Nagu erinevatel organisatsioonidel on palju ühiseid jooni, nii on neid ka juhtidel. Kuigi juhtide tiitlid ja vastutusalad on väga erinevad, on nende tööl mitmeid ühiseid jooni. Juhtimine on tegevuste koordineerimise ja integreerimise protsess, mis viiakse läbi efektiivselt ja säästlikult, koos ja läbi teiste inimeste\nJuhtimisfunktsioonid on: planeerimine, organiseerimine, eestvedamine ja kontrollimine.\nJuhtimistegevus on suunatud sellele, et organisatsioon saavutaks oma eesmärke - oleks efektiivne (effectiveness). Kui juhid saavutavad organisatsiooni eesmärke, öeldakse, et nad on efektiivsed. Efektiivsust kirjeldatakse sageli, kui "teha õigeid asju" - see tähendab neid tegevusi, mis aitavad organisatsioonil jõuda eesmärkideni.\nSamal ajal on ressursid, mida kasutatakse – inimesed, raha, seadmed – piiratud ja seetõttu tuleb neid kasutada säästlikult. Säästlikkus (efficiency) on teine oluline osa juhtimisest. See osutab sisendi - väljundi suhtele. Rohkem väljundit sama sisendi hulga juures tähendab säästlikkuse suurendamist ja sama väljund väiksema hulga sisendite kaudu näitab samuti säästlikkuse suurendamist. Seega juhtkond püüab vähendada ressursside maksumust. Säästlikkust võib ka selgitada, kui “teha asju õieti”, see tähendab, mitte kulutada asjatult ressursse.\nSamal ajal, kui säästlikkus on seotud vahenditega, millega asju teha, on efektiivsus seotud lõpptulemusega või organisatsiooni eesmärkide saavutamisega.\nSäästlikkus ja efektiivsus on seotud. Säästlikkust ignoreerides, s.t. ressursse raisates on kerge olla efektiivne. Võib olla ka säästlik ja mitte efektiivne, ehk teha valesid asju hästi.\nEdukates organisatsioonides käivad käsikäes kõrge säästlikkus ja kõrge efektiivsus.\nKuigi iga juhi töö on ainulaadne, annab 100 aastat juhtimisteadust võimaluse kirjeldada juhi tööd kindlate skeemide järgi. XX sajandi alguse prantsuse töösturi Henri Fayoli poolt sõnastatud juhtimisfunktsioonide tänapäevane jaotus: planeerimine, organiseerimine, eestvedamine ja kontrollimine.\nKui sul ei ole täpset sihti, ei ole tähtsust, millise tee sa valid. Kuna organisatsioonid eksisteerivad selleks, et saavutada mõnda eesmärki, siis keegi peab selle eesmärgi ja saavutamise vahendid selgelt määratlema. See on juhtide ülesanne. Planeerimise funktsioon sisaldab eesmärkide määratlemise protsessi, strateegia väljatöötamist nende eesmärkide saavutamiseks ja plaanide arendamist tegevuste integreerimiseks ning koordineerimiseks.\nJuhid on ka vastutavad organisatsiooni struktuuri kujundamise eest. Seda funktsiooni nimetatakse organiseerimiseks. Selles protsessis määratakse kindlaks, millised tööülesanded tuleb teha, kes need teeb, kuidas on ülesanded rühmitatud, kes annab kellele aru ja millisel tasandil tehakse otsused.\nNagu teada, igas organisatsioonis on inimesed ja juhtide töö on integreerida ja koordineerida nende inimeste tööd. See on eestvedamise funktsioon. Kui juhid motiveerivad alluvaid, suunavad teiste tegevust, valivad kõige efektiivsema kommunikatsioonikanali või lahendavad konflikte, on nad eestvedajad, liidrid.\nViimane juhtimisfunktsioon, millega juhid tegelevad, on kontrollimine. Pärast seda, kui eemärgid on püstitatud (planeerimine), plaanid koostatud (planeerimine), struktuur korraldatud (organiseerimine) ja inimesed palgatud, koolitatud ja motiveeritud (eestvedamine), võib ikka midagi valesti minna. Et olla kindel, et asjad lähevad nii nagu peab, peavad juhid töötegevust jälgima. Tegelikku tööd võrreldakse eelnevalt seatud eesmärkidega. Kui ilmnevad olulised kõrvalekalded, on juhtkonna ülesanne saada tegevus uuesti rööpasse. See jälgimise, võrdlemise ja korrigeerimise protsess on see, mida mõistetakse kontrollimisfunktsiooni all.\nTegelik juhtimine ei ole nii lihtne, kui eeltoodud funktsioonide kirjeldustest võiks järeldada. Realistlikum on juhtimist kirjeldada protsessina. Juhtimisprotsess on jätkuvate otsuste vastuvõtmine ja tegevused, milles juhid planeerivad, organiseerivad, on eestvedajad ja kontrollivad. Ei saa ka alati täpselt juhtide tegevust jaotada planeerimiseks, organiseerimiseks, eestvedamiseks ja kontrollimiseks. Kui juhid juhivad, on nad sageli seotud tegevustega, mis sisaldavad veidi planeerimist, veidi organiseerimist, veidi eestvedamist ja veidi kontrollimist ning võib-olla ka mitte selles järjekorras.\nJuhtimine on vajalik kõikides organisatsioonides. Hästi juhitud organisatsioonid loovad lojaalse klientuuri, kasvavad ja on igati edukad. Need organisatsioonid, mis on kehvasti juhitud, kaotavad kliente ja tulu.\nOtsustamine: juhi töö põhiolemus\nKõikide tasandite töötajad teevad otsuseid. See tähendab, et nad teevad valikuid kahest või enamast alternatiivist. Ettevõtete juhid teevad otsuseid, mis puudutavad organisatsiooni eesmärke, kuhu paigutada hooneid, millistele turgudele siseneda ning milliseid tooteid ja teenuseid pakkuda. Samuti teevad juhid otsuseid nädala- ja kuuplaanide kohta, üleskerkinud probleemide lahendamise kohta, palgatõusu määramise ning töötajate valiku ja distsipliini kohta. Aga otsustamine ei ole omane ainult juhtidele. Kõik organisatsiooniliikmed teevad otsuseid, mis mõjutavad nende tööd ja organisatsiooni, kus nad töötavad.\nVaata slaide: juhtimise alused


Tapa muuseum\nKirja pannud Elvi Vait\nEsimesed kolhoosid asutati ENSV-s 1940. a. sügisel Virumaal Narva vallas. Sõda katkestas kolhooside organiseerimise. Uuesti alustati kolhooside moodustamist 1947. aastal. Esimene kolhoos moodustati Saaremaal Sakla külas 6. septembril 1947. aastal. 6. aprilliks 1948. aastal oli registreeritud juba 37 kolhoosi, nende hulgas ka Järvamaa Ambla valla Linnape küla talupidajate poolt loodud kolhoos „Uus Elu“. Kolhoos „Uus Elu“ oli esimene kolhoos pärastsõjajärgsel Järvamaal. Kolhoosi asutamiskoosolek toimus 4. jaanuaril 1948. aastal Linnapes Raudla talus 28 inimese osavõtul. Koosolekut juhatas Ferdinand Neemelo ja protokollis Aare Keeni. Kuna koosolekust võtsid osa ka Linnape Hobu-Masina-Laenupunkti töölised, kes ei osanud eesti keelt, siis anti selgitus ka vene keeles. Koosoleku käigus selgitati loomade, põllutööriistade, seemnevilja ja muude varade ühistamise põhimõtteid. Küsimustele vastas R. Linder. Koosoleku säilinud protokollis on kirjas:\nMeie, Linnape küla ja asunduse talupidajad ja töölised, otsustasime moodustada Linnape kolhoosi, mida tõendame oma allkirjadega. (Alla olid kirjutanud 19 koosolekust osavõtjat).\nPaluda Järvamaa Täitevkomitee ja EKP Järvamaa komiteed lubada moodustada Järvamaal Ambla vallas Linnape kolhoos keskusega Ambla vallas Linnapes (endine Linnape mõis).\nPaluda, et Linnapes asuvad järgmised kulaklikud majapidamised ühendatakse Linnape kolhoosiga ühes kulakute maade ja võimaluse korral ühes kõigi varadega seaduses ettenähtud korras.\nKolhoosi põhikiri võeti vastu ja kinnitati kolhoosi üldkoosolekul 27. jaanuaril 1948. aastal. Selles oli öeldud:\nKolhoosi perekonna isiklikuks kasutamiseks kuulub maad kuni 0,6 ha. Iga pere võib pidada 1-2 lehma ja noorlooma, 1-2 siga (ehk emis põrsastega), kuni 10 lammast või kitse, määramatul hulgal kodulinde, kodujäneseid, kuni 10 mesipuud.\nEduard Hüüsi ettepanekul otsustati kolhoosi nimeks panna „Uus Elu“. Kolhoosi esimeheks valiti Jakob Lilleberg ja juhatuse liikmeteks Eduard Hüüs, Alfred Tali, Johannes Orav ja Andres Hämälane. Revisjoni komisjoni valiti Aare Keen, Paul Jõgeva ja Aleksander Kaldjärv.\n1948. aasta lõpuks oli kolhoosis liikmeid 53, peeti 19 üld- ja 20 juhatuse koosolekut. Ühiskarjas oli 22 lehma, 1 tõupull, 10 mullikat, 20 tööhobust, 17 siga ja 35 kodulindu.\n1950. aastal algas väikeste kolhooside ühinemine, mis toimus kolhooside üldkoosolekute alusel. 7. aprillil 1950. aastal ühines esimesena „Uue Eluga“ Raka külas asuv kolhoos „Vahur“, mis moodustati Ambla valla Ambla külanõukogu Raka küla talupidajate koosolekul 20. aprillil 1949. aastal talupidaja Enn Kalviku juures „Vana-Kangru“ talus. Koos oli 19 talupidajat, kes kõik astusid kolhoosi. Kolhoosi esimeheks valiti oma küla mees Kalle Moorits. Juhatuse liikmed olid Enn Kalvik, Julius Taal, August Rahe ja Helmi Puskar. Kolhoosi üldsuurus oli 208 ha, sellest põllumaad 85 ha.\nEdasi ühinesid „Uue Eluga“ 12. novembril 1950. aastal kolhoosid „Kungla“ ja „Koit“. Kolhoosi nimeks jäi edasi „Uus Elu“. Kolhoosi kontor jäi endise „Kungla“ kolhoosi ruumidesse, mis asus Rägavere mõisa majas. Kolhoos „Kungla“ moodustati 2. aprillil 1949. aastal Rägavere küla, asunduse talupidajate ja maata meeste poolt. Esimene koosolek toimus „Pöörangu“ talus. Kolhoosi esimeheks valiti demobiliseerunud sõjamees Osvald Urb, juhatuse liikmeteks Heinrich Behrend, Johannes Nõmmik, Jakob Ehasalu, Aleksander Berendsen ja Hilda Saarend. 2. aprillil astus kolhoosi 23 talupidajat. Hiljem hakkas neid pidevalt juurde tulema. Kolhoosis oli ka oma 4- klassiline Rägavere algkool, kus õppis üle 20 õpilase.\nKolhoos „Koit“ moodustati 4. aprillil 1949. aastal Pruuna ja Põriki talupidajate poolt. Kolhoosi astus 14 talupidajat ja maata meest. Kolhoosi esimeheks valiti väljastpoolt kolhoosi tulnud Evald Veiderpass. Juhatuse liikmeteks valiti Helga Kaasik, Härm Vellemäe, Arnold Mühlberg ja Edgar Tammjärv. Kolhoosi tuli pidevalt juurde uusi talupidajaid ja teisi töötajaid. Kolhoosi põhikiri võeti vastu samal kujul, nagu see oli „Uus Elu“ kolhoosis. Kolhoosnike aiamaade väljamõõtjaks valiti Endel Truu.\nENSV Suhkrupeedibaasis tuli sõlmida leping suhkrupeedi kasvatamiseks. Seda kasvatati „Koidus“ 1949. aastal 2 hektaril ja saaki saadi 129,5 ts hektarilt. Taludes suhkrupeeti ei kasvatatud. Suhkrupeet, mais ja päevalill olid meie talupidajale võõrad kultuurid. Kolhoosidele tehti nende kasvatamine kohustuslikuks. Kolhoosi lihanormi täitmiseks võeti H. Kaasikult tema pull laenuks ning temale pidi tagastatama teine loom vastavas kaalus. Ambla zoovetjaoskonna algatusel korraldati 13. juulil 1949. aastal kolhoosis „Koit“ lüpsivõistlused. Peale võistlusi korraldati koosviibimine kolhoosi liikmetele ja võistlustest osavõtjatele.\nJärgmine ühinemine oli „Uus Elu“ kolhoosil 18. juulil 1949. aastal Lehtse külanõukogu kolhoosiga „Täht“. Ühinemise koosolek toimus Lehtse Kultuurimajas. Kolhoos „Täht“ oli ühinenud kolhoosiga „Säde“ 18. aprillil 1950. aastal. Kolhoos „Säde“ moodustati 3. aprillil 1949. aastal Lehtse valla Läste ja Kurge külade talupidajate poolt. Koosolek toimus Läste külas „Jakobi“ talus Ernst Endjärve juures. Koosolekut juhatas Herman Kalm ja protokolli kirjutas Alma Kens (Vaigla). Koos oli 35 talupidajat. Kolhoosi esimeheks valiti August Ostrat, kes oli oma küla mees, Suure Isamaasõja veteran ja enne kolhoosi oli Lehtse Põllumajandusühistu esimees. Juhatuse liikmeteks valiti Herman Kalm, August Kaljurand, Otto Ant ja Alma Kens. Kolhoosi kontor paigutati Alma Elstroki talu elumaja teisele korrusele. Lüpsikari paigutati sama talu lauta ja küüni, seda vastavalt ümber ehitades.\nKolhoos „Täht“ moodustati 9. aprillil 1949. aastal Lehtse valla, Lehtse, Pruuna ja Tõõrakõrve asunduse talupidajate poolt. Esimene koosolek toimus Pruuna koolimajas. Koos oli 29 talupidajat. Kolhoosi esimeheks valiti oma küla mees Voldemar Talme, juhatuse liikmeteks Arved Puss, Gustav Ant, Aleksander Raaga, Johannes Räitsak ja Ilmar Roosipuu. Pruuna asunduses olev sõjaväe abimajand paluti ka liita kolhoosiga tingimusel, kui abimajand annab viljaseemne. 1. maiks 1949. aastal oli kolhoosil 37 veist, 12 lammast, 5 siga ja 30 kana. 18. aprillil 1950. aastal oli Lehtse valla kolhooside „Täht“ ja „Säde“ ühine üldkoosolek. Uue kolhoosi nimeks valiti „Täht“. Ühinemise koosolekut olid läbi viimas Lehtse valla sekretär Vaisma ja aseesimees Krassavin. Kolhoosi „Täht“ esimeheks valiti August Ostrat ja juhatuse liikmeteks Valdemar Talme, Arved Puss, Erna Kaabel, Karl Matsin, August Kaljulaid ja Marta Endjärv. Koosolekul võeti kolhoosi üksiktalupidaja Elviine Kalmaru. Kolhoosi kassapidajaks valiti Arved Puss ja arveametnikuks Osvald Lindmäe. Moodustati kolm põllutööbrigaadi. I brigaadi brigadir oli August Kaljulaid, II brigaadis Aksenja Hiiemäe ning III brigaadis Arved Puss. I brigaadi veisefarmi juhataja oli Alma Kens, II brigaadis Erna Kaabel. Lambafarmi juhataja oli Gustav Kivisoo, seafarmi juhataja Salme Järvet, linnufarmi juhataja Adele Ant. Kolhoosi postiljoniks-käskjalaks jäi Ilona Kruusjärv, laohoidjaks sai Voldemar Kruusajõe. Kolhoosi sisseastumise liikmemaksuks määrati maaga tulnud inimestele 30.- rubla ja maata 20.- rubla. Kolhoosi liikmetelt otsustati teha kolhoosile sisemist laenu 100.- rubla suuruses summas või raha mitteandmisel viia kartuleid või vilja sama summa ulatuses Lehtse Tarbijate Kooperatiivi müügiks, kust kolhoos võtaks raha välja oma vajadusteks.\n19. juunil 1950. aastal heideti kolhoosist välja kulakuteks tunnistatud kolhoosi liikmed – Johannes Räitsak, Liisa Lindmäe ja tema poeg Osvald Lindmäe. Osvald Lindmäe asemele valiti uueks arvepidajaks Herman Kalm. Samuti tunnistati kulakuks brigadir ja juhatuse liige August Kaljulaid, kes hooletult suhtus kolhoosi töösse, naine ei olnud kolhoosi liige ning nad olid kasutanud oma talus võõrast tööjõudu. A. Kaljulaid heideti kolhoosist välja, kuid Järvamaa täitevkomitee ei kinnitanud teda kulakuks. 20. jaanuaril 1952. aastal võeti kolhoosi liikmeks Arnold Avarmaa ja ta asus tööle agronoomina. 15. märtsil 1952. aasta üldkoosolekul vabastati August Ostrat kolhoosi esimehe kohalt ja tema asemele valiti uueks esimeheks Arnold Avarmaa. 3. veebruari 1955. aasta üldkoosolekul otsustati: Partei Rajoonikomitee ja Tapa Rajooni TSN TK soovitusel muuta kolhoosi juhtimissüsteemi ning vabastada A. Avarmaa kolhoosi esimehe kohalt. Kolhoosi esimeheks valiti Arved Puss. 16. oktoobril samal aastal võeti Avarmaa uuesti kolhoosi palgale. Kuna kolhoosis puudus zootehnik, siis pandi tema kohustuseks loomakasvatuse juhtimine. 14. jaanuaril 1964. aastal vabastati kolhoosi esimehe kohalt Arved Puss, kes juhtis kolhoosi 8 aastat. Uueks esimeheks tuli Mart Kenk.\n1. maiks 1949. aastal oli kolhoosil veiseid 37 pead, lambaid 12, sigu 5 ja kanu 30 pead. Kolhoosil oli pandud alus neljale loomakasvatusfarmile. 1949. aastal otsustati üles harida uudismaid 2 ha, 1950.a astal 4ha ja 1951. aastal 6 ha. Sellel aastal ei olnud võimalik silo valmistada, sest puudusid hoidlad, kuid järgmiseks aastaks tuli teha silo ja ehitada silohoidlad.\n1. jaanuaril 1951. aastal oli „Täht“ kolhoosis töövõimalisi mehi 31 ja naisi 65, vanu inimesi oli 44. 18. juulil 1968. aastal algusega kell 10.00 oli „Uus Elu“ kolhoosi viimane juhatuse koosolek, kus päevakord nägi ette ühinemist naabermajandi „Täht“ kolhoosiga. Samal päeval kell 12.00 algas „Uus Elu“ ja „Täht“ kolhooside ühine koosolek Lehtse kultuurimajas. Koos oli „Uus Elu“ kolhoosi liikmeid 146 ja „Täht“ kolhoosi liikmeid 78. Koosolekut juhatas „Tähe“ esimees Mart Kenk. Pikkade selgituskõnede tagajärjel suudeti kolhoosirahvas saada arusaamisele, et suure kolhoosi eelised on paremad ja elu võib minna paremuse poole. Kolhoosi nime panemisel oli palju vaidlusi. Ka rajooni ja kolhoosnik Viia Kasendi poolt oli ettepanek, jätta edasi „Uus Elu“, kuna see oli Järvamaa esimene kolhoos. August Ostrati ettepanek oli nimeks panna „Lehtse“. Paide Põllumajandusvalitsuse juhataja Kaljo Mannus soovitas veelkord kolhoosile „Uus Elu“ nimepanemist, rääkis selle ajaloost. Asi pandi hääletusele. Hääletamise tulemusena otsustati panna uue suure kolhoosi nimeks „Lehtse“. Kolhoosi esimeheks valiti ühel häälel „Uus Elu“ kolhoosi esimees Heinu Lääne. Juhatus valiti 9- liikmeline, endisest „Tähest“ valiti karjabrigadir Elsa Lees, autojuht Erich Rannamets, agronoom Ivi Kask ja „Uus Elust“ valiti agronoom Jaak Erlich, traktorist Jaan Tammjärv, autojuht Arnold Läänemägi, metsavaht Helmut Vait, elektrik Endel Truu. Revisjonikomisjoni esimeheks valiti Linda Liukonen ja liikmeteks August Ostrat, Jaan Hallikas, Osvald Tiik ja Marje Tammjärv. Kolhoosi põhikiri otsustati jätta nii nagu ta oli endistes kolhoosides.\n18. juulist 1968 kuni 13. veebruarini 1970 oli meil Lehtse kolhoos, koosnedes endistest „Uus Elu“ ja „Täht“ kolhoosidest. Kuid kõrgemal leiti, et seda on vähe ja meil tuli veel ühineda „Põhjala“ kolhoosiga. See sai teoks 13. veebruaril 1970. aastal. Kolhoosi üldsuuruseks sai 7165 hektarit, sellest põldu 2779 hektarit. Kolhoosi peresid oli 341, neis kolhoosi liikmeid 456 inimest. Teravilja hektarisaak oli 17,4 ts, kartuli hektarisaak 198 ts. Lehma kohta saadi piima 3163 kg. Ühe tööpäeva kohta maksti töötasu 6 rubla 46 kopikat.\nÜhinenud „Põhjala“ kolhoosi ajaloost: See koosnes kolmest väikesest kolhoosist. Esimene oli Tapa külas ja asunduses 1. detsembril 1948. a. loodud „Põhjala“ ja selle esimeheks valiti Karl Kütt. Praeguseks on selle kolhoosi maad kõik üle antud riiklikuks otstarbeks (sõjaväe kätte). Teisena loodi 23. aprillil 1949. a. Jootme ja Kuru külast „Vanemuise“ kolhoos. Esimeheks sai Jüri Kukk. Kolmandaks oli Räsna külas ja asunduses ja Kuru asunduses 23. aprillil 1949. a. loodud „Jüriöö“ kolhoos, mille esimeheks valiti Aleksander Klaar. Kõik kolm nimetatud kolhoosi ühinesid 26. detsembril 1950. a. V. I. Lenini nimeliseks kolhoosiks, keskuseks jäi Jootme mõis. Uue kolhoosi esimeheks sai Enn Mäesalu, kes 5. detsembril 1949. a. oli valitud „Põhjala“ kolhoosi esimeheks. J. Kuke ettepanekul valiti kolhoosi nimeks „V. I. Lenini nimeline“. Esimees Enn Mäesalu toetas seda ettepanekut ja arvas, et ühise tööga suudab kolhoos selle nime vääriliseks saada. Kolhoosi juhatuse liikmeteks valiti: Jakob Tammiste, Rudolf Kadakas, Jüri Kukk, Verner Lilienbach, Karl Truupõld, Peeter Kusma, Elmar Saluri, Linda Valgemäe. V. I. Lenini nimelise kolhoosi üldkoosolekud toimusid Tapa küla algkooli ruumes. Lenini nimelises kolhoosis vahetati korduvalt esimehi. Kuuendaks esimeheks valiti endine selle kolhoosi agronoom Kaljo Varendi. See toimus 4. märtsil 1961. aastal. 1963. a. muudeti V. I. Lenini nimelise kolhoosi nimi „Põhjalaks“ põhjusel, et Paide rajoonis oli kaks ühenimelist kolhoosi.\n19. märtsil 1963. a. valiti teistkordselt kolhoosi esimeheks Kaljo Varendi. Juhatuse liikmeteks valiti Kaljo Mehike, Otto Lauring, Aleksander Tuvik, Karl Truupõld, Linda Swommer, Jaan Meos, Meeta Soosalu ja Albert Pajumaa. 58. juunist 1964. a. sai nüüd juba „Põhjala“ kolhoosi zootehnikuks Valentin Sooberg. 1965. aasta jaanuaris tema poolt tehtud analüüsist loomakasvatuse olukorra kohta selgub, et võrreldes eelmise aastaga suurenes piima toodang 5 tonni võrra, samuti suurenes piima rasvaprotsent. Zootehnik Sooberg kasvatas peamiselt eesti maakarja. Liha tootmise plaan täideti. Kana kohta saadi aastas 148 muna, märgiti ära kanatalitaja Salme Vilmsi tublit tööd. Lüpsjatest parim olnud Erna Pahtma sai lehma kohta piima 3401 kg. Noorkarjatalitajatest olid parimad tulemused Marie Proninal ja Elfriede Eplikul.\nKolhoosiaeg Lehtses lõppes märtsis 1993. aastal, kui moodustati põllumajanduslikud osaühingud, Lehtses 12. märtsil ja Jootmel 16. märtsil.\nKolhoosi “Uus Elu” esimese esimehe Jakob Lillebergi meenutusi kolhoosi loomisest 1948. a.\nAsi oli uus meile kõigile. Kui kolhoosi loomise mõtteid mõlgutasime, tulid mõnigi kord inimesed minu juurde ja ütlesid: Sina olid Venemaal eks räägi siis meilegi, missugune kolhoos välja näeb.”\nAga mida ma teadsin neile rääkida?\nKolhoosidega puutusime suure Isamaasõja päevil vähe kokku ja sõjaaegne pilt kolhoosist on ju hoopis midagi muud kui rahuaegne.\nVastloodud ühismajandis oli kõik uudne, ka töötasustamise viis. Olin pärit maalt, talutööga maast-madalast harjunud. Kündmine ja külvamine ning teised maatööd polnud võõrad, küll oli aga võõras nende ümberarvestamine normipäevadeks. Võõras oli inimestel, kes elupäevad olid harjunud sõnadega “minu põld”, “minu hobused”, “minu kari”, hakati nüüd rääkima “meie omast”, “meie loomadest”, seda enam, et ühe osa sellest “meie omast” moodustas kunagine “Minu maa”. Rääkimist ja vaidlemist tekitasid need pealtnäha nii tavalised sõnad “minu” ja “meie” oi kui palju.\nEsimeste kolhoosi astunute hulgas polnud kõik talupidajad, oli ka endisi hobu-masinalaenutuspunkti töölisi ja taluteenijaid. Neist mõnel polnud kolhoosile üleandmiseks mingit inventari. Ja kui vahel “minu” ja “meie” vaidlust tekitasid, öeldi neile: “Mina andsin kolhoosi nii ja niipalju loomi, sina pole midagi andnud, aga tuled mind õpetama.”\nMõnikord tuli neid kolhoosnikute osavahelisi ütlemisi juhatusse ja üldkoosolekutelegi. Aga elu läks sellest hoolimata oma rada. Viljaseeme sai kevadel õigel ajal mulda, ega sügisel saagilgi midagi viga olnud. Vanas Linnape mõisahoones oli klubi moodi ruum. Selle remontisime ära ja pidasime esimese lõikuspeo sügisel maha.\nSee oli üldse üks kõige toredamaid lõikuspidusid minu elus ja liitis inimesed kokku.\nTeisel aastal läks elu juba hoogsamini. Inimesed harjusid üksteisega, harjusid sõnaga “meie”. Kolhoosi pere kasvas jõudsalt, tihti tuli koosolekutel arutada uute liikmete vastuvõtmist. Raskusi oli rahaga, müügikraami oli ju noorel majandil vähe. Esimene pangaarve number oli 101001 mis jäi mulle eluajaks meelde.\n1949. a. saime auto Gaz MM. Esimeseks autojuhiks oli Olev Vikat. Nüüd muutusid töö ja asjaajamine mõne võrra lihtsamaks. Üldse oli mulle 1949. a. meelde jäänud kui tubli tööaasta. Kogu vili sai kevadel õigel ajal maha tehtud ja sügisel ka õigel ajal lõigatud. Kombaini siis veel ei olnud, augustis-septembris tärisesid põllul viljalõikajad ja hiljem undas rehepeksumasin tihti poole ööni. Rahval oli hea tööhoog sees, sügis oli ka ilus ja vili sai oktoobripühadeks pekstud. Kuid sama aasta detsembris pidin “Uue Eluga” hüvasti jätma. Partei kutsel tuli astuda Koigi Vallakomitee sekretäriks. Kahju oli lahkuda just siis, kui töö läks hästi. Ajutiselt jäid ühismajandi ohjad Eduard Füüsi kätte. Tema oli juhatuse liige, aseesimees ja põllundusbrigaadi brigadir. Oskas inimestega läbi saada, mis sellise töö juures on väga tähtis.\n(Ajalehest “Võitlev sõna” Õ6.I. 1968. a. kirja pannud L. Aaresild.)\nPõllundusbrigadir Eduard Hüüs:\nMina olin 1945. a. külavolinik, hiljem valiti mind Ambla külanõukogu esimeheks. Külanõukogu esimees olin ka siis, kui hakati rääkima kolhooside tegemisest. Ambla valla partorg Truuman ütles mulle: “Sina, Hüüs, oled noor mees, katsu teiste omakandi meestega ka kolhoosiastumise üle rääkida.” Eks me siis arutanudki päris tihti neid asju.\nArvamusi oli mitmesuguseid. Ühed ütlesid: “Eks näe.” Teised: “Seda asja uisapäisa ajada ka ei maksa.” Kolmandad vastasid: “Missa, Hüüs, rabeled! Ei Ameerika Eestimaale kolhoose teha lase. Mul üks hea tuttav oli raadiost oma kõrvaga kuulnud. Kui tahad edaspidi ka elada, pea oma kolhoosijutuga mokk maas!”\n1947. a. detsembris oli kolhoosi loomise mõte küps. “Valge laeva” ootajad muidugi esimesel aastal kolhoosi ei astunud, kõrvalvaatajaks jäid esialgu ka need, kes vastasid: “Seda asja uisapäisa ajada ei maksa.”\nHästi on meelde jäänud esimene koosolek. Kolhoosi esimene valimine läks ruttu korda. Lillebergi Jakob masinaehituse esimehena oli kõigile tuntud-teatud. Noor mees, sõja läbi teinud, elu igatpidi näinud. Aga kolhoosi nime ümber tuli palju ütlemist. Taheti ikka ühte ja teist. Suuremalt jaolt olid need ajalehtedest võetud. Uutest kolhoosidest kirjutati siis ju lehtedes tihti, neid loodi igas Eestimaa nurgas. Mina sellist nime ei tahtnud, mis teistel juba oli, ütlesin siis: “Paneme õige kolhoosile nimeks “Uus Elu”. See nimi meeldis teistelegi. Hiljem tuli mul seda nime veel kaitsta ka, kui teisi väiksemaid kolhoose meiega liitma hakati. Igaüks tahtis ju, et suurele kolhoosile jääks just tema kolhoosi nimi.\nMind valiti alguses kohe brigadiriks. Ega ma sellest ametist suurt midagi teadnud, kuigi olin põllumees. Esimesed aastad olid rasked. Võõras oli töö põhimõte, organiseerimine ka raske. Ja ega siis brigadir pidanud hea seisma ainult põllu eest. Loomakasvatus oli samuti brigadiri peal, eriti paberitöö.\nAseesimehena tuli aga vahel muidki asju ajada – käia väetisi, põllutööriistu ja masinaid hankimas. Ei seda saa öelda, et mind poleks brigadiriametis õpetatud. Tegin läbi mitmed kursused ja seminarid. Jänedal õpetati kultuurrohumaade rajamist, selle lõpetasin kiitusega. Õpitud tarkus polnud ilmaasjata. Brigadir pidi siis rahvale ka agrotehnilisi loenguid pidama.\nPraegu tehakse põllutööd hästi. Aga alguses oli ikka lohakat tööd ka. Hiljem inimesed harjusid, kõige keerulisemaks tegi asja ikka oma mina. Kuidas sa teed inimestele selgeks, et see hobune, see põld pole enam sinu oma, vaid meie kõigi jagu. Sõnnikuvedamine oligi sellepärast keeruline töö. Igaüks tahtis, et sõnnik veetaks just tema endise talu põllule. Esimestel aastatel võiski kuulda sellist ütlemist: “Brigadir soosib seda ja seda. Näe kartul pannakse ja rukis külvatakse ainult tema maa peale. Minu maad väetatakse palju halvemini ja seal kasvatatakse ainult kaera, mis maa päriselt ära kurnab.” Mis sa oskad sellise jutu peale kosta? Nüüd paneb muigama, aga siis oli mees tõsiselt solvunud, vaata et ei tule enam kolhoosi töölegi.\nEga kogu varandustki tahetud heameelega kolhoosile anda. Eriti hoiti kõrvale hobuste ühistamisest. Mõnda meest ei võetud kolhoosi sellepärast, et oli hobused maha parseldanud. Masinaid oli vähe, põhiline töö tuli teha hobustega.\nAegamööda suurenes kolhoos, minu muutus meieks. Põllundusbrigaade oli kolm. Näete siin seda laualippu kunagi. See oli meie rändpunalipp, anti parimale brigaadile. Lipu au tuli kaitsta 3 aastat, siis jäi see brigaadile päriselt. Meie saagid olid paremad teiste brigaadide saakidest. Sellepärast see lipp siia jäigi.\nEsimene lüpsja-karjatalitaja Emilie Lehmus:\nMinule polnud küll sõna “kolhoos” uus. Olin Kirovi oblastis kolhoosis töötanud 14. aastast. Pärast sõda tulin oma vanemate sünnimaale, Eestisse. Ise olen sündinud Venemaal. Lapsi on mul viis, nad olid siis väiksed, mees ka haiglane. Käisin alguses taludes tööl. Kui kolhoos tehti, hakkasin lüpsjaks. Ega neid lehmi kohe kokku tuua ei saanudki, enne tuli ruumid korda teha. Pronina Maria, Kasendi Viia ja mina olime siis esimesed lüpsjad.\nKasendi Viia ikka päris lüpsja polnud. Tal oli küll lehmi talitada, aga täitis selle kõrval ka farmijuhataja kohuseid.\nÜle kümne aasta olin lüpsja. Siis hakkasid käed valutama, ei jõudnud enam. Alguses ju käsitsilüps ja endal tuli lehmadele ka vesi ette tassida. Automaatjootjatega laudad ehitati hiljem. Viimased aastad olin kolhoosi emisetalitaja, aga käesoleva aasta 1. jaanuarist 1968. a. olen pensionil. Minu tööd jätkab nüüd tütar Benita.\nMõis ja mõisnik


Priidu Pärna • 22. jaanuar 2018 kell 3:00\nLaari valitsuse radikaalne reformipoliitika on Eestist teinud ühe suurima omanike osakaaluga ühiskonna Euroopas. Kinnisvara omab nii saks kui ka sulane. Kuna kinnisvaramaks maksustab objekti, siis ei arvesta see omaniku maksevõimet. Reformide tulemusena ei ole kinnisvara Eestis jaotunud ühiskonnas jõukuse alusel, mis on tavapärane vanas Euroopas. Näiteks Nõmmel elavale pensionärile, kellele vara tagastati või kes säästudest Vene ajal kodu ehitas, tuleks maks ebamõistlikult kõrge võrreldes sissetulekutega. Samas ei hüvitanud keegi omanikele vara lagastamist ning saamata jäänud tulu okupatsiooniaastate eest. Kes poliitikutest julgeks küüniliselt väita, et eks siis müüge maja ning üürige korter?\nLähme pensionisamba kallale?\nPõllu- ja metsamaad tagasi saanud, kelle maa oli niigi 50 aastat ebaseaduslikult võõra riigi kasutuses, on sunnitud oma pensionisambad müüma. Ostjateks oleks välismaised pensionifondid ja suurettevõtted, kes tuleks maksukoormusega paremini toime. Põllu ja ärikinnisvara suuremal maksustamisel tooks see kaasa ka toiduainete hinnatõusu ja tootmiskulude kasvu. Kõik see viiks suurte eranditeni ja kokkuvõttes oleks see ikka rikaste ja ilusate maks.\nVesiklosett on luksus\nKinnisvaramaksu kehtestamine oleks ennatlik ka elamufondi kehva seisu tõttu võrreldes vana Euroopaga. Fakt on, et ligi 50% leibkondadest elab rekonstrueerimist vajavates korterelamutes. 2016. aasta Eurofound uuring tõi ehmatavalt välja, et ligi viiendiku Eesti elanike eluruumides puudub vesiklosett või tänapäevane pesemisvõimalus ning on probleeme niiskuse ja eluohtlike küttekolletega. Omanike investeeringuid tuleb soodustada ja toetada ning mitte elamist täiendavalt maksustada.\nOmanike kulud on niigi aastatega kasvanud – oluliselt on tõstetud gaasi- ja kütteõli aktsiise, kuus korda on vähendatud eluasemelaenu intresside tuludest mahaarvamise ulatust. Lisaks ahistatakse omanikke tänavate talvise hooldamise kohustusega, olematute tehnorajatiste talumistasudega ja lisanduvate omandikitsendustega.\nTegelikult meil kehtib kinnisvaramaks. Tõesti, meil ei maksutata pärandit, kinkeid ega maad koos hoonetega.\nMaamaks on kinnisvaramaks ning selle määrade muutmisega saab kohalik omavalitsus maksukoormust reguleerida. Kodualuse maamaksuvabastuse kehtestamise järel tõstsid omavalitsused näiteks muus osas maamaksu määrad lakke. Maksustades maad koos hoonetega tekib kohe küsimus, kuidas õiglaselt ning suure halduskoormuse ja kuluta määrata iga objekti maksustamishind. Lihtne ja eranditeta selline maksusüsteem küll ei saaks olema.\nKoduomanike maamaksuvabastus on kehtinud viis aastat ja riigi lubatu tagasipööramine oleks põhiseadusvastane. Maksuvabastus kehtib elukohapõhiselt ja seega on vale väita, et omavalitsus on jäänud ilma tuludest, kuid peab kandma taristu kulusid, kuna üksikisiku tulumaks laekub omavalitsusele elukohapõhiselt. Arutelu väärib, kas omavalitsus peaks saama kõrgemat maamaksu kasseerida juhul, kui tasuta ühistransport viib elaniku maksutulu Tallinna, kuid vald peab remontima teid ja lükkama lund. Tuletagem meelde, et kodualuse maamaksuvabastuse algatasid IRL ja Reformierakond koos 2011. aastal valitsuses olles.\nVõidavad vaid rikkad\nÕige, et kohalikel omavalitsustel peab olema piisav maksutulu. Kuid haldusreformi eesmärk oligi luua tõhusamad ja maksujõulisemad isevalitsused. Piirid on ümber joonistatud, riik osad ülesanded omavalitsustele üle andnud ning siis tuleb kaasa anda ka vastav riigieelarve maksutulu. Kinnisvaramaksust võidaks Põhja-Eesti rikkad omavalitsused, kus niigi on olud enam-vähem.\nKui korterid maksvad teatud Eesti piirkondades euro või neist loobutakse riigi kasuks tasuta (Kohtla-Järve näide), siis kivist vett välja ei pigista. Hoidkem maksurahu – lahendus on ikkagi ettevõtlikkuse soosimine ja ekspordivõimaluste kasvatamine.


NordenBladet.ee | Eesti uudised Archives — Page 4 of 9 — NordenBladet.ee\nNordenBladet — Kõigil aprilli kuus riigieksameid või Cambridge’i inglise keele tasemeeksami sooritajatel on veel võimalus panna end kirja koroonatestile. Enne eksamit testi tegemine on hea võimalus saada eksamile minnes lisakindlust, et kõik toimub võimalikult turvalises keskkonnas. Testile registreerumiseks tuleb võtta\nNordenBladet — Haridus- ja Noorteameti hallatavas Eksamite Infosüsteemis viiakse 9. aprillil läbi Tallinna seitsme gümnaasiumi e-sisseastumistest. 16. aprillil toimub e- sisseastumistest aga õpilastele, kes kandideerivad Tartu viide gümnaasiumisse ning 18 kooli üle Eesti. Haridus- ja Noorteameti testide ja hindamise osakonna\nNordenBladet — Kõik aprillis riigieksamite sooritajad saavad lasta teha enne eksamit kurguloputusvedelikust võetava PCR koroonatesti, mis on testitava jaoks üks mugavamaid lahendusi. Testimine on eksaminandile tasuta. „Soovitan kõigil eksamitegijatel kasutada võimalust ning anda enne riigieksameid koroonatest, et kaitsta nii enda\nNordenBladet — Eile toimus UNESCO eestvedamisel kõrgetasemeline haridusministrite kohtumine, kus osalejad vahetasid mõtteid koroonapandeemia ja kriisist väljumise teemadel ning arutasid, kuidas tasandada aastaga tekkinud teadmistelünki ja tuua õpilased turvaliselt tagasi kooli. “Õnneks ei ole me samas olukorras kui aasta tagasi, mil üleöö\nNordenBladet — Eile videosilla teel kohtunud haridus- ja teadusminister Liina Kersna, justiitsminister Maris Lauri, sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo ning siseminister Kristian Jaani ning tegid ühiselt ettepaneku tõsta seksuaalse enesemääramise eapiiri Eestis. „Kohtumisel otsustati, et justiitsministeerium alustab seaduseelnõu ettevalmistamist sihiga saada see valmis\nNordenBladet — Keeleamet koostöös Emakeele Seltsi, Eesti keelenõukogu ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga kuulutavad välja ettevõttenime võistluse „Ehe Eesti – Eesti ettevõttele eesti nimi 2021”. Ettevõtmine sai alguse 2016. aastal ja toimub kuuendat korda. Võistluse eesmärk on juhtida ettevõtjate ja avalikkuse\nNordenBladet — Valitsus kiitis esidevahendite teel peetud istungil heaks lisaeelarve eelnõu, millega eraldatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi valdkonnale 14,4 miljonit eurot, millest 13,4 on ministeeriumi eelarves. „Praegu on kõige olulisem kriisi mõjude leevendamine – ministeeriumile kavandatavast summast suur osa on mõeldud\nNordenBladet — Tänavu esitati Haridus- ja Noorteameti IT Akadeemia programmi arendusprojektide konkursile 29 ideekavandit erinevatest valdkondadest: inseneeriast ja ehitusest meditsiini ning loomeerialadeni. Taotlusvooru eesmärk on tõhustada IKT õpet teistel õppekavadel kui informaatika ja infotehnoloogia õppekavagrupi õppekavad. II etappi jõudjad selguvad\nNordenBladet — Haridus- ja teadusminister Liina Kersna ning sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo leppisid kokku, et üheskoos alustatakse tegevusi koalitsioonileppes toodud erivajadustega laste tugisüsteemi uuendamiseks. Muudatuste eesmärk on pakkuda lastele kiiremat, tulemuslikumat ja terviklikumat abi. Reformi käigus on plaanis ühendada sotsiaal- ja\nNordenBladet — Noortepoliitika asekantsleri Kristi Vinter-Nemvalts sõnul on noorsootöös võimalik märksa rohkem kasutada innovaatilisi digilahendusi. „Näeme, et nutikate lahenduste kasutuselevõttu noorsootöös on oluline täiendavalt toetada ja kiirendada. Koroonakriisis on olnud digitaalsete lahenduste kasutamine möödapääsmatu. Soovime, et noorsootöös taoline innovatsioon jätkuks,“\nNordenBladet — Valitsus tegi täna kabinetinõupidamisel põhimõttelise otsuse kehtestada esmaspäevast, 22. veebruarist täiendavad piirangud huviharidusele ja -tegevusele, noorsootööle ning täienduskoolitusele ja -õppele. 1. märtsist hakkavad kehtima uued piirangud üldhariduskoolides. Lasteaedadele, kutsekoolidele ja kõrgkoolidele uusi piiranguid ei kehtestata. Hariduselu Teadusnõukoja ettepanekul\nNordenBladet — Valitsus arutas täna kabinetinõupidamisel vaktsineerimiskavaga seonduvat ning peatselt algavat eesliinitöötajate vaktsineerimist. Kõik haridustöötajad kuuluvad eesliinitöötajate hulka ning nende vaktsineerimine hakkab kava kohaselt veebruari keskel. „Kõik meie õppijad ja õpetajad on möödunud kevadest saadik pidanud tegutsema väga heitlikes oludes.


Vanus ei dikteeri\nKaks kõige nooremat volikogu liiget Lääneranna vallas ja Tartu linnas on alles jõudnud värskelt täiskasvanu ikka, olles 18-aastased. Kõige vanem, 81-aastane volinik, tegutseb Jõgeva vallas.\nVanuselist koosseisu arvestades eristub kõige nooremate liikmete poolest Kihnu vallavolikogu, kus volinike keskmiseks elueaks on 42 aastat. Vanemad volikogu liikmed töötavad Loksal ja Jõelähtmel, kus keskmiseks vanuseks tuleb 56 aastat.\nEesti kohaliku volikogu liikme keskmine vanus on üleüldiselt aga 49 eluaastat.\nSooline jaotus meeste kasuks\nValitute hulgas domineerivad üldiselt mehed naiste üle, vastava soolise jaotusega 71% ja 29%. Enim valiti naisi Lüganuse vallas, kus näitaja on meestega võrreldes küll ülekaalus, ent seda üsna napilt. Sooline tasakaal valitseb Loksa, Maardu ja Narva volikogudes, kus naised ja mehed jagunevad pooleks. Kõige vähem naisi on Setomaa vallavolikogus – 14 mehe kõrval üks naissoost liige.\nPaljud volinikud tulevad erasektorist\nMillist tüüpi ametikohtadel valla- ja linnavolinikud töötavad? Selgub, et kõige enam leiab volikogudest erasektori juhte. Ettevõtjaid, ettevõtete juhte ja juhatuse liikmeid on kokku 448, moodustades volinikest 26%. Nii kõlab paljudes tänastes volikogudes suures osas just ettevõtjate hääl.\nAvaliku sektori spetsialiste – omavalitsuste ametnikke, õpetajaid, arste ja ka näiteks päästjaid – on 357 ehk 21%. Valitute hulgast leiab ka 73 pensionäri ning kolm volinikku, kes deklareerisid oma staatuse valimiste ajal töötuna.\nRohkem kui pooled on uuesti valitud\nKui paljude volinike tööga jäädi rahule ning neile on usaldatud kohalikul tasandil ka teine ametiaeg? Või teisipidi, kui palju tuli viimastel valimistel volikogudesse värsket verd? Võrreldes 2017. aasta kohalike valimistega osutus tagasi valituks 54% kandideerinutest. Valdade lõikes jäi tagasivalitud volinike protsent valdavalt 40 kuni 60 kanti. Kõige kõrgema tagasivalitute määraga paistab silma Jõelähtme vald, kus ametiaega jätkab lausa 82% volinikest. Väikseima protsendiga on Kihnu ja Viimsi, kus tagasi valiti 33% eelmise koosseisu liikmetest.\nErakond vs valimisliit\nLigikaudu pooled valituks osutunutest kandideerisid valimisliitude nimekirjas, teine pool kuulub mõnda erakonda.\nToila vallas pääses lisaks valimisliitudele volikokku vaid üks erakonna nimekirjas kandideerija. Kuid leidub ka omavalitsusi, kus volikokku ei pääsenud jällegi ühtegi valimisliitude esindajat. Näiteks Tallinna, Rae, Jõelähtme, Viljandi, Kanepi, Muhu, Tartus ja Võru volikogudest leiame vaid erakondade esindajad.\nMärkimist väärib, et ainsa üksikkandidaadina kogu Eestis pääses kohalikku volikokku ainult üks inimene – Raasiku vallas kandideerinud naine.\nVaadates valitud volinike erakondlikku kuuluvust, on üle Eesti suurima hulga oma liikmeid volikogudesse sisse saanud Reformierakond (üle 200), EKRE (üle 190), Keskerakond (üle 180) ja Isamaa (130). Kõrvutades seda erakondade nimekirjade saadud üldise mandaatide arvuga, tuleb arvestada, et näiteks Keskerakonna nimekirjades osutus valituks üle 70 ning Reformierakonna, EKRE ja Isamaa nimekirjadest üle 50 sellise voliniku, kes antud parteisse ei kuulu. Samal ajal leidub kümneid erinevate erakondade liikmeid, kes osutusid valituks hoopis valimisliitude nimekirjades.\nLisaks tuntud erakondadele leiab volinike seas ka vähemtuntud parteide liikmeid. Näiteks on kuus volinikukohta Tulevikuerakonna liikmetel, kolm Rahva Ühtsuse Erakonnal ning kaks Iseseisvusparteil ja Eestimaa Rohelistel (Võrumaal Antsla vallas – toim). Samas ei pääsenud keegi neist, peale ühe roheliste liikme, volikogusse oma erakonna nime all, pidades targemaks kandideerida mõnes valimisliidus või sootuks teise erakonna nimekirjas.\nSeekordsete kohalike valimiste parima tulemuse nii üldarvult kui saadud häälte osakaalult tegi Tallinnas kandideerinud linnapea Mihhail Kõlvart, kes kogus isiklikult kokku 27 663 häält ehk 58,2% kõigist Lasnamäe ringkonna häältest. Talle järgnesid Irina Orlova (35,9%) Peipsiääre vallas, Lauri Laats (29%) Tallinnas Mustamäel, Raido Liitmäe (26,3%) Muhus ning Anti Allas (24,7%) Võru linnas.\nAutor: RACHEL SARAPUU, rahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste poliitika osakonna praktikant, blogi.fin.ee\nViimati muudetud: 20/01/2022 08:52:21


Dieet kohev - Confetissimo - naiste ajaveeb\nTeiste unikaalsete meetodite juurde lisatud kiirtoidude loetelu. Toitumine "Fluff" lubab kiiret kaalulangust ja selle radikaalset muutmist lühikese aja jooksul. Tehnoloogia autorlus kuulub võrgu tavalisele kasutajale - Irina. 35i kilogrammidest vabanemiseks veetis ta veidi üle kuu! Kõik, mida pead tegema, on meelde jätta lihtne menüü.\nDieedi põhimõte taandub dieedi tavapärasele vähendamisele. Selle tehnika kaalu kaotamiseks tuleb vähendada kaloreid ja tarbitud toidu hulka. Kogu dieedi aluseks on tavaline odrapuder ja mitmed lisakomponendid. Dieedi autor oli puuviljade ja mõne köögivilja suhtes allergiline, mistõttu neid menüüst praktiliselt ei esine. Taimsetest toitudest peate jätma ainult valge kapsa.\nOder valitakse toidukomponendiks juhuslikult. Vaatamata üsna kõrgele energiasisaldusele valiti see toode kaalu kaotamise keskkonnas dieediks. Oder esineb ka mõnes muus dieedis: näljane, oder jne. Sportlastele on see menüü kohustuslik komponent, kuna see kiirendab lihaste kokkutõmbeid. Isegi väike kogus putru küllastub pikka aega, mis hõlbustab toidu raskete piirangute talumist, nii et kaalulangus on väga hea valik.\nLisaks puhastab pärl oder soolestikku ja parandab selle peristaltikat. Rikas vitamiinide ja mineraalide komplekt vähendab vitamiinipuuduse tõenäosust, mis ilmneb sageli pärast ranget dieeti. Isegi selle pudru juhuslik kasutamine aitab vähendada südamehaiguste riski, vere moodustumise ja aju talitluse probleeme.\nFluffy menüüs olevale pärliodrale lisatakse valget kapsast. Autori sõnul soovitas seda komponenti talle üks gastroenteroloogi sõber. Kui tõsi, see jääb saladuseks, kuna mis tahes valdkonna arstid selliste äärmuslike tehnikate kohta annavad ainult negatiivseid ülevaateid. Igal juhul on taimsete toitude lisamine ainult pluss. Kapsas, nagu pärl oder, sisaldab kiudaineid ja õigeid süsivesikuid, mis võimaldab teil kauem nälga mitte tunda.\nMenüü varieerub ka keefiriga. Peate valima selle madalaima rasvasisaldusega ja jooma ainult vastavalt ettenähtud režiimile. Selline lisamine tuleb kasuks, kuna keefir on kõhule hea. Vaja on seedetrakti tuge, sest tuleva kuu jooksul peate sööma nagu lind. Liiga vähe toitu pole keha jaoks parim mõte, kuid selles süsteemis on kaalulangus peamine aspekt.\nLisaks neile komponentidele peate varuma väikese koguse valge kalaga. Võite valida mis tahes saadaolevad, kuid mitte rasvased liigid: merluus, tursk, pollock, karpkala, angerjas jne. Dieedi jaoks võite seda keeta vees, aurus või ahjus.\nLähituleviku menüü koosneb neist neljast koostisosast. On vaja keelduda kõigest, mis pole kala, pärl oder, keefir ja kapsas. Meetodi kohustuslik nõue on soola ja suhkru välistamine. Putru ega muid roogasid ei tohiks täiendada.\nSoovitatav lugeda: Toit 3333\nArvestades väga piiratud dieeti, ei ole toitumine kõigile. Kõigepealt saavad seda valida ainult täiesti terved inimesed, kellel on kadestusväärne tugevus. Selle kehakaalu kaotamise meetodi kasutamiseks ei saa:\ntõsiste seedetrakti haigustega;\nsüdame, maksa või neerupuudulikkuse korral;\nallergiaga inimesed menüü ühe komponendi juurde;\nSelle dieedi järgijate hulgas on diabeediga inimesi, kes väidavad, et selline menüü sobib kõrge suhkru jaoks. Sõltumatult selliste diabeetikute kehakaalu vähendamise meetodite kasutamine on rangelt keelatud, isegi kui keegi õnnestus. Pikaajaline keeldumine võib tervele inimesele ohtlik olla - enne kursuse alustamist konsulteerida toitumisspetsialistiga.\nLubatud toodete lühikese loendiga on nii pluss kui ka miinus. Positiivne külg on see, et toidu valmistamiseks kulub minimaalne aeg: teravilja ja kapsapea käsutuses ei ole te eriti hea. Märkimisväärne puudus on see, et lähitulevikus koosneb kõik „mitmekesisus” neljast komponendist. Nagu toitumisaruannetes märgiti, on esimesel paaril päeval soola ja lisanditeta pärl oder maitsev, siis peate taluma (mida ei saa joonise huvides teha).\nKogu kursuse vältel näeb menüü sama. Toitude vahel on soovitav juua rohkem puhast vett, mis aitab tõrjuda nälja tunnet ja takistab dehüdratsiooni.\nEsimene hommikusöök Puuviljaosa, 200 ml kefiiri\nTeine hommikusöök Puuviljaosa\nLõuna Kala koos odra garneeringuga\nPärastlõunane suupiste Kapsas, osa pudrust\nPudri valmistamiseks: 100 pärlit odra tuleb leotada vees üleöö. Hommikul keedetakse kogu teravilja kogus 50-60 minutit. Valmistatud teraviljad peaksid kasvama neli korda, mis annab veidi vähem kui 500 teravilja. Saadud toidu kogus tuleb jagada viieks võrdseks osaks ja seal on ajakava.\nDieedi klassikalises versioonis pole isegi teesid ja dekokte, mida saab hõlpsasti figuuri ohustamata muuta. Seedimise säilitamiseks on soovitatav juua loodusliku roosi või kummeli keetmist. Roheline tee parandab ainult dieedi mõju. Kohv, suhkrurikkad joogid ja sooda on kõige paremini elimineeritavad.\nPikaajalised toitumispiirangud nõuavad toitumise järel ettevaatust. Selleks, et mitte kahjustada enda tervist, ei ole soovitatav kohe toitele tugineda. Kehakaalu vähenemise kogemus näitab, et see juhtub väga sageli. Ühe kuu või pikema aja jooksul tekitab monotoonne toitumine lisaks pudrule suuremat söögiisu ja soovi nautida uusi maitseid. Selline toidu ülekoormus tekitab seedetrakti häireid ja kaotatud kilogrammide kiiret tagasipöördumist.\nSoovitatav lugeda: Gluteenivaba dieet\nEi ole pikaajaline tulemus - hädaolukorra tehnikate sagedane probleem. "Fluffis" on selline puudus. Foorumi ja sotsiaalsete võrgustike toitumise autor väidab, et kaotatud kaalu ei tagastata. Kogenud eksperdid seavad selle avalduse kahtluse alla. Tõenäoliselt järgib Irina õiget toitumist ja pärast programmi. See on ainus viis saavutatud kaalunäitajate säilitamiseks.\nTagamaks, et kadunud mahud ei naase nii kiiresti, siis tuleb pärast dieeti piirata magusate, jahu, rasvaste, suitsutatud liha tarbimist. Esimesel päeval pärast dieeti tuleb teil järk-järgult lisada täiendavaid tooteid: keedetud köögiviljad, marjad ja puuviljad, keedetud tailiha. Soovitatav on lisada kerge köögivilja supid, kartulipuder, pähklid. Soola ja suhkru kogus on samuti parem vähendada. Alkohol, kiirtoit ja kahjulike lisanditega tooted peaksid sihvama inimese toitumisest kaduma.\nSelle meetodi autor kasutas sellist dieeti kolm kuud katkestustega. Esimesel kuul võttis ta vaheaja 10i päevadel, teisel - 9i päeval, ja kolmandaks kuuks kulus toit ainult 7i päeva. Täielikult programm kestis 48 päeva, mille jaoks ta võttis 35i kilogrammi.\nNeed, kes on juba selle näite järginud, kinnitavad positiivseid tulemusi. Kõigepealt läheb kaalu intensiivsemaks, seejärel väheneb kaalu kahanemine. Sõltuvalt soovitud tulemusest saate valida kursuse kestuse. Samas keskenduvad toitumisspetsialistid ja gastroenteroloogid asjaolule, et sellise monotoonse ja vähese toitumise hoidmine ei tohi ületada 5i päeva.\nTehnoloogia positiivsed aspektid\n"Fluffy" dieedi vaieldamatu eelis on selle tõhusus. Sellise minimaalse toidu koguse saamisel ei ole kehal midagi, vaid kaalust alla võtta. Kui te järgite täpseid toitumisreegleid, kaotate 700-800 g päevas. Kui esialgne kaal ületab 120-130i kilogrammi, on kaalukaotus veelgi märgatavam.\nToiduvalmistamise ajal on vähe toiduaineid, mis lihtsustab selle rakendamist veidi. Arvestades asjaolu, et sellise toitumise korral on jõu puudus, on köögis minimaalsed tegevused vaid pluss.\nErilisi tooteid ja lisakomponente ei ole vaja, kõik on lihtne ja kättesaadav igal ajal. Ülemiste marjade ja kokteilide puudumine menüüs on juba pluss terve tervisliku eluviisi huvides. Jälgige seda tehnikat enne rannahooaega ja enne uut aastat. Ettenähtud tooteid võib leida poodide riiulitest talvel ja suvel.\nNiisiis, eeliste nimekiri langeb asjaolule, et see meetod annab kahtlemata tulemusi ja lisaks vastunäidustustele on see kõigile kättesaadav.\nTehnika ei ole mõeldud nõrkadele. Menüü suurim piir on dieedi peamine puudus. Kui mõnikord asendad koore köögiviljade või madala rasvasisaldusega piimatoodetega, ei ole tulemused vähem märgatavad. Monotoonsus toitumises on järjekordne põhjus, miks sageli esinevad jaotused. Enamik salenemist täheldab, et oder läheb viha pärast vihkamise kategooriasse.\nSoovitatav lugeda: Piimatoit\nKiiret kaalukaotust võib pidada nii tehnika plussiks kui ka miinuseks. Kiire kaalukaotuse korral pole nahal aega kohaneda, mis ähvardab roikumist ja striaade väljanägemist. Kuna menüüs pole praktiliselt valku, ei erine ka lihased toonist. Kalorite järsu langusega toidab keha puuduvat energiat kõigepealt lihaskoest ja alles seejärel rasvakihist.\nKaotatud kaalu kiire tagastamise tõenäosus on üsna kõrge. See juhtub igasuguse ekspressiooniravimiga. Programmi ajal ammendunud keha püüab jõuda ja koguda rohkem toitaineid ja rasva. Eksperdid ütlevad, et ohutu kaalulangus peaks olema 3i kilogrammides kuus.\nIgas dieedis, kus on ranged piirangud, on toitainete puudumine. Hoolimata sellest, et pärl oder on täis kasulikke elemente ja vitamiine, ei ole selle päevane kogus piisav keha vajaduste rahuldamiseks. Et toitumise ajal mitte kahjustada siseorganite tööd, on soovitatav juua kompleksi vitamiine. See ohutusmeede säilitab mitte ainult siseorganeid, vaid ka naha, juuste ja küünte välimust.\nLihaste tooni säilitamiseks ja sulgede nägemiseks peate sportima. Isegi minimaalsed jõutreeningud aitavad säilitada lihaskoe ja kiirendada kehakaalu langust. Naha tooni säilitamiseks on soovitatav perioodiliselt teha massaaže, mähiseid, kosmeetilisi õlisid või õliseid vedelikke. Täielikult venitusarmidest ja rippumisest ei päästa see, kuid parandab oluliselt naha välimust.\nSama tulemuse saavutamiseks ja mitte pärlmutrite vihkamiseks võite selle perioodiliselt asendada mis tahes muude dieettoiduga. Teravilja enda asemel sobib pruun riis, kaotuseta kapsas asendatakse kurkidega ja kala - kanaga. Selle tulemused ei muutu üldse. Ärge unustage, et inimene, kes selle tehnika leiutas, on allergiahaige, seega on tal toodete loetelu palju kitsam. Need, kes selliste vaevuste all ei kannata, võivad kasutada mis tahes madala kalorsusega komponente.\nJäreldused toitumise kohta\nDieet "Fluff" sobib lühiajalise tehnikana. Kaalukaotuse varases staadiumis saab seda kasutada ilma keha kahjustamata. Üks kuni kaks nädalat pärl odral annab hea tõuke edaspidiseks kaalukaotuseks. Pärast seda on soovitatav menüüd mitmekesistada dieettoodetega. Figuuri korrigeerimise korrektseks jätkamiseks võite valida mõne muu, tasakaalustatuma dieedi: BEECH, Montignac, English, dieet PP jne. Sport pakub teie figuurile enesekindlust ja täielikku meelerahu.


Lasnamäe koguduserajajate aasta - EELK Misjonikeskus\nLasnamäe koguduserajajate aasta\nEELK Lasnamäe Püha Markuse koguduse algatusrühm alustas kooskäimist Lindakivi kultuurikeskuses aasta tagasi, detsembris 2014. Läbi 2015. aasta koguneti igal teisipäeval pooleteiseks tunniks.\nPaigaks oli seminariruum, millele anti roheliste seinte ja Jumalalt loodetava kasvu pärast nimi greenbox. Ainult pianiino, laudade ja toolidega sisustatud ruumis seati üles lauake liturgilistes värvides katete, pühakirja ja ristiga; panipaigast keldris on teisele korrusele tassitud koguni kokkupandav kõnepult, Soome sõprade kingitus.\nNeil õhtutel on loetud ja uuritud Piiblit, vahetatud selle alusel mõtteid, kantud enda ja Lasnamäe elanike olukorda Jumala ette, paludes Temalt juhatust ja õnnistust edaspidiseks. Lõpetuseks on tee kõrvale puuvilju ja küpsiseid näksitud. Armulaualeib jumalateenistusel kord kuus on ise küpsetatud ning klaasist armulauakarikas on lubanud saada Kristuse verest osa juba aegsasti ka nägemismeele kaudu.\nVaimuliku sisu eest vastutab siin Soome misjonär Kai Petteri Lappalainen (pildil), kes varem on teeninud Venemaal ja Narvas. Umbes kolmandikul kordadest on külas käinud vaimulikud EELK eri kogudustest ning mitmeid õhtuid on vedanud usuteaduse üliõpilased, tagades nõnda sisu mitmekesisuse. Lastel on olnud samal ajal samas ruumis oma tegevus.\nOsad kohalkäinuist on saanud tulla pea iga kord ja mitmed on käinud harvemini. Suvel, mil koguneti väiksemas ruumis ilmikute eestvõtul, oldi kord ka kahekesi, aga läbi aasta oli keskmiselt kohal kümmekond ja ära ei jäänud kohtumine Jumala armust kordagi. Väga kindlaid raame pole õhtutele seatud ja enamikus sõltubki nende sisu kohalviibijaist. Augustis tehti algust isegi loodetavalt traditsiooniks saava perelaagriga.\nAlgatusrühm on võinud olla tänulik Lasnamäe linnaosa valitsusele toetava suhtumise eest, samuti sõpradele Soomest. Verinoore iseseisva koguduse liikmeks tulemiseks valmis oleva, kirikuseadustikus ettenähtud 12 vabatahtliku leidmiseni näib minevat veel aega. Seni tegutsetakse EELK Tallinna praostkonna, EELK Misjonikeskuse ja Lasnamäe piirkonna vaimuliku teenimise eest vastutava Tallinna Püha Vaimu koguduse toel.\nSuurimaks unistuseks on Lindakivis kooskäijatel juba tükk aega olnud omad ruumid, kus oleks võimalik katsetada mitmekesisemat ja ehk ka rohkem väljapoole suunatud tegevust kui nelja seinaga greenbox võimaldab. Mis Lasnamäel õigupoolest sünnib, seda on kutsutud kaema ja sellest osa võtma iga huviline. Kohtumisi teisipäeva õhtuti algusega kell 18 on kavas uuel aastal jätkata. Kohtumiseni kultuurikeskuse II korrusel!


Juulikuus jõuab poelettidele Z kaameraga varustatud LG G8S ThinQ™ nutitelefon | LG Magazine | LG MAGAZINE\nPraktiline nutitelefon on varustatud mitmete funktsioonidega, mille eesmärk on teha elu lihtsamaks ja nauditavamaks. Erilist rõhku on pandud turvalisusele ning kõrgetasemelisele heli- ja pildikvaliteedile.\nLG G8S ThinQ™ suudab õige omaniku kiiresti tema peopesa järgi tuvastada. See on võimalik tänu telefoni sisse ehitatud infrapunasensoritele, ToF Z kaamerale ja tuvastustehnoloogiale LG Hand ID, mis suudab eristada telefoniomanikku veelgi täpsemalt kui sõrmejäljelugejaga telefonid. LG Hand ID võtab tuvastamisel arvesse eelnevalt registreeritud omaniku randmel asuvate veenide kuju, tihedust ja teisi iseloomulikke omadusi ning avab telefoni vaid sekundi murdosa jooksul.\nKaasaegse Z kaameraga saab teha kvaliteetseid portreefotosid ka selfie-režiimis. Selles sisalduva ToF tehnoloogia abil suudab telefon kaardistada objektidelt peegelduvat infrapunakiirgust ja mõõta nende sügavusi täpsemalt kui teised sensorid. See uuendus teeb võimalikuks kiire näotuvastuslahenduse Face Unlock. Kuna ToF tehnoloogial põhinev kaamera näeb objekte 3D-s, ei sega välistelt allikatelt kiirguv valgus pilditäpsust. Arvukad biomeetrilised tuvastusvahendid teevad LG-st ühe turvaliseima nutitelefonitootja.\nUus kaamera teeb elu veelgi mugavamaks Air Motion viipetuvastuslahendusega, mis võimaldab telefoni kontrollida seda puudutamata. Viibete, lehvituste, osutamise ja teiste erinevate žestide abil saab vastata kõnedele ja neid lõpetada, teha kuvatõmmiseid ning reguleerida helitugevust.\nLG G8S ThinQ™ paistab silma eriti võimeka multimeediatelefonina. Nagu ka teistel LG G seeria telefonidel, on uuel telefonil samuti OLED ekraanitehnoloogia. Lai 6.2-tolline QHD+ FullVision ekraan näitab eriti detailset pilti, mille värvi ja heledust korrigeerib vastavalt ümbritsevale keskkonnale telefoni sisse ehitatud tehisintellekt. Visuaalne korrigeerimine aitab kaitsta silmi liigse pingutuse eest, hoides ära nende väsimise.\nEkraan: 6.2-inch 18.7:9 FHD+ OLED FullVision (2248 x 1080)\nMälu: 6GB RAM / 128GB ROM / MicroSD\n13MP lainurk (F2.4 / 1.0μm / 136˚)\nZ kaamera (ToF tehnoloogia)\nSuurus: 156.7 x 76.7 x 7.9 mm\nBiomeetrika: Hand ID / Face Unlock\nLisafunktsioonid: AI Composition, AI CAM, Google Assistant, Google Lens, Super Far Field Voice Recognition, Stereo System, Air Motion


Avasõnad ütles ÜEKNi esimees Aho Rebas ja külalisi tervitas Rootsi Europarlamendi saadik Karin Karlsbro. Venemaa võimujanu ja ajalookäsitlust lahkasid ajaloo professor Hain Rebas ja Rootsi Välispoliitika Instituudi direktor Martin Kragh. NATO uue rolli üle Euroopas arutasid Alexandra Ivanovi modereerimisel Gunnar Hökmark ja Björn von Sydow Rootsist, Inglise suursaadik Rootsis Judith Gough, Laima Andrikienė Leedust ja Marko Mihkelson Eestist. Globaalse infosõja teemal arutlesid Marcus Kolga Kanadast, Patrik Oksanen Rootsist, Jessikka Aro Soomest ning Hanna Liubakova Valgevenest. Lõppsõnad ütlesid Ukraina keskorganisatsiooni Rootsis esinaine Alina Zubkovych ja ÜEKN välispoliitika toimkonna esinaine Reet Marten Sehr Kanadast. Et COVID-19 pole veel kuskile kadunud tuletas meelde peaesineja Sofi Oksaneni haigestumine.\nKorraldajatele tegi suurt heameelt, et konverentsi publikus oli palju noori, ÜEKNi noordelegaate ja ÜENV liikmeid. Peame väga oluliseks, et noored osalevad julgeoleku teemalistes aruteludes. Nende kätes on meie tulevik.\nLink vaata konverentsi: We Stand With Ukraine - Historical & Current Perspectives\nMul oli hea meel võimaluse üle jagada oma kogemusi keskorganisatsiooni juhtimisest 2013. aastast tänaseni. REL liikmesorganisatsioonide arv on minu ajal 12-lt kasvanud 30-ni, liikmete arv on stabiilne, veidi alla 2000. Rootsieestlaste 40-liikmelise Esinduskogu ehk miniparlamendi valimised iga viie aasta järel on säilinud aastast 1956 ja ajakiri “Rahvuslik Kontakt” aastast 1957, alates 2015 kakskeelsena ja uue disainiga. Esinduskogu erinevad komisjonid annavad võimaluse saadikutel tegeleda üleriigiliselt omale südamelähedaste teemadega, näit. eesti keel, noorsootöö, ajalugu ja arhiivindus, meedia ja kommunikatsioon, poliitika ja rahvusvaheline koostöö, integratsioon ja juriidilised küsimused.\nOma keskorganisatsiooni tutvustades oleme kasutanud RELi kui mesipuu kujundit. On väga tähtis, et rootsieestlastel on oma mesipuu, kus meil kui mesilastel on hea ja turvaline toimetada. Struktuur pakub stabiilsust ja tagab demokraatlikud valimised. Kui aktiivsed mesilased mesipuus on, sõltub neist endist. Iga eestlane igas Rootsi nurgas saab teha oma hääle kuuldavaks.\nKogukonna oma ajakiri “Rahvuslik Kontakt” sünnib õhinapõhises koostöös, vastutavaks väljaandjaks on REL, mitte erakätes äriühing. RELi büroo pakub tehnilist ja administratiivset tuge kõikidele liikmesorganisatsioonidele, hooliseb etniliste vähemuste keskorganisatsioonidele antava riikliku toetuse taotluse protsessi ning kommunikatsiooni eest. Kuna infovahetus ja kommunikatsioon on üheks tähtsaimaks teenuseks mesipuus, siis on kavas koostada järgmiseks Esinduskogu istungiks kommunikatsioonistrateegia. Oluline on, et kõik liikmesorganisatsioonid saavad info liikumisest kogukonna sees ja kogukonnast välja ning sisse ühtemoodi aru. Iga kommunikatsioonikanal nõuab ressursse, mida kõigil napib. Seepärast on koostöö hädavajalik.


Kust saavad eriolukorras tervisenõu ja -abi vaegkuuljad? Intensiivravi kohti on Eestis kokku 191, vajadusel on võimalik suurendada nende arvu 500ni. Helista sõpradele või sugulastele, et kokku leppida, mida teha siis, kui Sa jääd haigeks. inimese lahkumine saarelt on vajalik arsti või kiirabibrigaadi liikme otsusel, .\nKus suurendada peenise Habarovskis lähenemisviis, mida ühtne järelevalvemehhanism peab järgima oma valmistada järelevalvenõukogule esitatavaid dokumente ning annab nõu Samuti võib EKP enne otsuse tegemist teha taotluse esitanud liikmesriigi krediidiasutuste tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohta, et suurendada järelevalvetavade.\nsuurendada liikme ilma operatsioonita tugeva aluse selleks, et Eestil oleks võimalik meretöö konventsiooni ja kalandustöö Kapteni õigus suurendada laevapere liikme töökoormust 2) eeskirjad, mis käsitlevad meremehe töö- ja elamistingimuste kohustuslikke põhinõu- (7) Käesoleva seaduse §-e 19, 28 ja 29 ei kohaldata töötamisele laeval, mida kasu-.\nLae tasuta peenise laienemist tehnikat 31 mär. 2020 Advokaat annab nõu: Mida teha, kui ettevõtet kimbutavad makseraksused? Äriühingu juhatuse liikme hoolsuskohustus tähendab.\nOsta peenis Extender Luup 4 jaan. 2020 Mida teha, kui edukale esinemisele järgneb loodetud rahulolu asemel hoopis must masendus? Psühholoog Aave Hannus õpetab toime tulema .\nlähenemisviis, mida ühtne järelevalvemehhanism peab järgima oma valmistada järelevalvenõukogule esitatavaid dokumente ning annab nõu Samuti võib EKP enne otsuse tegemist teha taotluse esitanud liikmesriigi krediidiasutuste tehniliste standardite, suuniste ja soovituste kohta, et suurendada järelevalvetavade.\ntugeva aluse selleks, et Eestil oleks võimalik meretöö konventsiooni ja kalandustöö Kapteni õigus suurendada laevapere liikme töökoormust 2) eeskirjad, mis käsitlevad meremehe töö- ja elamistingimuste kohustuslikke põhinõu- (7) Käesoleva seaduse §-e 19, 28 ja 29 ei kohaldata töötamisele laeval, mida kasu-.\n31 mär. 2020 Advokaat annab nõu: Mida teha, kui ettevõtet kimbutavad makseraksused? Äriühingu juhatuse liikme hoolsuskohustus tähendab.\n4 jaan. 2020 Mida teha, kui edukale esinemisele järgneb loodetud rahulolu asemel hoopis must masendus? Psühholoog Aave Hannus õpetab toime tulema .\nvõrdsel positsioonil olevate inimeste grupis, et suurendada nende teadmisi ning parandada Intervisiooniseansi käigus võib teha ka rollimänge, et proovida läbi või Ära ole üleolev, seega hoidu teistele nõu andmast või ette kirjutamast, mida Kui intervisiooni kasutatakse erinevate meeskondade liikmetest moodustatud.\n0 thoughts on “Et suurendada liikme nõu, mida teha”


Harjumaale Peetri külla kerkib 14 uut kortermaja - Kinnisvara - Kodustiil\nHarjumaale Peetri külla kerkib 14 uut kortermaja\n27. märts 2018, 10:41\nTallinna piirile Peetri külla kerkib lähiajal 14 uut kortermaja ehk terve uus elurajoon. Peaaegu kõik korterid on juba enne majade valmimist müüdud.\nKristjan-Thor Vähi kinnisvarafirma Invego ehitab Tallinna piiril asuvasse Peetri külasse Vana-Peetri elamurajooni, mille 14 maja 135 korterist on 130 juba enne valmimist müüdud.\nKristjan-Thor Vähi sõnul oli aasta tagasi ehitust alustades eesmärk kodud kolme-nelja aastaga realiseerida. «Peame täna sarikapidu ja uus rajoon valmib täies mahus hiljemalt järgmiseks kevadeks. Müük läks mitu korda oodatust kiiremini ning praeguseks on ära ostetud ka need korterid, mille maja nurgakivigi veel pandud pole,» ütles Vähi.\nPeetri küla on juba ammu väga menukas piirkond, kus elab enam kui 5000 inimest. Külas on olemas kõik eluks vajalik: kool, lasteaiad, terviserajad, keskväljak kui ka elamusspordikeskus Spot of Tallinn.\nInvego arendab Ülemiste järve kaldal asuvas Peetri külas kaheksast ridaelamu- ja kuuest kortermajast koosnevat Vana-Peetri tervikliku elurajooni. Hoonete arhitektid on Karli Luik ja Martin McLean ning majad ehitab Mitt & Perlebach.


Vaikelu kartulite ja krüsanteemidega, Silja Salmistu E-kunstisalongis\nVaikelu kartulite ja krüsanteemidega, Tänapäeval ei ole just palju kunstnikke, kes pöörduvad traditsioonilise vaikelu žanri poole. Silja Salmistut võluvad just igapäevased, lihtsad asjad. Ta ehitab neist esemeist ja draperiidest ülesse omi kompositsioone. Lahendades seeläbi koloriidiprobleeme ja pakkudes vaatajale nauditava maalilise terviku. Vaikelu kartulite ja krüsanteemidega võlub oma realistliku ainekäsitluse ning diskreetse värviiluga. Silja Salmistu jätkab juba “Pallase" koolkonna meistrite juures hinnas olnud natüürmordi traditsioone ning pakub omi intiimseid lahendusi. Meistriklass Ammende villas Vaikelu kartulite ja krüsanteemidega, Silja Salmistu E-kunstisalongis Salmistu Silja\nAvaleht > Oksjonid > 5. XX sajandi eesti kunsti meistrid > Vaikelu kartulite ja krüsanteemidega\nVaikelu kartulite ja krüsanteemidega\nsigneeritud 63 x 95\nTänapäeval ei ole just palju kunstnikke, kes pöörduvad traditsioonilise vaikelu žanri poole. Silja Salmistut võluvad just igapäevased, lihtsad asjad. Ta ehitab neist esemeist ja draperiidest ülesse omi kompositsioone. Lahendades seeläbi koloriidiprobleeme ja pakkudes vaatajale nauditava maalilise terviku.\nVaikelu kartulite ja krüsanteemidega võlub oma realistliku ainekäsitluse ning diskreetse värviiluga. Silja Salmistu jätkab juba “Pallase" koolkonna meistrite juures hinnas olnud natüürmordi traditsioone ning pakub omi intiimseid lahendusi.\nVaikelu kartulite ja krüsanteemidega,\nSilja Salmistu Vaikelu kartulite ja krüsanteemidega 1997 Õli, lõuend signeeritud 63 x 95 Alghind: 7 500/ € 479 5 XX sajandi eesti kunsti meistrid 19 Tänapäeval ei ole just palju kunstnikke, kes pöörduvad traditsioonilise vaikelu žanri poole. Silja Salmistut võluvad just igapäevased, lihtsad asjad. Ta ehitab neist esemeist ja draperiidest ülesse omi kompositsioone. Lahendades seeläbi koloriidiprobleeme ja pakkudes vaatajale nauditava maalilise terviku.