31/01/2022 Arenguseire Keskus\nPerekond on sotsiaalne nähtus, millele ei ole leitud ühtset määratlust. Statistika kogumisel lähtutakse leibkonna ja tuumperekonna mõistest. Tuumperekonna võivad moodustada paar, paar lapse või lastega ning üksikvanem lapse või lastega.\nLastega tuumperekondade arv on Eestis püsinud viimasel seitsmel aastal enam-vähem samal tasemel, kuid nende osakaal kõikidest leibkondadest on lasteta (enamasti vanuses 65+) leibkondade kasvu arvel veidi kahanenud. Lastega perede hulgas on valdav kahe lapse ja kahe täiskasvanuga peretüüp, kusjuures üks täiskasvanutest võib olla lapsele mittebioloogiline vanem.\nÜhiskonna kestlikkuse mõttes on positiivne, et lasterikastes peredes (3+ last) kasvavate laste arv on suurenemas. Teisalt on üksikvanemaga elavate laste arv veidi kahanenud. Viimasel juhul elab lapse üks vanematest valdavalt lapsest eemal ning paljud sellistest vanematest on loonud uued tuumpered, st saanud lapsi uue partneriga. Sotsiaalsest praktikast nähtub, et lapse heaolu seisukohalt osutub perekonna toimimine mitme tuumpere võrgustikuna sageli liiga keeruliseks. Kahjuks on ka vanemaid, kes on vanematena toimetulematud, mistõttu läheb lapse hooldusõigus üle vanavanemale või muule lähisugulasele või saab lapse eestkostjaks kohalik omavalitsus.\nSuurimas vaesusriskis paljulapselised ja üksikvanemad\nLastega perekonnad erinevad majandusliku toimetuleku poolest. Suurimas vaesusriskis on jätkuvalt paljulapselised ja üksikvanemate pered. Viimase aja poliitiliste meetmete mõjul on vähenenud nende lasterikaste perede osakaal, kelle majanduslik toimetulek nende endi hinnangul eelmise aastaga võrreldes on halvenenud.\nÜksikvanemad on valdavalt naised. Nende perede majanduslikku toimetulekut ohustavad nii sooline palgalõhe kui ka partneri sissetuleku puudumine või ebapiisavus, millele võivad lisanduda vanemana toimetuleku raskused. Kahjuks ei ole üksikvanemad lasterikaste peredega võrreldes sarnast poliitilist tähelepanu leidnud. Laste perest eraldamise statistika kohaselt moodustavad üksikvanemad ligi kolmveerandi vanematest, kelle vanemlikke õigusi piiratakse või need ära võetakse.\nÜhiskonna kestlikkuse riskina on tähenduslik esmassünnitaja keskmise vanuse jätkuv tõus (2020. aastal oli see 29 aastat). Sündide edasilükkamine kahandab naistel laste saamise perioodi, mistõttu mitmete tegurite koostoimel võib tegelik laste arv jääda soovitust väiksemaks. Sündivate laste arvu võivad kahandada ka teadlikud elukarjääri valikud. Teiselt poolt, perekondade „kärjestumine“ (laste saamine uue partneriga) võib teatud piiris sündivate laste arvu kahanemist kompenseerida. Ka ühe või mitme pereliikme heaolu ohustavast perekeskkonnast väljumine ja uude sisenemine võib muutusena olla stressiloov, kuid kokkuvõttes subjektiivset heaolu ja laiemas mõttes ühiskonna kestlikkust toetav.\nMida arvavad täiskasvanud oma peresuhetest?\nEuroopa elukvaliteedi uuringu 2003.–2016. aasta andmetel mõjutab lapsevanemate üldist eluga rahulolu see, kas nad on paarisuhtes või üksikvanemad. Paarisuhtes olevad alaealise lapse või kasulapsega koos elavad lapsevanemad on üksikvanematega võrreldes oma eluga rohkem rahul, kusjuures naistel ilmneb see tendents selgemini kui meestel. Samuti on paarisuhtes lapsevanemad üksikvanematega võrreldes enam rahul oma pereeluga, nt endi hinnangul saavad nad isiklike probleemide puhul lähedastelt tõenäolisemalt abi. Üldine eluga ja pereeluga rahulolu paarisuhtes lapsevanematel nende vanuse kasvades aga kahaneb.\nPaarisuhtes lapsevanematest on mehed naistega võrreldes pereeluga rohkem rahul. Naiste madalam rahulolu võib tuleneda ebakõlast võrdse vanemluse ootuste ja tegelikkuse vahel: paarisuhtes lapsevanematest pühendavad naised meestest oluliselt enam aega lastega tegelemisele – vastavalt 24 ja 20 tundi keskmiselt nädalas. Samas lasterikkad paarisuhtes lapsevanemad on eluga oluliselt enam rahul kui need, kellel on vähem lapsi (keskmised vastavalt 7,2 ja 6,8 skaalal 0–10). See võib viidata asjaolule, et eluga rahulolevamad inimesed saavadki rohkem lapsi. Kahjuks puuduvad üksikvanemate kohta piisavad andmed, et nende eluga rahulolu mõjutavaid tegureid lähemalt uurida; küll aga võib nende psühholoogilist heaolu teiste gruppidega võrreldes hinnata vaimse tervise enesehinnangute kaudu.\nMida arvavad lapsed oma peresuhetest?\nTulevikuühiskonna kestlikkust ja sidusust loovad tänased lapsed, mistõttu on oluline saada ülevaade laste arvamustest oma elu kohta. Rahvusvahelise laste heaolu uuringu 2017.–2018. aasta andmetest selgus, et see, kas laps elab kahe sünnivanemaga, sünni- ja kasuvanemaga või üksikvanemaga, mõjutab olulisel määral 12-aastaste laste heaoluhinnanguid. Üksikvanemaga ning eriti sünni- ja kasuvanemaga elavad lapsed on eluga vähem rahul kui koos mõlema sünnivanemaga elavad lapsed.\nSünni- ja kasuvanemaga, aga ka üksikvanemaga elavad lapsed on sünnivanematega elavate lastega võrreldes kriitilisemad peresuhete erinevate tahkude suhtes: nad on vähem rahul inimestega, kellega koos elavad; nende hulgas on vähem neid, kes leiavad, et vanemad kuulavad ja arvestavad nendega, ning nad on vähem kindlad, et pereliikmed neid probleemi korral aitavad.\nSünni- ja kasuvanemaga elavad lapsed nõustuvad harvemini, et nende peres on inimesi, kes neist hoolivad, ning nad peavad kahe sünnivanemaga elavate lastega võrreldes harvemini kodu turvaliseks. Uurimused (nt Kutsar ja Raid, 2019) on näidanud, et samas leibkonnas kooselavate inimeste subjektiivsed perepiirid võivad olla erinevad. Kui eraldielav vanem on endiselt lapse jaoks emotsionaalset lähedane, võib tal olla raske kujunenud olukorraga leppida ning kasuvanemat (sünnivanema partnerit) oma subjektiivsesse perekonda vastu võtta. Samas võivad ka sünni- ja kasuvanemaga või üksikvanemaga peredes elavate laste suhted oma vanematega olla head.\nPerestruktuur mõjutab enam tüdrukute ja vähem poiste eluga rahulolu. Laste eluga rahulolu ja hinnangud peresuhetele vanuse kasvades langevad, eriti märgatavalt langevad rahuloluhinnangud 12‑aastastel sünni- ja kasuvanemaga või üksikvanemaga elavatel tüdrukutel. Selline tulemus on tähenduslik tuleviku ühiskonna laste heaolu silmas pidades: tüdrukud, olles poistega võrreldes peresuhetest enam mõjutatud, on ka tulevaste emadena oma pere keskkonna kujundamisel tulevastest isadest haavatavamad.\nKuidas mõjutab COVID-19 pandeemia perede heaolu?\nCOVID-19 pandeemia on pannud proovile kogu elanikkonna toimetulekuvõime ja mõjutanud rahvastiku vaimset heaolu. Täiskasvanud elanikkonna tervisekäitumise varasematest uuringutest on teada, et võrreldes meestega hindavad naised oma tervist keskmiselt paremaks, kusjuures kõige madalam on üksikisade tervise enesehinnang. 2020. aasta pandeemiakevadel kogutud andmetes paistavad aga silma üksikemad, kelle seas vaimse tervise mured on enim levinud.\nRahvusvahelise laste heaolu lisauuringu andmetel langes laste üldine eluga rahulolu COVID-19 ajal olenemata perestruktuurist. 2021. aasta pandeemiakevadeks langes tüdrukute heaolu tugevamalt kui poistel ning sünni- ja kasuvanemaga või üksikvanemaga elavatel lastel tuntavamalt kui kahe sünnivanemaga elavatel lastel.\nKolme aasta taguse laste heaolu uuringuga võrreldes kasvas valdavalt negatiivseid emotsioone tundvate laste arv ja vähenes nende osakaal, kes on enamasti rõõmsad ja energilised, ent aeg-ajalt pinges ja tüdinud. Peredes, kus lapsed kogesid hoolivust ja arvestamist (perega tugevalt ja väga tugevalt seotud lapsed), hindasid lapsed oma emotsionaalset heaolu kõrgemaks kui perega nõrgalt seotud (vähe hoolivust, arvestamist ja lähedust) lapsed.\nPandeemia olukorraga on paremini hakkama saanud lapsed, kelle peresuhted olid juba enne kriisi piisavalt lähedased (joonisel perega väga tugevalt seotute rühm). Nemad kogesid sel perioodil rõõmu sagedasemast perega koos veedetud ajast ning täheldasid suhete tugevnemist. Lähedane side vanematega toimis puhvrina, mis aitas toime tulla COVID-19st tingitud keeruliste oludega. Uuringu kohaselt nõustus ligi neli viiendikku lastest, et pereliikmed toetasid neid koroonaajal, ning kolmandik sai oma pereliikmetega palju lähedasemaks.\nPandeemia ajal on halvemini hakkama saanud lapsed, kelle suhted pereliikmetega ei olnud juba enne COVID-19 pandeemia puhkemist väga soojad, samuti lapsed, kelle perel näis olevat raskusi uuest elukorraldusest tekkinud pingetega hakkama saamisel.\nPandeemia aeg olnud peredele keeruline, sisaldades võimalust laste ja vanemate heaolu edasiseks languseks ning peresuhete purunemiseks.\nLigi kaks kolmandikku lastest tundis puudust eemal elavatest vanavanematest või kodust kaugel töötavast või elavast vanemast. Perega nõrgalt seotud laste seas, kes kogesid vähe hoolivust ja endaga arvestamist, oli kasuvanemaga peres kasvavaid lapsi kaks korda rohkem kui kahe sünnivanemaga elavaid lapsi. Kokkuvõttes on pandeemia aeg olnud peredele keeruline, sisaldades võimalust laste ja vanemate heaolu edasiseks languseks ning peresuhete purunemiseks. Suuremas ohus on 17% lastest, kes juba enne pandeemia puhkemist kogesid suhetes vähest soojust.\nVanemast lahuselamine tekitab lapses segadust\nEraldi elavate vanemate lapse suhtluskord lähtub põhimõttest, et mõlemad vanemad vastutavad ühiselt lapse üleskasvatamise ja arendamise eest, vanemate õigused ja kohustused oma lapse suhtes on võrdsed ning lapsel on õigus isiklikult suhelda mõlema vanemaga. Ka peab suhtluskord vastama lapse parimatele huvidele.\nIntervjuudest 9–13-aastaste lastega 2021. aasta kevadtalvel selgus, et vanemate lahku elama asumine tekitab lapses suurt segadust. On vanemaid, kes suudavad omavahel suhtluskorras kokku leppida ja ka lapsega selles läbi rääkida. Sellisel juhul on ka suhtluskord lapse vajadusi järgivam ning lapse heaolu langus väiksem võrreldes olukordadega, kui suhtluskord määratakse lastekaitse või kohtu poolt ning laps tunneb ennast otsustusprotsessist kõrvalejäetuna.\nViimastel aastatel on lapse hooldus- ja suhtluskorra asjades kasvanud eraldi elavate vanemate kohtu poole pöördumiste arv, mis viitab vanematevaheliste pingete kestmisele ja vastastikusele kompromissitusele. Kohtu määratud suhtluskord on väga täpselt määratletud ega arvesta lapse muutuvate vajadustega: kuigi kohus kaalub lapse huve ja heaolu arvestavaid asjaolusid, ei suuda ta olla lapse muutuvaid vajadusi arvestavalt tulevikku vaatav. Siiski on määratud suhtluskorral ka positiivne külg: see on selgepiiriline, luues lapse elus kindlustunnet, mida omavahelistes probleemides vaevlevad vanemad sageli pakkuda ei suuda.\nLaste kirjeldustest selgus, et lapsed vajavad suuremat otsustusõigust ja paindlikumat suhtluskorda ning perekonna kui mitme tuumpere võrgustiku sõbralikku toimimist. Parandamist vajavad vanemate elu- ja vanemlikud oskused, sh oskused last kuulata ja temaga arvestada.\nSkandinaaviamaade eeskujul on üksikute juhtudena meilgi levimas nn linnupesahooldus, kus erinevate tuumperede vahel ei liigu ettenähtud suhtluskorra alusel mitte lapsed, vaid nende vanemad. Selle praktika edu ja riskide kohta on veel vähe andmeid, kuid vanemate ühise otsusena väljendab see laste huvide esikohale seadmist.\nKui vanemaks olek ei õnnestu\nLapse perest eraldamist kaalutakse äärmuslikel juhtudel, kui teised meetmed ei ole piisavad. Perest eraldatakse igal aastal ligi 300 last. Üle poole nendest lastest paigutatakse asendushooldusele või turvakodusse. 2020. aastal jõudis asendushoolduselt tagasi bioloogilisse perekonda 60 last.\n2018. aasta laste perest eraldamise kohtupraktika (169 otsust) näitab, et kolmveerand lastest, kelle perest eraldamine otsustatakse kohtuotsusega ning kelle bioloogiliste vanemate hooldusõigust piiratakse või see täielikult ära võetakse, on pärit lahuselavate vanematega või üksikvanemaga perest. Suurem osa üksikvanematest on üksikemad, kuid last võib kasvatada ka üksikisa, kui lapse ema on näiteks surnud või välismaale läinud. Laste perest eraldamise põhjus on ennekõike vanema(te) mitte hakkama saamine ja hoolimatus lapse suhtes, mis sageli on põhjustatud alkoholi või narkootikumide liigtarbimisest (kaks kolmandikku asjadest), millega omakorda kaasnevad perevägivald, majanduslikud probleemid ja ebastabiilne elukorraldus (kolmandik asjadest).\nPerest eraldatakse igal aastal ligi 300 last. Üle poole nendest lastest paigutatakse asendushooldusele või turvakodusse. 2020. aastal jõudis asendushoolduselt tagasi bioloogilisse perekonda 60 last.\nKohtuasjade osakaal, kus vanem ei soovi lapse eest hoolitseda (nt vanemat ei ole võimalik kätte saada, laps on erivajadusega, vanem on kolinud teise riiki), on Eestis suur (neljandik asjadest). Kolmandikul lapse perest eraldamise kohtuasjadest saab lapse eestkostjaks vanavanem, onu või tädi, mõningatel juhtudel ka lapse täiskasvanud vend või õde. Ülejäänud juhtudel saab lapse eestkostjaks kohalik omavalitsus ja laps paigutatakse asendushooldusele. Bioloogilisel vanemal säilib enamikul juhtudel õigus lapsega kontakti hoida. Lapse arengu ja heaolu seisukohalt on tähtis, milliseks kujuneb tema muutunud elukeskkond, kus ja kes on lapse jaoks tema perekond ning millised on suhted lapse jaoks tähtsate inimestega.\nEestis on kahte tüüpi asendushooldust: perepõhine (lapsendamine, eestkoste ja perekonnas hooldamine ehk hoolduspere teenus) ning asutusepõhine (asenduskodu, perekodu ja SOS Lasteküla). Perepõhisel hooldusel olevate laste suhtarv kasvab iga aastaga: 2019. aastal viibis 66% asendushooldusel olevatest lastest perepõhisel ja 34% asutusepõhisel hooldusel.\nOsa asendushooldusele suunatud lastest vajab uut perekonda, teiste puhul eelistatakse asenduskoduteenust. Kõiki asendushooldusele suunatud lapsi iseloomustab traumakogemus, mille ulatus, sügavus ja sellest tulenevad kahjud võivad olla väga erinevad. Mõni laps kannatab halbade kasvutingimuste tõttu juba enne sündi, nt kui ema on vägivalla ohver või mürgitab veel sündimata last uimastavate ainetega. Seega võib ka vastsündinutena eraldatud laste puhul rääkida traumakogemusest. Olematu või purunenud kiindumussuhe sünnivanemaga on kõige tõsisem traumaallikas, kuid vanema toimetulematus, vaimse tervise probleemid ja isegi õigusrikkumine ei tähenda tingimata, et lapse ja vanema vahel puudub kiindumussuhe. Üks trauma põhjustaja on lapse perest eraldamine.\nTeiste vanemate sünnitatud laste kasvatamine asendushoolduses on vastutusrikas töö, mis peale nn suure südame ja soovi lapsi aidata eeldab professionaalseid teadmisi ja oskusi, sh traumateadlikkust lapsega suhtlemisel. Meetodid, mis töötavad oma lastega, ei pruugi töötada asendushooldusele võetud laste puhul. Piisava ettevalmistuse ja lisatoeta kasuvanemat või hooldajat ohustab kaastundeväsimus ja läbipõlemine, mis võib viia lapse väärkohtlemise ja kasuvanema puhul ka lapsest loobumiseni.\nViimaste aastate muutused asendushoolduses on toonud palju positiivset, kuid endiselt on ületähtsustatud formaalsed näitajad, nagu asutuse nimetus, rühma suurus, elamise vorm, hooldajate nimetamine. Hoolduse sisule – suhete toetamisele nii kasuvanema või hooldaja kui ka sünnivanema ja kõigi teiste võrgustikku kuuluvate inimestega – on vähe tähelepanu pööratud. Vähe tegeletakse asendushooldusel oleva lapse toimevõimekuse teadliku arendamisega. Lapsed sageli ei tea, mis nendega juhtus, et nad on asenduskodus. Valged laigud iseenda eluloos tekitavad lapses identiteedisegadust. Lapsed vajavad pere imiteerimise asemel selgitusi, et aru saada, kes nad on.\nLapse parimates huvides on seegi, et sünnivanemal aidataks areneda paremaks vanemaks, kellega lapsel on hea suhelda isegi siis, kui nad ei saa koos elada. Ei tohi unustada, et asendushoolduse kogemusega lapsed loovad sarnaselt oma peres elavate lastega tulevikuühiskonna sotsiaalset sidusust.\nRahvastiku ja sidusa ühiskonna arengukava 2030 (eelnõu 3.12.2020) toob oluliste suundumustena välja rahvastiku vananemise ja arvulise kahanemise. Ühelt poolt viitab see sündide toetamise vajalikkusele ja teiselt poolt tuleviku ühiskonna sotsiaalse kvaliteedi tagamisele. Sidusa, koostöömeelse ühiskonna subjektid on igas vanuses inimesed, kes koos toimides loovad sotsiaalset sidusust.\nTegemist on mitmeid dilemmasid sisaldavate väljakutsetega nii riigi poliitikatele kui ka kogukondadele, inimrühmadele ja üksikindiviididele, millest olenevad ühiskonna sotsiaalsed arengud.\nEsiteks dilemma sünde toetava riikliku poliitika ning laste ja perede heaolu vahel: lasterikkus võib olla edukas ühiskonna vananemise protsessi peatamisel, kuid eeldab ka suuremat ühiskonnapoolset panustamist sündivate laste arengusse ja heaolusse.\nTeiseks dilemma eneseabi ja ühiskonna poolse toe vahel: üldise toimetuleku taustal võib ette tulla nii ajutisi kui ka kestvaid olukordi, kus isiklikud toimetulekuressursid ja -tahe osutuvad ebapiisavaks ning vajalik on ühiskonnapoolne sekkumine.\nKolmandaks dilemma isiklike valikute ning ühiskonnapoolsete ootuste ja eelistuste vahel: hea oleks, kui isiklikku ja ühiskonna arengut toetavad valikud oleksid tasakaalus.\nEelnevast analüüsist joonistub välja kolm peamist ühiskonna kestlikkust ja sidusust mõjutavat suundumust, mis erinevate tegurite, sh poliitikakujundamise toimel võivad nii kahaneda kui ka võimenduda.\nSuundumus 1: Ühiskonna kestlikkust ja sidusust toetav perekond kui hästi toimiv võrgustik\nLaste ja perede eneseabi ja toimetulek suureneb koostöömeele ja sidususe kasvu (põlvkondade vaheline solidaarsus, kogukondlik tugi) abil. Eluoskuste ja sotsiaalsete oskuste omandamine ja arendamine erinevate tegevuste kaudu erinevates keskkondades algab varases eas, koostöömeele arendamine kestab läbi elu. Vanemaks kasvamine algab ammu enne lapse sündi ja jätkub inimese elu lõpuni.\nVõrdne vanemlus on nii indiviidide kui ka institutsioonide ja organisatsioonide poolt laialdaselt omaks võetud. Mitmekesiste perekonnastruktuuride taustal toimib perekond kui võrgustik, pakkudes lastele häid kasvu- ja arengutingimusi ning luues subjektiivset heaolu. Laps on oma vanusele vastava sotsiaalse kompetentsusega aktiivne ühiskonda panustaja. Inim- ja laste õigused on ühiskonnas kõrgelt teadvustatud. Valitseb tasakaal perekonnasisese ja -välise eneseteostamise vahel.\nSuundumust toetavad asjaolud\nHead suhted perekonnas soodustavad järgmiste laste sündi ja loovad lastes heaolutunnet.\nVõrdse vanemluse ja aktiivse isaduse praktikate laienev omaksvõtt toetab laste subjektiivset heaolu.\nEraldi elavad vanemad õpivad toimima lapse parimatest huvidest lähtuva ühtse perevõrgustikuna.\nSuund on peredele suunatud mitteformaalse ja formaalse toetusvõrgustiku ühisele toimimisele (sh ennetus- ja sekkumismeetmete rakendamine lapse parimates huvides).\nPerest eraldatud laste asendushooldus muutub sisulisemaks ja hakkab enam lähtuma lapse parimatest huvidest, põhinema traumateadlikel meetoditel ning sünnivanemate asjatundlikul toetamisel ja kaasamisel.\nSuundumust takistavad asjaolud\nSünde lükatakse edasi ja sünnitatud laste arv jääb soovitust madalamaks.\nVõrdse vanemluse, sh isade aktiivse rolli ja vastutuse põhimõtte omaksvõtt ühiskonnas on aeglane.\nPerekonna kui mitme tuumaga perevõrgustiku toimimisel esinevad kestvad raskused.\nLaste arv üksikvanemaga (põhiliselt üksikemaga) peredes kasvab, toetusvõrgustik ei toimi ning laiem ühiskonnapoolne tugi jääb kesiseks.\nTüdrukud tulevaste emadena on poistest haavatavamad perestruktuuri ja sellega kaasnevate peresuhete muutuste suhtes.\nSuundumus 2: Ühiskonna kestlikkust ja sidusust luua püüdev laste ja perede terapiseerimine\nJätkub intensiivne teenuste loome, tõenduspõhiste programmide aktiivne rakendamine, erinevatel viisidel laste ja perede ellu sekkumine nende heaolu parandamise eesmärgil. Suureneb vajadus lastekaitsespetsialistide, psühholoogide, pereterapeutide, hooldusvanemate jt abistavate elukutsete esindajate järele. Ühiskonna kestlikkust ja sidusust toetavate ennetusmeetmete asemel on suurem rõhk sekkumismeetmetel. Probleemile reageeriv sekkumine võib küll pakkuda lühiajalist leevendust, kuid olla pikemas perspektiivis vähetõhus (nt lapse eraldamine perekonnast võib ajutiselt leevendada lapse olukorda, kuid aidata ebapiisavalt kaasa tema edasise heaolu loomes). Ühiskonnas napib inim- ja laste õiguste alast teadvustatust, oskused õigustega igapäevases suhtluses arvestada on ebapiisavad. Sekkuvatele ja abistavatele püüdlustele vaatamata on ühiskonna kestlikkus ja sidusus vähe toetatud.\nLapsed võtavad üle oma vanemate probleemset käitumist: sõltuvused, hooletusse jätmine, õpitud abitus jne. Pereprobleemide kuhjudes kasvavad inimesed, kes ei suuda luua tervet paarisuhet ja olla hakkamasaav vanem. Lapse nõrk side perega (sh vähene hoolimine) loob samuti emotsionaalset häiritust ja taastoodab madalat toimetulekuvõimet. Kasvab abivajavate ja hädasolevate laste hulk, kellele suunatakse erineva tasandi sekkumisi.\nSekkumismeelse poliitika mõjul kasvab perest eraldatud laste osakaal, kuid asendushooldus lapse perevõrgustiku osana on ebapiisav lapse ettevalmistamisel toimevõimeliseks ja sidusaks ühiskonnaliikmeks.\nFormaalne abistajate võrgustik ei suuda asendada toimivat päritoluperet ja perega seotud mitteformaalset võrgustikku, mistõttu satub ohtu tulevikuühiskonna sidusus.\nKasutatakse mittesüüdistavaid sekkumismeetmeid, ühiskonnas rakendub taastav õigus.\nAbivajajate ja hädasolijate arvamus kuulatakse ära, nende vajadusi mõtestatakse adekvaatselt ja dünaamiliselt ning võetakse arvesse.\nMitteformaalse ja formaalse võrgustiku toimimist soodustakse ja ühendatakse targalt.\nJätkub tähelepanu varajasele märkamisele, nt võiks märkamine alata juba siis, kui naine, kelle laps on perest eraldatud, uuesti rasestub. Lapse parimates huvides on tähelepanu pööramine ja toetuse pakkumine juba ema raseduse ajal.\nSuundumus 3: Mina-kultuuri väärtustav sidusust loov rahvaarvult kahanev ühiskond.\nIndividuaalsele elukarjäärile orienteeritus süveneb; sündimust ja vanemlust toetavad meetmed ning programmid toimivad vaid osaliselt, panustades vähe nii ühiskonna vananemise protsessi pidurdamisse kui ka tulevikuühiskonna sidususse. Rohkem on lühemat või pikemat aega kestvaid kooselupõhiseid leibkondi, kasvab soovitud lastetuse osakaal ühiskonnas. Inimõigustealane teadlikkus on kõrge, valikute laias ja muutuvas spektris navigeerimise oskus on väga hea, rõhk on perekonnavälisel eneseteostusel.\nVeendumuse levik, et panus ühiskonda on oma tööd tehes suurem kui lapsi saades ja kasvatades.\nSobiva partneri leidmise raskuste tõttu eelistatakse lapsi mitte saada ja/või jääda üksikuks.\nLaste õiguste kasvav omaksvõtt ühiskonnas kasvatab nõudmisi vanemaks olekule, mis kokkuvõttes mõjub hirmutavalt.\nLoomulik soov saada järglasi.\nTõdemus, et lastega naiste ja meeste heaolu on kõrgem kui lasteta paaridel ja üksikutel inimestel.\nLaste ja perekonna ning võrdse vanemluse jätkuv väärtustamine sotsiaalse normina nii ühiskonnas kui ka vastavates poliitikates.\nKirjeldatud kolm suundumust toimivad üheaegselt üha keerukamaks muutuvas ühiskonnas. Selle taustal säilub inimese vajadus perekonna kui ühiskonna kestlikkust tagava ning sidusust loova tuuma järele. Ajaks, mil tänastest lastest saavad täiskasvanud, on paljudel lastel keeruline kogemuste muster elamisest muutuva struktuuriga peres. Need kogemused mõjutavad tulevasi pereloomelisi valikuid ja järgmiste laste põlvkondade heaolu.\nKokkuvõttes on ühiskonna kestlikkust ja sidusust mõjutamas nii peresuhete haprus ja perestruktuuride muutlikkus kui ka raskused vastamisel heaks kaaslaseks, lapseks, vanemaks ja kasuvanemaks olemise kõrgendatud sotsiaalsete ootustele. Perekonnaelu keerukustumine keerukustuva ühiskonna taustal heidab väljakutseid targale laste ja perede heaolu toetavale poliitikakujundamisele ning perede toimetuleku ja pereellu sekkumise vahelise tasakaalu hoidmisele.\nDagmar Kutsar Tartu Ülikooli sotsiaalpoliitika kaasprofessor\nMai Beilmann sotsiaalpoliitika teadur, Tartu Ülikool\nMai Beilmann on sotsiaalpoliitika teadur Tartu Ülikoolis.\nKatre Luhamaa Tartu Ülikooli Euroopa õiguse ja rahvusvahelise õiguse lektor\nKatre Luhamaa on Euroopa õiguse ja rahvusvahelise õiguse lektor Tartu Ülikoolis.\nOliver Nahkur sotsiaalse heaolu uuringute teadur, Tartu Ülikool\nOliver Nahkur on sotsiaalse heaolu uuringute teadur Tartu Ülikoolis.\nKadri Soo sotsiaalpoliitika nooremlektor, Tartu Ülikool\nKadri Soo on sotsiaalpoliitika nooremlektor Tartu Ülikoolis.\nJudit Strömpl Tartu Ülikooli sotsiaaltöö uuringute kaasprofessor\nJudit Strömpl on sotsiaaltöö uuringute kaasprofessor Tartu Ülikoolis.\nMarit Rebane õppevaldkonna juht, TalTech\nMarit Rebane on õppevaldkonna juht TalTechis.\nSarv, M., Kasvandik, L., Müürsoo, A., Olm, A., Raag, L.-L., Tammur, A. (2021) Laps ja pere. Kutsar, D. (toim) Lapsed Eesti ühiskonnas. Õiguskantsleri Kantselei, lk. 22-46.\nEuroopa elukvaliteedi uuring 2003-2016.\nEesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring (2020).\nKutsar, D., Raid, K.i (2019). Kui tavapärastest mõõtmisviisidest ei piisa: kes on lapse perekond? Kutsar, D., Raid, K. (Toim.). Laste subjektiivne heaolu kohalikus ja rahvusvahelises vaates (e-väljaanne) (48−55). Tallinn: Statistikaamet.\nRahvusvahelise laste heaolu lisauuring. Originaalandmestik.\nMagistritöö: Mitme koduga lapsed: kes, kus, mis on minu kodu? Suhtluskorra retoorika ja praktika (2021).\nSotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika erialaajakiri „Sotsiaaltöö“ (2019).\nMagistritöö: Eestkoste laste eestkostjate narratiivides (2021).\nTänuavaldused: ETAG (PRG700), EL Horisont 2020 Teaduse ja innovatsiooni programmi grant nr 952574


Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord\n§ 8 Nõuded taotluse kohta\n§ 12 Komisjoni koosseis\n§ 13 Komisjoni istung\n§ 14 Taotluse hindamise kriteeriumid\n§ 17 Muudatustest teavitamine\n§ 18 Nõuded toetuse saajale\n§ 19 Investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine\nRT I, 29.12.2010, 91\nVastu võetud 22.12.2010 nr 120\nMäärusega kehtestatakse külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise kord ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise kord kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013” (edaspidi arengukava).\n(1) Toetust võib taotleda mittetulundusühing, sihtasutus või valla või vallasisese linna, mille elanike arv on alla 4000 elaniku (arengukava tabel 3), või kuni 4000 elanikuga (arengukava tabel 2) väikelinna territooriumil (edaspidi maapiirkond) tegutsev väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi taotleja).\n(2) Toetust võib taotleda:\n1) mittetulundusühing, keda ei ole asutanud riik või kohaliku omavalitsuse üksus pärast 1. jaanuari 2007 ning kelle liige ei ole pärast nimetatud kuupäeva riik või kohaliku omavalitsuse üksus;\n2) sihtasutus, keda ei ole asutanud riik või kohaliku omavalitsuse üksus;\n3) mittetulundusühing või sihtasutus, kes on taotluse esitamise ajaks tegutsenud vähemalt kuus kuud.\n(4) Toetust võib taotleda maapiirkonnas tegutsev väikese ja keskmise suurusega ettevõtja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 09.08.2008, lk 3–47), artikli 2 punkti 7 tähenduses:\n1) kui kavandatava investeeringu puhul ei saa investeeringuobjektist või sellega seotud tegevusest vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest ärikasumit, mis ületab majandusaastal 25% kavandatava investeeringuobjekti maksumusest. Nimetatud ärikasumi arvutamisel ei arvestata kavandatava investeeringuobjekti kulumit ja väärtuse langust;\n1) tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;\n2) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal toetust investeeringuobjekti kohta või sellega seotud toetatava tegevuse osaks oleva tegevuse kohta riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi;\n3) ta on saanud varem toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või on saanud muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi, mis on kuulunud tagasimaksmisele, ja tagasimaksmisele kuulunud summa on tähtajal tagasi makstud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasutud ettenähtud tähtajal ja summas;\n4) tema suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust;\n5) ta eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.\n(1) Toetust võib taotleda maapiirkonna elukeskkonna arendamiseks tehtavate järgmiste tegevuste kohta, mis aitavad kaasa arengukavas nimetatud meetme eesmärkide saavutamisele ja mis ei ole suunatud tulu teenimisele, kui investeeringuobjekt asub maapiirkonnas:\n4) küla-, lõkke-, kiigeplatsi või muu sellise teistele isikutele kasutamiseks avatud rajatise rajamine või parendamine;\n11) muusikariista või helitehnika ostmine;\n15) infopunktis kasutatava infotehnoloogiaseadme (riist- ja tarkvara) ostmine;\n17) sellises kasutuses mitteoleva ja taaskasutuseks sobimatu põllumajandusliku ehitise lammutamine, mis on kantud riiklikusse ehitisregistrisse ehitise kasutamise otstarvete loetellu koodide 12710–12719 või koodi 24224 alla.\n(2) Lõikes 1 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda juhul, kui hoone või rajatise (edaspidi ehitis) ehitamine vastab „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustele ja korrale.\n(3) Lõike 1 punktis 16 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda mittetulundusühing ja sihtasutus.\n(4) Lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse kohta võib toetust taotleda juhul, kui sellise ehitise lammutamise vajadus on ette nähtud asjakohase küla, alevi, aleviku, väikelinna või muu piirkonna kehtivas arengukavas (edaspidi piirkondlik arengukava).\n(5) Toetatava tegevuse osaks võib olla:\n1) mittetulundusühingu või sihtasutuse kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ja projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline töö ning lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö);\n2) lõike 1 punktides 1–7, 13, 16 ja 17 nimetatud tegevuste puhul kavandatava ehitamise üle „Ehitusseaduse” alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine;\n3) kavandatava investeeringuobjektiga kaasnev elektrivõrguga, veevarustusvõrguga, küttesüsteemiga ja telekommunikatsiooniga liitumine.\n(6) Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjale lõikes 1 ning lõike 4 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevuste elluviimiseks antav toetus on regionaalabi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 tähenduses.\n(7) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, v.a ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui 2007. aasta 1. jaanuaril.\n(1) Paragrahvis 3 nimetatud toetatava tegevuse ja investeeringuobjekti abikõlbliku kulu (edaspidi investeeringuobjekti maksumus) moodustavad:\n1) tegevuse käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;\n2) tegevuse käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;\n4) omanikujärelevalve tegemise maksumus kuni 3% § 3 lõike 1 punktides 1–7, 13, 16 ja 17 nimetatud selle investeeringuobjekti maksumusest, mille üle omanikujärelevalvet tehakse.\n(2) Kui ettevalmistavaks tööks on avalduse ja piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus, siis nimetatud töö ja teenuse kulud hüvitatakse kuni 320 euro ulatuses ühe taotluse kohta.\n(3) Investeeringuobjekti maksumus peab olema põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.\n3) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mõnel muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;\n4) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist „Käibemaksuseaduse” alusel;\n6) töötasu ja koolituskulud ning remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja transpordikulud ning muud üldkulud;\n7) sularahamakse, riigilõiv, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu;\n8) õigus- ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulud, patendi ja litsentsi ostmise ning teostatavusuuringu tegemise kulud, v.a ehitise projekteerimiseks vajaliku ehitusgeoloogilise ja -geodeetilise töö kulud;\n9) viivis, trahv ja muu rahaline karistus ning kohtumenetluse korral menetluskulud;\n12) kasutatud seadme ja masina ostmise kulud;\n13) sellise kontoritehnika (sh paljundusmasin) ostmise kulud, mis ei ole vajalik infopunkti kasutaja tavapäraseks teenindamiseks;\n14) sellise sülearvuti, arvutimängu ning riist- ja tarkvara ostmise kulud, mis ei ole vajalik infopunkti kasutaja tavapäraseks teenindamiseks;\n15) maneeži ehitamise kulud;\n16) mobiilsidemasti ehitamise kulud;\n17) muud kulud, mis ei ole investeeringuobjektiga otseselt seotud;\n18) kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumitega.\n(1) Kui investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).\n(2) Kui investeeringuobjekti või § 3 lõikes 5 nimetatud tegevuse käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenusepakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.\n(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.\n(4) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär või tulundusühistu, juhatuse või nõukogu liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.\n(2) Toetust antakse maapiirkonnas tegutsevale väikese suurusega ettevõtjale kuni 70% investeeringuobjekti maksumusest ning Harjumaal kuni 60% investeeringuobjekti maksumusest.\n(3) Toetust antakse maapiirkonnas tegutsevale keskmise suurusega ettevõtjale kuni 60% investeeringuobjekti maksumusest ning Harjumaal kuni 50% investeeringuobjekti maksumusest.\n(4) Kui § 2 lõikes 4 nimetatud taotleja on saanud § 3 lõikes 1 ning lõike 5 punktides 2 ja 3 nimetatud tegevuste puhul sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos tagastatava riigiabiga või vähese tähtsusega abiga ületada lõigetes 2 ja 3 sätestatud määra.\n(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 60 000 eurot aastas.\n(6) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse kohta toetuse taotlemise korral on toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta 9587 eurot aastas.\n(7) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on 300 000 eurot arengukava programmiperioodil kokku.\n(1) Taotleja esitab selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgses piirkonnas lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus).\n(3) Taotluse esitamisel lisatakse ärakirjad § 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidest.\n§ 8. Nõuded taotluse kohta\n(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle avalduse ja piirkondliku arengukava lühikokkuvõte ning neis esitatud andmeid tõendavad järgmised dokumendid:\n1) mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri aktsionäride kohta, kelle aktsiatega on esindatud üle 20% aktsiakapitalist, nimekiri osanike kohta, kelle osaga on esindatud üle 20% osakapitalist, või nimekiri tulundusühistu, mittetulundusühingu, välja arvatud usulised ühendused, liikmete või sihtasutuse asutajate kohta;\n2) asutamislepingu ärakiri, kui taotleja on mittetulundusühing, kes on asutatud pärast 1. jaanuari 2007;\n3) paragrahvi 2 lõikes 4 nimetatud raamatupidamise andmete ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmise tõendamiseks äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande ärakirja, mis kajastab tema tegevust vähemalt kuue kuu jooksul, kui majandusaasta aruanne ei ole kättesaadav äriregistrist;\n4) paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumuse ärakiri ning § 5 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakiri;\n5) paragrahvi 5 lõikes 1 nimetatud juhul lisas 3 toodud vormi kohane hinnapakkumuste võrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud;\n6) ärakiri kohaliku omavalitsuse üksusega sõlmitud investeeringuobjekti avaliku kasutamise lepingust või eelkokkuleppest, mis kehtib alates taotluse esitamisest kuni vähemalt viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, millest nähtuvad avalikuks kasutamiseks mõeldud investeeringuobjekti täpne nimetus ja kirjeldus, investeeringuobjekti avaliku kasutamise tingimused ning lepingupoolte õigused ja kohustused investeeringuobjekti avaliku kasutamise tagamiseks. Avaliku kasutamise lepingut või eelkokkulepet ei pea esitama § 3 lõike 1 punktides 8–12, 14, 15 ja 17 nimetatud investeeringuobjektide puhul;\n7) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav investeeringuobjekt kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks taotluse esitamisest kuni vähemalt viieks PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele järgnevaks aastaks. Nimetatud dokumenti ei pea esitama § 3 lõike 1 punktides 8 ja 12 nimetatud investeeringuobjektide puhul;\n8) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 17 nimetatud tegevuse puhul ärakiri ehitusloast „Ehitusseaduse” § 22 tähenduses ehitise lammutamise kohta;\n9) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 8 nimetatud tegevuse puhul ärakiri kinnisasja omaniku kirjalikust nõusolekust;\n10) ärakiri piirkondlikust arengukavast, mis kehtib vähemalt kolm aastat pärast taotluse esitamist ja mis on aluseks lisas 2 toodud vormi kohase lühikokkuvõtte täitmisel. Piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte aluseks on selle piirkonna arengukava, kuhu investeeringuobjekt kavandatakse;\n11) ehitise puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga;\n12) ärakiri haljastusprojektist, kui investeeringuobjekt on park, haljas- või puhkeala.\n(2) Kui taotleja taotleb toetust ka ettevalmistava töö kohta, esitab ta ärakirja arve-saatelehest või arvest, mille on väljastanud isik, kellelt ta tellis ettevalmistava töö või teenuse, ning nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava arvelduskonto väljavõtte või maksekorralduse ärakirja.\n(1) PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele.\n(2) Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud juhul kontrollib PRIA vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele pärast taotluste hindamist. Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.\n(4) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 2 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\n(1) Taotlusi hinnatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 2 alusel enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist §-s 14 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte § 14 kohaselt.\n(2) Investeeringuobjekti asukohajärgse maakonna maavanem (edaspidi maavanem) annab arvamuse kavandatava investeeringuobjekti toetuse eesmärkidega sobivuse ning maapiirkonna arenguvajadustele vastavuse kohta.\n(3) Lõikes 2 nimetatud arvamuse andmiseks moodustab maavanem taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamiseks hindamiskomisjoni (edaspidi komisjon) ning kinnitab taotluste paremusjärjestuse.\n(4) PRIA esitab taotluste ärakirjad koos esitatud taotluste nimekirjaga kümne tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast maavanemale arvamuse andmiseks.\n(5) Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks kõrgema hindepunktide summa saanud taotlus.\n(2) Komisjon koosneb vähemalt kahest mittetulundusühingu või sihtasutuse esindajast ja vähemalt kahest ettevõtjast, kes tegutsevad kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse maakonna territooriumil, ning asjaomase maavalitsuse esindajast ja vähemalt kahest asjaomase maakonna kohaliku omavalitsuse üksuse esindajast (edaspidi komisjoni liikmed). Avaliku sektori esindajate osakaal peab jääma alla 50%.\n(4) Maavanem teatab PRIAle viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosseisu määramisest komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed ning selle organisatsiooni nime või nende isikute nimed, keda liige esindab. Komisjoni liikmete ja asendusliikmete nimed avalikustatakse PRIA veebilehel.\n(1) Komisjoni töövorm on kinnine istung, mille valmistab ette maavalitsus. Komisjoni töö tehnilise teenindamise tagab maavalitsus.\n(2) Komisjoni istungi kutsub kokku komisjoni esimees, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga. Komisjoni esimees teatab komisjoni liikmetele ja Põllumajandusministeeriumile posti teel või elektrooniliselt komisjoni istungi toimumise aja ja koha viie tööpäeva jooksul arvates taotluste nimekirja saamisest.\n(4) Kui komisjon ei ole otsustusvõimeline, kutsub komisjoni esimees kokku uue komisjoni kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumisest, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga.\n(5) Komisjoni esimehel on õigus avalduse, piirkondliku arengukava lühikokkuvõtte või kavandatava investeeringuobjekti kohta vajaliku lisateabe saamiseks kaasata komisjoni istungile ekspert. Sellekohase põhjendatud kirjaliku ettepaneku võib komisjoni esimehele teha ka komisjoni liige.\n(6) Komisjoni istungil osaleb PRIA määratud järelevalveametnik vaatlejana. Komisjoni istungil võivad osaleda Põllumajandusministeeriumi esindaja ja lõikes 5 nimetatud komisjoni istungile kutsutud isik. Nimetatud isikud ei osale taotluste paremusjärjestuse koostamises.\n(7) Komisjoni liige hindab taotlusi §-s 14 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, võrreldes selleks avalduses, piirkondlikus arengukavas ja selle lühikokkuvõttes esitatud andmeid omavahel ning täites iga taotleja kohta lisas 4 toodud vormi kohase hindamislehe.\n(8) Kui komisjoni liige ei võta hindamisest osa või kui esinevad „Haldusmenetluse seaduse” § 10 lõikes 1 sätestatud asjaolud, taandab ta ennast komisjoni istungilt ning teatab sellest viivitamata komisjoni esimehele ja oma asendusliikmele.\n(9) Kui asendusliige ei saa lõikes 8 nimetatud põhjustel hindamisest osa võtta, teatab ta sellest viivitamata komisjoni esimehele, kes määrab asendusliikme komisjoni teiste asendusliikmete hulgast, eelistades lähedase tegevusvaldkonnaga organisatsiooni esindajat.\n§ 14. Taotluse hindamise kriteeriumid\n(1) Investeeringuobjekti sobivusele toetuse eesmärkidega hinnangu andmise korral on võimalik anda:\n4) kuni 15 hindepunkti lähtuvalt sellest, kas külal, alevil, alevikul või väikelinnal on olemas arengukava ning millisel määral on selle koostamisse kaasatud elanikud;\n5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeeringuobjekti kavandatav majandamine tegelikkuses teostatav;\n6) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeeringuobjekti kavandatav kasutajate arv vastavuses investeeringuobjektile tehtavate kulutustega.\n(2) Investeeringuobjekti vastavusele maapiirkonna arenguvajadustele hinnangu andmise korral on maksimaalselt võimalik anda:\n4) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral aitab investeeringuobjekt säilitada maapiirkonna kultuuripärandit ja parandada selle kvaliteeti;\n5) kuni 10 hindepunkti lähtuvalt sellest, millisel määral on investeering vajalik ehitise ehitamise lõpetamiseks.\n(2) Taotluste paremusjärjestuse koostamiseks liidetakse kõigilt komisjoni liikmetelt saadud taotluse hindepunktid kokku.\n(3) Võrdse hindepunktide summa saanud taotluste puhul eelistatakse taotlust, mis on komisjoni liikmete hääletuse tulemuste alusel saanud rohkem hääli. Komisjoni otsus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse vastuvõetuks otsus, mille poolt hääletas komisjoni esimees. Nimetatud hääletuse tulemused märgitakse komisjoni ettepanekusse.\n(4) Komisjon teeb maavanemale ettepaneku taotluste paremusjärjestuse kinnitamiseks. Taotluste hindepunktide summa märgitakse komisjoni ettepanekusse taotluste ja hindepunkte andnud komisjoni liikmete kaupa.\n(5) Komisjoni ettepanekule kirjutavad alla komisjoni esimees ja komisjoni liikmed ning PRIA järelevalveametnik.\n(6) Maavanem kinnitab komisjoni ettepaneku korraldusega.\n(7) Kui maavanem ei nõustu komisjoni ettepanekuga, kutsub komisjoni esimees komisjoni kokku kümne tööpäeva jooksul arvates eelmise komisjoni istungi toimumisest, kooskõlastades istungi toimumise aja PRIAga.\n(8) Maavanem edastab kinnitatud taotluste paremusjärjestuse koos komisjoni ettepanekuga ja koos hindamislehtedega PRIAle 35 tööpäeva jooksul arvates PRIAlt taotluste ärakirjade saamisest, kuid mitte hiljem kui 50 tööpäeva jooksul lõikes 7 ja § 13 lõikes 4 sätestatud juhtudel.\n(1) Kui § 11 lõike 1 alusel on taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestus, rahuldatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 5 punkti 2 alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt 30% võimalikust maksimaalsest hindepunktide summast ja mille rahastamise summa ei ületa taotluste rahastamise eelarvet maakonna kohta.\n(2) Taotluste rahastamise eelarve jaotatakse maakondade vahel järgmiselt:\n1) 50% toetusele ettenähtud vahenditest võrdselt 15 maakonna vahel;\n2) 50% võrdeliselt maapiirkonna elanike arvuga maakonnas.\n(3) Lõikes 2 nimetatud taotluste rahastamise eelarve hulka arvatakse ka maakonna eelmise taotlusvooru eelarve jääk.\n(4) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik või põhjendatud, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 4 alusel.\n(5) PRIA teeb lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 4 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.\n(6) Kui ettevalmistav töö ei vasta § 3 lõike 5 punktis 1 ja lõikes 7, § 4 lõike 1 punktis 3, § 4 lõikes 2 ning § 5 lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata ettevalmistava töö osas.\n(1) Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja viivitamata PRIAt kirjalikult oma postiaadressi või kontaktandmete muutumisest ning PRIAlt kirjalikult nõusoleku saamiseks:\n2) ettevõtja töötajate arvu suurenemisest üle 250 või kui ettevõtja aastakäive ja bilansimaht ületavad komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sätestatud määrasid;\n§ 18. Nõuded toetuse saajale\n1) pidama investeeringust saadava ärikasumi määramiseks kavandatava investeeringuobjekti ja sellega seotud tegevuste kohta eraldi tulude ja kulude arvestust alates taotluse esitamisest viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;\n2) säilitama ja kasutama sihipäraselt toetuse eest soetatud investeeringuobjekti vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;\n3) vastama komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 ja § 2 lõikes 4 väikese ja keskmise suurusega ettevõtja kohta sätestatud nõuetele kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni, kui ta on ettevõtja;\n4) saadud toetusraha mittesihipärase kasutamise korral PRIA nõudmisel tagasi maksma;\n§ 19. Investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine\n(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist kulude deklareerimiseks lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:\n1) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;\n3) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument juhul, kui toetust taotletakse ehitamise kohta.\n(2) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest kapitalirendi lepingus ettenähtud korras täielikult või osaliselt tasumist lõikes 1 nimetatud kuludeklaratsiooni koos ärakirjadega järgmistest dokumentidest:\n1) selle isiku, kellelt kapitalirendile andja tellis teenuse või töö või ostis kaupa, väljastatud arve-saateleht või arve;\n(3) Lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidele on investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ka:\n1) ehitise puhul ehitusluba või kohaliku omavalitsuse kirjalik nõusolek ning pärast investeeringu täielikku tegemist kasutusluba, kui see on nõutav „Ehitusseaduse” kohaselt;\n2) ehitise lammutamise korral väljavõte ehitisregistrist;\n3) paragrahvi 8 lõike 1 punktis 6 nimetatud kehtiv leping;\n4) ehitise lammutamise korral jäätmearuanne.\n(4) Kapitalirendile andjaks võib olla „Krediidiasutuste seaduse” alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.\n(5) Lõike 1 punktis 1 ja lõike 2 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.\n(1) Toetuse võib taotluses kavandatud investeeringu tegemiseks välja maksta osaliselt tasutud kuludokumentide alusel, kui toetuse saaja on esitanud pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest vähemalt omafinantseeringuga võrdse rahasumma tasumist PRIAle lisas 6 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos §-s 19 nimetatud dokumentide ärakirjadega.\n(2) Toetuse saaja tasub pärast toetuse saamist kuludokumentide alusel tasumata jäänud kogusumma viivitamata isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa, ning esitab PRIAle lõikes 1 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos § 19 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumentidega seitsme tööpäeva jooksul arvates toetusraha laekumisest oma arvelduskontole.\n(3) Toetuse saaja võib osaliselt tasutud kuludokumentide alusel saadud toetust kasutada vaid kavandatud investeeringu abikõlblike kulude hüvitamiseks.\n(4) PRIA võib keelduda toetuse saajale osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja ei ole täitnud lõikes 2 või 3 sätestatud nõudeid või kui kuludokumendid ei ole nõuetekohased.\n(1) PRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et oleks võimalik kanda toetusraha toetuse saaja arvelduskontole või kapitalirendi puhul toetuse saaja nimetatud kapitalirendile andja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 19 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.\n(2) PRIA jätab toetuse maksmata „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 5 teises lauses sätestatud juhtudel. Sellisel juhul ei hüvitata toetuse saajale ka ettevalmistava töö eest tehtud kulutusi.\n(1) Paragrahv 20 jõustub 1. aprillil 2011. aastal.\n(2) Juhul kui § 16 lõigetes 2 ja 3 nimetatud eelarvevahendid jäävad mõnes maakonnas kasutamata, siis kasutamata eelarve summa eraldatakse sellele maakonnale, kus on programmiperioodi jooksul esitatud kõige rohkem taotlusi maapiirkonna ühe elaniku kohta.\n(3) Põllumajandusministri 10. oktoobri 2007. a määrus nr 122 „Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” (RTL 2007, 78, 1359; 2009, 93, 1947) tunnistatakse kehtetuks.\n(4) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. aastal.\nLisa 1 Külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetuse avaldus\nLisa 2 Piirkondliku arengukava lühikokkuvõte\nLisa 4 Hindamisleht\nLisa 5 Komisjoni ettepanek\nLisa 6 Kuludeklaratsioon investeeringuks tehtud kulutuste deklareerimiseks


Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik. Foto: Postimees\n"Muret teeb, et see aasta kasvavad avaliku sektori palgad kiiremini kui erasektoris," ütles Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik Eesti Panga värske majandusprognoosi tutvustamisel. Nimelt kasvab sel aastal keskmine palk erasektoris 7 protsenti, kuid avalikus sektoris tervelt 11,7 protsenti.\n"Loodame, et siin on tegemist ühekordsete teguritega. Näiteks haldusreformi tagajärjega, et on leitud efektiivsusvõimalusi, mille arvelt palku suurendada. Aga kui avaliku sektori kiirem palgakasv peaks jätkuma, on see murettekitav," lisas Kaasik.\nKeskpank soovib lihtsustada digitaalsete makselahenduste kasutamist\nRiik hakkab uurima e-arvete kasutamise edendamist erasektoris


Ööpäeva liiklusinfo ja õnnetused. 03 juuni - Elulife\n02.06.2020 kella 09.50 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Juhkentali 8 juures, kus 75- aastane naine sõitis sõiduautoga Volvo S60 ja põrkas reguleerimata ülekäigurajal kokku 24-aastase mehega, kes ületas ülekäigurada elektritõukerattal. 24-aastane mees toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\n02.06.2020 kella 13.55 ajal juhtus liiklusõnnetus Hiiu maakonnas Kärdla-Käina mnt. 9,79 kilomeetril, kus 46-aastane mees kaotas juhitavuse haagisega sõiduauto Mitsubishi Pajero üle. Haagisel olev koorem oli kinnitatud koormarihmaga, kuid koormarihm purunes ja koorem lendles sõiduteele ja selle äärde haljasalale ning kraavi. Kaasreisija, 44-aastane mees, toimetati haiglasse.\n02.06.2020 kella 16.50 paiku juhtus liiklusõnnetus Lääne-Virumaal Haljala vallas Tallinn-Narva mnt 92,8 kilomeetril ja Põdruse-Kunda-Pada mnt ristmikul, kus sõiduautot Fiat Albea juhtinud 25-aastane naine sooritas vasakpööret ja keeras ette sõiduautole Saab 9-3, mida juhtis 37-aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel paiskus Saab otsa Fiati taga sõitvale haagisega veoautole Scania, mida juhtis 38-aastane mees. Liiklusõnnetuses osalenud Fiati kõrvalistmel istunud 16-aastane neiu toimetati Rakvere haigla EMO-sse kontrolli.\n02.06.2020 kella 18.34 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Narva mnt – Hobujaama tn – A.Laikmaa tn ristmikul, kus esialgsetel andmetel sõitis 22-aastane mees jalgrattaga üle ristmiku, ning põrkas kokku reguleerimata ülekäiguraja piirkonnas sõiduautoga Škoda Octavia, mis sooritas parempööret. Sõiduauto Škoda lahkus sündmuskohalt. Jalgrattur toimetati AS Ida-Tallinna Keskhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n02.06.2020 kella 19.37 ajal toimus liiklusõnnetus Võrumaal Võru vallas Pindi – Verijärve mnt 8. kilomeetril, kus Verijärve poolt Pindi suunas liikus mootorsõiduk Volkswagen Transporter, mida juhtis 46-aastane mees, jõudes tõusuharjale ja märgates lapsi, kes üllitasid teed, pidurdas järsult ning sõiduk kaotades juhitavuse, paiskus vastu jalgrattaga 9-aastase poisi, mille tagajärjel paiskus laps koos jalgrattaga vette. Laps toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi, Juht toimetati Lõuna-Eesti haiglasse.\n02.06.2020 kell 22.30 toimus liiklusõnnetus Rakveres Heina tn 12-3 juures, kus 62-aastane mees kaotas jalgratta üle kontrolli ja kukkus. Jalgrattur toimetati Rakvere Haiglasse.\n02.06.2020 kella 22.35 ajal toimus liiklusõnnetus Võrumaal Võru vallas Võru – Räpina mnt 5. kilomeetril, kus mootorsõidukile Audi A6, mida juhtis 74. aastane mees, jooksis paremalt poolt ette põder. Kokkupõrke järgselt sõiduk sõitis vasakule poole teelt välja vastu puud ja süttis põlema. Juht toimetati Lõuna-Eesti haiglasse, kust edasi toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.


Osaduses tarkust kogudes - Eesti Kirik\n28.08.2003 | Sirje Semm | Rubriik: Hingehoid, Kirikuelu\nUsuteaduse Instituudi korraldatud kolmepäevasel hingehoiuseminaril Põltsamaal käsitleti muutumise kogemusi. Seminari juhatas mag Heino Nurk Ameerika Ühendriikidest.\nHeino Nurga sõnul on nad koos UI rektori Allan Kähriku ja osakonnajuhataja Kerstin Kasega ammu mõelnud korraldada hingehoiuseminari. Ameerikas eesti kogudusi teeniv Heino Nurk, kellel on pastoraalteoloogia magistrikraad Princetoni teoloogiaseminarist, ütles, et siinsamas Põltsamaal viis aastat tagasi, 1998. aastal viis ta läbi viimase hingehoiukoolituse teoloogidele. Toona oli seminaris palju seda tarkust, mis tuli läbi Haiglahingehoiu Keskuse.\n«Nüüd tahtsin proovida rakendada seda, mida ise vahepeal õppinud olen,» selgitas Heino Nurk oma seekordset taotlust. «Teoreetilises osas keskendusime Erik Eriksoni elutsüklite teooriale ja rääkisime hingehoiu meetoditest. See on see, mida olen Princetoni teoloogiaseminari professor Donald Cappsi õpetustest kokku korjanud.»\nHeino Nurga sõnul tähendab hingehoiu õppimine alati jälgida nii iseenda kui teiste inimeste kogemuste muutust; nii peaks taoline seminar aitama osalejatel analüüsida iseenda muutumist. «Selline teoreetiline vaatlus ja praktiline seminar aitab ka oma tööd paremini mõista, seda nii kursuslase kui kursuse läbiviija poolelt,» kinnitab Heino Nurk.\n«Eks see ole ikka nii, et kõige vähem õpime siis, kui midagi kuuleme või lihtsalt loeme. Kui aga peame kirjutama, siis õpime palju rohkem, ja kõige rohkem siis, kui peame õpetama.»\nSeekord viibib Heino Nurk Eestis kuus nädalat. Vaatamata geograafilisele kaugusele ei ole ta kaotanud sidet kodumaaga ja on suutnud end kursis hoida siinse eluga.\n«See oli üks minu huvi seminari läbi viies, et kolleegidega kodumaal sidet hoida ja kirikuga, mille vaimulik ma olen, kontaktis olla. Selle mulje põhjal ootamatusi ei ole, aga kogetu ületab meeldivalt ootused. Tundub, et selle mõne aastaga, mis ma olen ära olnud, on Eesti kirik jõudsalt edasi liikunud paremuse poole. Selles osas, milline tööolme on tekkinud, asjad, millega kümme ja isegi viis aastat tagasi alustasime, on saanud iseenesestmõistetavaks, märgatavalt on kasvanud professionaalsus ja haritus. See on äärmiselt meeldiv tõdemus,» nentis Heino Nurk.\nMiks otsustasite osa võtta vaimulike hingehoiu ja pastoraalnõustamise seminarist «Muutumise kogemus»?\nKatrin Lille, Kose koguduse noortejuht, UI üliõpilane: Mul on paar erineva pealkirjaga hingehoiualast koolitust seljataga, aga nendest on juba aega möödas. Kuna ma ei tööta sellel alal, siis leian, et koolitustega on võimalik end vähestegi juhtude jaoks vormis ja kompetentne hoida.\nArho Tuhkru, Põltsamaa koguduse õpetaja: Üks põhjus on seegi, et elan siinsamas linnas. Aga kõige olulisem on, et saame omavahel rääkida, jagada oma arusaamu ja mõtteid, kuulata teiste omi ning olla omavahel osaduses. Ja, üllatav-üllatav, paljudki probleemid, mis vestlustes välja kooruvad, on nii sarnased. Kitsaskohad, pinged, emotsioonid, nõutus ja jõuetusetunne ei olegi midagi unikaalset, vaid seda muret saab jagada. Kuuleb sedagi, mis lahendusi on üks või teine otsinud ja leidnud. Meil on hea meel, et hingehoiuseltskond on taas meid Põltsamaal üles leidnud, sest see on tegelikult traditsiooniline paik.\nAnnika Sipos, Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja: Nii harva on võimalik ennast koolitada hingehoiu alal. Väheseks jäi seda õpingute ajal ja ei ole seda eriti tihti ka vaimulikele. Nii et ega ma eriti pikalt ei mõelnud. Teadsin, et vajan seda ja küllap olen sellest siin üha rohkem aru saanud. Aasta on nüüd mu ordinatsioonist möödas, kaheksa kuud tihedat tööd Pauluses. Mul on hästi hea võimalus rääkida, nagu maha panna oma koormad, jagada olnut ja õppida, kuulata. Võimalus üheskoos rääkida ei ole akadeemilise loengu vormis õpe, see on väga palju andnud. Ametivennad-õed koos – see on olnud väga hea aeg!\nMarko Tiitus, Juuru koguduse õpetaja, mag: Olen ikka püüdnud täienduskoolitustel käia. Hingehoid on igale töötavale vaimulikule niivõrd lähedane teema, et ta ei nõuagi mingisugust erilist spetsiifikat. Muutumise kogemuse teema tundus isiklikult ahvatlev mõeldes, et võibolla mu endagi elus on küpsemas mingisugused muutused. Olen lootnud midagi kõrva taha panna, mis aitaks mitte ainult töös teiste inimestega, vaid ka iseenda elu natuke teise nurga alt näha ja püüda uuesti mõtestada. Tunnen, et siiatulek ei ole olnud asjata. Kui sa ise pead elus palju rääkima, siis on kena kuulata tarku inimesi. Ja neid on siin palju.\nKristi Sääsk, Suure-Jaani koguduse diakon: Meil ei ole täienduskoolitusi nii palju, et võiks julgesti mõne vahele jätta. Need kõik on omamoodi kasvatavad ja arendavad. Ei ole väikese tähtsusega see, et inimesed üle Eesti saavad kokku ja ametikaaslased saavad rääkida erinevatest asjadest, mitte ainult kursuse teemal, vaid kõigist asjadest. See on toetav ja ülesehitav. Protsessid on pikemad. Olen saanud kinnitust sellele, et leidsin eest palju inimesi, kes mõtlevad nagu mina.\nAllan Kährik, Usuteaduse Instituudi rektor, mag: Tahtsin kasvada, teada saada midagi uut, areneda. Seda uut olen siit saanud läbi juhtumite jagamise ja teoreetilise osa. Sellisel seminarivormis õppetööl, mida peetakse pealinnast väljas, toimub vähemalt pool tööd õhtul sektsioonides.\nMehis Pupart, Sõmeru hooldekodu vaimulik ja Kuressaare haigla hingehoidjana: Tulin siia sellepärast, et töötan hingehoiualal ja et saada uusi kogemusi, olla osaduses oma ametivendadega.\nTiit Pädam, Konsistooriumi peasekretär, mag: Õppima. Küllap teema pärast; teisalt, et juurde õppida ja kolmandaks, et kursuse juhendaja Heino Nurk on saanud maailmas tunnustatud koolituse, mis on üsna erinev Skandinaavia ja Euroopa traditsioonist, see on olnud hästi-hästi huvitav.\nKerstin Kask, Usuteaduse Instituudi religioonipedagoogika osakonna juhataja: Et ise kasvada ja õppida.\nEelmine: Villem Reiman ja Kolga-Jaani kirik\nJärgmine: Taevasse tantsides ja ilma tantsuta


SPECIFIC CIW 6 x 300 g konserv seedeprobleemidega koerale, Dechra Veterinary Products\n/ SPECIFIC CIW 6 x 300 g konserv seedeprobleemidega koerale\nKoostis: sealiha, mais, riis, mineraalained, vitamiinid ja mikroelemendid, munapulber, dekstroos, kirpteelehe seemnekestad (0,5%), kalaõli, päevalilleõli, pärm (ß-1,3/1,6-glükaanide 0,03% ja mannanoligosahhariidide 0,03% allikas), tääkliiliapulber (0,01%). Kergesti seeduvad koostisained: sealiha, mais, riis, munapulber, kalaõli, päevalilleõli. Ei sisalda tehislikke värv-, lõhna- ega maitseaineid.\nLisaained (kg kohta): toitainelised lisaained: vitamiin D 400 RÜ, vask 2,1 mg (glütsiinhüdraadi vaskkelaat), raud 10,9 mg (glütsiinhüdraadi raudkelaat), tsink 45,2 mg (glütsiinhüdraadi tsinkkelaat), seleen 0,02 mg (selenometioniin); sidujad: naturaalsed tseoliidisavid (setteline klinoptiloliit) 1,6 g.\nAnalüütiline koostis: seeduv energia 519 kJ/100 g (124 kcal/100 g), valk 7,5%, rasv 4,5%, toorkiud 0,4%, toortuhk 2,9%, niiskus 69,9%, kaltsium 0,32%, fosfor 0,28%, naatrium 0,22%, kaalium 0,31%, oomega-3-rasvhapped 0,20%.


Eesliide 02264 on Marienheide suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9998544 ja suunakoodi 02264 jaoks tuleb valida number 02264 9998544. Marienheide asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9998544, suunakoodi 02264 (Marienheide) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2264 9998544. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 02264.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Marienheide, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Marienheide, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 2264. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9998544, suunakoodi 02264 (Marienheide) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2264 9998544.


Korp! Sakalas nüüd kolmekordne maailmameister!\nNädalapäevad tagasi USAs Black Hilli mäestikus toimunud rogaini MM-võistlustel võitsid kaks Eesti võistkonda maailmameistritiitli. Absoluutarvestuses tulid maailmameistriks Rain Eensaar, korp! Sakala vilistlane Silver Eensaar ja Timmo Tammemäe. Segavõistkondade klassis tulid kullale Viivi-Anne Soots ja Heiti Hallikma, kellest olid ka absoluutarvestuses paremad ainult kaks võistkonda.\nKui vennad Eensaared olid rogaini ehk kestvusorienteerumise tiitlivõistlustel tulnud maailmameistriks ka 2012.a. ja 2013.a., siis Timmo Tammemäele oli see esimeseks MM-tiitliks.\n12. korda toimunud rogaini MM-il osales seekord 180 2-3 liikmelist võistkonda 21 riigist. Võistlus ise toimus keskmäestikus 1800-2000 meetri kõrgusel.\nRogain.ee andmetel läks Rain ja Silver Eensaare pagas koos võistlusvarustusega lennureisil kaduma, mistõttu võistluseelsel päeval pidi kohapealt ostma kogu varustuse – uutest tossudest jooksuriietuseni. Vaatamata võistluseelsetele sekeldustele oli Eesti tiimi edu järgmiste ees veenev.\nRogain arenes välja Austraalias 1960. aastatel harrastatud 24-tunni matkadest, kus kõik osalejad läbisid kindlaksmääratud raja. Kindla aja jooksul tuleb läbida maastikul olevaid kontrollpunkte, kogudes nende eest võimalikult palju punkte. Erinevatel kontrollpunktidel on erinev hind, mis sõltub kaugusest ja tehnilisest keerukusest. Rogain nõuab väga head vastupidavust, kuna 24-tunnise võistluse jooksul läbitakse parimate poolt enam kui 100 kilomeetrit.


Tallinna neljapäevak 4. septembril Jõelähtme kaardil\n21. oktoober 2019, 05:06:05\nTallinna neljapäevak 4. septembril Jõelähtme kaardil 0 liiget ja 1 külaline vaatavad seda teemat. « eelmine järgmine »\nLeheküljed:  2 3 Alla\nTeema: Tallinna neljapäevak 4. septembril Jõelähtme kaardil (Loetud 33016 korda)\n« 4. september 2008, 11:40:40 »\nRohkem infot aadressil http://www.ton.ee/jargmine\nRe: Tallinna neljapäevak 4. septembril Jõelähtme kaardil\n« 4. september 2008, 23:33:52 »\nJõelähtme päevaku rajajoonistamine:\n« 4. september 2008, 23:34:23 »\nTulemused on üleval aadressil http://www.ton.ee/tulemused/2008\n« 5. september 2008, 08:35:53 »\nEttepanek oleks sellel maastikul teha päevak pigem varasuvel kui rohi madalam. Eile sain põlve kaks korda veriseks. Muidu hea rada.\n« 5. september 2008, 10:06:03 »\nNõnda kirjutas: Andre Nõmm - 5. september 2008, 08:35:53\nNõus. Ja alguses startides oli rohus rügamine jube tüütu\n« 5. september 2008, 10:40:38 »\nVäga vigastusohtlik, kuid huvitav maastik ja rada.\nKompass ei tahtnud mõnes kohas kohe üldse õiget suunda näidata (n. 37-38, soov oli minna kõvasti paremale).\nVõi oli asi peas kinni?\n« 5. september 2008, 13:27:45 »\nEks ta oli parasjagu raske teema tõesti. Seal 35->36 poole minnes 'platool' oli kõrge rohu sees nii kive kui auke. Minul õnnestus 35 juures kits koos järglasega ära ehmatada.\nHuvitab mind, et rajajoonistamisel on mõnikord laetud osadel GPS trass üles. Mis riistvaraga tegu on, kui see saladus pole? Mina olen näinud Garmin-i käekella moodi asjandusi ja FRWD logijaid.\n« Viimati muudetud: 5. september 2008, 13:30:17 MadisT » Logitud\n« 5. september 2008, 15:01:22 »\nJärjest rohkem hakkab häirima mõningate inimeste reeglite eiramine. Kuigi neljapäevakud on väidetavalt treenimise kohad, toimub punktide arvestus ja kohtade jagamine. Kuid paljud hobiorienteerujad ei käi võistlustel - nende jaoks ongi neljapäevakud koht, kus ennast proovile panna ja tulemusi teistega võrrelda. Ja kui hästi läheb, siis on ikka hea meel.\nIndividuaalsel eraldistardiga võistlusel on eeldatud, et võistlejad orienteeruvad ja läbivad raja iseseisvalt. Nii on reeglites kirjas. Ütleme, et päevak ei ole võistlus. Aga individuaal-ala on see ikkagi. Kui on tahtmine kellegagi koos joosta, siis võib ju vabaklassi joosta. See on minu arvamus.\nAjendiks on N21C klassi 2 jooksjat, kes 9-st koososaletud päevakust 8 on koos jooksnud.\n« 5. september 2008, 15:36:15 »\nNõnda kirjutas: greencat - 5. september 2008, 15:01:22\nMis selles C-klassi preilide koosjooksmisel häirivat on ?\nMinu jaoks on päevak muidugi treenimiseks. Vahest treenin maksimaalselt suunasjooksu, vahest simuleerin ühisstardiga võistlust (st tõesti jooksen koos). Kui keegi minuga seal võistelda tahab, siis edu talle. Ma ei pruugi seda isegi mitte märgata. Minu jaoks on võistlused sellised, kus EOL edetabeli punkte arvestatakse. Maastik peaks ka orienteerumise rada teha võimaldama.\nEMVl koostatakse eraldi protokoll nendest kes seadusandja (EOL) arvates osa rajast punkte lähedase ajaga läbinud. Kas päevakule oleks ka sellist protokolli tarvis ?\n« 5. september 2008, 16:33:11 »\nOrienteerujate seas on aeg-ajalt arutletud selle üle, kuidas o-huvilisi rohkem võistluste juurde tuua. Sest tõelist naudingut orienteerumisest ja huvitavast maastikust saab enamasti ikka Lõuna-Eestist ja mitmepäevajooksudest (näit. Ilves-3 on kolme päeva jooks).\nHea oleks siin kuulda nende inimeste arvamust, kes tunnevad end päevakutel juba enam-vähem ja tahaks sealt edasi areneda, kuid miskipärast võistlema ei ole läinud. Miks? Kas see võtab liiga palju aega või puuduvad kaaslased või on liiga kallis või pole lihtsalt selle peale tulnud või ...\nKahju, kui kõik päevakulised jäävad vaid päevakulisteks ja tõsisematel orienteerumisüritustel osalejate arv enam ei kasva.\n« 5. september 2008, 18:20:00 »\nMina login oma orienteerumisretked Magellani "eXplorist 600ga". Mõnikord logib üsna ebatäpselt. Näiteks Harku teisipäevaku järel märkasin, et olin kogemata Porkkalas ja Pirital ära käinud. Kõrvemaa omal aga juhtusin kogemata mere äärde :-P Aga enamasti logib õigesti ja siis ikka mingi pildi annab, kuidas rada läbitud. Mälu järgi muidugi ka hea kaardistada, aga ei mäleta ju nii täpselt, kus sai ekseldud!\nMis puutub EOLi edetabeli jooksudesse, siis ma isiklikult pole nendest veel osa võtnud seetõttu, et kogemusi liiga vähe. Jooksen üksi alles esimest hooaega ja ainult C-rada. Neljapäevakutel tavaliselt esikümnesse asja ei ole. Seega pole mul motivatsiooni edetabelivõistlustele oma nina toppida. Kui tennises kulus esimese karikani viis aastat, siis arvan, et ega orienteerumises lihtsam ei ole. Teine põhjus, miks paljud edetabelivõistlustel ei käi, on nende kaugus. Tennisevõistlusele võin küll minna kuskile Viljandisse või Pärnusse, sest tavaliselt mingi pidu või värk ka korraldatakse. Aga orienteerumine on individuaalsem ja ei ole just palju sõpru leidnud orienteerujate seas, kellega läbida. Kolmas põhjus on et edetabelivõistlusel pole enne jooksu aega kaarti uurida. Tegelikult ega see kaardiuurimine enne starti eriti midagi ei anna ka, kui kogemused juba olemas. Aga kui neid veel eriti pole, siis ikka tahaks kogu kaardi läbi mõelda enne starti. Vot nii.\n« 5. september 2008, 19:18:14 »\nNõnda kirjutas: kalmer - 5. september 2008, 18:20:00\n...Kolmas põhjus on et edetabelivõistlusel pole enne jooksu aega kaarti uurida. Tegelikult ega see kaardiuurimine enne starti eriti midagi ei anna ka, kui kogemused juba olemas. Aga kui neid veel eriti pole, siis ikka tahaks kogu kaardi läbi mõelda enne starti. Vot nii.\nEks on ju võimalus päevakutel samuti kohe plagama panna. Mina igatahes harrastan sellist startimist\n« 5. september 2008, 19:31:33 »\nSoovitan neile, kes pole veel võistlemas käinud, osaleda sprndivõistlsutel. Need on vähemkogenutele lihtsamad. Sellised võistlused on ntx. Eesti MV sprindis, Raplamaal ja Järvamaal tehakse igal aastal sprindivõistlus. Ning ka Tallinnas ja sele lähiümbruses tehakse sprindivõisltusi.\n« 5. september 2008, 20:54:05 »\nNõnda kirjutas: MadisT - 5. september 2008, 13:27:45\nMinul olen kaasa vedanud Holux M-1000, kevadel ATF arvutisalongist soetatud. Mugav vidin, BT ja USB ühendused. Eks ta mõnikord vimkasid viskab, eriti tiheda laialehise metsa all..\nPraegu on juba järgmine mudel olemas, M-1200, sellel lisatarkvara ja reklaami järgi kogu maailma kaardid kaasas.\n« 5. september 2008, 21:04:27 »\nNõnda kirjutas: Sven - 5. september 2008, 15:36:15\nto: Sven -- mitte ainult C-preilide, vaid ka A-noorhärrade koosjooksmine on poleemikat tekitanud, nt eelmise nädala Tallinna teisipäevakul http://www.oknomme.ee/?p=7&id=77\nPole kusagil eraldi väljatooduna näinud päevakute reeglikogumit - kas keegi oskab juhatada? Siis oleks kindlam alus protestida koosjoostud tulemuste vastu teistega samas tabelis.\nLeheküljed:  2 3 Üles\nPowered by SMF 1.1.20 | SMF © 2013, Simple Machines Lehekülje loomiseks kulus 0.073 sekundit, tehti 19 päringut.


Kommentaarid - Rammsteini ninamees Till Lindemann saab lapse Venemaa kuumima lauljatariga! - Publik\nRammsteini ninamees Till Lindemann saab lapse Venemaa kuumima lauljatariga! - kommentaare 1-6\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Odra Uuno" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nSee Till on löperdanud igal pool!\n...eks sakslased ole ennegi aidanud slaavi geene parandada :D\nKui 1945. aastat meenutada, siis vastupidiseid juhtumeid oli tunduvalt rohkem.\nOn see üldse kindel, et tegu slaavlannaga? Vabalt võib tegemist olla globalistide soost naesteraffaga, neid sebib ju lõbumajanduses tohutult!\nMongolid vägistasid omal ajal kõik vene vanaeided ära! See on suisa fakt! Üks Till ei suuda nende miljonite kõrval midagi.\nNojahh, ilu pidavat olema vaataja silmades ja kui pilti vaatasin, siis tuli millegipärast kohe kuskil Võsa-Petsi saates nähtud sketš "See-loom-lendab-siit!" meelde. Lihtsalt täiesti juhuslikku laadi assiotsiatsioon muidugi, millel pole tegelikkusega midagi ühist.\nMida Piret ütleb :D\nUSA-s sünnitamise mõte on et lapsele USA kodakondsus saada?


Ringkonnakohus tühistas huntide küttimiskeelu - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Ringkonnakohus tühistas huntide küttimiskeelu\n4. jaanuar 2021 14:04\nTänavu sügisel fotoobjektiivi ette jäänud hunt on veel elus, sest Põhja-Läänemaal on nende jahtimine keelatud. Hundi keskmine eluiga on küttimise tõttu vähem kui kaks aastat. Foto: Valeri Štšerbatõh\nRingkonnakohus tühistas täna halduskohtu määruse, millega halduskohus vähendas esialgse õiguskaitse abinõuna ajutiselt hundi küttimismahtu poole võrra kõigil ohjamisaladel.\nTallinna halduskohtu määruse tingis MTÜ Eesti Suurkiskjad kaebus keskkonnaameti käskkirja tühistamiseks, millega sätestati tänavuse hundijahihooaja küttimismahud. MTÜ Eesti Suurkiskjad esitas esialgse õiguskaitse taotluse, milles palus peatada hundijaht kuni kohtuvaidluse lõppemiseni. Halduskohus rahuldaski 7. detsembril 2020 esialgse õiguskaitse taotluse osaliselt, lubades küttida kõigil ohjamisaladel kuni pool keskkonnaameti poolt määratud küttimismahust.\nTallinna ringkonnakohtu kohtumäärust edasi kaevata ei saa.\nEelmine artikkelPolitsei: mees lõi joomakaaslast noaga\nJärgmine artikkelKopter päästis Silla külas metsa eksinud naise\nArvata võis mingi inimese mugava elu pärast lubatakse kõik maha lüüa, kes nõrgemad. Kõige lihtsam lahendus on maha tappa. Sama on getodes, pole inimest, pole probleemi.\n1 aasta 18 päeva tagasi\nÄrme unusta, et tegelikult on kõige nõrgemaks lüliks lambad, keda hundid külakarjamaadel lõbu pärast massimõrvavad. Kas metsad peaks seetõttu hundivabaks küttima? Arvan, et ei. Kuid konkreetselt lambaid ja kodukoeri jahtivad hundid võiks küll jahimeeste ülesseatud varitsusega arvestada.\nMis nende pätihuntide nimed on, kes lambaid ihkavad? Eks kui need nimed teada, siis võib killida küll. Ja lõbu pärast vaevalt keegi massimõrvab, ikka süüa otsitakse, pole nii lolli teksti tükk aega lugenud, et metsloomad tapavad lõbu pärast. Ajate midagi sassi, ikka inimesed mõned tapavad lõbu pärast, mitte aga metsahundid!\nOi-oi-oi! Meil oli vene ajal puudel. Puudel! Polnud ketikoer, enamasti püsis kodus, polnud verejanuline. Ja äkki küla peal pahandati, et teda olla nähtud kuskil lambaid taga ajamas. Kui isegi lemmikloomapidajad ei aima, millised instinktid ta koeras või kassis peituvad, on ohtlik ka kiskjaid idealiseerida. Mida tuhkur kanalas teeb, teadis vanasti igaüks. Lääne Elu (paberleht) on detailselt kirjeldanud noorhuntide lambamurdmiskoolitusi. Arvan, et kui hundile jääb KORDUVALT mulje, et jaht on puhas lõbu – murra palju tahad ja söö nii vähe kui tahad, püsib see tal kaua meeles. Sama lugu näib ketikoeri murdvate huntidega, kes isegi inimasustust ei karda (ketikoerad süüakse vähemalt… Loe rohkem »\nIndrek sina või?\n1 aasta 17 päeva tagasi\nKas keegi meie õigusriigis on midagigi kuulnud mõnest kohtuotsusest millises kõrgem kohus risti vastupidisele seisukohale poleks jõudnud( Kõmmari hädatapmine jms…). Ses mõttes õige et meil surmanuhtlust pole….\nelavat hunti, kes toitu otsib, võib lindpriina, ilma igasugu süümeta maha lasta, aga ringi hulkuvaid ja haigusi edasi kandvaid kassi poegi, kes kasvades sigivad nagu rotipojad millegipärast sellest surmast säästame\nküllap õiguskantsleril on jälle kiunumist. see pügmeede õigusriik on siin nii suur palagan , et selle jaoks kulub ära 3 riigieelarvet …


Tallink ründab hindadega Estline'i kaubavedajaid\nE-Liini hinnangul sundis Hansateed hinda langetama raskus oma laevale kaubavedajaid leida ja E-Liini laevadel jääb hind püsima.\nHansatee alustas kaubavedu laevaliinil Paldiski--Kappelskär eelmise aasta oktoobris liinimeetri hinnaga 560 krooni, alandas seda aastavahetusel 490 kroonini ja eelmise nädala keskel veelgi 400 kroonini.\nE-Liini laevade liinimeetri hind on 670 krooni, aga selle sees on ka sõidukimaks 1300 krooni, mida Hansatee arvestab eraldi. Seega on Hansatee hind madalam kaubaautodele, mille pikkus on vähemalt 5 meetrit. 15 meetri pikkuse kaubaveoki vedamine on Hansatee laevaga juba vähemalt 2500 krooni võrra odavam.\nLiini avades oli esimene eesmärk võita endale vedajad, kes E-Liini laevadele pääsemiseks päevi ootejärjekorras seisma pidid, kommenteeris Hansatee kaubaveoteenistuse juht Eda Palm. «Täna on see käes ja tuleb asuda ründama E-Liini turuosa,» lisas ta.\n«Las nad lasevad, nende hinnad peavadki olema madalamad,» lausus E-Liini finantsdirektor Andres Laar. Tegemist on eri liinidega, kus ei saagi olla sama hind, selgitas ta. Erinevalt Hansateest sõidavad E-Liini laevad kaheksa aastat tagasi sõlmitud kontsessioonilepingu järgi ainsana pealinnade Tallinna ja Stockholmi vahel. «Meie hinda alla ei lase,» oli E-Liini kaubaveoosakonna juhataja Peeter ?meljov veendunud.\n«Hansatee pakkumine on sel nädalal kaalumisel,» sõnas aastaid E-Liini laevadega Rootsi vedusid teinud autovedaja ASi Alu Veok juhatuse esimees Aivo Härmaste. «Leping laevafirmaga on tõsine asi ja mõnisada krooni ei pane veel ühest paadist teise hüppama,» märkis ta. Kui pileti hind on märgatavalt madalam, siis paneb mõtlema, tunnistas Härmaste.\nKaldun arvama, et Hansatee hinnalangetuse põhjuseks on nende Rootsi laeva väike täituvus, mille nimel tuleb võtta ette rünnak vedajatele iga hinna eest, kommenteeris Andres Laar.\nEda Palmi väitel on uue hinnaga sõitmisel tasuvuseks vaja laeval 48protsendilist täituvust. «Parematel päevadel on see praegu käes,» märkis ta.\nKaubavedude arv on suurem nädala keskel ja laupäeval. «Kui oktoobris aasta täis saab, on Rootsi liin vähemalt nullis,» eitas Palm võimalust, et Hansatee jääb Paldiski--Kappelskäri laeva doteerima Soome liinide kasumi arvel.\nHansatee Grupi eelmise aasta puhaskasum oli 1,3 miljardi kroonise käibe juures 103 miljonit krooni. E-Liini eelmise aasta käive oli 353 miljonit krooni ja kahjum 12 miljonit krooni.


Mahetoidu töötuba: salatid Angelica Udekülliga – Maablogi\nMöödunud aasta lõpus toimus Beatrice´i kodukohvikus mahesalatite valmistamise töötuba Laulasmaa Spa peakoka Angelica Udekülli juhendamisel. Toome nüüd Maablogis välja kolme põnevama töötoas valminud salati retseptid.\nMahesalatite töötuba Angelica Udekülli juhendamisel\nTöötoas osalenud lasteasutuste toitlustajad olid eelkõige huvitatud seni vähem kasutust leidnud köögiviljade nagu maapirn, nuikapsas, pastinaak jmt kasutamisest salatites. Angelica Udeküll töötas välja kohapeal valmistatud salatite retseptid, samuti jagas ta toitlustajatele kasulikke nõuandeid salatikomponentide ja nende omavahelise sobivuse kohta.\n100 g maapirni\nRiivi maapirn jämeda riiviga ja sega kohe hapukapsaga, et maapirn ei tumeneks.\nHaki punane sibul ja maitseroheline ja sega salatile.\nLisa soola ja õli.\nKRÕMPS NAERI-ÕUNASALAT ASTELPAJUMARJADEGA\n2 keskmist naerist (v kaalikat)\n2 spl astelpaju\nKoori köögivili ja õun, riivi jämeda riiviga, lisa astelpajumarjad.\nMaitsesta pipra, soola, mee ja tüümianiga ja puista salatile kõrvitsaseemned.\n1 suuremat haput õuna\n2 spl kuivatatud aprikoosi\npeterselli või tüümianit\nKoori nuikapsas ja õun, riivi jämeda riiviga.\nHaki aprikoosid ribadeks ja lisa salatile.\nSega mahl, suhkur ja sool ning vala salatile.\nÜritus toimus Põllumajandusministeeriumi initsiatiivil ja korraldamisel koostöös Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskusega\nAngelica Udeküll, mahetoidu töötuba, mahetoit


Metsamaterjal ja selle töötlemine, tööpakkumine 10.04.18 Eesti\nHALUMASINA RENT (EL VÕI BENS), 3M KÜTTEPUIDU MÜÜK, üle vabariigi. Pilkemasterite kiirem versioon - EVO36. Õlijahutiga. Puidu suurim läbimõõt 36 cm, halg kuni 60 cm. Käitatatv 7,5 kw sujuvkäivitiga el mootorilt - piisab 16A peakaitsmest! Kaablid 100 + 50 m, olemas erinevad üleminekud. Kaasa varukett, puid...


VÕITJATE VALIK: Kerr Kriisa vallutab Euroopat | Sportland Magazine\nVÕITJATE VALIK: Kerr Kriisa vallutab Euroopat\nKõigest 16-aastasele korvpallurile Kerr Kriisale avanes sel hooajal uus uks, kui ta liitus Saksamaa tippklubi Brose Bambergi noortesüsteemiga.\nKerri tähelend on olnud kiire. Üheksa aastat tagasi alustatud korvpallitreeningute tulemusena mängis ta viimased neli hooaega BC Tartu Korvpallikoolis, kus viimasel aastal sai väljakule ka esindusmeeskonna ridades. 187 cm pikkune mängujuht kuulub ka Eesti U16 koondisesse ja on U18 koondise kandidaat ning tänavu veebruaris oli noormees osaline Eesti korvpalli jaoks ajaloolises hetkes, kui Alexela korvpalli meistriliiga mängus kohtusid väljakul isa ja poeg – Valmo ja Kerr Kriisa.\nTingimused on tasemel\nSeptembri algusest on aga Kerr elamas ja treenimas Saksamaal, kus hakkab mängima U19 liigat ja loodab saada mõned minutid mänguaega ka esiliigas. Noor korvpallitalent kinnitab, et tingimused Saksamaal on väga head. „Treeningud toimuvad kaks korda päevas – üks on individuaaltrenn ja teine tiimitrenn. Kõik saalid on puupõrandaga, mis on väga tähtis,“ toob korvpallur välja ja lisab, et hooaeg algab ametlikult paari nädala pärast, kuid juba sel nädalavahetusel võõrustatakse väga tugevat turniiri, kus osalevad sellised klubid nagu näiteks Alba Berliin ja Bayern Munich.\nKerril on silme ees väga selge siht siduda enda tulevik tippkorvpalliga. „Mängijana sooviksin ennast arendada ja vaeva näha nii, et saaksin mängida tulevikus suurt korvpalli kas Euroliigas või Eurocup sarjas,“ ütleb ta.\nEesmärgistatud teekonnal on Kerrile abiks Nike, sest just selle brändi korvpallijalatseid, pro combat‘eid ja sokke kasutab ta trenni tehes. „Nike juures meeldib mulle lihtsus ja muidugi ka nende toodete välimus. Nike tooted on väga mugavad, stiilsed ja noortepärased,“ toob ta välja.\nKerr armastab meeskonnamängu ja just sellepärast meeldib talle ka korvpall. Hea korvpallur ilma nahaalsuseta ei saa ja ka Kerr peab just seda joont enda üheks tugevamaks omaduseks korvpalliväljakul. Aga kindlasti vajab hea mängumees ka suurt töövõimet, täpset kätt ja enesekindlust. Just viimane omadus on Kerri viinud selleni, et koondises on tema kanda meeskonna kapteni roll. „Mulle meeldib olla kapten. Kapten peab süstima kaasmängijatesse enesekindlust ja hoidma meeskonna sisekliima väga heana. Vastutus on mingil määral suurem, aga mitte tohutult. Pigem on need pisiasjad, mida kapten tegema peab,“ selgitab Kerr.\nLäbi raskuste paremaks\nKui oled piisavalt kõrgete eesmärkidega, siis üldiselt ei ole raske leida nende poole liikumiseks ka motivatsiooni. „Kui on raske ja tundub, et enam ei jaksa, siis tuleks mõelda, et ainult nii saabki paremaks. Minule on see mõttetera jõudu juurde andnud,“ avaldab Kerr. Ta soovitab kõikidel spordiga tegeleda. „Regulaarsed treeningud distsiplineerivad ja annavad võime taluda rutiini – see on elus väga oluline,“ leiab noormees, kes on korvpallile pühendunud. Kui aga vaba aega üle jääb, siis meeldib Kerrile lisaks kinos käimisele ja sõpradega suhtlemisele silma peal hoida ka sellel, mis Euroopa korvpallis toimub.\nKaspar Kalle: väljakutsete nimel ma elangi\nSeptembri esimene nädalavahetus möödub sel aastal triatloni tähe all, kui meie pealinnas toimuvad IRONMAN Tallinn ja IRONMAN 70.3 Tallinn. Poolpikale…\n5 ägedat kohta treeninguks


Kohus mõistis Ain Välba süüdi - Uudised - Virumaa Teataja\nKohus mõistis Ain Välba süüdi\n30. jaanuar 2009, 14:33\nViru maakohus määras Vihula vallavolikogu esimehele Ain Välbale ametliku dokumendi võltsimise eest rahalise karistuse 11 730 krooni.\nTäna mõistis Viru maakohus Vihula vallavolikogu esimehe Ain Välba süüdi ametliku dokumendi võltsimises ja määras talle rahalise karistuse 11 730 krooni.\nKohtuotsust on võimalik edasi kaevata Tartu ringkonnakohtusse 15 päeva jooksul.\n"Taoliselt toimides oli Ain Välba vallavolikogu esimehena ja volikogu istungit vahetult juhtinud isikuna otseselt teadlik eelnõu arutamise ja otsusena vastuvõtmise käigust," kirjutatakse kohtuotsuses. "Volikogu otsusesse teadlikult punkti lisamine, mis muudab otsuse sisu, mida polnud eelnõus ja mida istungil ei arutatud ega hääletatud, ja seejärel taolise otsuse allkirjastamine, on vaadeldav ametiisiku poolt dokumendi võltsimisena."\nAin Välba ütles, et kaebab kohtuostuse edasi Tartu ringkonnakohtusse. "Ei ole mõtet enne rääkida, kui kohtuostus ei ole jõustunud," sõnas ta.


Pankrotis Elmar Lepp vallutab Tallinna - Kinnisvarauudised\nPankrotis Elmar Lepp vallutab Tallinna\nJaanuaris eraisiku pankrotini jõudnud Pärnu ärimees Elmar Lepp plaanib ehitada Tallinna 75 miljoni krooni eest kaheksakorruselise korterelamu, mille jaoks pool investeeringust on juba olemas.\n"Midagi tavalist ma ei kavatse teha, vaid midagi erilist," rääkis Lepp ning tõi näiteks Pärnu veetorni.\nLepp kinnitas, et kui kõik sujub plaanipäraselt, alustatakse tuleva aasta jaanuaris Tallinnas uue kaheksakorruselise korterelamu ehitust, mille maksumus on 75 miljonit krooni. "Mina tegelen rohkem äri loomingulise poolega, otsin asukohti ja ideid ning minu partner tegeleb finantspoole ja investorite leidmisega," lisas ta.\nEsimese korterelamu asukohta ei tahtnud Lepp avaldada, kuid kinnitas, et kõik projektid on planeeritud Tallinna – nii kesklinna kui ka sealt kaugemale. "Oluline on, et linnas sees, kuna Tallinna lähistel asuvates elurajoonides ei ela inimesed ei maal ega linnas ning kulutavad mõttetult palju bensiinile," põhjendas ta.\nEhteäri on puhkuseks\nLepp kinnitas, et pole ka ehteärist loobunud. "Ikka tegelen, see on täielik nauding!" ütles ta. "Puhkus ja vaheldus närvilisele kinnisvaraärile," lisas ta.\nLepa partner, kes tegeleb kinnisvara projektide asjaajamise ja finantspoolega, ei soovinud oma nime avalikustada enne, kui esimese korterelamu ehitusega seonduv on sada protsenti kindel. "Praegu käivad esimese projekti teemal läbirääkimised omanikuga. Võib öelda, et asi saab teoks. Asjade käik on juba korraldatud ning nädala-pooleteisega saavad juriidilised asjad korda," kinnitas partner.\n"Otsime ka investoreid, kuid üle poole 75 miljoni krooni suurusest investeeringust on juba olemas. Tegemist on välismaise investoriga, aga proovime Eestis pankadega ka läbi rääkida. Tõenäoliselt teine finantseeringu pool tuleb Eestist," kommenteeris ta.\nArco Vara juhatuse liige Mart Saa nentis, et uute korterite turul praegu ülemäära suurt valikut ei ole. "Need, kes ikkagi turul esimesed on, pakuvad valikut ja läbimõeldud asju – neil peaks küll hästi minema," lisas ta. Põhilised arendajad on praegu Merko Ehitus ja Arco Vara.\nUusi kortereid vaja\nSaa sõnul on oluline, et oleks läbimõeldud projekt ja et ümberringi oleks infrastruktuur olemas. "Kindlasti on praegu uusi kortereid vaja just kesklinna," kiitis ta Lepa ideed. "Ja ega ma ei tea, et neid äärelinnades ka väga oleks. Kui nüüd alustada, siis miks mitte. Ning praegu pole enam kõige lihtsamad karpmajad ka see päris õige toode," selgitas ta.\nSamuti leidis Saa, et kõrghaljastusega roheliste piirkondade vastu Tallinnast väljas on huvi olemas, kuid põlluarendused pole enam kõige minevam kaup.\nKa ärihoonete asukohta peab väga hoolikalt vaatama. "Arvan, et täiesti südalinna on veel vara tulla, aga ehk plaanida juba võib. Kõik sõltub ehituse ja üürihinna suhtest," lisas ta.\nEfTEN Capitali juhi ja osaniku Viljar Arakase sõnul on täiesti individuaalne, kas elada kesklinnas või linna läheduses. "Ma arvan, et siin mingeid üldistusi teha on selgelt vale." märkis ta. Tema sõnul kolisid buumiajal inimesed linnast välja ka sel põhjusel, et kesklinna korterite hinnad tõusid lakke.


Mitu heategu teed Sina nädalas? | Bliss Me Box\nBy Sjuzana\t30/04/2019 No Comments\nElades Austraalias mõistsin kiiresti kui erinevad me eestlased ikka oleme soojakliimaga üles kasvanud austraallastest. Olles elanud seal pea 3 aastat muutusin isegi väga palju ja Eestisse naastes vajasin kohanemiseks päris palju aega. Igatsen väga Austraaliat ja ilmselt ei mõtleks pikalt, kui antakse võimalus seal püsivalt elamiseks. Mida kõige enam igatsema jäin? Inimeste tohutut lahkus, sõbralikkust ja usualdust.\nOlin aasta elanud Austraalias ning otsustasin mõneks ajaks kodumaale naasta, et perega olla. Ma olin 80% muutunud ehk kinnisest eestlasest oli saanud avatud, rõõmsameelne ja veidi naiivnse positiivse suhtumisega eestlane. Ma nägin Austraalias inimeste lahkust ja tänutunnet, mida polnud kunagi varem sellisel viisil kogenud.\nMeile väga võõras küsimus: „How are you?“ ehk „kuidas läheb?“ austraallaste puhul ei tundugi nii võlts. Pealegi, kui alguses, see küsimus veidi häiris mind, siis nüüd tunnen sellest jubedalt puudust, sest kui tööle minnes küsitakse Sinu käest 5 korda: „Kuidas sul läheb“ ning vastad sellele 5 korda: „Hästi!“ meelestad automaatselt ka oma päeva ja meeleolu positiivsele lainele, isegi kui hommik ei alanudki kuigi hästi.\nMa igatsen nende absoluutset viisakust ning eelarvamusteta olekut. Sa võid olla mistahes rahvusest või ametiga, nad suhtuvad Sinusse kui inimesse ja tahavad sind tunda õppida Sinu isiksuse pärast, mitte rahakoti suuruse või välimuse pärast. Mulle tõi alati naeratuse suule, kui nad minust möödusid naeratades ja teretades, justkui teaksin too inimest. Ma hindan nende võimet vabandada isegi siis, kui see polnudki nende süü. Mistahes situatsioon ka ei oleks, mõlemapoolne vabandus muudab pingelise olukorra sõbadega lihtsasti lahendatavaks ja mõlema osapoole päev läheb palju meeldivamalt edasi. See miski, mida võiks nii mõnigi neidlt õppida ja endaga kaasas kanda.\nMillal Sina tegid viimati heateo täiesti võõrale inimesele; küsisid, kas kõik on hästi, kui näed kedagi eksinult; kinkisid midagi abivajajale või aitasid rasked poekotid vanainimesel koju tassida?\nSelle suure karu pildil andsin ma ühele täiesti võhivõõrale lapsele. Ma ise ei saanud sellega enam ringi reisida ja selle asemel, et lihtsalt ära visata otsustasin ühe lapse päeva eriti rõõmsaks teha.\nKas mäletate telesaadet lavastatud situatsiooniga, kus võõras inimene vajas tänaval abi ning varjatud kaamerad jälgisid samm sammult, kui kaugele keegi oma heategudega läheb? See oli päris tõsine “äratuskell” neile, kes panid ennast ja oma tegemisi kõrgemale, kui abivajaja. Kurb on see, et miskipärast vajame meeldetuletust või tõuget, et lasta lahti oma isekusest ja julgustada olema vabamad üksteisega.\nTahaksin jagada ühte videot, mida võib-olla oled juba näinud, kuid kindlasti uuesti vaatamine annab taas innustust.\nKuigi tundub veider, et me inimesed vajame taolist kalendrit, mis igapäevaselt meile ütleb tegevusi, mis meid rõõmsaks teeb, arvan, et Tegude Kalender on üks eriti tore idee!\nKui Sinagi oled üks nendest, kes peab päevikut, armastad kirjutada oma tegevused paberile, märgid endiselt olulised tähtpäevad seinakalendrisse ja usaldad ikka ja alati oma märkmikku rohkem kui mingeid muid päevaplaneerijaid, siis Tegude Kalender märkmik võiks just Sinu kätevahel olla.\nNii nagu Bliss Me Boxi on pisike heategu endale või kallile lähedasele, et väikeste sammudega inspireerida Sind võtma rohkem aega endale, teeb seda ka Tegude Kalender inspireerides iga päev tegema midagi, mis teeb sind või inimesi sinu ümber rõõmsamaks.\nIsegi kui see heategu endale või kellelegi teisele saab olema 1x nädalas tehtud, on parem ikka kui mitte midagi. Pealegi, olen veendunud, et me teeme tegelikult iga päev midagi head, me lihtsalt ei märka neid ega tunnusta ennast piisavalt.\nMina kasutan oma Tegude Kalender märkmikku igapäevaselt mõtete kirja panekuks. Ma pole kunagi suur päeviku pidaja olnud, kuid mõned mõtted saan kirja pandud küll. Usun, et kunagi hiljem märkmikku lugedes võib nii mõndagi enda juures avastada.\nBliss Me Boxist leiad kahte erineva iseloomuga Tegude Kalender märkmikku – üks seiklejale ja teine õnneseenele. Mina ei kasutagi seda niivõrd oma tegevuste listina, vaid lihtsalt kirjutan üles iga päev oma mõtted. See pisike märkmik on minu napisõnalisele täpselt õige.\nOlgem kõik veidi vabamad, rõõmsamad ja rohkem abivalmis, mitte ainult kevad-suvise päikesega, vaid ka pimedatel talvekuudel!\nKui ka Sina soovid omale Tegude Kalender märkmikku, siis piilu SEIK Kirjastus kodulehele või kingi endale kevadine Bliss Me Box!\nÄra unusta kasutada sooduskoodi MARILYN10, mis annab 10% soodustust!\nEesti toodejoogakeha ja meelkevadlooduslikud tootedMarilyn JurmanNaturaalsed tootedsoovitused\nEelmine postitusMinu igapäevane näohooldusrutiin - mida vähem, seda parem!\nJärgmine postitusStress ja hormoonide ebatasakaal kehas võib põhjustada tugevat juuste väljalangevust.