõikide loominguperioodide kujutanud eksootilisi naisartiste kaugetelt maadelt.\nOksjonil olev “Naised ja tiigrid” on üks varasemaid teoseid, kus naisaktid esinevad koos tiigritega. Asetades eksootilised, maskuliinsed loomad kõrvuti õrnade, nümfilike naisaktidega, loob Okas tasakaalus ja samas müstilise alatooniga teose.\nSee oksjon on lõppenud\nKategooria: Kevadoksjon 2021


Jora » Kommenteerijatele\nTeadmiseks: Jora kommenteerimine on jäetud niivõrd avatuks, kuivõrd see praegustes massilise essu leviku tingimustes võimalik on. Esmakordne kommentaar (ilmselt seotud ka konkreetse arvutiga) jääb ootama Kaku poolset heakskiitu (vähegi mõistuspärase jutu korral tuleb see varsti), järgmised peaksid juba ise paika minema. Sodi vastu võitlemiseks kasutatakse paari vajalikku jubinat – täiesti välistada ei saa kahjuks ka seda, et mõni asjalik kommentaar sinna vahele jääb. Seega: kui Sinu kommentaar kohe lehele ei ilmu, siis palun oota veidi. Juhul kui üldse midagi läbi ei lähe, anna Kakule meilitsi teada.\nJa veel üks asi – sodileviku piiramiseks on vanadel, üle 60 päeva vanustel postitustel kommenteerimine välja lülitatud. Loodetavasti saab kahe kuu jooksul kõik olulise öeldud. Kui aga soovid tingimata mõnd vana postitust kommenteerida (näiteks Google’i kaudu siia tulles), siis peaks sellest eelnevalt teada andma – sel juhul saab kommentaariumi lahti teha.


Dr Viigimaa avaldab, mitu kilomeetrit tuleks südame kaitsmiseks päevas kõndida - Tervis\n19. aprill 2021, 14:06\nLiikumine aitab leevendada ka kroonilistest haigustest tingitud vaevusi. FOTO: Shutterstock\nSüdame- veresoonkonnahaigused on levinuim surmapõhjus Eestis. Põhja-Eesti regionaalhaigla ja meditsiinikeskuse Confido südamearst Margus Viigimaa kirjutab, et igaüks saab oma südametervise edendamiseks palju ära teha – oluline on järgida tervislikku eluviisi ja regulaarselt liikuda.\nAprill on Eestis südamekuu. 1993. aastal algatatud iga-aastane südamenädal taasiseseisvunud Eesti elanike südametervise parandamiseks on aja jooksul kasvanud südamekuuks. Sellest ajast on Eestis alla 65-aastaste inimeste südamesurmade arv vähenenud üle 50 protsendi. Vaatamata sellele on südamehaiguste koorem ühiskonnale ja riigieelarvele raske. Õnneks on südamehaigused hästi ennetatavad ja kõige efektiivsemad vahendid südame-veresoonkonna haiguste ennetamiseks on meie endi teha, muuta eluviisi tervislikuks.\nSüdametervist kahjustavad oluliselt kõrge kolesterool, kõrgenenud vererõhk ja veresuhkru tase, kroonilised põletikukolded (näiteks halb hammaste tervis), alkohol, unehäired ja veel mitmed tegurid. Tervisliku elustiili peamised komponendid on regulaarne kehaline aktiivsus, kehakaalu normaliseerimine, tubakatoodete vältimine, tervislik toitumine ja stressitaseme langetamine. Südametervise juhtimisel on jäme ots — üle 50 protsendi — meie enda käes.\nViimase aja uudiseks on see, et istumine kahjustab oluliselt südant ja veresooni. Rootsis tehtud uuringute alusel istub keskmine inimene 8-9 tundi päevas. Väga sarnane on olukord ka Eestis. Pika istumise käigus tekib kehas rida südant ja veresooni kahjustavaid muutusi (trombiohu tõus, lupjumise kiirenemine, ainevahetuse aeglustumine).\nIstumist nimetatakse «uueks suitsetamiseks», seda just suitsetamisega südamele võrreldava kahju tekitamise rõhutamiseks. Seetõttu tuleb meeles pidada, et isegi üks kord nädalas tehtav tervisetreening ei kompenseeri eelnevate päevade puudujääki ega kaitse südant piisavalt.\nLisaks paraneb suhkru ainevahetus, mis hoiab ära suhkruhaiguse tekke.


Сочинение: Stephen King - BestReferat.ru\nСочинение: Stephen King\nНазвание: Stephen King\nТип: сочинение Добавлен 04:54:58 01 сентября 2005 Похожие работы\nStephen King sündis 21. septembril 1947. aastal Portlandis Maine’is, kus on koos abikaasa Tabitha ning kolme lapse Naomi, Joe ja Owen Philipiga veetnud ka suurema osa oma täiskasvanu elust. King alustas kirjanduslikku tegevust üsna vara, avaldades jutukesi ja novelle kohaliku tähtsusega lehtedes. Suurema tähelepanu pälvis ta oma varasemale loomingule iseloomulikus mõnevõrra naivistlikus, ent üpris liigutavas ja kaasahaaravas toonis loodud teosega ``Garrie``. Tänaseks on suur hulk õudusmeistri romaane saavutanud bestselleri staatuse, tema loomingu ainetel on vändatud üle veerandsa- ja filmi ning lõpuks - kirjanik on aastate jooksul teeninud varanduse, mille suuruse tõttu on nn tõsised horrorfreak ’id talle põlgusega selja keeranud.\nFakt, et esimesena otsustati eesti keelde tõlkida ´´The Shining´´ , on üldiselt tervitatav, sest romaan on kindlasti autori üks õnnestunumaid, jubedamaid ja kahtlemata kuulsamaid ja enim tsiteeritumaid.\n´´The Shining´´ on hästi kirjutanud perekonnadraama, mille kõik kolm keskset tegelast - Jack, Wendy ja Danny Torrance on tugevad karakterid ning mille olustik on Kingi üks realistlikumaid ja seetõttu ehk ka mõjult jubedamaid. ´´The Shining´´ on romaan inimmõistusest, mis täieliku isolatsiooni seisundis aja jooksul tugevalt häiritud saab ning iseenese koletislikke saladusi ja mälestusi vajavasse keskkonda sattudes hääbub, uinub ja monstrumeid sünnitab. Niisiis üsna tüüpiline hulluksminemise anatoomia, mis romaani teises pooles vägivaldse ja verise kuju võtab. Kuigi agarad Kingi-arvustajad nõrganärvilistel ´´The Shining ’ist ´´ hoiduda soovitavad, on selle romaanil ka oma tõsisem, miks mitte romantilinagi pool. Teose keskse probleemi loob omamoodi veider armastuskolmnurk - alkohoolikust isa, kes talvel täielikku eraldatusse sukelduses kirjatööks vajaminevat rahu ja vaikust otsib, teda jäägitult armastav ning temasse usku säilitav naine Wendy ja nende ühine poeg Danny, keda tema lapselikes mõtetes ja avastustes selgusele jõudmisel aitavad abstraktne soovkuju Tony ja Tony kujul avalduv võime asju ette (aga ka tagantjärele) näha. Lugu areneb kingilikult aeglaselt, detailidesse ning tegelaste minevikku ja olevikku süvenedes, aegajalt halvaendelisi vihjeid tehes ja romaani lõpul lugejalt süvenenud ja kannatlikku jälgimisvõimet nõudes. ´´The Shining ’is ´´ avalduvad kõik tüüpilised Stephen Kingi väljendusvahendid ja kirjanduslikud nipid.\nСтудент 00:35:26 10 июня 2018\nРаботы, похожие на Сочинение: Stephen King


liibanoni moslemid: suhteliselt ilmalikud ja kristlust pooldavad |\nLiibanoni moslemid: suhteliselt ilmalikud ja ristiusulised\nautorid Richard Wike ja Juliana Menasce Horowitz\nIisraeli ja Hezbollahi vaheline jätkuv konflikt on taas juhtinud maailma tähelepanu Liibanonile ja selle keerulisele ususektide mosaiigile. Vaatamata väikesele rahvaarvule - veidi alla nelja miljoni inimese - on Liibanon Lähis-Ida kõige mitmekesisem riik, kus elab märkimisväärselt sunniitlasi, šiiaid, kristlasi ja druuse. Paljudes küsimustes jagab Liibanoni moslemi enamus teiste Lähis-Ida ja kogu maailma moslemite arvamusi, eriti Iisraeli vastu suunatud antipaatiat (ka Liibanoni kristlik vähemus jagab seda antipaatiat). Kuid muudes küsimustes jäävad Liibanoni moslemid lahku. Eelmise aasta mais läbi viidud Pew Global Attitudes uuringu andmed (selle aasta uuring ei sisaldanud Liibanoni) näitavad, et Liibanoni moslemid on oma väljavaadetes tunduvalt ilmalikumad kui teiste riikide moslemid.\nKuigi Liibanoni moslemid peavad islamit oma elu oluliseks osaks, rõhutavad nad oma usku vähem kui mujal tegutsevad moslemid. Uuritud kuues valdavalt islamiriigis on Liibanoni moslemid kõige vähem tõenäolised, et religioon on nende elus väga oluline - veidi üle poole (54%) sõnul on religioon väga oluline, võrreldes Türgi moslemitega 69%, Türgis 86% Jordaanias ning üle 90% Indoneesias, Pakistanis ja Marokos.\nLiibanoni moslemid samastuvad vähem tõenäoliselt peamiselt oma usuga, mitte oma riigiga, kusjuures võrdse arvu inimeste arvates peavad nad end kõigepealt moslemiteks (30%) ja ütlevad, et nad peavad end peamiselt liibanonlasteks (30%). Mujal samastub moslemite enamus või paljusus islamiga tugevamalt kui nende rahvusega - paljudel juhtudel kaldus proportsioonide järgi. Isegi Türgis - riigis, millel on pikaajalised ilmalikkuse traditsioonid - ületavad moslemi identifikaatorid 13 protsendipunkti võrra neid, kes identifitseerivad peamiselt türklasi.\nPealegi on Liibanoni moslemid vähem mures islami globaalse rolli pärast - veidi alla poole (47%) sõnul on islami jaoks väga oluline mängida tähtsamat ja mõjukamat rolli maailma areenil. Seevastu 84% Maroko ja 73% Jordaania moslemitest sooviksid, et islam mängiks suurt rolli. Ainult Türgi moslemid - 43% - näitavad üles vähem huvi islami globaalse mõju vastu.\nVaatamata suhteliselt ilmalikule maailmavaatele on Liibanoni moslemid islami nimel terroriakte kõige enam toetavad. 2005. aastal ütles 39%, et enesetapupommitamine ja muud tsiviilelanike vastu suunatud vägivald on islami kaitsmiseks vaenlaste eest sageli või mõnikord õigustatud. Ainult Jordaania (57%) registreeris enesetapurünnakute toetamise.1\nMarokos, Türgis ja Indoneesias usub vähem kui üks viiest moslemist, et selliseid rünnakuid saab sageli või mõnikord õigustada.\nLiibanoni moslemid väljendavad märkimisväärset toetust ka enesetapurünnakutele Iraagis - umbes pooled (49%) ütlesid, et ameeriklaste ja teiste läänlaste vastu suunatud enesetapurünnakud Iraagis on õigustatud, sama palju kui Jordaanias (49%) ja ainult veidi vähem kui Marokos (56%), kelle toetus oli kõige suurem.\nMaailma tuntuim enesetaputerrorismi pooldaja Osama bin Laden saab aga Liibanoni moslemite seas vähe toetust. Vaid 4% väidab, et tunneb bin Ladeni vastu palju või mingil määral usaldust maailma asjades õigesti tegutseda. See on al Qaeda liidri toetuse madalaim tase, mida on leitud kõigist kuuest küsitletud valdavalt moslemiriigist.\nLiibanoni moslemid ja kristlased: Iisraeli kokkulepe, erinevad vaated USA-le\nHoolimata laialdasest sektantlikust vägivallast oma riigi kodusõjas aastatel 1975–1990, suhtuvad Liibanoni moslemid ja kristlased tänapäeval üldiselt positiivselt. Täielikult 86% moslemitest on kristlaste suhtes soosiva arvamusega, mis on kristlaste ülekaalukalt kõrgeim hinnang kõigi moslemite seas. Samal ajal suhtub 82% kristlastest moslemitesse positiivselt.\nSuhtumine juutidesse on aga hoopis teine asi. Juba enne praegust konflikti olid Liibanonis levinud negatiivsed meeleolud juutide ja Iisraeli suhtes ning need ei piirdunud ainult moslemite kogukonnaga. Tõepoolest, keegi meie Liibanoni valimist, moslemid, kristlased, druusid või muul viisil, ei öelnud, et neil on juutidele soosiv suhtumine. Muidugi ei ole piirkonnas negatiivne suhtumine juutidesse haruldane - naaberriigis Jordaanias oli juutide suhtes positiivne seisukoht nullis ning Maroko ja Pakistan esitasid ka juutidele soodsad hinnangud ühekohaliste numbritega.\nIisraeli-Palestiina konflikti osas on varasemad uuringud näidanud, et liibanonlased on kahe riigi lahenduse suhtes pessimistlikud. 2003. aasta Pew Global Attitudes uuring näitas, et kolm neljast moslemist (75%) ja pool kristlastest (50%) nõustusid väitega, et „Palestiina inimeste õiguste ja vajaduste eest ei saa hoolitseda seni, kuni Iisraeli riik on olemas. ”\nNii Liibanoni moslemid kui ka kristlased kahtlevad juudi mõjus USA välispoliitika suhtes. Kui loete nimekirja rühmadest - sealhulgas juudid, korporatsioonid, kristlikud konservatiivid, meedia, sõjavägi, liberaalid ja tavalised ameeriklased - ja küsisite, milline neist mõjutab kõige rohkem Ameerika poliitikat teiste riikide suhtes, 62% Liibanoni moslemitest ja 59% Liibanoni kristlastest ütlesid, et juudid on kõige mõjukamad. See veendumus oli laialt levinud ka teistes uuritud araabia riikides - 60% jordaanlastest ja 50% marokolastest väitsid ka, et juutidel on kõige suurem võim Ameerika rahvusvahelise poliitika üle.\nKuigi Liibanoni moslemid ja kristlased nõustuvad, et juutidel on USA-s ulatuslik mõju, ei ole nad USA ja Ameerika välispoliitika suhtes teravalt nõus. Ainult 22% moslemitest omab USA-le soodsat arvamust - see on kooskõlas Ameerika-vastaste meelsustega, mida leidub suures osas moslemimaailmas. Ligi kolm neljast kristlasest (72%) suhtub USAsse siiski soodsalt.\nMoslemid ja kristlased erinevad ka suhtumisest ameeriklastesse: 52% moslemitest suhtub ameeriklastesse soodsalt, võrreldes 87% kristlastega. Maailma riikides on Pew Global Attitudes uuringud üldiselt leidnud, et inimesed annavad ameeriklastele soodsamaid hinnanguid kui USA-le ja see kehtib suuresti ka moslemiriikides. Kuid vahe ameeriklaste ja USA arusaamade vahel on Liibanoni moslemite seas eriti suur. Teiste moslemipopulatsioonide seas peegeldavad ameeriklaste arusaamad Ameerika arusaamu lähemalt.\nLiibanoni moslemitel ja kristlastel on teravalt erinevad vaated USA tegevusele rahvusvahelisel areenil. Näiteks usuvad moslemid oluliselt tõenäolisemalt, et Ameerika tegutseb maailma areenil ühepoolselt. Ainult 19% moslemitest usub, et USA võtab välispoliitiliste otsuste tegemisel palju või parajalt arvesse Liibanoni-suguste riikide huve, võrreldes 59% -ga kristlastest. Ja ainult 11% moslemitest pooldab USA juhitavat terrorismivastast sõda; 60% kristlastest toetab aga USA terrorismivastast poliitikat.\nTeine küsimus, milles moslemid ja kristlased ei nõustu, on islamiäärmusluse oht oma riigile. Hoolimata Iraani toetatud Hezbollah valitsevast positsioonist Liibanoni lõunaosas, pidas eelmise aasta uuringus vaid 4% Liibanoni moslemitest islamiäärmuslust riigile väga või üsna suureks ohuks, mis on madalaim protsent kuuest moslemi avalikkusest. Vahepeal näeb Liibanoni kristlik vähemus seda küsimust hoopis teisiti: 53% väidab, et islamiäärmuslus kujutab endast väga või üsna suurt ohtu.\n1Uuring viidi läbi enne 2005. aasta novembri terrorirünnakuid Jordaanias Ammanis. Seejärel leiti selle aasta märtsis-mais läbi viidud 2006. aasta ülemaailmse suhtumise uuringust, et enesetapupommitamist uskuvate jordanlaste protsent võib sageli või mõnikord olla õigustatud 29% -ni. 2006. aasta uuringut Liibanonis ei korraldatud.\nPrantsuse sõjavägi Süürias\nkui palju inimesi räägib Ameerikas hispaania keelt\nootab 2015. aastat\nKreeka peaminister 2015\nRationalWiki: Mis maailmas toimub?\nPole nii hull kui\nKirikutega vabariiklased, kes olid Trumpi suhtes kunagi skeptilised, toetavad teda nüüd\n1. osa. Sissejuhatus: kiirsõnumite põhitõed\n5 fakti Euroopa moslemite kohta\nLoenduses kaalutakse uut lähenemist rassi kohta küsimisele - seda terminit üldse kasutamata\n5 fakti järjekindlate konservatiivide kohta


Euroala töötus üllatas õrna langusega - Tööstusuudised\nAutor: Sirje Rank • 1. oktoober 2013\nEuroala töötus üllatas õrna langusega\nEurostati täna avaldatud andmeil andis töötuse määr euroalal suve lõpul veidi järele, taandudes rekordiliselt 12,1 protsendilt augustis 12%-le tööealisest elanikkonnast.\nJuulikuu näitu korrigeeriti algselt juuniga samalt 12,1% tasemelt samuti vähemaks, 12%-le.\nAgentuuri Bloomberg küsitletud 30 analüütikut olid prognoosinud töötuse määra püsimist augustis euroala jaoks rekordilisel 12,1% tasemel.\nTeises kvartalis sai euroala majandus välja rahaliidu ajaloo pikimast majanduslangusest ning usaldusindeksid kerkisid septembris viiendat kuud järjest. Analüütikud on aga prognoosinud, et töötuse määr euroalal saab tipust läbi alles selle aasta lõpus 12,3% tasemel.\n"Euroopa äärealadel on stabiliseerumise märke, näiteks Hispaanias," ütles agentuurile Bloomberg HSBC ökonomist Janet Henry. "Kuid läheb tükk aega, enne kui töötuse määr jõuab euroalal kriisieelse taseme lähedale."\nEurostati andmeil oli töötuse määr suurimas majandusruumis Saksamaal augustis 5,2%. Prantsusmaal ja Hispaanias oli tööta vastavalt 11% ja 26,2% tööealisest elanikkonnast. Itaalias kerkis töötuse määr 12,2%-le.\nEuroala kõrgeim tööpuudus on Kreekas, juuni andmeil 27,9%.\nEesti on Eurostati täna avaldatud andmetes 7,9%se tööpuuduse näiduga, mis on juulikuu number.\n"Euroopas on suur struktuurne tööpuudus ja see niipea ei muutu," kommenteeris agentuurile Bloomberg Intesa Sanpaolo SpA ökonomist Annamaria Grimaldi. "Majandus toibub väga vaevaliselt ja see on teine põhjus, miks näeme 11%st kõrgemat töötust veel ka 2015. aastal."\nKreekas ja Hispaanias on enam kui veerand tööealisest elanikkonnast OECD prognoosi järgi tööta veel ka tuleval aastal.\nTäna üllatas töötuse kasvuga ka Saksamaa - Föderaalse Tööturuameti täna avaldatud andmeil lisandus Saksamaal septembris töötute ridadesse 25 000 inimest, millega töötuse määr kerkis 6,9%-le.\n"Võimalik, et majanduse toibumine jätkub, kuid on oht, et see toibumine ei too kaasa töötuse vähenemist," kommenteeris Bloombergile IHS Global Insighti analüütik Howard Archer. "Ma ei arva, et majanduskasv enamikes euroala riikides oleks piisavalt kiire, et kõrget tööpuudust vähendada."\nEuroopa Keskpank on lubanud euroala baasintressi määrad hoida veel pikalt rekordmadalal tasemel, et majanduse toibumist toetada. Homme arutab Euroopa Keskpanga nõukogu intressimäärasid Pariisis. Saksamaa rahvuspüha tõttu toimub intressinõupidamine seekord kolmapäeval.


Pisike ja Pisut Segi: Lehttainaamps pommu ja parmesaniga - tänane õhtusöök\nKiire ja lihtne õhtusöök reedesest lehtainaülejäägist. (Parmesan on tänu pastalembusele külmiku püsiasukas ja oliivõli on ka salati jaoks alati olemas. Ehk siis kiirelt koduste vahenditega.)\nKaasaegsed pommusordid (poes enamasti need ongi - tööstuslikult võimalikult efektiivselt kasvatatud) ei vaja üldjuhul enam soolaga üleraputamist ja seista laskmist ning loputamist, nagu enamus retsepte õpetab, et kibedust kaotada - nad lihtsalt ei ole kohe alguses üldse kibedad.\nbaklažaani (e. pommut e. munataime, Solanum melongena)\nparmesani (ehtne on parem, ja täitsa müügil)\nhead külmpressi oliivõli (extra virgin)\nRulli lehttainas natuke õhemaks ja lõika ruutudeks. Pese pommu ning viiluta umbes poole sentimeetri paksuselt (paksemad ei küpse korralikult läbi).\nLao pommuviilud tainaruutudele, pintselda tainas ja pommuviilud üsna ohtralt üle külmpressi oliivõliga (või mis muu asi veel saab olla "ekstra neitsilik", eksole :P). Raputa kergelt üle musta pipra ja soolaga (viimast ainult soovi korral). Lõika kartulikoorimisnoaga peale mõned parmesaniviilud ja torka kuuma ahju.\nKüpseta, kuni tainas kerkib ja hakkab jumet võtma.\nNaudi värske salati ja toreda kaaslasega (hea vein ei tee ka paha).\nAnaloogselt võib lehttainaruudule pista ka pommu- ja tomativiilu (sugulased nad ju ongi) ja kõige otsa õhukese viilaka mozzarellat... või mida iganes muud meelepärast - igal juhul on lihtne ja maitsev.\nNii tore näha, et keegi veel baklažaane pommuks kutsub!! Ma olen Nami-namis üritanud seda juba tükk aega teha, sest mul see sõna nii meeldib:)\nOlin üsna nördinud, kui Ekspressi toimetaja eelmisel nädalal mu pommu baklažaaniks muutis ja põld-võõrkapsa rukolaks:(\nHeh, see munataim ei taha mul üle huulte kohe kuidagi libiseda ja baklažaan kõlab valesti. Pommu on ju ilus nimi :P\nma seda pommut kuulsin täiesti esimest korda, hea kõrva taha panna.