Tee lõpp pahteldamisele! - Puumarket\nKüllap on nii mõnigi kodune remonditöö edasi lükatud hirmust kõikjale tungiva pahtlitolmu ees. Sellest nuhtlusest pääsemiseks või selle vähendamiseks on lihtne viis: puidu kasutamine kipsplaadi või krohvi asemel.\nTäiesti hooldusvaba pole muidugi mitte mingi materjal, puitpindade hooldamine on aga märksa lihtsam ja ei vaja korduvat pahteldamist ning lihvimist. Puitmaterjali ruutmeetrihind on muidugi kõrgem kui kipsplaadil, kuid tihtipeale ei vaja puitmaterjal enam mingit viimistlust ning paigaldamine on lihtne, mugav ja odav.\nLisaks on puidul suur eelis võime näol toimida niiskuspuhvrina. Ruumi õhuniiskuse tõustes neeldub osa niiskusest puidus ja saab sealt jälle vabaneda, kui õhuniiskus jälle langema hakkab, näiteks päevasel ajal magamistoas. Tegelikult oleks vist isegi õige puidu seda omadust käsitleda mitte lisaboonusena, vaid peamise eelisena. Samuti ei kogu puitpinnad staatilist elektrit ja puidu halva soojusjuhtivuse tõttu ei pea ruumiõhu temperatuuri tõstmiseks seina kogu paksuses soojemaks kütma. Viimane omadus on eriti oluline näiteks talvisel ajal suusaonni saabudes või suvekodus sügistalvist nädalalõppu veetes.\nPaar numbrit tagasi oli Kodu ja Ehituse artiklis lugeda Ludeschi keskusehoonest, kus puitsisevooder oli peensaetud ja viimistlemata pinnaga. Sellisel kujul on puidu toimivus niiskuspuhvrina kindlasti parim, kuid õhukesekihilised lasuurvärvid, vesialusel lakid ja vahatamine on veeauru poolt väga hästi läbitavad ega mõjuta oluliselt puidu häid omadusi. Mingit pinnaviimistlust julgeks siiski soovitada, nii väheneb oluliselt pindade määrdumise ja pleekimise oht. Pindade määrdumine on ohuks mitte ainult puidu puhul ja viimistletud pinnaga puit on paljudest teistest materjalidest kergemini puhastatav, sobides näiteks määrdumisohtlike tsoonide kaitseks, vt. foto.\nPuitvooder katab ainult voodi ümbrust ja kaitseb seina määrdumise eest, voodri ülaserva on kinnitatud käepärane riiul.\nVäärikas interjöör ühegi pahteldamist vajava pinnata. Liimpalkseina asemel võib vabalt olla laiem sisevoodrilaud.\nOks on puidu õis, aga samuti nagu on peaaegu kadunud lillelised tapeedid, on harva näha ka puidust siseviimistlust. Ilmselt on kuskil mälusopis kummitamas veneaegsed sauna eesruumid oma okslike seintega, kuid ilmaaegu, kaasaegsed puitmaterjalid on hoopis teise kvaliteediga. Soovi korral on võimalik osta täiesti oksavaba materjali, see aga ei ole sageli vajalik, sest mõõdukas koguses terved oksad võivad ruumis päris hästi mõjuda. Seda tõestab näiteks ristkihtpuidu populaarsuse kiire tõus ka sellistes rakendustes, kus ristkihtpuidust seina sisepind või lagi nähtavaks jäetakse.\nLasteaed Stavangeris. Ristkihtpuidust sisesein ja liimpuidust talad ei ole kaugeltki oksavabad, kuid sobivad hästi pisut tehnitsitliku ja värvika sisekujundusega.\nVäiksemates ruumides võivad oksad siiski häirida, kuid seal aitab ühtlasemat muljet saavutada lasuurvärvi kasutamine. Hele lasuurvärv peidab kontrastid, jättes puidu tekstuuri siiski tajutavaks.\nMagamistuba liimitud palgist majas, lasuurvärv teeb toa pea sama heledaks kui valgeks värvitud kipsplaat, pind on aga palju huvitavam.\nSisevoodrilaudu müüakse Eestis peamiselt viimistlemata pinnaga, lihvimine enne pinna viimistlemist ei ole vajalik. Mõned firmad müüvad tavalise või valge lakiga viimistletud laudu, tellida saab ka värvimist, lakkimist, peitsimist, vahatamist koos poleerimisega ja töötlust, mida miskipärast vanutamiseks on hakatud nimetama. Vanutatud vildiga siiski tegemist ei ole, jutt on puidule vana ja reljeefseks kulunud ilme andmisest pinna harjamise teel.Nii võikski minu meelest öelda: harjatud pinnaga sise- või välisvoodrilaud.\nHarjatud pinnaga termopuidust sisevoodrilaud, valge lakiga laud laes ja kahe tooniga peitsitud vineer seinal. Peits toob tekstuuri välja isegi kasevineeri muidu üksluisevõitu pinnal.\nVast kõige uuem ja seni tundmatum sisevoodrilaud ehk siseviimistluspaneel on Effex, mida valmistatakse sõrmjätkatud männi liimpuidust ja mis seetõttu on täiesti oksavaba. Võimalik on tellida erinevaid viimistlusvariante ja materjal ei vaja mingit täiendavat töötlust. Kuna lauad on üsna laiad, 200 mm, on seinale kinnitamine kiire ja otsatapi olemasolu tõttu on kaod minimaalsed.\nEffex paneeliga kaetud sein.\nPlaatmaterjalidest on siseviimistluses kõige levinum vineer, ehkki mitmesugused pealistatud puitkiudplaadi variandid vääriksid ilmselt senisest enam kasutamist. Kuna okaspuuvineeri Eestis ei toodeta, siis on üldlevinud kasevineeri kasutamine, ehkki okaspuuvineer on märksa värvikama tekstuuriga. Kuna suurte vineertahvlite servade liitmine nii, et liide on absoluutselt sirge ja tihe, on pea võimatu, siis jäetakse tahvlite vahele enamasti vuuk või kaetakse liide katteliistuga.\nVineeritahvlid on kinnitatud roovitusele, mille pind on vuugikohtades mustaks värvitud. Kontrastsed vuugid ja erineva suurusega tahvlid võimaldavad pinda liigendada.\nOsa liiteid on vuugiga, osa katteliistuga.\nPuit sobib ka niisketesse ruumidesse, valida tuleks siiski termopuit, tiikpuu vmt. ja sobiv pinnaviimistlus.\nLõpetuseks tahaksin öelda, et puitpõrandate teema jätsin vaatluse alt välja täiesti teadlikult. Puit on põranda materjalina niigi üpris populaarne ja see teema vajab variantide rohkuse tõttu eraldi käsitlemist.\nPuitfassaadide renoveerimine ja ehitamine\tPuitmaja pakub soojust ja pehmust


veebruar1919 - uusaeg\nOperatiivsaatabi teadaanne. Anveldi avaldus.\nAnvelt ja Ko poolt, kes ennast Eesti töökommuna valitsuseks nimetab on 10. jaanuaril 1919 järgmine radiotelegramm kõigile ilmale laiali saadetud: "Kõigile, kõigile, kõigile. Viimastes pealetungimistes, mis Eesti kodanlaste väeosad meie punaste sõjaväe osade vastu ette võtsid, on kindlaks tehtud, et vastase väeosade seas ka Soome polgud on olnud. Seda tõendab ja seletab veel nõndanimetatud Eesti Ajutise Valitsuse üleskutse, mis 27. detsembril kõigi ilma kodanlastele ühes abipalumisega saadetud on ja provokatsiooniline vale, et Vene Föderatiivne Nõukogude Valitsus Eestimaa okupeerimise mõttes sinna Vene, läti ja Hiina sõjaväe salkasid saadab. Eesti Nõukogude Vabariigi Valitsus, kui kõigi Eestimaa töörahva õigustatud esitaja, protesteerib veel kord kategooriliselt kõigi ilma töörahva ees Eestimaa kodanliste niisuguse häbemata provokatsiooni vastu ja tõendab, et ühtegi Eestimaa okupatsiooni võõraste vägede läbi ei sünni ja juttusid Hiina väeosade üle tuleb kuritahtliseks valeks tööliste klassi üle pidada. Eesti kodanlus ei ole ühegi sõnaga seda töölisklassi puudutanud, kes ennast onpunaseks sõjaväeks ühendanud, et oma kodumaad kodanlaste rõhuva vägivalla alt vabastada.\nEesti Töökommuna Nõukogu: Anvelt, Vallner, Käspert, Mägi, Pöögelmann, Trankmann"\nSee radiotelegramm on dokumendi näol operativstaabi kätte langenud ning nende süüdistuste kõrvaldamiseks teatab operatiivstaap veel kord järgmist:\nVangide ja meie kätte langenud dokumentide läbi on tõeks tehtud, et meie vastu nii Jamburgi kui ka lõuna frontil järgmised väeosad võitlevad:\n1) 6. kütidiviis, see on 46, 47 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54. kütipolgud, peale kolme viimase, mis Tallinna, Viljandi ja Tartu kütipolgu nimesid kannavad ja ainsad on, kelles 50 protsenti sunniviisiliselt mobiliseeritud eestlasi on ja kus komando keel niisama vene keel, kõik teised polgud vene polgud.\n2) 2. Novgorodi kütidiviisi osad ja nimelt 8, 9, 10 ja 12 Novgorodi kütipolgud, mis Novgorodi kubermangus formeeritud ja ainult venelastest koos seisavad.\n3) 10. kütidiviisi osad ja nimelt: 83, 84, 85, 86, 87, 89 kütipolgud. Need polgud on Vjatka ja Permi kubermangudes formeeritud ja seisavad ainult venelastest koos.\n4) 7. Petrogradi kütipolk, 168. kütipolk, 1. eeskujulik, 2. eraldi Novgorodi kütipataljon ja 3. Eesti kommunistiline kütipolk, seisavad ka ainult venelastest koos, kuna ainult viimane, mis Võrus formeeritud ja kus üle 300 mehe ei ole, eestlastest sunniviisit kokku seatud.\n5) 1, 4, 6, 7, 8 ja 9. läti polgud, kes lätlastest ja venelastest koos seisavad\n6) 1 ja 2. mineerijate divisjon, need väeosad seisavad ainult hiinlastest koos, kuna tehniline juhatus venelaste käes on. Esimese divisjoni komandör on meie käes vangis koos adjutandiga. Niisama on meie käes selle divisjoni hiinakeelne pitser, kui ka hiina soost punakaartlaste hiinakeelsed passid ühes nende päevapiltidega.\n7) Suurtüki ja ratsaväe osad seisavad ka ainult venelastest koos, kuna ainult paar patareid ja eskadroni on, mis enamlastel võimalik oli eestlastest formeerida.\nNii siis 32 polgust, mis praegu meie vastu tegevad on, on ainult 4 (loe neli) polku, mis poolest saadik eestlastest koos seisavad, kuna teised, see on 28 (loe kakskümmend kaheksa) arvu järele, nii kui meie Ajutine Valitsus seda õieti on tähendanud, venelastest, lätlastest ja hiinlastest koos seisavad.\nEi ole mingitkahtlust, et anvelt ja Ko. Eesti Ajutise Valitsuse vastu kuritahtliselt kõik rattad käimaon pannud ja seda veelgi tegema saab, kuid nende isandate vastu räägib kõik ja igaühele on nüüd selge, et see valitsus, mis ennast EEsti Nõukogude Valitsuseks nimetab ja kellel ühtegi Eesti Nõukogu seljataga ei ole ja kes peale selle veel Nõukogude Vene riigi pinnal asub ja kellel Eesti rahvuslist sõjaväge ei ole - oma röövsalkadega Eesti Vabariigi pinnalt lahkuma pidi. Asjata on kõik radiogrammid, sest mis dokumentalselt kindlaks on tehtud, seda ei suuda ükski radiogramm ümber lükata.\nOperatiivstaabi ülem: kindralstaabi alampolkovnik Soost.\nOriginaal: Päevaleht 18. veebruar 1919


Kaalulanguse eesmark 20 püsiva kaalulanguse saladust\nSamuti võivad esineda kuulmis-visuaalsed hallutsinatsioonid, kus katsealused saavad hüpnootiliste ettepanekute põhjal kuulda ja näha soovitatud helisid ja esemeid Paula RõukTerviseportaali reporter Kaalu langetamiseks tuleb normaalselt süüa, mitte nälgida ega äärmustesse kalduda. Üks võimalus oma eesmärgi täiustamiseks on rääkida oma arstiga. Nad märkasid protsessi käigus ajus kolme suurt muutust: Vähendatud aktiivsus selja eesmises tsingulaadis. Oli selge, et oleks vaja kaalu langetada ning vererõhk normi saada. Jälgige oma edusamme ja premeerige ennast söömise ja liikumisharjumuste parandamise eest.\nKüll aga hakkas kaalulanguse eesmark vanusega sujuvalt kasvama ning jõudis lõpuks kg peale pikkus cm.\nSee oli lisakoormuseks sportimisel. Ka vererõhk oli viimasel ajal pigem kõrgem. Kuidas maksimeerida kaalulanguse vett kiiresti selge, et oleks vaja kaalu langetada ning vererõhk normi saada.\nEnne Elisega kohtumist arvasin, et saan igapäevase menüü, mida tuleb punkt-punkti haaval jälgida.\nMaarja Peale toitumisnõustamist õppisin mõistlikumalt toidukordi ja vahepalasid planeerima.\nTervislik toitumine ei ole ainult pidevad piirangud, vaid väikesed muudatused. Vaatasime üle minu senised söömisharjumused ja viisime sisse järk-järgulised positiivsed muudatused. Eesmärgiks polnud kiire kaalulangus või ajutine kaalulanguse eesmark toitumine, vaid kestvad positiivsed ja tervislikud harjumused.\nViimasest kohtumisest on möödas juba mitu kuud, kuid mitmed teadlikud harjumused on siiani alles. See oligi minu eesmärgiks. Maret Läksin Elise juurde kuna teadmised tervislikust toitumisest olid mul olemas. Ma arvan, et sisimas on need meil kõigil olemas, aga minu soov ei kaalulanguse eesmark mitte nii väga teadmisi juurde saada, vaid tuge kaalulanguse eesmark nõu, kuidas paremaid valikuid teha just neil hetkedel, mil stress või teised tegurid õigelt rajalt kõrvale lükkasid.\nKatriin Elis aitas mind tohutult palju. Maarja Tänu Elisele olen toitumises palju kaalulanguse eesmark ning teen tervislikumaid valikuid.\nKas olete otsustanud uuel aastal kaalust alla võtta? Sa ei ole üksi. Kaalukaotus on üks populaarsemaid resolutsioone, mille me jaanuari alguses teeme. Kuid veebruariks on paljud meist juba oma programmidest lahkunud. Mis vahe on eduka lahenduse ja selle vahel, mis on ebaõnnestunud?\nTesti tulemusel sain teada, et mul on gluteenitalumatus, samuti ei sobi mulle pärm ning kaalulanguse eesmark piimatooted. Jätsin need oma menüüst välja ning praeguseks olen kaotanud 10 kg.\nTesti tulemused olid pehmelt öeldes šokeerivad. Pidin harjuma täiesti uue menüüga, kuid tulemused ei lasknud end kaua oodata. Esmalt kadus punnis kõht ja peavalud andsid järele. Kadusid ka punnid lõualt.\nOma uue menüü alguses võtsin igal hommikul L-türoksiini mg. Kui mul tekkisid taas alatalituse nähud, pöördusin arsti juurde ja lasin teha uued vereanalüüsid.\nTulemuseks oli see, et minu igahommikune ravimidoos vähenes mg-lt mg-le. Lihtsalt hämmastav! Ma ei osanud arvata, et ühel hetkel saan võtta vähem ravimeid. See oli minu jaoks tõeline preemia!\nAga tegelikult oli väga tore saada selles toitumise virr-varr maailmas asjatundlikku nõu ja juhiseid. Kindlasti oli Teedul palju abi ärevushäirega seotud kogemusnõustamisest - üks asi on lugeda ja hoopis teine asi on teise inimesega rääkida - seega suur aitäh Sulle selle eest.\nUsun, et saime õigele teeotsale ja teame, et kui asjad rappa kiskuma peaksid hakkama, siis on tee juba selge. Made ja Teet Pöördusin Elise poole sooviga saada mitu aastat korrast ära olnud seedimine taas endiseks.\nKahe kuuga -7,1kg, jah see on võimalik vaid toitumisega! Elise teadmised, kogemused ja eelkõige su enda tahe ja usk on retseptiks. Mul on nüüd oskus juua ja nautida vett, hinnata portsjonite suurust ning juba poes teha tervislikumaid valikuid.\nEnergiat on rohkem, meel on hea ja ka soovitud kilod kaovad.\nKuidas minu kalded maha vahendada


Kõik lood märksõnaga „Sotsiaalministeerium” - Kaubandus\nRimi on otsustanud teha rohkem, kui alkoholimüügikeelu seadus nõuab\nBENU apteek leidis võimaluse, kuidas Türil uuesti uksed avada\nTüri Konsumis avas täna uksed Benu frantsiisi kasutav partnerapteek. Benule kuuluv apteek tuli juuni alguses konkureerivate apteekide kaebuse tõttu sulgeda. Peale sulgemist on apteegi avamise ootust väljendanud nii hoone omanik Järva TÜ kui ka kohalikud elanikud.\nAlkoholiaktsiisil on veel tõusuruumi\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski pole rahul, et Eesti ettevõte müüb Lätis piiri lähedal eestlastele odavat alkoholi, ja pöördus selles küsimuses rahandusminister Sven Sesteri poole.\nLiit: e-sigareti veebipoodide keelamine ahistab nii müüjaid kui tarbijaid\nKaupmeeste Liit esitas aasta halvima seaduseelnõu kandidaadiks alkoholi- ja reklaamiseaduse muutmise eelnõu


Maailma naisliidrite read said täiendust - Eesti Päevaleht\nVälismaa 7. veebruar 2000\nMaailma naisliidrite read said täiendust\nSoome sotsiaaldemokraadi Tarja Haloneni valimisega Soome presidendiks suurenes maailma naissoost riigipeade ja valitsusjuhtide arv kaheksale.\nSri Lanka president Chandrika Kumaratunga valiti ametisse novembris 1994. Ta nimetas peaministriametisse oma ema Sirimavo Bandaranaike, kes oli maailmas esimese naisena valitsust juhtinud ka aastail aastail 1960-1965 ja 1970-1977.\nBangladeshis sai juunis 1996 peaministriks Hasina Wajed. Tema eelkäija Begum Khaleda Zia sai 1991. aastal islamiusulise Bangladeshi esimeseks naispeaministriks.\nIirimaal valiti 30. oktoobril 1997 presidendiks Mary McAleese. Enne teda oli riigipeaks Mary Robinson, kes pärast ametiaja lõppemist asus juhtima ÜRO Kõrgemat Põgenikekomisjoni.\nUus-Meremaa peaministriks nimetati 10. detsembril 1999 Helen Clark, kes asus tööle maa esimese naissoost valitsusjuhi Jenny Shipley ametijärglasena.\nLätis valiti 8. juulil 1999 presidendiks Vaira Vike-Freiberga. Ta on Ida-Euroopa esimene naissoost riigipea.\nPanamas sai 1. septembril 1999 presidendiks Mireya Moscoso, populistliku poliitiku ja kolmekordse presidendi Arnulfo Ariase lesk.\nUSA ajaloo esimene naisvälisminister on Madeleine Albright, kes asus sellele ametikohale 23. jaanuaril 1997.\nKõige kauem on naistest katkematult valitsusjuhi kohal püsinud Margaret Thatcher (11 ja pool aastat), kes oli Briti peaminister aastail 1979-1990. Temast jääb maha Indira Gandhi, kes oli India peaminister kokku 11 aastat ja kaks kuud.


Tantsu- ja laulupidu! - Creativity Catcher\nTantsu- ja laulupidu!\nEile nägin linnapeal ühesuguste seelikutega pisikesi plikasi ja tuli meelde, et tantsupidu ju hakkab. Oi, kuidas ma olin tantsupeo fänn kunagi. Üldse rahvatantsu fänn olin. Juba viie aastasest peale. Kai läks esimesse klassi ja hakkas oma klassikaaslastega rahvatantsus käima. Neil oli üks tüdruk puudu ja kuna ma tahtsin alati kõike teha, mida Kai tegi, siis sai minust ka rahvatantsija. Järgi mõeldes oli see ikka vahva värk. Kõik need esinemised ja proovid, ootamised ja riietumised. Alatine jama vöö peale saamisega ning tantsupartnerite kohmakus. Ainuke halb asi vist oligi, et kõigist teistest noorem olin- kogu aeg vahetati just minul parterit. Aga ju ma siis tegin sitast saia, sest miks muidu ma kogu aeg omale uued ja kõige sitemad vennad sain ja nad pärast suurematele tüdrukutele edasi vahetati (las olla vähemalt mul see unelm eksole).\nRahvatants oli ka füüsiliselt päris raske. No kõik need trennid. Kusjuures paneb imestama väikese lapse visadus- ise käisin iga päev kergejõustiku trennis ning kaks korda nädalas peale trenni ka rahvatantsus. Tubli, tubli. Kui mitte hakata mainima isegi näiteringi või kõiki neid muid- kunsti, käsitöö ja mis iganes ringe, mis mul oli vaja järgi proovida.\nRahvatantsu peol olen käinud kaks korda vist.Oi kui põnev see veel oli. Rongiga Tallinna, ööbimine suures uhkes linna koolis, trollide ja trammidega sõitmine. Silmad punnis ja suu ammuli sai kõrghooneid seiratud ja kartustundega linna lapsi piilutud. Millise südamevärinaga ootasin meie staadionile minekut esinemise päeval lootes, et emme- issi telekast mind näevad. Heas mõttes massipsühhoos, ühiskonna nakatamine rõõmu ja headusega. Ühtsustunne, et oleme eestlased ja tantsime kõik koos Eesti jaoks!!! See jõudis isegi väikese lapseni.\nNüüd olen vist rohkem laulupeo fänn. Seda lihtsalt põhjusel. Kahel korral olen juba saatja õpetajana oma õpilastega sellest osa võtnud. Tõsi jah- ka ise olen ühe korra põhikooli ajal laululaval laulnud. Sellega meenub kohe võimas “Koit” koos Tõnis Mäega ja seljataga üürgavad vanamutid, kes olid valesse häälegruppi ära eksinud.\nSee aasta saan jälle laulupeole. Nii äge- kogu see melu ja tohutu kogus lapsi, sõdurisupp ja rongkäik! Tegelikult mulle massiüritused absoluutselt ei meeldi, aga see on midagi muud- see on meie oma laulu- ja tantsupidu:)\nElagu positiivsed massiüritused!!!


Võrdsete võimaluste volinik | Töö ja pereelu ühitamine vajabki abi - Võrdsete võimaluste volinik\nFoto: Canva pictures. By FatCamera\nVäga paljud inimesed kannavad õlgadel korraga kaht koormat. Tööd peame kõik tegema nõuetekohaselt ja pereliikmete eestki tuleb hoolt kanda.\nMõlemat võib vaadata võimaluse, mitte koormana, ent seaduste paragrahve see ei muuda. Töö peab olema õigel ajal ja ettenähtud kohas korralikult tehtud ning alaealiste laste eest tuleb isiklikult hoolt kanda.\nMõnigi kord võib juhtuda, et need kaks kohustust sajavad kaela ühel ajal. Oled viksilt alustanud päeva teenindussaalis ja esimesel puhkehetkel helistad tagasi lasteaiast tulnud kõnele – ning kõik muutub, sest teie laps oksendab, andis positiivse kiirtesti tulemuse, tal on tõusnud palavik või midagi muud sellist. Teid kutsutakse kohe järele, last koju viima.\nVõi on palju meeldivamaid ajakonflikte – teil on kuu töögraafik juba tehtud, kui koolist antakse teada lastevanemate koosoleku ja lapse arenguvestluse aeg. Kui koosolekule võib saata osalema vanavanema või hea naabri, siis lapse arenguvestlusel tuleb vanemal olla kohal nagu viis kopikat.\nOlgu me kõik kaitstud selle hetke eest, kui helistatakse, et eakas ema või isa on kukkunud. Hea on, kui asi päädib kergema tervisekahjustusega ja vaja on lihtsalt järgmised kuu-kaks kodus täiendavat abi ja tuge.\nSotsiaalministeeriumi eelmisel aastal tellitud uuringu järgi abistab või hooldab 22 protsenti Eesti elanikest oma lähedasi, Pärnumaal on hooldamisega seotud elanike protsent kaheksateist.\nEnamik omaste hooldajatest käib samal ajal ise tööl. Kui samal ajal on tööl ees ootamas riigihanke tähtaeg? Koroona tõttu on lakke tõusnud töökoormus? Või õpetajal on riigieksamiks valmistuvad õpilased? Mis tahes juhul pole ülesanne kergete killast, sest samal ajal tuleks olla kahes eri kohas ja teha kaht asja samal ajal. See pole võimalik isegi mitte muinasjutus.\nNaisel on samasugune õigus töisele eneseteostusele nagu mehel\nOmeti lahendavad Eesti inimesed neid olukordi päev-päeva kõrval, sageli edukalt. Ent mõnikord kõrge emotsionaalse või majandusliku hinnaga.\nNäiteks on soolise palgalõhe üks põhjusi just naiste pikad töökatkestused laste kasvatamiseks ja haige pereliikme hooldamiseks. Töökatkestused võivad hakata surnud ringis mõjuma niinimetatud statistilise diskrimineerimisena – eeldatakse, et kui naine on juba palju töölt ära, siis on ta seda edaspidigi.\nVastutusrikkamaid kõrgemapalgalisi kohti pakutakse seetõttu meestele, kelle lapsi ja vanemaid hooldavad sagedamini ikka needsamad naised. Naised teevad koduseid tasustamata töid palju rohkem kui mehed, samuti pereliikme hooldamise tõttu töölt koju jäänute hulgas on naised suures ülekaalus.\nSellises tööjaotuses polekski midagi halba, kui see ei maksaks kätte majandusliku kitsikuse ja väiksema pensionina. Sageli maksavad mehed tegelikult oma tervisega veel rängemat hinda, kui nad on ühekülgselt ainult tööd rabanud ning pere ja oma hobid kõrvale jätnud.\nKõigile on parem, kui nii naised kui mehed saavad teha meelepärast tööd, hoolitseda pere eest ja leida aega ka oma isiklikule arengule või hobidele. Lõpuks vajavad ju nii lapsed kui töökoht väljapuhanud inimest. Kuidas seda kõike saavutada?\nIgas peres ise leib, igas talus ise taar (Vändra kihelkond)\nEstonian Business School (EBS) ja võrdsete võimaluste voliniku kantselei on uurinud Euroopa Liidu rahastuse toel seda, millistest oskustest oleks kõige enam kasu töö ja pereelu valutumaks ühitamiseks.\nNaistel tasub nende teadmiste valguses ennast suutmissurvest välja mõelda: ei pea olema igal pool perfektne ja parim. See ei olegi võimalik ja toda tasub meestelt õppida. Endale tolmurullide, lapse puudutud viiulitunni ja homseks lükatud tööülesannete andestamine aitab fookust hoida ja prioriteete seada.\nTeiseks on hea mõte pikema töökatkestuse asemel jagada lähedaste või muu turvavõrgustikuga neid aegu, mil tulebki hooldamise pärast kodus olla. Näiteks haige lapsega hoolduslehele võib jääda kes tahes, kes lapse hooldamisega hakkama saab, olgu selleks vanavanem või armas naaber. Lapsepuhkust saab võtta osati või jagada teise vanemaga. Ehk aitavad need hoopis isal korraks vaimu puhata ja mõjuvad tema terviselegi hästi?\nKolmas nõuanne on nii meestele kui naistele – küsida abi lasteaialt, koolilt, kohalikult omavalitsuselt ja oma tööandjalt. Kõigile neile on selle eluliselt olulise küsimuse ehk töö- ja pereelu ühitamise õnnestumiseks pandud kohustused. Lasteaed peab näiteks nõustama lastega tekkinud küsimustes neid vanemaid, kelle laps lasteaias ei käigi, omavalitsusega koostöös saab leida lapsehoiu näiteks olukordadeks, kus vanema(te) tööajad erinevad traditsioonilisest.\nKoduhooldus on omavalitsuse teenusena juba hästi levinud, ent samalaadset tuge pakutakse väikeste lastega või puudega pereliikmega peredele keerulisemates olukordades. Eesmärk on ju ühine – kellegi töö ei pea katkema seepärast, et pereliige vajab täiendavat hoolt. Kogukond tuleb appi, nagu vanadest aegadest saati kombeks.\nTööandjale paneb soolise võrdõiguslikkuse seadus kohustuse toetada töötajaid töö- ja pereelu ühitamisel, arvestades seejuures töötaja vajadusi. Kuna vajadused erinevad, on toetaminegi erinev. Tööandjaga tuleks alati oma konkreetsetest vajadustest rääkida, ainult siis oskab ta nendega arvestada.\n“Elu on töö on elu”\nPäriselus ei lähe kõik nii libedalt, nagu siin kirjas, seda tean emana väga hästi. Ehk teeb tuju paremaks Eesti tippnäitlejate osalusel äsja valminud must komöödia “Elu on töö on elu”, mis tugineb päriselu näidetele. Filmi peategelaseks on perekond, kel kohustusi rohkem kui aega. Neilegi tundub alguses, et nad peavad ise kõigega hakkama saama ja abiküsimine ei tule kõne allagi. Asjad hakkavad laabuma siis, kui isa ja ema julgevad oma tööandjaga rääkida, küsida abi koolist ja omavalitsusest. Novembri lõpus ETV eetris olnud film on järelvaadatav.\nAvaldatud: detsember 2, 2021\nLiisa Pakosta: las elektrikompensatsiooni arvestav ametnik teeb midagi kasulikku ka\nMu lapsel on koolis populaarne huviring „Harjutame eluks“. Seal õpitakse palju kasulikke asju, näiteks eelarvestamist ja rahakogumist, kodu rajamist, kuidas ise elektri- vee ja maalritöid teha, […]


K-Projekti akendest Ahtri tänava Admirali maja kolmandalt korruselt avaneb hunnitu vaade Tallinna ühele kiiremini arenevale piirkonnale Vanasadama ümbruses. Rotermanni kvartal, Porto Franco, Tallinna Vanasadam ja vett mööda veidi eemal Noblessneri kvartal – kõigi nendega on firmal suuremal või vähemal määral pistmist. Tegutsetud on juba üle veerandsaja aasta ning paljude ammu alustatud projektide vilju märkab linnakodanik alles täna.\nK-Projekt sündis puhtinimlikust ahnusest, on firma loomist humoorikalt kirjeldanud Rein Annusver, viidates nõukaaegsele plaanimajandusele, mil riik dikteeris büroodele, kui suures mahus tööd teha tohtis. Toona töötas ta Kommunaalprojektis, kus töötajate suutlikkus oli suurem, kui võim teha lubas. Viimase asjaolu toel sündisidki esimesed kooperatiivid, kus keegi ei määranud tehtava töö ülempiiri. "Riiklik väikeettevõte, üks väheseid formaate, mida siis luua sai, sündis 1. detsembril 1988. Eraettevõtte saime tehtud alles paar aastat hiljem. Sel ajal olid võimsad projekteerimisfirmad. Kommunaalprojektis oli 600–700 töötajat, aga selliseid oli veel, Eesti Projekt, Tööstusprojekt, EKE Projekt, Maaehitusprojekt, kõigis viis-kuussada inimest tööl. Täna askeldab ehk suuremates projektbüroodes nii poolesaja inimese ümber," meenutab firma looja K-Projekti algusaegu.\nPraegu jookseb K-Projektil 30nes aasta ja oma olemuselt on ettevõtte juhi arvamusel tegu Eesti kõige tublima infrastruktuuri projekteerijaga. "Me ei projekteeri ega hakka suure tõenäosusega ka lähiajal projekteerima ühtegi hoonet, aga projekteerime kõike, mis jääb väljapoole hooneid – tänavad, maanteed, tehnovõrgud, haljastus, teeme geodeetilisi mõõdistustöid jne. Koostame palju detailplaneeringuid (vahelduva eduga 20–25% detailplaneeringutest Tallinnas) ja nendega kaasnevaid uuringuid: haljastuse hinnangud, insolatsioonianalüüsid. Pärast detailplaneeringu kehtestamist saame klienti aidata ka kruntide moodustamisel,“ loetleb Rein Annusver valdkondi, millega ettevõte põhiliselt tegeleb.\nVaade Ülemiste liiklussõlmele linnulennult K-PROJEKTI FOTOKOGU\nAastate jooksul on K-Projekt laiendanud oma tegevusalasid ja võib julgelt kinnitada, et pakutakse teenust detailplaneeringutest liiklussõlmedeni. Igal aastal jõuab kehtestamiseni kümneid detailplaneeringuid, mis valminud K-Projektis. Paljudel juhtudel jätkub töö sama objektiga edasi: moodustatakse kinnistud, projekteeritakse välisvõrgud, teed-tänavad, haljastus. Selle töö vilju näeb peamiselt Tallinnas ja Harjumaal aga ka mujal Eestis. Näiteks võib tuua Väo liiklussõlme, mille kohta hiljuti kehtestati detailplaneering, praegu moodustatakse krunte ning juba koostatakse liiklussõlme ehitusprojekti. Sarnased näited on ka Porto Franco, Rotermanni kvartal, Noblessneri kvartal ja paljud teised objektid. Viimase aja üks suuremaid töid on Veskimöldre uus elurajoon ligi 250 eramu ja ridamaja krundiga, kus alustati detailplaneeringu koostamisest, moodustati krundid, projekteeriti kogu taristu.\nK-Projekti projektide järgi on viimastel aastatel ehitatud Luige ja Topi liiklussõlm Tallinna ringteel. Tallinnas on üks suurimaid ja komplitseeritumaid K-Projekti projekteeritud objekte kindlasti Ülemiste liiklussõlm koos Tartu maanteega. Praegu ehitatakse K-Projektis projekteeritud Haabersti liiklussõlme. Hiljaaegu on valminud Reidi tee projekt, mille järgi peaks ehitustööd algama juba sellel kevadel.\nVaadeldes K-Projekti töid, jääb silma tõepoolest palju sellised, mis tuttavad igale linnakodanikule. "Eelmisest aastast saab trammiga lennujaama – trammitee projekteerimisega tegelesime viimased viis aastat, mõttetasandil veelgi kauem. Eelmisel aastal rekonstrueeriti meie projekti järgi Kopli trammiliin ja enne seda osalesime Tondi suunalise trammitee rekonstrueerimise projekti koostamisel," nimetab Rein Annusver firma viimase aja suuremaid töid. Aga neid on veel. Huvitavat mõtlemist on pakkunud Vanasadama piirkond, kus liikluspilt muutub peagi oluliselt ja Kakumäe sadama arendamisega seotud projekteerimistööd.\nDetailplaneeringute juhtivkonsultandi Ülle Kadaku sõnul on väga põnevad ka objektid, millega tegeletud pikki aastaid. Näiteks Suur-Sõjamäe tn 10, endise Dvigateli tehase ala, mis jõudis K-Projekti töölaudadele aastaid tagasi nõukaaegse tootmisolme musternäidisena. "Gaas, elekter, side liikusid kõik õhuliine pidi, piirkond ise, hoolimata uhkest tsaariaegsest planeeringust, oli kole ja räämas," kirjeldab Ülle piirkonda, millest on välja arenenud pealinna moodsamaid ärikeskkondi Ülemiste City. "Esimene detailplaneering endise Dvigateli alal kehtestati 2003.aastal. Tööle hakkasime isegi aasta paar varem. Nüüdseks on suur osa detailplaneeringust realiseeritud, on koostatud ka uusi detailplaneeringuid väiksemate piirkondade kohta ning paljude objektide projekteerimisel oleme oma meeskonnaga tegevad olnud. Etteruttavalt võib öelda, et Suur-Sõjamäe tänava äärse parkla asemele kerkivad peagi kolmeteistkorruselised büroohooned ja parkimismajad. Vihmavarjuga tüdruk kõrvalmaja otsaseinal tervitab möödujaid veel aastaid, enne kui suur tööstushoone linnapildist lõplikult kaob.\nArvutisimulatsioon: Reidi tee Foto: Ingmar Aija\nÜha rohkem projekteerijaid liigub pilvedes\nSee muidugi ei kirjelda mitte nende loovat meeleseisundit, vaid tööd, mida tehakse üha rohkem kasutades pilvelahendusi. K-Projektilgi on selles vallas esimesed edukad objektid selja taga. "Täna on kogu tehnoloogiline pool arenenud väga kiiresti edasi. Hetkel kasutame SharePointi platvormi, kus kõik on taevas ja kui meie projekteerijad tööd teevad, siis kõik andmed sinna pilve ka kantakse. Suure töö puhul saab iga osaline siseneda süsteemi, teha ära oma töö osa ja kõik teised näevad seda pea reaalajas ning saavad oma osa projekteerimisel teiste tehtuga arvestada. Selle kõigega kaasnevad täiesti uued töövõimalused meie inimestele, kes võivad objektide projekteerimisega tegeleda kõikjal, kus selleks piisavalt hea internetiühendus. Tallinnas, Pariisis või Londonis. See on üks suuremaid muudatusi viimase aasta jooksul," kiidab Rein Annusver tänapäeva võimalusi, mis lubavad loobuda 20 aasta pikkusest oma serverite kasutamisest.\nPilvelahenduste kõrval hoiab kaasaegset joont veelgi olulisem töövahend – tarkvara. Malle Ütti, projekteerimisjuhi sõnul liigub ettevõte selles mõttes paralleelselt mitmes uues suunas. "Oleme ka infrastruktuuri projekteerides üle minemas 3D-projekteerimisele, mida täna väga sageli veel ei tehta, sest paljudel tellijatel ja ehitajatel puudub valmidus kolmemõõtmelisi jooniseid vastu võtta. Maantee-ehitajad seevastu on asjast väga huvitatud, nende masinad ja seadmed töötavad just selliste digitaalsete jooniste peal."\nProjekteerijad puu otsas ei kasva, ka kesised mitte\nEelmise majandusbuumi ajal oli K-Projektis tööl 101 inimest, praegu on meil hingekirjas 55 töötajat (mitu inimest on lapsehoolduspuhkusel). Tänane olukord on uute projekteerijate palkamise vaatevinklist üsna nutune. Huumorisoon ei vea Rein Annusveri alt sellegi olukorra kirjeldamisel: "Suurt muret teeb eesti rahva juurdekasv, sest kogu aeg on meil palju naisterahvaid kodus lapsi kasvatamas. Meie jaoks on probleem selles, et kui tubli insener otsustab pere luua, mis tegelikult on ju tore, on täiesti võimatu leida projekteeriva inseneri asemele teist inseneri, räägitagu, mida tahes. Selliseid inimesi pole olemas. Abi pole loota ka välismaalt, sest peab tundma kohalikke olusid, teadma seadusi, suhtlema väga palju Eesti ametnikega. Lugu oleks teine, kui projekteerida tuleks kilomeetrite viisi sirget teed kuhugi kõrbesse või metsa, aga kui peab pidevalt suhtlema erinevate võrguvaldajatega ja Tallinna erinevate ametitega, ei tule välismaine tööjõud kõne allagi."\nKeeruline on leida ka inimesi koolipingist, sest neid, kes tahaksid istuda laua taga tunde ja tunde ning erinevate vastukäivate nõuete tõttu alailma töid ringi teha, lihtsalt pole. Vähestele noortele, kes K-Projekti jõuavad, jagub Rein Annusveri sõnul vanematel kolleegidel vaid kiidusõnu. "Lihtne neil siin alustada pole, harjumist tahab kas või aastakümnetega välja kujunenud firma käekiri, mille tulemuseks on ilusad ja selgesti loetavad projektid, millest ka tavakodanik info kätte saab. Kõik, kes meile tööle tulevad, hakkavadki õppima, kuidas teha lisaks tehniliselt veatule ka ilusat projekti. Noorte väljaõppe hulka kuuluvad muuhulgas mõtteharjutused Tallinna erinevate ristmike lahendamiseks, tänu millele on Tallinnas vähe kohti, mida me poleks mingilgi kujul läbi mõelnud ja läbi joonistanud. Hetkel tegeleme näiteks Hipodroomi ja Sõle-Tulika-Paldiski maantee ristmikega, et leida lahendus, kuidas panna ühistransport ladusamalt sõitma pärast Haabersti ristmiku valmimist. Abiks liikluslahenduste koostamisel/väljamõtlemisel on liikluse modelleerimine, mis võimaldab hinnata ühe või teise lahendusvariandi eeliseid ja puudusi. Meie meeskonnas tegeleb mitu noort inseneri just selle tulevikku pööratud arengusuunaga.\nPõneva ja pingelise tööelu kõrva jagub aega ka meeleolukateks ühisüritusteks, mis enamasti on sisukamad kui üks tavapärane pidu kolleegidega. Sellel aastal läbivad kõik K-Projekti töötajad kondiaurul 2018 kilomeetrit. Kes jalgsi, kes rattaga, kes rulluiskudega, hea vedamise korral ka suuskadel. Tasub järgimist – aasta alles noor, sama noor kui K-Projekti loomevaim.\nLoe rohkem headest projektidest kodulehel www.kprojekt.ee ja Facebookist.