„Kuradile seiske vastu, siis ta põgeneb” (Jaakobuse 4:7) | Keda Jumal armastab\n„Kuradile seiske vastu, siis ta põgeneb.” (JAAKOBUSE 4:7)\n1., 2. Kellele valmistab ristimine rõõmu?\nKUI oled teeninud Jehoovat juba aastaid, oled tõenäoliselt meie kokkutulekutel kuulnud palju ristimiskõnesid. Ent kui sageli sa ka poleks sellistel sündmustel viibinud, liigutab sind ilmselt alati hetk, kui saali esiridades istujad püsti tõusevad ja näitavad, et on valmis laskma end ristida. See tekitab elevust kogu kuulajaskonnas ning kutsub esile südamest tuleva aplausi. Sul võivad lausa pisarad silma tulla, kui näed taas armsaid inimesi, kes on asunud Jehoova poolele. Sellistel puhkudel oleme ülirõõmsad.\n2 Kui meie võime olla uute õdede ja vendade ristimise tunnistajaks paar korda aastas, siis inglitel on võimalus jälgida seda sündmust tunduvalt sagedamini. Kas kujutad ette, milline rõõm valitseb taevas, kui inglid näevad, kuidas iga nädal lisandub Jehoova organisatsiooni nähtavasse ossa üle maailma tuhandeid inimesi? (Luuka 15:7, 10.) Kahtlemata tekitab sellise kasvu nägemine inglites suurt vaimustust. (Haggai 2:7.)\n„KURAT KÄIB RINGI NAGU MÖIRGAV LÕVI”\n3. Miks käib Saatan ringi nagu möirgav lõvi ja mida ta soovib teha?\n3 Mõned vaimolendid jälgivad aga neid ristimistalitusi äärmise vihaga. Saatan ja deemonid on raevus, kui näevad tuhandeid inimesi pööramas selga sellele rikutud maailmale. Ennast täis Saatan väitis, et ükski inimene ei teeni Jehoovat siirast armastusest ega jää raskes katsumuses talle ustavaks. (Loe Iiob 2:4, 5.) Iga kord, kui keegi otsustab Jehoovale pühenduda, leiab kinnitust see, et Saatanal pole õigus. See tähendab Saatanale iga nädal otsekui tuhandeid hoope vastu nägu. Pole siis ime, et ta „käib ringi nagu möirgav lõvi ja otsib, keda neelata”. (1. Peetruse 5:8.) See lõvi püüab aplalt meid neelata selles mõttes, et ta soovib kahjustada meie suhteid Jumalaga või need täielikult rikkuda. (Laul 7:1, 2; 2. Timoteosele 3:12.)\nIga kord, kui keegi Jehoovale pühendub ja laseb end ristida, leiab kinnitust see, et Saatanal pole õigus.\n4., 5. a) Millisel kahel olulisel moel on Jehoova piiranud Saatana mõjuvõimu? b) Milles võivad tõelised kristlased kindlad olla?\n4 Kuigi meil on raevukas vastane, pole mingit põhjust lasta hirmul end vallata. Miks? Sest Jehoova on piiranud selle möirgava lõvi mõjuvõimu kahel olulisel moel. Esiteks, Jehoova on ennustanud, et tõelistest kristlastest koosnev suur rahvahulk elab üle tulevase suure viletsuse. (Ilmutus 7:9, 14.) Jumala prohvetikuulutused ei jää kunagi täitumata. Seepärast teab ka Saatan, et Jumala rahvas tervikuna ei lange tema saagiks.\n5 Teine piirang tuleb ilmsiks põhitõest, mille ütles üks muistne Jumalale ustav mees. Prohvet Asarja lausus kuningas Aasale: „Jehoova on teiega, kuni teie olete temaga.” (2. Ajaraamat 15:2; loe 1. Korintlastele 10:13.) Loendamatud ülestähendused minevikust näitavad, et Saatanal ei õnnestunud kunagi neelata ühtegi jumalateenijat, kel olid Jumalaga lähedased suhted. (Heebrealastele 11:4–40.) Tänapäevalgi suudab kristlane, kel on Jumalaga lähedased suhted, seista Kuradile vastu ja ta isegi ära võita. Piibel kinnitab: „Kuradile seiske vastu, siis ta põgeneb teie juurest.” (Jaakobuse 4:7.)\nME PEAME VÕITLUST KURJADE VAIMUDEGA\n6. Kuidas võitleb Saatan kristlaste kui üksikisikute vastu?\n6 Saatan ei saa võita sõda, kuid ta võib võita meid kui üksikisikuid, kui kaotame valvsuse. Saatan teab, et ta võib meid neelata, kui tal õnnestub kahjustada meie suhteid Jehoovaga. Kuidas ta üritab seda teha? Ta ründab meid jõuliselt, igaüht isiklikult ning salakavalalt. Vaadelgem neid peamisi Saatana strateegiaid.\n7. Miks ründab Saatan Jehoova rahvast järjest jõulisemalt?\n7 Jõulised rünnakud. Johannes ütles: „Kogu maailm on Saatana võimuses.” (1. Johannese 5:19.) Nendes sõnades on hoiatus kõigile tõelistele kristlastele. Kuna Saatan on juba neelanud kogu jumalatu inimmaailma, võib ta nüüd suunata järjest jõulisemad rünnakud nende vastu, kes on seni tema käest pääsenud – Jehoova rahva vastu. (Miika 4:1; Johannese 15:19; Ilmutus 12:12, 17.) Saatan on väga vihane, sest ta teab, et talle on jäänud vähe aega. Sestap ongi ta survet suurendanud. Praegusel ajal seisame silmitsi tema otsustava, metsiku ja hävitava raevuhooga.\n8. Mida Paulus mõtles, kui ta ütles, et me peame võitlust kurjade vaimudega?\n8 Igaühe isiklik võitlus. Paulus hoiatas kaaskristlasi: „Me ei pea ju võitlust [„meil pole ju maadlemist”, allmärkus] mitte inimestega, vaid ... kurjade vaimudega, kes on taevastes paikades.” (Efeslastele 6:12.) Miks kasutas Paulus sõna „võitlus”? Vastav kreeka sõna kannab endas mõtet käsitsivõitlusest. Seega rõhutas Paulus seda sõna kasutades, et igaühel meist tuleb isiklikult võidelda kurjade vaimudega. Ükskõik kas meie kandis üldiselt usutakse kurjadesse vaimudesse või mitte, ei tohiks me kunagi unustada, et kui pühendusime Jehoovale, astusime sellega nii-öelda maadlusmatile. Hiljemalt pühendumisest alates on iga kristlane haaratud võitlusse. Pole ime, et Paulus pidas mitu korda vajalikuks ergutada Efesose kristlasi vastaste rünnakutele kindlalt vastu seisma. (Efeslastele 6:11, 13, 14.)\n9. a) Miks on Saatana ja deemonite arsenalis palju salakavalaid sepitsusi? b) Miks püüab Saatan rikkuda meie mõtteviisi ja kuidas me saame talle vastu seista? (Vaata kasti „ Ole valvas saatana kavaluse suhtes!”.) c) Missugust salakavalat sepitsust me hakkame käsitlema?\n9 Salakavalad sepitsused. Paulus õhutas kristlasi seisma vastu „Kuradi salakavalatele sepitsustele”. (Efeslastele 6:11.) Pane tähele, et Paulus kasutas siin mitmust. Kurjade vaimude arsenalis pole mitte ainult üks salakaval võte, vaid neid on palju, ja seda mõjuval põhjusel. Aja möödudes on juhtunud, et mõni usklik, kes on üht laadi rünnakule vastu seisnud, on langenud mõne teise tõttu. Seepärast jälgivad Kurat ja deemonid hoolsalt meist igaühe käitumist, et avastada meie nõrgimat külge, ning kasutavad ära igat puudust, mis võiks lõhkuda meie suhted Jehoovaga. Õnneks võime paljud Kuradi meetodid ära tunda, sest neid on mainitud Piiblis. (2. Korintlastele 2:11.) Varasemates peatükkides arutasime selliseid lõkse nagu materialistlik ellusuhtumine, halb seltskond ja hoorus. Käsitleme nüüd veel üht Saatana salakavalat sepitsust, spiritismi.\nSPIRITISMIGA TEGELEDES REEDAKSIME JEHOOVA\n10. a) Mis on spiritism? b) Kuidas suhtub spiritismi Jehoova ja kuidas suhtud sellesse sina?\n10 Spiritism ehk demonism on otsese kontakti otsimine kurjade vaimudega. Ennustamine, nõidus, loitsimine ja surnutelt juhatuse otsimine on mõned spiritismi vormid. Nagu me hästi teame, on spiritism Jehoovale jäle. (5. Moosese 18:10–12; Ilmutus 21:8.) Kuna ka meie peame halba jälestama, on mõeldamatu, et otsiksime eales kontakti kurjade vaimudega. (Roomlastele 12:9.) See oleks vastikult reetlik tegu meie taevase isa Jehoova vastu.\n11. Miks oleks see Saatanale suur võit, kui ta suudaks meid meelitada tegelema spiritismiga? Too näide.\n11 Ent just sel põhjusel, et spiritismi harrastamine on Jehoova alatu reetmine, üritab Saatan meid sellesse kaasa tõmmata. Iga kord, kui Saatanal õnnestub meelitada mõnd kristlast spiritismiga tegelema, on see talle suur võit. Miks? Mõtle järgmisele näitele. Kui sõdurit suudetakse veenda maha jätma ja reetma oma väeüksust ning liituma vaenlase jõududega, on vaenlase komandöril selle üle hea meel. Ta võib koguni uhkeldada reeturi kui trofeega, et alandada sõduri endist komandöri. Kui kristlane hakkab tegelema spiritismiga, hülgab ta tahtlikult ja teadlikult Jehoova ning annab end otseselt Saatana käsutusse. Kujutle, millist heameelt valmistab Saatanale uhkeldamine sellise desertööri kui sõjatrofeega. Kas me sooviksime anda Kuradile niisuguse võidu? Muidugi mitte! Me pole reeturid.\nKAHTLUSI KÜLVAVAD KÜSIMUSED\n12. Millist meetodit Saatan kasutab, et mõjutada meie suhtumist spiritismi?\n12 Niikaua kui me spiritismi jälestame, ei õnnestu Saatanal meid selle abil võita. Seega ta mõistab, et tal tuleb muuta meie mõtteviisi. Ta otsib viise, kuidas ajada kristlasi segadusse, nii et nad hakkaksid pidama „head halvaks ja halba heaks”. (Jesaja 5:20.) Selleks kasutab Saatan sageli üht ajaproovile vastu pidanud meetodit: ta tõstatab kahtlusi külvavaid küsimusi.\n13. Milliseid näiteid on Saatana meetodi kohta tõstatada kahtlusi külvavaid küsimusi?\n13 Pane tähele, kuidas Saatan seda meetodit minevikus kasutas. Eedeni aias päris ta Eevalt: „Kas Jumal on teile tõesti öelnud, et te ei tohigi igast aia puust süüa?” Iiobi päevil, kui inglid kord taevas kokku said, tõstatas Saatan küsimuse: „Kas Iiob siis ilma tagamõtteta Jumalat kardab?” Jeesuse maise teenistuse alguses pani Saatan ta proovile, öeldes: „Kui sa oled Jumala poeg, siis ütle neile kividele, et need saaksid leibadeks.” Kuus nädalat varem oli Jehoova öelnud: „See on mu armas poeg, kellest mul on hea meel.” Mõtle, Saatan julges irvitada isegi Jehoova enda sõnade üle. (1. Moosese 3:1; Iiob 1:9; Matteuse 3:17; 4:3.)\n14. a) Mismoodi üritab Saatan tekitada kahtlusi spiritismi taunitavuses? b) Mida me nüüd vaatlema hakkame?\n14 Tänapäeval kasutab Kurat samasugust meetodit, üritades tekitada kahtlusi spiritismi taunitavuses. Paraku ongi tal õnnestunud külvata mõne uskliku meelde kahtluseseemneid. Sellised inimesed on hakanud kahtlema, kas kõik spiritismi vormid on ikka nii halvad. (2. Korintlastele 11:3.) Kuidas me saame neil aidata oma mõtlemist muuta? Mida me saame teha, et Saatan selle meetodi abil meid ei mõjutaks? Neile küsimustele vastuse saamiseks vaadelgem kaht eluvaldkonda, mida Saatan on salakavalalt mürgitanud spiritistlike elementidega. Need on meelelahutus ja tervishoid.\nSAATAN KASUTAB ÄRA MEIE SOOVE JA VAJADUSI\n15. a) Kuidas suhtuvad läänemaades paljud spiritismi? b) Millist mõju on üldlevinud suhtumine spiritismi avaldanud mõnele kristlasele?\n15 Iseäranis läänemaades suhtutakse okultismi, nõidusse ja teistesse spiritismi vormidesse järjest kergemalt. Filmides, raamatutes, telesaadetes ja arvutimängudes kujutatakse spiritistlikke toiminguid üha sagedamini kui midagi lõbusat, arukat ja kahjutut. Mõned filmid ja raamatud, mille sündmustik keerleb maagia ja üleloomulike jõudude ümber, on muutunud niivõrd populaarseks, et nende fännid on moodustanud klubisid. Ilmselgelt on deemonitel õnnestunud jätta mulje, et niisugune meelelahutus pole sugugi ohtlik. Kas suundumus suhtuda spiritismi kergelt on avaldanud mõju ka kristlastele? Jah, see on mõjutanud mõne mõtlemist. Mil moel? Ilmekas näide sellest on see, mida ütles üks kristlane pärast seda, kui oli vaadanud filmi, mis keerles maagia ja üleloomulike jõudude ümber. Ta sõnas: „Ma vaatasin filmi, mitte ei tegelenud spiritismiga.” Miks on selline arutluskäik ohtlik?\n16. Miks on ohtlik selline meelelahutus, kus on kesksel kohal maagia, nõidus ja muu selline?\n16 Muidugi on vahe, kas spiritismiga tegeleda või seda vaadata, kuid see ei tähenda, et selle vaatamine oleks ohutu. Miks võib nii öelda? Mõtle sellele: Jumala sõna näitab, et ei Saatanal ega deemonitel pole võimet lugeda meie mõtteid. * Seepärast, nagu juba varem mainitud, peavad kurjad vaimud meie mõtete teadasaamiseks ja mis tahes nõrga külje avastamiseks tähelepanelikult jälgima meie tegusid, sealhulgas meelelahutuse valikut. Kui kristlase käitumisest on näha, et talle meeldivad filmid või raamatud, kus on kesksel kohal meediumid, maagilised loitsud, deemonite meelevallas tehtud teod või muu selline, saadab ta deemonitele sõnumi. Ta annab neile teada oma nõrga külje. Deemonid võivad seepeale hakata selle kristlasega veelgi intensiivsemalt „maadlema”, kasutades ära neile teatavaks saanud nõrka külge, kuni nad on ta nii-öelda seljatanud. Õigupoolest on mõned, kes on huvitunud niisugusest meelelahutusest, hakanud hiljem ise spiritismiga tegelema. (Loe Galaatlastele 6:7.)\nHaiguse ajal otsi abi Jehoovalt\n17. Millist salakavalat meetodit võib Saatan kasutada haigete puhul?\n17 Lisaks meie soovile meelt lahutada kasutab Saatan ära ka meie vajadust hoolitseda oma tervise eest. Kuidas? Kristlane, kelle tervis halveneb hoolimata korduvatest püüetest leida ravi, mis teda aitaks, võib masenduda. (Markuse 5:25, 26.) See võib anda Saatanale ja deemonitele soodsa võimaluse temaga manipuleerida. Deemonid võivad ahvatleda meeleheites haiget otsima abi sellistest raviviisidest või -protseduuridest, mis on seotud nõidumise või spiritismiga. (Jesaja 1:13.) Kui deemonitel õnnestub seda salakavalat meetodit kasutada, võib see kahjustada haige suhteid Jumalaga. Mil moel?\n18. Missugustest diagnoosimis- ja raviviisidest kristlased hoiduvad ja miks?\n18 Jehoova hoiatas iisraellasi, kes olid abiks võtnud nõidumise. Ta ütles neile: „Kui te käed välja sirutate, peidan ma oma palge teie eest. Kuigi te palju palvetate, ei kuula ma teid.” (Jesaja 1:15.) Loomulikult soovime alati hoiduda kõigest, mis võiks tõkestada meie palveid ja vähendada Jehoovalt saadavat toetust, ja seda enam veel haiguse ajal. (Laul 41:3.) Seepärast, kui on mingeid märke selle kohta, et mõni diagnoosimis- või raviviis sisaldab spiritistlikke elemente, peaks tõeline kristlane sellest hoiduma. * (Matteuse 6:13.) Sel juhul võib ta olla kindel, et Jehoova toetab teda. (Vaata kasti „ Kas tegemist on spiritismiga?”.)\nKAS TEGEMIST ON SPIRITISMIGA?\nPõhimõte: „Patuse loomuse teod on ilmsed, need on ... spiritism, ... lahkhelid, sektid, ... need, kel on tavaks nõnda toimida, ei päri Jumala kuningriiki.” (Galaatlastele 5:19–21)\nKas mõni komme, mida ma järgin, on seotud valereligiooni uskumustega? (2. Korintlastele 6:16, 17)\nKas mõnel esemel, mida ma kasutan, on spiritistlik otstarve? (Apostlite teod 19:19)\nKas mõni mu valitud raviviis on kuidagi seotud maagilise väega? (3. Moosese 19:26)\nKUI DEEMONITEST ON LIIKVEL PALJU JUTTE\n19. a) Mida on Kurat pannud suurt osa inimesi pettuse teel uskuma? b) Missuguseid jutte ei peaks tõelised kristlased levitama?\n19 Samal ajal kui läänemaades suhtutakse Saatana väe ohtlikkusse enamasti kergelt, on olukord teistes maailma osades sootuks vastupidine. Seal on Kurat pettuse teel pannud suurt osa inimesi uskuma, et tal on rohkem väge, kui tal tegelikult on. Mõned elavad, söövad, töötavad ja magavad pidevas hirmus kurjade vaimude ees. Deemonite vägevatest tegudest on liikvel palju jutte. Inimestele meeldib sageli niisuguseid lugusid rääkida ja neid kuulatakse põnevusega. Kas peaksime meiegi säherdusi jutte levitama? Ei, tõelise Jumala teenijatena hoidume sellest kahel tähtsal põhjusel.\n20. Kuidas võib keegi tahtmatult teha Saatanale propagandat?\n20 Esiteks, see, kes levitab jutte deemonite vägitükkide kohta, teenib tegelikult Saatana huve. Kuidas nii? Piibel kinnitab, et Saatan suudab teha vägevaid tegusid, kuid see hoiatab ka, et ta kasutab „eksitavaid tunnustähti ... ja pettust”. (2. Tessalooniklastele 2:9, 10.) Suurim petis Saatan teab hästi, kuidas mõjutada nende meelt, keda tõmbab spiritismi poole, ja kuidas panna neid uskuma asju, mis pole tõesed. Sellised inimesed võivad siiralt uskuda, et nad nägid ja kuulsid midagi, ning rääkida sellest kui tõestisündinud juhtumist. Aja jooksul puhutakse niisugused lood pideva edasirääkimisega järjest suuremaks. Kui kristlane levitaks sääraseid jutte, täidaks ta nõnda Kuradi, vale isa tahet. Ta teeks sel moel Saatanale propagandat. (Johannese 8:44; 2. Timoteosele 2:16.)\n21. Millest me tahame usukaaslastega eelkõige rääkida?\n21 Teiseks, isegi kui kristlasel on minevikus olnud kokkupuuteid kurjade vaimudega, ei peaks ta selliste lugudega ühtepuhku usukaaslaste meelt lahutama. Miks? Meid on manitsetud hoidma „pilku meie usu teerajajal ja täiustajal Jeesusel”. (Heebrealastele 12:2.) Me peaksime keskendama tähelepanu Kristusele, mitte Saatanale. Märkimisväärne on see, et kui Jeesus oli maa peal, ei lõbustanud ta oma jüngreid lugudega kurjadest vaimudest, kuigi tal olnuks paljugi rääkida sellest, mida Saatan suudab või ei suuda. Jeesus keskendus hoopis kuningriigisõnumile. Seepärast peaksime Jeesuse ja apostlite eeskujul rääkima eelkõige „Jumala vägevatest tegudest”. (Apostlite teod 2:11; Luuka 8:1; Roomlastele 1:11, 12.)\n22. Mida me saame teha, et meie pärast oleks taevas palju rõõmu?\n22 Niisiis püüab Saatan lõhkuda meie suhteid Jehoovaga mitmesuguste salakavalate sepitsuste, kaasa arvatud spiritismi abil. Ent kui jälestame halba ja hoiame kõvasti kinni heast, ei anna me Kuradile mingit võimalust meid spiritismiga lõksu püüda. (Loe Efeslastele 4:27.) Kujutle, kui palju rõõmu on taevas, kui me seisame Kuradi salakavalatele sepitsustele vastu niikaua, kuni teda enam pole. (Luuka 15:7; Efeslastele 6:11.)\n^ lõik 16 Saatanale antud nimetused (vastane, laimaja, petis, kiusaja, valetaja) ei näita, et tal on võime uurida meie südant ja mõistust. Vastupidi sellele kirjeldatakse Jehoovat kui isikut, kes „uurib südamed läbi”, ning ka Jeesuse kohta öeldakse, et ta „uurib läbi neerud ja südame”. (Õpetussõnad 17:3; Ilmutus 2:23.)\n^ lõik 18 Lisateavet leiad artiklitest „Kas tervisetest ka sinu jaoks?”, Vahitorn 15. detsember 1994, lk 19–22 ning „Piibli seisukoht: kas sel on tähtsust, missugune ravi valida?”, Ärgake! 8. jaanuar 2001.\nOLE VALVAS SAATANA KAVALUSE SUHTES!\nMeisterpetis Saatan on nüüd juba tuhandeid aastaid uskmatute mõistuse silmi pimedaks teinud. (2. Korintlastele 4:4.) Samuti on ta väsimatult püüdnud rikkuda jumalateenijate mõtteid. Mispärast? Saatan mõistab, et meie teod saavad alguse meie mõtetest. Ta teab, et kui ta saab mürgitada meie mõistust, saab ta õhutada meid ka pattu tegema. (Jaakobuse 1:14, 15.)\nTuleta meelde, kuidas Saatan eksitas Eevat. Paulus kirjutas: „Ma kardan, et nagu madu pettis Eevat oma kavalusega, nii võidakse teiegi mõtted rikkuda ning te kaotate siiruse ja puhtuse, mida Kristus väärib.” (2. Korintlastele 11:3.) Saatan meelitas mao kaudu Eeva hukatuslikule teele. Ta püüdis rikkuda tema meelt, moonutada tema mõtteviisi. See taktika töötas. Kuna Eeva jäi Saatanat kuulama, muutus tema suhtumine ning keelatu sai talle ihaldusväärseks. Kui tema mõtted olid rikutud, oli teda kerge ahvatleda patuteele. (1. Moosese 3:1–6; Ilmutus 12:9.)\nSaatan pole muutunud. Tema põhimõte on ikka sama: riku mõtted ja sellele järgnevad patused teod. Saatan on selle maailma poliitika, religiooni, kaubanduse ja meelelahutuse kaudu levitanud oma ideid. (Johannese 14:30.) Tal on õnnestunud moonutada valdava osa inimeste mõtteviisi, muutes nende hoiakuid ja seisukohti. Seda, mida varem peeti patuks – nagu homoseksuaalsus, vabaabielu ja vallaslaste saamine –, nüüd sageli aktsepteeritakse ja isegi soositakse. Kui edukalt on Saatan inimesi petnud? Piibel ütleb: „Kogu maailm on Saatana võimuses.” (1. Johannese 5:19.)\nKristlastena pole me Saatana meetodite vastu sugugi immuunsed. (1. Korintlastele 10:12.) Saatan teab, et talle on jäänud vähe aega. Seepärast on ta väga vihane ja iseäranis huvitatud on ta Jumala rahva eksitamisest. (Ilmutus 12:12.) Kui me pole valvsad, võib Saatana ja tema käsutuses olevate paljude eksitajate kaval propaganda rikkuda meie mõtted ning ahvatleda meid patustama. (Tiitusele 1:10.)\nVaadelgem näiteks maailma suhtumist abiellu. Piibel õpetab, et abielu on püha ja tähendab püsivat liitu. (Matteuse 19:5, 6, 9.) Ent filmid ja telesaated kujutavad abielu sageli kui ajutist lepingut, mille saab kergesti tühistada. Kristlastena peame olema valvsad, et see saatanlik propaganda ei rikuks meie mõtteid. Kui me midagi ette ei võta, võib see moonutada meie seisukohti ning nõrgestada suhteid abikaasaga. Abieluprobleemide korral võib tekkida kiusatus otsida mõistmist ja toetust väljastpoolt abielu. Peatselt paistab, et keegi teine – ehk mõni töö- või usukaaslane – pakub meile emotsionaalset lähedust. Kui laseme tekkida romantilistel tunnetel, võib see viia patustamiseni.\nTeise näitena vaadelgem sõltumatuse vaimu, mis valitseb Saatana maailmas. Paljud on „põikpäised, uhked”. (2. Timoteosele 3:4.) Kui säärane vaim rikub meie mõtlemist, võib see moonutada meie suhtumist allumisse ja kuulekusse. Sellest vaimust nakatunud vend võib kogudusevanemate nõuande peale ärrituda. (Heebrealastele 12:5.) Ja mõni õde võib seetõttu hakata kahtlema Jumala kehtestatud allumispõhimõtte õigsuses. (1. Korintlastele 11:3.)\nMe võime olla tänulikud, et Jehoova hoiatab meid Saatana meetodite eest. (2. Korintlastele 2:11.) Tehkem siis kindel otsus mitte kunagi lasta saatanlikul propagandal kahjustada oma mõtteviisi. Et olla sellised, keda Jumal armastab, peame mõtlema sellele, mis on ülal. (Koloslastele 3:2.)\nKolm Saatanale iseloomulikku joont, mis teevad temast eriti ohtliku vaenlase.


Tööjõu vähenemine võib raviteenuste osutamise ohtu seada - Meditsiiniuudised\nTööjõu vähenemine võib raviteenuste osutamise ohtu seada\n29. november 2017 15:30\nTervishoiutöötajate vananemise, ebapiisavate koolitusmahtude ja rände tõttu on Eestis tekkinud tervishoiutöötajate puudus, sedastab Euroopa Komisjon hiljutisele raportile tuginedes.\nRaviteenuste koondumine läbi võrgustumise\nAlates 2014. aastast on piirkondlikke haiglaid motiveeritud tegema koostööd üldhaiglatega, et jagada oskusi ja ressursse ning soodustada eriarstiabi kättesaadavust väiksemates haiglates. Teisalt eeldatakse, et haiglate võrgustumise tulemusel koondub rohkem kõrgtehnoloogilist eriarstiabi piirkondlikesse pädevuskeskustesse. 2017. aasta keskpaigaks koordineerisid Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Tartu Ülikooli Kliinikum pädevuskeskustena ka viit üldhaiglat, kuid see arv suureneb veel.\nAlates 2009. aastast on Eestis töötavate arstide arv 1000 elaniku kohta olnud väiksem ELi keskmisest, kuigi viimasel ajal on see arv hakanud taas suurenema.\nÕdede puudus on olnud pikaajalisem probleem: õdede arv 1000 elaniku kohta on olnud püsivalt ELi keskmisest väiksem (vaata lisatud graafikut!). Seda peetakse oluliseks takistuseks aktiivraviteenuste osutamisel. Üha vähem saab tervishoiutöötajate puudust selgitada tööjõu rändega, mis on õigupoolest hakanud vähenema. Seda kajastab välismaal töötamiseks väljastatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise tõendite arvu vähenemine.\nKuigi meditsiinikoolidesse vastuvõtt on suurenenud, tuleb eriti õenduses suurendada koolitusvõimekust veelgi, rõhutatakse komisjoni dokumendis.\nPärast aastatepikkusi läbirääkimisi kesksete sidusrühmade vahel sai 2016. aasta novembris valmis kava suurendada õdede õppekohtade arvu 400lt 2016. aastal 517ni 2020. aastal. Uute lõpetajate tööturule jõudmisel vajavad ka teenuseosutajad lisarahastust oma tööjõu suurendamiseks.\nViimaste andmete kohaselt (2015) on praktiseerivaid õdesid Euroopa Liidus keskmiselt 1 000 elaniku kohta 8,4 ja arste 3,6. Tervise Arengu Instituudi andmetel oli Eestis 2015. aastal 1000 elaniku kohta oli meil 2015. aastal kolm arsti ja kuus õe täidetud ametikohta.\nEestis töötas 2015. a novembris 23 086 tervishoiutöötajat. Euroopa Liidus töötab praegu ühtekokku u 18 miljonit tervishoiutöötajat ja vajadus nende järele lähiaastatel aina kasvab.\nEksperdid leiavad Eestit puudutavas raportis, et meditsiinihariduses võiks üle minna kitsamalt haiguspõhiselt spetsialiseerumiselt üldisemat laadi oskuste õpetamisele või edendada uute oskuste omandamiseks pidevõpet. Vaja on koolitada ka tugispetsialiste, näiteks toitumisnõustajaid ja dietolooge, kes saaksid aidata üha suureneva rahvastiku rasvumise probleemi lahendamisel.\nTervisesüsteemis tööjõu tagamiseks, tuleb tegelda tööjõu pakkumise ja tööalaste oskustega ning kujundada stiimulid, mis toetaksid süsteemi eesmärke, esmajärjekorras perearstidele.\n(Tasuline artikkel) Töötajad koonduvad järjest rohkem suurhaiglatesse 31. mai 2018 15:30\n(Tasuline artikkel) Välismaale tööleminek on stabiliseerunud 19. aprill 2018 11:00\n(Tasuline artikkel) Europrojekt aitab krooniliselt haiged tööturule 02. märts 2018 12:30\n(Tasuline artikkel) Kannus: täna lõpetavatest õdedest tervishoiule ei piisa 05. veebruar 2018 12:30\n(Tasuline artikkel) Aasta tõi juurde 300 tervishoiutöötajat 19. oktoober 2017 15:30\n(Tasuline artikkel) Õdede ja ämmaemandate õppekohtade arv suureneb 15. november 2016 16:45\n(Tasuline artikkel) Ministeerium eelistab järgmisel aastal õdesid 16. oktoober 2015 14:30\n(Tasuline artikkel) Eesti saab sel aastal juurde üle 400 õendustöötaja 17. juuni 2015 13:58


Kehra loodab kodusaalis Tapa vastu võidulainele purjetada > Eesti Käsipalliliit\nreede 29.05.2020 kell:22:45\nKehra loodab kodusaalis Tapa vastu võidulainele purjetada\nNaiste käsipalli karikavõistlustel võõrustab Kehra tänases poolfinaali kordusmatšis Tapat. Kehra esindaja Sandra Lass avaldas lootust, et kodusaalis suudetakse Tapast paremad olla ja finaali jõuda.\nPoolfinaali avamängus pidi Kehra tunnistama Tapa paremust seisuga 25:27. Veel mullu Kehra naiskonda esindanud Sandra Lass ütles kohtumisele tagasi vaadates, et otsustavaks said närvid. „Võistkonnal pole kunagi varem sellist pinget peal olnud,“ nentis Lass. „Otsustavaks saigi närvilisus; see, et kõik teadsid, mille peale me mängime ja kas saame edasi mängida 3.-4. koha peale või jõuame finaali. Sellest teadmisest tulenev närvilisus saigi otsustavaks,“ lisas ta.\nKaotusest hoolimata sõnas Lass, et avamängule etteheiteid leida on raske: „Mänguga võib rahule jääda, eriti võttes arvesse seda, et see oli naiskonna esimene mäng sellel hooajal. Tüdrukud olid tublid ja võitlesid lõpuni. 10 sekundit enne kohtumise lõppu olime veel kolmeväravalises kaotusseisus ja lootsime, et suudame vahe väiksemaks mängida. Seda ka suudeti ja nüüd loodame, et kodusaalis oma kodupubliku ees tuleb võit ikka ära.“\nLass lisas, et naiskonna mänguga tuleb rahule jääda ka selles valguses, et võistkonnal on uus peatreener. Kui mullu mängis Kehra Kaupo Liiva käe all, siis tänavu tüürib naiskonda Viktor Nikolajev, kes lisaks treenerirollile on Kehra klubis ametis ka meeste võistkonna väravavahina. Võrreldes mullusega on muutunud ka naiskonna koosseis: Lassi sõnul lõpetasid mitmed vanemad mängijad karjääri ära ning tänavu toetub naiskond suuresti noorematele tüdrukutele. „Paljudel noortel ei ole veel seda kindlust, mis on vanematel mängijatel, aga üksteise suhtes ollakse väga toetavad,“ rääkis Lass.\nTänasele poolfinaali kordusmängule ette vaadates avaldas Lass lootust, et avamängus nähtud närvilisus on selja taha jäetud. „Kui kodusaalis ei suudetaks täna võita, siis see oleks pigem pettumus, aga usun, et tüdrukud pingutaksid korralikult ka siis, kui jääme finaali ukse taha ning mängime kolmandale kohale,“ ütles Lass.\nKehra ja Tapa poolfinaal algab täna kell 19:00.\nFotol: Tapa naiskond eelmisel hooajal


Sadamad - Lääne-Nigula vald\nKogu info sadamate kohta www.sadamaregister.ee\nLääne-Nigula valla sadamad\nDirhami sadam on registreeritud sadamaregistris (sadamakood EE DIR).\nDirhami sadama maa-ala: pindala 4,4 ha, Dirhami küla / Derhamn, Dirhami sadam katastriüksus 52001:001:4070, kinnistusregistriosanumber 1118532\nSadama omanik on Mellson Grupp OÜ.\nSadama akvatooriumi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 13.03.2001 määrusega nr 94. Akvatooriumi pindala 61 600 m2.\nDirhami sadam on Eesti ja Läänemere loodesadam. Suvel on Dirhami atraktiivne jahisadam ja talvel tegus kala- ja kaubasadam. Asukoht on soodne igast suunast saabuvate merekülaliste jaoks. Sissesõit on lühike ja lihtne mööda Dirhami liitsihti, võib olla raskendatud vaid tugeva põhja- ja kirdetuule korral. Sadam on aastaringselt jäävaba ja tormi eest hästi kaitstud. Põhikai pikkus on 330m ja ujuvkai 50m pikk. Igapäevaselt on külastajatele kasutada elementaarsed hügieeniteenused, kütusetankla, joogivesi, elekter, jäätmete kogumine, paatide hoiustamine aga ka erinevad võimalused mõnusalt aega veeta.\nSadama omanik on Lääne-Nigula vald\nOsmussaare sadam on registreeritud sadamaregistris kui väikesadam (sadamakood EE OSM).\nOsmussaare sadama maa-ala: pindala 1,12 ha, Osmussaare küla / Odensholm, Ranna katastriüksus 52001:001:0843, kinnistusregistriosanumber 2648332 ja Teabepunkti katastriüksus 52001:001:0844, kinnistusregistriosanumber 2648232\nSadama akvatooriumi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 11.06.2009 korraldusega nr 246\nSadamas asub salvkaev (vett ei soovitata juua) ja välitualett. Kuna tegemist saarega, siis palume prügi saarele mitte jätta. Tasulisi teenuseid sadamas ei osutata. Sadamahoones asuvad esmased tulekustutus- ja reostustõrjevahendid (tonnine paak kokku kogutud reostuse hoidmiseks, ämbrid, kilekotid, labidad). Sadamasse sissesõidutee on navigatsiooniperioodil Veeteede Ameti poolt nõuetekohaselt toodritega tähistatud.\nSadamas asub sildumiseks hooajaline ujuvkai pikkusega 24 m.\nSadam on mõeldud ujuvvahenditele maksimaalsete mõõtmetega: pikkus 8 m, laius 2,5 m ja süvis 0,9 m.\nLisainfo: saarevaht Rita Koppel, telefon +372 5665 5777\nÖsterby sadam on registreeritud sadamaregistris kui väikesadam (sadamakood EE OST).\nÖsterby sadama maa-ala: pindala 1,54 ha, Österby küla, Österby sadam katastriüksus 52001:005:0108, kinnistusregistriosanumber 2056232\nSadama akvatooriumi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 11.06.2009 korraldusega nr 246:\nInsenertehnilistest võrkudest olemas joogivesi, elekter. Sadamas olemas välitualett ja olmejäätmete tarbeks prügikast. Sadama navigatsiooniperiood on 1. aprillist 1. novembrini. Navigatsioonimärkidest on olemas Österby sadama loodemuuli tulepaak (punane metallsilinder) ja Österby sadama kagumuuli tulepaak (roheline metallsilinder).\nKai nr 1 – statsionaarne kai pikkusega 45 m, sügavus kai ääres 2 m\nKai nr 2 – ujuvkai pikkusega 42 m, sügavus kai ääres 2 m\nKai nr 3 – statsionaarne kai pikkusega 48 m, sügavus kai ääres 2 m\nSadam võtab vastu veesõidukeid maksimaalsete mõõtmetega: pikkus 12,0 m, laius 4,0 m ja süvis 0,8 m.\nNõva sadam on registreeritud sadamaregistris kui väikesadam (sadamakood EE NVA).\nNõva sadama maa-ala: pindala 1,33 ha, Rannaküla, Sadama katastriüksus 53101:001:0547, kinnistusregistrinumber 6435450.\nSadama omanik on Lääne-Nigula vald.\nSadama akvatooriumi piirid on määratud Vabariigi Valitsuse 20.05.2003 korraldusega nr 306.\nNõva sadama piirkonnale kehtestati detailplaneering 17.juuni 2016 otsusega nr 8.\nPlaneeringu koostajaks AS Kobras. Täpsemat infot detailplaneeringu kohta leiate siit.


Aastatetagune koolitus avas tee laste- ja noortetöö arengule - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Aastatetagune koolitus avas tee laste- ja noortetöö arengule\nPühapäeval, 2. oktoobril sai peapiiskopi residentsis kokku rühm inimesi, kes 15 aastat tagasi lõpetasid kiriku laste- ja noortetöö peaaegu aasta kestnud kursuse Järvenpääl.\nPäev algas aga jumalateenistusega Tallinna Püha Vaimu kirikus, kust kõik kord alguse sai. Soomest olid aastapäeva tähistama tulnud toonased õpetajad, kunagise õpperühma 24 liikmest oli kohal enamus, mõttes aga kindlasti igaüks – tugev osadustunne on säilinud tänaseni.\nKoos tõusti leinas peapiiskop emeeritus Jaan Kiiviti auks, kelle juhtimisel koostööd alustati, samuti mälestati Seppo Alajat, koostöö Soome-poolset kuraatorit.\nKokkutulnuid tervitas peapiiskop Andres Põder, kes rõhutas rühma olulisust üldkiriklikus mõttes: konkreetne projekt avas tee järgnevaile haridus- ja koolituskokkulepetele; kiriku laste- ja noortetöö arengule ning kindlasti andis tugeva tõuke iga osaleja isiklikule kasvule.\nTänaseni Järvenpää Seurakuntaopisto õppejõuna töötav Pirjo-Liisa Wennermark andis ülevaate Soome kiriku lastetöö arengust ja tähtsamatest töösuundadest ning kiriku koolituskeskuse igapäevasest elust. Meie kiriku lastetöö jaoks jäid LNÜsse kingitusena uuemad erialased raamatud.\nToonane kursuse juhataja Orvokki Harjuvaara meenutas aega, mil Eestisse toodi õppekirjandust ning kirjutati alla koostööleping kahe kiriku vahel. Heli Alaja, Sinikka Kinnunen ja Pirkko-Liisa Alopeus-Karhunen rõõmustasid kõik taaskohtumise üle.\nTöö on jätkunud\n15 aastat on tagasi vaadates pikk aeg. Alanud koolitus Soomes – ajalooliselt tähendusrikkal, majanduslikult raskel ajal Eestis – sisaldas palju võimalusi: teoloogiline haridus, eriala metoodika, aga ka keele- ja arvutiõpe, reisimine. Uute rohkete ideedega tagasi kodumaale jõudnuid ei oodanud aga ees Soomes nähtud toimivad kirikustruktuurid, organiseeritud lastetöö jm – paljut tuli hakata ise looma, kohandama.\nJuba kaua on meie kirikus näha Järvenpää rühma liikmete tööd. Võru kirikus lastetööga tegelenud ja nüüd pensionil olev proua Ene Mondshein ütles julgustavalt: «Ma näen, kui ilusasti teie töötate ja tunnen, et ka mina pean minema lastetöö juurde tagasi!» 15 möödunud aastat meenutades avaldus selgelt kõikide juures üks – kristlik kasvatusvastutus: kuidagi ei ole saadud elada teisest hoolimata, hoolt tundmata lastetöö pärast kirikus. See ei väljendu ainult seal, kus ollakse töökoha kaudu erialaga seotud – teise inimese, sh lapse Jumala juurde juhtimise tahe on elu olukordi läbiv. Julgus kristliku kasvatuse väljakutseid vastu võtta, lastega tegutseda ja kristlikku sõnumit neile edasi kanda on aluseks igale kogudusele. Osakem seda hinnata ja toetada!\nAja jooksul on muutunud palju. Soome turvaline, koos kirikuga toimiv ühiskond tundub siiani kättesaamatu ja eriline, tunnistas nii mõnigi. Kuid Eestis toimunud muutused annavad lootust kristliku kasvatuse ideede levikuks ühiskonnas: olgugi aeglane, ent tähtsaim – see on alustatud protsess.\nEnam ei koolita Soome ainult meid, vaid juba suudame anda ka ise ja vastu, koolitades seal. Nõnda ongi kandvaks saanud see sild, mille rajamisest oleme kahe kiriku vahel 15 aastat tagasi rääkinud. Suur tänu kõikidele, kes selles ehitustöös on osalenud!


Toimingukeskus - Wihuri Agri\nOperations Centeris aadressil MyJohnDeere.com on teil oma põldude ülevaade alati taskus. Süsteemi on lihtne kasutada ning selle abil olete oma masinate, põldude ja juhtidega hõlpsalt ühenduses.\nKasutage Operations Centerit oma põllutööde kõigi aspektide tõhustamiseks.\nkus mu masinad on ja kas need on tööks valmis? Rakendus MyOperations näitab teile iga masina asukohta, selle asukohaajalugu, kütusetaset ja aktiivseid diagnostikakoode.\nkas külvamine on juba lõppenud ja masin teel järgmisele põllule? Rakendusega MyOperations pääsete tuhandetest telefonikõnedest ja säästate aega olulisemate asjade tegemiseks.\nkuidas saaksin andmed oma masinatest kätte ilma mälupulga abita? Dokumenteeritud andmed edastatakse praktiliselt reaalajas üle juhtmevaba ühenduse rakendusse MyOperations ja Operations Centerisse, sh isegi teiste tootjate ISOBUS-liidesega haakeriistadest. Dokumenteerimine on nüüd lihtne!\nEttevõte teie taskus:\nkas ma pean üksikasjalike dokumenteeritud andmetega kaartide vaatamiseks minema kontorisse? Enam mitte. Saate neid rakenduses vaadata praktiliselt reaalajas, sh isegi teiste tootjate ISOBUS-liidesega haakeriistade kohta. Samuti saate need otse rakendusest eksportida.\nTäppispõllundus on nüüd lihtne:\nmida ma kõigi nende andmetega peale hakkan? Milline on minu eri põllukultuuride saagikus omavahel võrreldes? Rakendus MyOperations sordib ja näitab automaatselt kõiki selliseid andmeid, nii et faktide põhjal otsustamine pole kunagi varem olnud nii lihtne.\nAndmeid saab ISOXML-vormingus* importida/eksportida kõikide ühilduvate süsteemidega, nt teiste tootjate masinaekraanid või põlluhaldussüsteemid. DataConnect võimaldab isegi andmete otsest vahetamist süsteemidega Claas Telematics, 365 Farmnet, AFS Connect (Case IH), MyPLM Connect (New Holland) ja S-Fleet (Steyr). Liideste kaudu on loodud ühendus enam kui 100 tarkvaraettevõttega, kes pakuvad Operations Centeris olevate andmete põhjal lisateenuseid.\n*Alates 2020. aasta teisest poolest.\nAia-, golfi- ja kommunaaltehnika, Harju- ja Raplamaa


Kaali koolimaja järgmisel aastal remonti ei lähe - Meie Maa\nKaali koolimaja järgmisel aastal remonti ei lähe\nOmavalitsusliidu koostatud pingerea järgi saavad 2002. aastal RIPi raha Muhu ja Kärla kool.\n“Oleme teadlikud sellisest pingereast, aga lootsime, et raha jätkub ka pingereas kolmandale – Kaali koolile. Selgus, et ei jätku,” selgitas Pihtla vallavanem Tõnu Hütt.\n“See jättis meid natuke raskesse seisu küll, aga oleme leidnud lahenduse,” lisas ta.\nPihtla vallale eraldati sel aastal RIPi raha 700 000 krooni ja vald alustas Kaali kooli juurdeehitust. Et RIPi rahast juurdeehituse lõpetamiseks ei piisanud, otsustas volikogu, et ehitist pooleli jätta ei tohi ja vald kasutas Ühisliisingu abi. See oli faktooringleping, mis tähendas, et ehitaja sai arvete alusel oma raha kätte.\n“Juurdeehituses on köök koos söögisaaliga ning teisel korrusel kolm klassiruumi. Ehitise kogumaksumus oli 1,8 miljonit ja meie plaan oli, et järgmise aasta RIPi rahast maksame Ühisliisingult saadud 1,1 miljonit tagasi, aga kuna RIPi raha ei tule, siis pidime otsima muid lahendusi,” põhjendas Hütt.\nHetkel on Pihtla vald pannud koolimajja omafinantseerimist 1,2 miljonit.\nKaali kooli puhul ei ole juttu ainuüksi juurdeehitusest, vaid kogu koolimaja renoveerimisest.\n“See on RIPile mitmeaastane taotlus, sest projekti kogumaksumus on 5,8 miljonit,” kinnitas Hütt.\nKoolimajas vahetatakse välja katus, uksed, aknad, uuendatakse elektrisüsteemi ning maja viiakse vastavusse kaasaegsete tuletõrjenõuetega.\nKaali koolimaja on ehitatud vana mõisahoone asemele kohalike talumeeste raha ja kätega ning anti käiku 1937. aastal. Sellest ajast saadik pole majas kapitaalremonti tehtud.\n“Järgmisel aastal me koolis midagi märkimisväärset teha ei saa. Oleme juba niigi suure summa sinna sisse pannud, meie eelarve seda lihtsalt välja ei kannata. Sel aastal tegime kolmes kõige halvemas klassiruumis korda valgustuse, finantseerisime seda reservfondist,” täpsustas Hütt.\nKaali koolis õpib praegu 104 last. Valla teine, Pihtla kool sai RIPi kolme miljoniga korda mõned aastad tagasi ja seal õpib 30 last. Kuna Pihtla õpilaste arv on vähenenud, on vallal kavas lähiaastatel tuua Pihtla koolimajja Sandla lasteaia paarkümmend last.\nVätta koolimaja on suletud, seal käib koos vaid Vätta külaselts ning vald loodab hoone maha müüa.”Maja on 2/3 osas välja ehitamata ja vald seda kunagi lõpuni ehitada ei suuda. Praegu on maja vastu kõige enam huvi tundnud soomlased. Oleme küsinud miljoni, aga vist peame alghinda alandama,” arvas Hütt.\nEelmine artikkelRiik kujundab mainet regionaalraha arvel


NIKKA ALATES BARRELIST: UUS JAAPANI VISKI, MIDA SA PEAD LEIDMA - TOIDU-JOOGI - 2019\nJoi Lansing on TV: American Model, Film & Television Actress, Nightclub Singer (Juuni 2019).\nJaapani whiskey'i armastajate jaoks ilmub augustis näiliselt lõputu pilvete seerias lühike hõbedane vooder. Enamik uustusi Jaapanist viimase paari aasta jooksul on olnud umbes lõpetatud tooted, oodatust väiksemate mahtude ja üldiselt tõsine puudus kraami igaüks on iha. Kuid Ameerika Ühendriigid näevad esimest korda paari aasta pärast uue jaapani viski välja ja see on tegelikult tuntud ja armastatud toode.\nTeeling: kuidas vananenud\nNikka Alates tünnist on mulliviljane, mis on vananenud kuni küpsuseni erinevates vaatides, mis on asjatundlikult segatud, ja seejärel lastakse veel kuni kolmeks kuueks kuuks tammiks uuesti enne pealmist pudelitesse.\nSee on tõeline võit USA turul, kus nõudlus on suur ja pakkumine näib olevat võitluses vastuolus, sest see väheneb igal kvartalil veelgi.\nTegelikult on segu täiuslikult sünkroonis Jaapani viski eetos südamega. Jaapani viski uhkus on üles ehitatud tasakaalu ideele: mitte liiga kerge või tume või suitsune või magus. Ideaalne imemiseks, kuid see on ideaalne, eriti segude puhul, segamiseks klubi sooda värskendava kõrge palliga.\nSiin on erinevus Bourboni ja Whiskey vahel\nNikki sõnul on Saarist alates enam kui 100 erineva partii tulemus, mis erinevad üksteisest erinevatest retseptidest, surnudest ja suurtest barrelist ja vahust.\nSegamine võib olla natuke nagu paberilehega segatud värvipliiatsid: võite saada midagi unikaalset kahe või kolme värvi kombinatsioonist, kuid liigutage liiga kaugele ja peaaegu kindlasti lõppeks mudase pruuni segane. Kuna jaapani viski olemus on täiusliku segamise kunst, on "Vaheruumi" tulemus vastupidi: keeruline ja selge.\n"Viski" täpne õigekiri (või on see "viski"?)\nNina on värskelt röstitud tamme rikas aroom, värske ja kergelt vürtsikas, näidates tsitrusvilju, pirnisid ja perifeerias. Sädes on see piiratud, kuid vürtsikas: kindel kaneel ja puit, kuid näidatakse oranžilt vanilje ja iirise ja vihjeid.\nTe peate müüma, et saada oma käed sellel hetkel, kuid võite olla rahaliselt kahtlane. Lõppude lõpuks võib haruldane jaapani viski saada tänapäeval sadu tuhandeid ja isegi varjatud toidud on olnud suuri inflatsioone.\nÜks suurimaid küsimusi whiskey armastajatele oli see, kas me nägime täis 750 ml. kas Nikka jääb 500 ml-le lähemale. mis teil tõenäoliselt Jaapanis või muudel turgudel leiavad. Kuna Ameerika Ühendriikidel on alkoholiga seotud helitugevuse osas erinormid, siis olime üllatunud, et selle asemel, et kleepida väiksemat hulka, läks see kokku 750-ga.\nSee, mis koos suhteliselt taskukohase hinnaga on 65 dollarit, muudab selle kindlasti proovima pudeli kõigile, kes on varem olnud jaapani viski olnud. See on saadaval USA-s augusti alguses.


Moelooja Karl Joonas Alamaa: „Mind inspireerib kole“ - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Huvitavat Persoonilood Moelooja Karl Joonas Alamaa: „Mind inspireerib kole“\nMoelooja Karl Joonas Alamaa: „Mind inspireerib kole“\n18. aprillil toimus Viimsis Black Box Studios noorte moeloojate konkurss ja show moeAKEN 2019. Tegemist oli järjekorras 11. moeAKNAGA, mille viis läbi Viimsi gümnaasiumi õpilasesindus. MoeAKEN on Eesti koolinoortele suunatud moesündmus, kuhu on oodatud kõik Eesti noored, kes on huvitatud moest ja soovivad teistega oma loomingut jagada. Osalema on oodatud 8.–12. klasside õpilased.\nSeekordsel konkursil pälvis esikoha Tallinna 21. kooli gümnasistide Karmen Viinapuu ja Pille-Riin Raie kontrastsete värvidega ja jõuline SM-temaatikast mõjutatud kollektsioon „Fetiš,“ kus domineerisid punased ja mustad toonid ning materjalidena oli kasutatud riiet ja metalseid kette.\nKarl Joonas Alamaa usub töösse, vigadest õppimisse ja edasipürgimisse. Foto Villem Sooster\nTeisele kohale tulnud Gustav Adolfi gümnaasiumi õpilase Maria Tõnisbergi kollektsioonist „American Princess“ oli inspireeritud Briti rokkansamblist Queen ja selle säravast liidrist Freddie Mercuryst. Ereda androgüünse leegiga põlenud Freddie laulis sellest, kuidas murda lahti ahelatest, rollidest, vabaks normide ja ettekirjutuste labürindist. Just sellest kõneles ka „American Princess“.\nKolmanda koha võitja, 18-aastane Viimsis elav moelooja Karl Joonas Alamaa rääkis oma uuest kollektsioonist „Formal Formation“ ning endast Viimsi Teatajale lähemalt.\nHetkel on lihtne öelda, et olen rätsep. Aga traditsioonilist rätsepat minust ei saa, kuigi austan seda tööd väga. See töö seaks mulle piire. Moedisainer on keegi, kes vaatab, kuidas teha midagi paremaks, ilusamaks, mugavamaks.\nMina olen vist hetkel pigem moekunstnik, kuna see, mida ma teen, on skulptuurne ja ebapraktiline eneseväljendus läbi rõivaste. Teen seda südamerahuga seni, kuni pole vaja oma tööga raha teenida.\nMillal ja kuidas sa moega tegelema hakkasid?\nAastal 2014 juhtusin nägema filmi maailmakuulsast moeloojast Yves Saint Laurentist, mis inspireeris mind nii palju, et võtsin ette kuhja pabereid ja hakkasin joonistama, nagu oskasin. Kui hiljem oma joonistusi sõbrale näitasin, siis tema soovitaski mul moeAKNALE minna. Läksingi! Mu esimene kollektsioon oli muidugi praegusega võrreldes väga algeline… Olin siis 14.\nMa pean ennast iluihalejaks, kuid kui ilu pole esmapilgul näha, siis selle on otsimine ja leidmine väga põnev.\nAga mood on mu elus alati tähtsal kohal olnud, mu ema on mind oma riietumise ja stiiliga alati inspireerinud.\nKus sa praegu õpid?\nPärast põhikooli lõpetamist Viimsi koolis läksin Tallinna tööstushariduskeskusesse, kuna mind huvitas mood ja õmblemine ning mu käsitööõpetaja soovitas mul seda teha.\nPaljud imestasid tol ajal, et miks ma gümnaasiumi asemel kutseka valisin, aga mina mõtlesin, et mida mul kaotada on. Ma ei kahetse oma koolivalikut üldse, kuna olen saanud sealt võimsa teadmistepagasi rõivaste ja rõivatehnoloogia osas. Lõpetan tänavu suvel selle kooli rätsep-stilistina.\nRäägi palun oma uuest kollektsioonist „Formal Formation“, mis hiljuti moeAKNAL 3. koha pälvis. Kas need rõivad on mõeldud kandmiseks?\nJah, need on küll lavale mõeldud, aga nendega on võimalik ka käia ja olla. Mitte küll kõigiga, kuna nende kandmine on teatud mõttes performance. Mina ise olen neid Tallinna tänavatel kandnud.\nKasutatud materjalideks on peamiselt mööbliriie ja pisut tülli ühe kostüümi jaoks. Ma valisin nad nende huvitavate tekstuuride pärast, et näidata nende ebatraditsiooniliste materjalide rohket kasutusvõimalust moes.\n“Formal Formation“. Valgustaja Daniel Leevik, foto Villem Sooster\nMitmes kollektsioon see sul on?\nViies. Olen igal aastal teinud ühe.\nMind inspireerib hästi palju kole, kuna kõigest on võimalik leida ilu. Näiteks brutalistlikust arhitektuurist. Ma pean ennast iluihalejaks, kuid kui ilu pole esmapilgul näha, siis selle on otsimine ja leidmine väga põnev. Kui heita kõrvale esmaemotsioon, et miski on inetu, võid leida sügavama tuuma.\nNäiteks mu viimase kollektsiooni puhul on just need veidrad vormid, kompositsioon, varjud ja läbilõiked, mis neist tekib, minu meelest ilusad ja põnevad. Inspiratsiooni selleks sain mu toas mannekeenil rippunud frakist. Vaatasin seda ja hakkasin joonistama. Ülikonna elegantsus, keeruline tehnoloogia ning rõivaetiketi piirav mõju ajendasid mind looma kollektsiooni, milles on rõhk formaalse õhtuülikonna muutmisel ning peaaegu täielikult selle väljakujunenud vormi kaotamisel. See kollektsioon on klassikalise ilu ümbertöötlemisest ja uuesti loomisest.\nIlu otsimine on pikem protsess, see nõuab põhjalikumat vaatlust, tänaval jääb see pealiskaudseks.\nKollektsiooni kirjelduse panen kirja alles siis, kui pool on juba valmis. Kollektsiooni tegemine on pikk ja väsitav protsess, see kestab terve aasta, üks idee viib teiseni, kõik muutub. Näiteks see algne idee – frakk – oli vaid käivitav jõud, plahvatus.\nMa olen kogu oma elu midagi mõelnud ja loonud, sest ma tahan endast midagi anda. Inspiratsiooni kogumine pole minu jaoks tihti teadlik. Mind inspireerivad paljud asjad, olukorrad, mida olen läbi elanud, kohad, inimesed – nad tulevad mu juurde mõtetes tagasi.\nKas vaatad ka inimesi nii, et ei otsi esimese asjana ilu?\nMulle meeldib Tammsaare pargis istuda ja ennast mööduvate inimeste vaatlemisega lõbustada. See on minu jaoks nagu kunstigaleriis käimine.\nKui ma tänaval inimesi vaatan, siis jäävad esimese asjana silma nende riided ja see, kuidas need välja näevad. Alles siis näen inimest. Ilus ja kole on tegelikult pealiskaudsed hinnangud – et millestki aru saada, pead minema detailidesse.\nKuidas oma modelle valid?\nMinu modellid on olnud klassikalises mõttes pikad ja peenikesed. Sellele on lihtne põhjendus – rõivas langeb nende seljas paremini, tuleb esile, jääb esmaseks ja kandja ei domineeri seda.\nAga kindlasti ei loo moelooja rõivaid ainult modellidele. Mul on hea meel selle trendi üle, et modellid on hakanud inimesekujuliseks tagasi minema, nad ei näe enam nii haiglased ja grotesksed välja.\nMiks modellid enamasti nii surmtõsise näoga laval on?\nMa ei tea. See on ajas muutunud. Näiteks 20 aastat tagasi modellid veel naeratasid ja 1950ndatel tegid lausa piruette. Ma arvan, et tõsidus on seotud sellega, et modell ei hakkaks oma olekuga liialt rõivastuse üle domineerima. Et ta ei looks õhustikku, milline rõiva kandja olema peaks.\nKostüüm kollektsioonist “Formal Formation“. Foto Villem Sooster\nMis on mood?\nMoeloojana on see miski, mida ma lavale saadan. Eneseväljendus. Meditatsioon. Areng. Sisemine vajadus endast midagi maha jätta. See on ka mu enda enesekriitika. Miski, mida endast välja saata, sest muidu see kõik kuhjuks kuhugi.\nMoe tarbijana on need lihtsalt riided. Muidugi pööran ma enda riietumisel palju tähelepanu sellele, et kõik omavahel sobiks, et miski ei karjuks.\nKuidas sa saad aru, et oled moeloojana hea?\nVarem olid selleks konkursid, et aru saada. Või mõne autoriteetsema isiku arvamus. Aga viimase kollektsiooniga hakkasin oma sisetunnet rohkem usaldama. Kui keegi arvab teisiti, kui talle ei meeldi, siis see on OK, kõigile ei peagi meeldima. See ei kõiguta mind enam, sest ma tean ise oma kollektsiooni puudusi ja plusse.\nAlates sellest Yves Saint Laurenti filmist olen tahtnud saada sõltumatuks moekunstnikuks oma moemajas. See unistus on siiamaani alles, aga vahepeal olen saanud targemaks ja rohkem kahe jalaga maa peale. Selle unistuse realiseerimine on väga keeruline, kohati utoopilinegi maailmas, kus andekaid inimesi on nii palju.\nMis toob edu moemaailmas?\nValemit pole. Usun suurde ja pidevasse töösse, oma vigadest õppimisse, edasipürgimisse.\nNäiteks mu esimene kollektsioon oli väga halb, aga ma sain sellest alles show-päeval aru. Mul oli nii piinlik, et ma ei tahtnud enam midagi kunagi teha, aga mu Viimsi kooli õpetaja soovitas teha lihtsalt uus kollektsioon.\nTegingi ja see sai positiivset tagasisidet. Ja mina sain aru, et olgu vead kuitahes suured, alati peab veel proovima.\nUsun suurde ja pidevasse töösse, oma vigadest õppimisse, edasipürgimisse. Olgu vead kuitahes suured, alati peab veel proovima.\nKas sa oled oma rõivastega raha ka teeninud?\nJah, näiteks EKA laadal. Ja olen teinud ka eritellimusi. Samas osa asju olen ka tasuta ära andnud inimestele, kes saavad aru ja hindavad seda, mida ma teen. Mulle on oluline, et keegi neid kannab ja neist rõõmu tunneb.\nKes su eeskujud moemaailmas on?\nLisaks Yves Saint Laurentile – Yohji Yamamoto, Rei Kawakubo ja Dries Van Noten. Eestlastest Triinu Pungits.\nMilliseid rõivaid ise kannad?\nMa valin oma riideid materjalide ja õmbluste järgi. Ei osta kiirmoodi. Käin second handis või teen palju asju ise. Üritan olla polüestrivastane.\nMind paneb imestama, kui mõni inimene on suure suuga loomapäästja ja vegan, aga ta riidekapi sisu koosneb kiirmoest. See paneb mõtlema.\nKindlasti toetan ka Eesti disaini, näiteks mulle meeldib Guild.\nMul on üks Tiina Talumehe meestekleit, mille ta mulle kunagi sünnipäevaks kinkis. Ja üks kaubamajast leitud DKNY särk-pluus-kleit. Seda viimast olen kahjuks liiga vähe kandnud.\nKannan palju ka enda loodud rõivaid, sest see annab võimaluse panna selga midagi sellist, mis on teistsugune ja mida teistel pole.\nMida arvad soostereotüüpidest moes?\nKaubamajade meesteosakonnad absoluutselt ei kõneta mind. Mina kannan tihti asju oma ema kapist.\nRiietel ei ole ju sugu, nad on tekstiilist kokku õmmeldud tükid. Kui inimesele miski sobib, siis kandku, sõltumata soost!\nNaljakas on see, et meie praegused rõivastumise kombed on ju pärit alles hiljutisest ajast, aga neisse suhtutakse, nagu oleks need kivisse raiutud. 18. sajandil peeti näiteks väga mehelikuks meigitud, parukas, siidisukkades ja kontsakingades meest. Need rõivastuse osad said 18. sajandil inspiratsiooni armeest.\nMida sa suvel teed?\nHetkel olen oma kooli kaudu Soomes ühe moedisaineri juures praktikal, suvel lähen aga Tallinnas Montonisse praktikale.\nMul on plaanis õppida ülikoolis moedisaini, kuna see on loogiline jätk mu senisele tegevusele. Kandideerin EKA-sse ja mõnedesse ülikoolidesse Inglismaal, näiteks Arts University Bournemouth, De Montfort University ja University of South Wales – neisse kolme olen ka juba sisse saanud.\nHetkel on see dilemma, kas jaksan kohe edasi õppida või peaksin võtma aasta vabaks ja veetma selle džunglis mediteerides.\nAga maailmakuulus Londoni kunstikool Central Saint Martins, kust on tulnud Stella McCartney ja Alexander McQueen – sinna ei proovi?\nSinna ega teistesse suurematesse koolidesse ma meelega ei kandideerinud, kuna üks mu Inglismaal disaini õppinud sõber rääkis, et enamus koole on seal suhteliselt sarnase hea tasemega, aga suurtes koolides oled nii väike mutrike ja õppejõudude suhtumine sinusse on nii üleolev, et see võib enesehävituslikult mõjuda. Mu sõber vahetas ka seetõttu seal kooli.\nMis siis saab, kui ka EKA-sse sisse saad? Kas jääd koju või lähed ikkagi välismaale?\nSiis valin Inglismaa. Veel jõuab, enne Brexitit. London ja Inglismaa üldse on minu silmis loovparadiis, sealt tulevad maailma parimad kunstnikud. Pariis on selline pika ajalooga vanakooli moepealinn, disainerid on seal sunnitud jätkama sissetöötatud joont. Milanos on palju pikkade traditsioonidega perefirmasid. London aga on moodsa moe keskus.\nKarl Joonas Alamaa kollektsioon “Formal Formation” oli kunstipärane, lakooniline, monokroomse gammaga põnev mäng vormiga. Võrreldes teistega alternatiivne, julge kollektsioon. Oleks võinud isegi veel julgem olla! MoeAKNA üldine tase oli üllatavalt hea. Esikolmiku valikul žürii eriti ei vaielnud, otsus sündis üksmeelselt – kõik kolm olid väga terviklikud, suurepärase stilistika ja selge kontseptsiooniga tööd.\nKirill Safonov, moeAKEN 2019 žürii liige, moelooja\nEelmine artikkelPorokoerad Säde ja Milli kutsuvad 20. juulil Randvere külla Käpakohvikusse\nJärgmine artikkelTõuksiloosi võitja Margoth sai auhinna kätte\nMaila Rikkeni südameasjadeks on meditsiin ja heategevus\nViimsi päikesetõusud ja -loojangud on nii silmailuks kui ka teraapiaks


“Pehmete” asjade jõud\nKui soovite muuta organisatsiooni kultuuri, siis peate alustama käitumiste muutmisega, kirjutab Stephen Fortune.\nEksperdid räägivad sageli sellest, kui oluline on keskenduda käitumisele, kui sooviks on edukalt muuta kultuuri organisatsioonis. Otsused, uued protsessid ja struktuurid on muutuste platvormiks, aga ei garanteeri, et midagi tegelikult ka muutuks kui inimeste käitumised ei muutu.\nOma raamatus “Viral Change” räägib Leandro Herrero, et uute protsesside ja süsteemide sisseviimine ei loo kestvaid muutusi käitumistes. Isegi kui esialgu on positiivset muutust näha, siis tõenäoliselt ei kesta see kaua.\nSelle asemel on oluline, et organisatsioonides oleks juba saavutatud soovitavad käitumised enne, kui uued protsessid juurutatakse. Üha rohkem aega ja raha investeeritakse uutesse süsteemidesse, aga kui esialgne entusiasm möödub, siis midagi ei muutu.\nKüsimus on: miks organisatsioonid ei alusta kultuurimuutustega meeskondade käitumisest? Ilmselt on suurimaks takistuseks asjaolu, et inimeste käitumist peetakse “pehmeks” võrreldes “kõvade” asjadega, nagu näiteks protsesside ja struktuuride loomine. Tegelikult peaks aga neid võtma sama olulistena et tõelist muutust tekitada.\nSelleks et alustada kultuuri muutmist vajavad organisatsioonid teatud hulk vastuvaidlemisele mittekuuluvaid käitumisi. Parim viis selliste tekitamiseks on eemalduda üldistest kontseptsioonidest – mis sageli jätavad laia interpreteerimisvõimaluse – ja luua konkreetsete käitumiste kava. Need võivad sisaldada endas näiteks turuinfo ja ressursside jagamist teiste meeskondadega või regulaarsete ühiste arutelude läbiviimist.\nOn kaks põhilist tegurit, et luua efektiivne kultuurimuutus:\n1. Hinnake, mis saab olema teistmoodi ja kuidas\nOn väga tähtis mõelda, milline saab olema tulevik, kui inimesed käituvad teisiti. See võimaldab mõista ja hinnata, milliseid võtmekäitumisi on muutuseks vaja, kas need peaksid toetama koostööd, kiiremat otsuste tegemist või probleemide lahendamist.\n2. Kuidas premeerida uut käitumist\nKäitumist saab sageli toetada ja juhtida sellega, kuidas neid premeeritakse. Juhtidel on siin võtmeroll oma eeskujuga juhtides. See näitab, et nad usuvad uut mõtteviisi ja tegutsevad innuga selle nimel. Uuringute kohaselt mõjutab ligi 25% juhte, kui tulemuslikud, energilised, pühendunud ja motiveeritud on nende töötajad.\nNiisiis tugineb edukas organisatsioonikultuuri muutus tugevalt sellele, kuidas käituvad meeskonnad. Soovitavad käitumised tuleb kirjeldada ning selgelt kommunikeerida ja on oluline sellist käitumist premeerida, et muutused oleksid püsivad.


Ettevõtte arenguprogrammi toetusmeede – Riigi Teataja\nEttevõtte arenguprogrammi toetusmeede - sisukord\n§ 5 Ettevõtja arenguplaan\n3 Toetuse taotlemine ning nõuded taotlejale ning taotlusele\n§ 16 Taotluse registreerimine ja esmane läbivaatamine\n§ 18 Taotluse valikukriteeriumid ja hindamise kord\n§ 28 Kulude abikõlblikkuse nõuded\nRT I, 24.04.2018, 9\nVastu võetud 05.01.2016 nr 2\nRT I, 06.01.2016, 34\n22.04.2016 RT I, 26.04.2016, 3 29.04.2016\n10.04.2018 RT I, 24.04.2018, 6 27.04.2018\n(1) Määrus kehtestatakse „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” prioriteetse suuna „Kasvuvõimeline ettevõtlus ja seda toetav teadus- ja arendustegevus” meetme „Ettevõtja arenguplaani toetusmeede ettevõtete arendus- ja eksporditegevustele kaasaaitamiseks ning juhtimisvõimekuse tõstmiseks” (edaspidi meede) tegevuse „Arenguvajaduste välja selgitamine ja ettevõtete arendustegevused” eesmärkide elluviimiseks.\n(2) Määrus on suunatud Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegias 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti” ja arengukavas „Eesti ettevõtluse kasvustrateegia 2014–2020” nimetatud eesmärkide täitmisele ning „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” eesmärgi „Eesti ettevõtted pakuvad uuenduslikke kõrge lisandväärtusega tooteid ja teenuseid” saavutamisele.\n(3) Määrust kohaldatakse ettevõtjale:\n1) kelle põhitegevus või arenguplaani tegevused vastavad Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) koodile mäetööstus (EMTAK 2008 jagu B);\n2) kelle põhitegevus või arenguplaani tegevused vastavad Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) koodile töötlev tööstus (EMTAK 2008 jagu C), välja arvatud tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008 jagu C 12);\n3) kelle põhitegevus või arenguplaani tegevused vastavad Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) koodile elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine (EMTAK 2008 jagu D);\n4) kelle põhitegevus või arenguplaani tegevused vastavad Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) koodile veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus (EMTAK 2008 jagu E), või\n5) kelle arenguplaani tegevused panustavad nutika spetsialiseerumise kasvualade eesmärkide täitmisesse.\n(4) Käesoleva määruse §-s 7 sätestatud tegevusteks antav toetus on riigiabi konkurentsiseaduse § 30 lõike 1 mõistes või vähese tähtsusega abi konkurentsiseaduse § 33 lõike 1 mõistes. Toetuse andmisel lähtutakse järgmistest riigiabi või vähese tähtsusega abi puudutavatest õigusaktidest:\n1) käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevuse toetamiseks antav toetus on koolitusabi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78), (muudetud komisjoni määrusega (EL) 2017/1084 (ELT L 156, 20.06.2017, lk 1–18), (edaspidi üldine grupierandi määrus) artikli 31 mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut või vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi vähese tähtsusega abi määrus) mõistes ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n[RT I, 24.04.2018, 6 - jõust. 27.04.2018]\n2) käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevusteks antav toetus on vähese tähtsusega abi ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n3) käesoleva määruse § 7 lõikes 3 nimetatud tegevusteks väikese ja keskmise suurusega ettevõtjale antav toetus on protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi üldise grupierandi määruse artikli 29 mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut, ja suurettevõtjale antav toetus on vähese tähtsusega abi ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n[RT I, 26.04.2016, 3 - jõust. 29.04.2016]\n4) käesoleva määruse § 7 lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevusteks antav toetus on teadus- ja arendustegevuse (edaspidi TA tegevus) projektidele antav abi üldise grupierandi määruse artikli 25 mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut või vähese tähtsusega abi ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n5) käesoleva määruse § 7 lõike 4 punktis 3 nimetatud tegevusteks antav toetus on väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi VKE) antav innovatsiooniabi üldise grupierandi määruse artikli 28 mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut või vähese tähtsusega abi ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n6) käesoleva määruse § 7 lõike 5 punktides 1, 2 ja 4 nimetatud tegevusteks antav toetus on vähese tähtsusega abi ning sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;\n7) käesoleva määruse § 7 lõike 5 punktis 3 nimetatud tegevusteks antav toetus on VKE-dele messidel osalemiseks antav abi üldise grupierandi määruse artikli 19 mõistes ning sellele kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut või vähese tähtsusega ning ja sellele kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.\n(6) Käesolevat määrust ei kohaldata lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatule ka muudel üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 ja vähese tähtsusega abi määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n1) ettevõtja pikaajalisel strateegilisel planeerimisel põhineva rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmine;\n2) ettevõtja üleminek senisest kõrgemat lisandväärtust loovatele tegevustele ja sellega kaasnev majandustulemuste paranemine.\n(2) Toetuse andmise alameesmärkideks on ettevõtja ambitsioonika arenguplaani elluviimise kaasabil:\n1) ettevõtja uue ja senisest kõrgemat lisandväärtust loova ärimudeli rakendamine;\n2) ettevõtja uue ja senisest kõrgema lisandväärtusega toote, teenuse või tehnoloogia väljaarendamine ja turule viimine;\n3) ettevõtja uue ja senisest kõrgema lisandväärtusega toote või teenusega seotud protsesside, sealhulgas personaliarendus-, müügi- ja turundus-, tootmis- ning teenindusprotsesside arendamine ja rakendamine.\n(3) Projekt peab panustama meetme järgmiste tulemusnäitajate saavutamisse:\n1) erasektori TA tegevuse kulutuste osakaal, mida arvestatakse protsendina sisemajanduse kogutoodangust, suurenemine;\n(4) Projekt peab panustama vähemalt ühte järgmisesse meetme tegevuse väljundnäitaja saavutamisse:\n2) erainvesteeringute maht, mis on kooskõlas riigi toetusega innovatsiooni või TA tegevuse projektidele;\n3) toetatud ettevõtjate arv, kes on tutvustanud turu jaoks uut toodet või teenust või toetatud ettevõtjate arv, kes on tutvustanud ettevõtja jaoks uut toodet või teenust.\n(5) Toetuse andmise ja ettevõtja arenguplaani elluviimise tulemusena kasvab käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud perioodil ettevõtja:\n1) müügitulu keskmiselt vähemalt 10% iga aasta kohta rohkem kui vastava sektori keskmine müügitulu samal perioodil ja\n2) lisandväärtus töötaja kohta keskmiselt vähemalt 10% iga aasta kohta rohkem kui vastava sektori keskmine lisandväärtus töötaja kohta samal perioodil.\n(6) Ettevõtjal, kelle plaanitav aastane müügitulu on ettevõtja arenguplaani elluviimise järel 20 000 000 eurot või enam, kasvab toetuse andmise ja ettevõtja arenguplaani elluviimise tulemusena käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud perioodil:\n1) müügitulu keskmiselt vähemalt 5% iga aasta kohta rohkem kui vastava sektori keskmine müügitulu samal perioodil ja\n2) lisandväärtus töötaja kohta keskmiselt vähemalt 5% iga aasta kohta rohkem kui vastava sektori keskmine lisandväärtus töötaja kohta samal perioodil.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud periood algab arenguplaani alguse kolmandast aastast ning lõpeb kaks aastat pärast arenguplaani lõppemist.\n1) ettevõtja on äriühing äriseadustiku tähenduses;\n2) VKE on ettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse lisas I VKE-le sätestatud kriteeriumitele;\n3) väikeettevõtja on väikeettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse lisas I sätestatud kriteeriumitele;\n4) keskmise suurusega ettevõtja on keskmise suurusega ettevõtja, kes vastab üldise grupierandi määruse lisas I sätestatud kriteeriumitele;\n5) suurettevõtja on ettevõtja, kes ei vasta üldise grupierandi määruse lisas I VKE-le sätestatud kriteeriumitele;\n6) nutika spetsialiseerumise kasvualad on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine horisontaalselt läbi teiste sektorite, tervisetehnoloogiad ja -teenused ning ressursside efektiivsem kasutamine;\n7) arendustöötaja on ettevõtja töötaja või võlaõigusliku lepingu alusel tegutsev füüsiline isik, kelle tööks on uute toote-, teenuse-, protsesside- ning müügi- ja turundustegevuse arendamisega seotud aluspõhimõtete, strateegiate ja nendega seotud tegevuskavade ning üksiktegevuste väljatöötamine ja ettevõtja äripraktikas rakendamine;\n8) e-teenindus on rakendusüksuse veebilehel asuv portaal, mille kaudu saab taotleja esitada rakendusüksusele nõutud dokumente. E-teeninduse kasutamiseks sõlmib taotleja lepingu.\n§ 5. Ettevõtja arenguplaan\n(1) Ettevõtja arenguplaan (edaspidi arenguplaan) on ettevõtja koostatud ettevõtja arendustegevuste kava, mis sisaldab informatsiooni kõikide ettevõtja arengut mõjutavate tegevuste, eesmärkide ja nende elluviimiseks vajaminevate vahendite, sealhulgas ettevõtja omavahendid, pangalaenud, käeoleva määruse alusel taotletav toetus ja muud avaliku sektori vahendid, kohta.\n(2) Arenguplaan sisaldab järgmist informatsiooni:\n1) ettevõtja mõõdetav strateegiline eesmärk;\n2) elluviidavate tegevuste lühikirjeldus koos põhjendusega, kuidas valitud tegevus aitab strateegilist eesmärki saavutada;\n3) tegevuse oodatav tulemus;\n4) tegevuse eelarve maht ja rahastamisallikas;\n5) tegevuse elluviimise tähtaeg;\n6) tegevuse elluviimise eest vastutav füüsiline isik või struktuuriüksus;\n7) arenguplaani tegevuste omavaheline seos, tuues välja tegevuste ajalise järgnevuse, tegevuse elluviimise faasi, mil alustatakse järgnevat tegevust ning elluviidud tegevuse mõju sellele järgneva tegevuse sisule.\n(3) Arenguplaan on ambitsioonikas, kui selle elluviimisel saavutatakse käesoleva määruse § 2 lõigetes 5 ja 6 nimetatud tulemused § 2 lõikes 7 sätestatud perioodil.\n(4) Ettevõtja esitab arenguplaani rakendusüksusele heaks kiitmiseks.\n(5) Toetuse taotlemise eelduseks on rakendusüksuse poolt arenguplaani heakskiitmine.\n(6) Arenguplaani heakskiitmise tingimused teeb rakendusüksus kättesaadavaks rakendusüksuse kodulehel. Arenguplaani heakskiitmise tingimused kooskõlastab rakendusüksus rakendusasutusega.\n(1) Toetust antakse projektile, mille tegevused panustavad käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eesmärkide, § 2 lõigetes 3, 5 ja 6 nimetatud tulemuste ning § 2 lõikes 4 nimetatud väljundnäitajate saavutamisse.\n(2) Toetust antakse järgmistele arenguplaani elluviimisega seotud tegevustele:\n1) ettevõtja personali arendustegevuse läbiviimise käigus kõrge lisandväärtusega toote või teenuse arendamiseks ja turule toomiseks vajaminevate koolituste sisseostmine;\n2) ettevõtja organisatsiooni- ja protsessiarendustegevuse läbiviimine;\n3) ettevõtja toote või teenuse arendustegevuse läbiviimine;\n4) ettevõtja uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse müügi- ja turundustegevuse arendamine ja läbiviimine;\n5) ettevõtja uue ja kõrge lisandväärtusega toote valmistamisega või uue ja kõrge lisandväärtusega teenuse pakkumisega seotud masinate ja seadmete ning nende kasutamiseks vajamineva immateriaalse vara ostmine.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud ettevõtja protsessiarendustegevuse läbiviimine koosneb järgmistest toetatavatest tegevustest:\n1) ettevõtja töökorralduse arendamine, sealhulgas personali, materjalide, laovarude ja seadmete töö planeerimine ning ressursiplaneerimise ning -juhtimisega seotud tarkvaralahenduste ostmine, arendamine ja juurutamine;\n2) protsessiarendamise nõustamisteenuse sisseostmine;\n3) uue arendustöötaja või uue töölepingu alusel töötava juhi palkamine ja rakendamine.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud ettevõtja toote või teenuse arendustegevuse läbiviimine koosneb järgmistest toetatavatest tegevustest:\n1) tehnilise teostatavuse ja majandusliku otstarbekusega seotud eeluuringu, sealhulgas turu-uuring, läbiviimine;\n2) rakendusuuringu ja tootearenduse läbiviimine;\n3) toote, teenuse või protsessi arendamisega seotud nõuandeteenuse ja tugiteenuse, sealhulgas vastavuskatsetuste ja sertifitseerimistegevuse, sisseostmine ja läbiviimine.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud ettevõtja uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse müügi- ja turundustegevuse arendamine ja läbiviimine koosneb järgmistest toetatavatest tegevustest:\n1) müügi- ja turundusstrateegia koos vastava tegevuskavaga sisseostmine;\n2) müügi- ja turundustegevuse arendusega seotud nõustamisteenuse, sealhulgas sihtturu nõustamisteenuse, sisseostmine;\n3) uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse välismessil või -näitusel tutvustamine;\n4) uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse tutvustamiseks tootenäidiste ja turundusmaterjali valmistamine.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud uus arendustöötaja ja uus töölepingu alusel töötav juht ei tohi olla taotleja juures töötanud ega võlaõigusliku lepingu alusel tegutsenud ühe aasta jooksul enne projekti algust.\n(1) Abikõlblikuks kuluks loetakse taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 ning käesolevas määruses sätestatud tingimustele.\n(3) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 1 nimetatud sisseostetava koolituse kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 10 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele:\n1) koolitajate personalikulu vastavalt ühendmääruse § 3 lõike 1 punktides 1 ja 4 sätestatud tingimustele;\n2) koolitatava personali otseselt koolitusprojektiga seotud lähetuse transpordikulud ja majutuskulud vastavalt ühendmääruse § 3 lõike 1 punktis 5 sätestatud tingimustele;\n3) materjalide, tarvikute, töövahendite kulud ulatuses, mil neid kasutatakse üksnes projektiga seotud tegevuste elluviimiseks.\n(4) Abikõlblikud on käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuste läbiviimiseks masinate ja seadmete ning nende kasutamiseks vajamineva immateriaalse vara, sealhulgas litsentside, ostmise kulud või kapitalirendi tüüpi liisinguga liisingulepingu alusel abikõlblikkuse perioodi jooksul tasumisele kuuluvad liisingumaksed vastavalt käesoleva määruse §-s 10 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele.\n(5) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 7 lõikes 3 nimetatud tegevuste läbiviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 10 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele:\n1) protsessiarendamise nõustamisteenuse sisseostmise kulud;\n2) töökorralduse parendamiseks vajamineva immateriaalse vara ostmise, arendamise ja juurutamisega seotud sisseostetud teenuse kulud;\n3) uue arendustöötaja ja uue töölepingu alusel töötava juhi personalikulud vastavalt ühendmääruse § 3 lõike 1 punktidele 1, 2, 4 ja 5 ning ühendmääruse § 3 lõikele 4.\n(6) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 7 lõikes 4 nimetatud tegevuste läbiviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 10 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele:\n1) toote või teenuse arendamisega seotud töötajate personalikulud vastavalt ühendmääruse § 3 lõike 1 punktidele 1, 2, 4 ja 5 ning ühendmääruse § 3 lõikele 4;\n2) turutingimustel ja välisallikatest ostetud või litsentsitud lepinguliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud ning üksnes projekti jaoks kasutatud nõustamisteenuste ja muude sarnaste teenuste kulud;\n3) toote, teenuse või protsessi arendamisega otseselt seotud materjali ja tarvikute kulud, mis on tehtud projektist lähtuvalt;\n4) toote, teenuse või protsessi arendamisega seotud nõuandeteenuste ja tugiteenuste, sealhulgas vastavuskatsetuste ja sertifitseerimistegevuse, sisseostmine ja läbiviimisega seotud kulud;\n5) patendi ja muu immateriaalse vara valideerimise ja kaitsmise kulud.\n(7) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse § 7 lõikes 5 nimetatud tegevuste läbiviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 10 sätestatud piirmääradele ja taotluse rahuldamise otsusele:\n1) müügi- ja turundusstrateegia koos vastava tegevuskavaga sisseostmise kulud;\n2) müügi- ja turundustegevuse arendamise nõustamisteenuse sisseostmise kulud;\n3) välismessil ja -näitusel osalemisega seotud väljapanekukoha üürimise ning väljapaneku ülesseadmise ja haldamise kulud;\n4) uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse tutvustamiseks vajaminevate tootenäidiste ja turundusmaterjalide valmistamisega seotud ühekordsed materjali ja sisseostetavate teenuste kulud.\n(8) Kõik toetatavad kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ning otseselt seotud käesoleva määruse ja arenguplaani eesmärkide elluviimisega.\n(9) Abikõlblikuks kuluks loetakse üksnes pangaülekandega tasutud kulud.\n(10) Kuludokumendi abikõlblike kulude summa peab olema ilma käibemaksuta vähemalt 50 eurot.\n(11) Käibemaks on mitteabikõlblik kulu.\n(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäevast või taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud hilisemast kuupäevast ning lõpeb taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. oktoobril 2023. a.\n(3) Projekti abikõlblikkuse periood on maksimaalselt 18 kuud.\n(1) Toetuse maksimaalne summa ühe äriühingu kohta on 500 000 eurot.\n(2) Käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 5 nimetatud tegevuse toetuse maksimaalne summa ühe äriühingu kohta on 200 000 eurot.\n(3) Käesoleva määruse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevuste korral on toetuse osakaal projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest:\n1) väikese suurusega ettevõtjast toetuse saajal kuni 45%;\n2) keskmise suurusega ettevõtjast toetuse saajal kuni 35%;\n3) suurettevõtjast toetuse saajal kuni 25%.\n(5) Omafinantseeringuna ei käsitleta teisi riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse või muude Euroopa Liidu institutsioonide või fondide antud tagastatavaid või tagastamatuid toetusi.\n3. peatükk Toetuse taotlemine ning nõuded taotlejale ning taotlusele\n(4) Toetuse taotlemise eeltingimuseks on rakendusüksuse läbi viidud ettevõtja hetkeolukorra kaardistus, ettevõtja nõusolekul teised arenguplaani koostamist ettevalmistavad ja toetavad tegevused, sealhulgas valdkondlik diagnostika läbimine, rakendusüksuse pakutavate teenuste kasutamine, ja rakendusüksuse poolt heaks kiidetud arenguplaan.\n(41) Ettevõtja hetkeolukorra kaardistus viiakse läbi rakendusüksuse välja töötatud kaardistusmudeli abil. Rakendusüksus kooskõlastab kaardistusmudeli rakendusasutusega. Rakendusüksus teeb kaardistusmudeli rakendusüksuse kodulehel kättesaadavaks.\n(5) Toetust saab taotleda arenguplaani erinevate etappide elluviimiseks.\n(6) Projekt on arenguplaani etapi osa, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse.\n(7) Igale järgnevale arenguplaani etapi projektile toetuse taotlemise eelduseks on arenguplaani eelneva etapi projekti edukas elluviimine ja rakendusüksuse poolt elluviidud etapi heakskiitmine.\n(8) Taotleja ei tohi alustada käesoleva määrusega rahastatava projektiga seotud tegevusi ega võtta kohustusi nimetatud tegevuste elluviimiseks enne taotluse esitamist rakendusüksusele.\n(9) Rakendusüksus võib peatada taotluste vastuvõtmise, kui käesoleva määruse alusel I etapi toetuse andmiseks planeeritud eelarve jääk, milleks on 20,5 miljonit eurot, saab võrdseks menetluses olevate taotluste, mille suhtes ei ole otsust tehtud, mahuga.\n(10) Hetkest, mil taotletav toetuse rahaline summa saab võrdseks käesoleva määruse alusel I etapi toetuse andmiseks planeeritud eelarve, milleks on 20,5 miljonit eurot, vaba jäägiga, menetletakse taotlusi nende esitamise ajalises järjekorras.\n(1) Taotlejaks on Eesti äriregistrisse kantud kaheksa või enama töötajaga äriühing, mis on tegutsenud vähemalt kolm aastat ning mis:\n1) on teeninud arenguplaani elluviimisele eelneval majandusaastal ekspordi müügitulu või\n2) on kasvatanud arenguplaani elluviimisele vahetult eelneva kolme majandusaasta jooksul müügitulu keskmiselt vähemalt 5% iga majandusaasta kohta.\n(2) Taotleja peab lisaks Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-des 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastama järgmistele nõuetele:\n1) taotleja on taotluse esitamise hetkeks täitnud nõuetekohaselt maksukorralduse seaduses sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustuse;\n2) taotlejal on nõutavad vahendid projekti omafinantseerimiseks vastavalt §-s 10 sätestatud piirmääradele ja tingimustele;\n3) vähese tähtsusega abi määruse kohaselt taotlejale antud vähese tähtsusega abi koos käesoleva määruse alusel taotletava vähese tähtsusega abiga ja käesolevas paragrahvis nimetamata Euroopa Komisjoni määruste kohaselt antud vähese tähtsusega abiga ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot;\n4) maanteetranspordi valdkonnas tegutseva rendi või tasu eest kaupu vedava taotleja puhul ei tohi talle mis tahes kolme majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ületada koos meetme raames taotletava vähese tähtsusega abiga 100 000 eurot;\n5) juhul kui taotleja on saanud vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13) (edaspidi komisjoni määrus nr 360/2012) mõistes, ei tohi talle käesoleva ja kahe eelneva majandusaasta jooksul komisjoni määruse nr 360/2012 ja vähese tähtsusega abi määruse alusel antud vähese tähtsusega abi koos käesoleva määruse alusel taotletava vähese tähtsusega abiga ületada 500 000 eurot;\n6) juhul kui taotleja on rakendusüksuselt varem saanud toetust perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses või perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses sätestatud korras või muudest riigieelarvelistest vahenditest, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema taotluse esitamise hetkeks tehtud nõutud summas.\nTaotleja on lisaks struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 2 sätestatule kohustatud:\n3) võimaldama kontrollida taotluste ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teha kohapealset kontrolli;\n4) teavitama rakendusüksust viivitamata taotluses esitatud andmetes toimunud muudatusest või ilmnenud asjaolust, mis võib mõjutada taotluste kohta otsuse tegemist;\n5) tõendama käesolevas määruses ette nähtud omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust või muude vahendite või dokumentide olemasolu;\n1) taotluses kirjeldatud tegevused panustavad käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud eesmärkide, § 2 lõikes 3 nimetatud meetme tulemusnäitajate, § 2 lõikes 4 nimetatud meetme tegevuse väljundnäitajate ja § 2 lõigetes 5 ja 6 nimetatud tulemuste saavutamisesse;\n2) toetust taotletakse arenguplaani tegevustele etapiviisiliselt;\n3) toetust taotletakse käesoleva määruse §-s 7 nimetatud tegevuste elluviimiseks;\n4) taotletud toetuse suurus ei ületa käesoleva määruse § 10 lõikes 3 sätestatud toetuse piirmäärasid;\n5) projekti eelarve sisaldab nõutaval määral omafinantseeringut.\n1) rakendusüksuse heaks kiidetud arenguplaan;\n2) taotleja ärinimi, registrikood, asukoha aadress ning kas taotleja on VKE või suurettevõtja;\n3) finantsaruanded (bilanss ja kasumiaruanne) arenguplaani elluviimisele eelneva viimase kolme majandusaasta kohta taotluse esitamisele eelneva kvartali seisuga, kui andmed ei ole äriregistrist kättesaadavad;\n4) projekti elluviimise koht kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega;\n5) projekti tegevuste põhiselt määratletud riigiabi liik (toetus);\n6) projekti tegevuste kirjeldus (projektiplaan), mis on kooskõlas arenguplaani etapiga ja sisaldab muu hulgas tegevuskava, eesmärke ja mõõdetavaid tulemusi;\n7) projekti kogueelarve, sealhulgas taotletavad toetussummad tegevuste lõikes;\n8) kinnitus, et ettevõtja vastab käesoleva määruse § 12 lõikes 1 sätestatud nõuetele;\n9) teave, kui taotleja on projektile või projekti osadele tegevustele taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest;\n11) taotleja nõusolek taotluse menetlemise ja vaidemenetlusega seonduvate dokumentide, sealhulgas taotluse kohta tehtud otsuse ja vaideotsuse, kättetoimetamiseks elektrooniliselt;\n12) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta.\n(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse menetlusse võtmisest või vastu võtmata jätmisest, selgituste ja lisateabe küsimisest, taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastavate taotluste hindamisest, hinnangu andmisest riigiabi reeglitega kokkusobivuse osas, taotluse rahuldamisest või mitterahuldamisest, taotluse osalisest või kõrvaltingimusega rahuldamisest ning taotluse rahuldamise otsuse muutmisest või kehtetuks tunnistamisest.\n(2) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisateavet taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisateavet.\n(3) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 30 tööpäeva alates taotluse rakendusüksuses registreerimisest. Taotluse menetlemise aega võib põhjendatud juhtudel pikendada kuni 10 tööpäeva võrra, millest teavitatakse taotlejat.\n§ 16. Taotluse registreerimine ja esmane läbivaatamine\n(2) Juhul kui nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.\n(3) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.\n(1) Rakendusüksus tunnistab taotleja nõuetele vastavaks juhul, kui taotleja vastab käesoleva määruse §-s 12 sätestatud kõikidele nõuetele.\n(2) Rakendusüksus tunnistab taotluse nõuetele vastavaks juhul, kui taotlus vastab käesoleva määruse §-s 14 sätestatud kõikidele nõuetele.\n(3) Taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotleja ja taotluse nõuetele vastavaks tunnistamise otsuse.\n2) taotleja mõjutab õigusvastasel viisil taotluse menetlemist, sealhulgas esitab valeandmeid;\n4) taotlemisel on teadlikult esitatud ebaõiget või mittetäielikku teavet või on taotluse suhtes otsuse tegemisel oluline teave jäetud teadlikult esitamata.\n(5) Taotleja ja taotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.\n§ 18. Taotluse valikukriteeriumid ja hindamise kord\n(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlust hinnatakse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud valikukriteeriumitele ja rakendusüksuse kinnitatud valikumetoodikale. Valikumetoodika peab rakendusüksus enne kinnitamist kooskõlastama rakendusasutusega.\n(2) Rakendusüksusel on õigus moodustada taotluse hindamiseks hindamiskomisjone ning kaasata eksperte. Hindamiskomisjonide moodustamise ja koosseisu peab rakendusüksus eelnevalt kooskõlastama rakendusasutusega.\n(3) Taotluste valikumetoodika ja hindamiskomisjoni koosseis tehakse kättesaadavaks rakendusüksuse veebilehel hiljemalt taotluste vastuvõtmise alustamise päeval.\n(4) Kui taotluse hindamisel avastatakse puuduseid või vajatakse taotluse hindamiseks lisainfot, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse lisainformatsiooni esitamiseks kuni 10 tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.\n(5) Taotluse hindamisel ekspertide kasutamise korral pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg ekspertiisi teostamiseks kuluva aja võrra, kuid mitte rohkem kui 10 tööpäeva. Menetlemise tähtaja pikenemisest teavitab rakendusüksus taotlejat viivitamata.\n(6) Taotlust hinnatakse hindega skaalal 0 kuni 4. Taotluse hindamisel antud koondhinne moodustub valikukriteeriumide hinnete kaalutud keskmisest.\n(7) Taotluse valikukriteeriumid ja nende osakaalud on järgmised:\n1) projekti mõju meetme ja arenguplaani eesmärkide saavutamisele (35% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas arenguplaani alusel ettevõtja tegevustes ja ärimudelis tehtavate muudatuste ulatust ja keerukust, arenguplaani eeldatavat mõju ettevõtja tulevastele majandustulemustele, kas ja kuidas on projekt suunatud „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” eesmärgi „Eesti ettevõtted pakuvad uuenduslikke kõrge lisandväärtusega tooteid ja teenuseid” täitmisele;\n2) projekti põhjendatus (20% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas projekti kooskõla arenguplaani etapiga ja panust selle elluviimisesse, projektis läbi viidavate üksiktegevuste põhjendatust ja kooskõla, projekti tegevuste ja eesmärkide määratlust ja selgust;\n3) projekti kuluefektiivsus (15% koondhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas, kas ettenähtud tegevused ja lahendused on piisavalt kuluefektiivsed planeeritud väljundite ja tulemuste saavutamiseks ning kas planeeritud eelarve on realistlik;\n4) taotleja võimekus projekti ellu viia (30% koodhindest), mille raames hinnatakse muu hulgas, kas taotleja on jätkusuutlik ja kas tal on vajaminevad teadmised, oskused, kogemus ning õiguslikud, organisatsioonilised ja tehnika- ning tehnoloogiaalased eeldused projekti kavandatud viisil elluviimiseks, taotleja võimekust kaasata projekti elluviimisesse erainvestorite investeeringuid.\n3) mille rahastamise summa ei ületa käesoleva määruse § 11 lõikes 10 sätestatud I etapi eelarvet.\n(3) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi. Taotluse rahuldamise otsuses sätestatakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatud andmed.\n(4) Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse, milles märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 sätestatud andmed.\n(1) Taotluse võib lisaks taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 sätestatud juhtudel rahuldada osaliselt, kui toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole abikõlblikud või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.\n(2) Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav ning taotleja on nõus rakendusüksuse ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või projektis kavandatud tegevuste muutmisega. Kui taotleja ei ole rakendusüksuse ettepanekuga nõus, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\n(3) Taotluse rahuldamise otsuse võib teha kõrvaltingimusega vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 3 sätestatule või muul põhjendatud juhul, tuginedes haldusmenetluse seaduse §-le 53, sealhulgas on õigus sätestada projekti iga järgneva etapi rahastamiseks kõrvaltingimusena eelmise etapi nõuetekohane elluviimine ning tulemuste saavutamine.\n(4) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse väljamaksetele. Õigus toetusega seotud maksetele, tekib toetuse saajal pärast rakendusüksuse poolt kõrvaltingimuse nõuetekohase saabumise või täitmise kohta vastava teabe vormistamisel taotluse rahuldamise otsuse juurde.\n(1) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja vastavasisulise kirjaliku taotluse alusel taotluste menetlemise määruse § 10 lõikes 2 sätestatud tingimustel ja korras. Toetuse saaja esitab taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluse e-teeninduse kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna.\n(2) Lisaks taotluste menetlemise määruse § 10 lõikes 2 sätestatud juhtudele on toetuse saaja kohustatud viivitamata taotlema rakendusüksuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist arenguplaani nende tegevuste muutmisel, mis on otseselt seotud või mõjutavad oluliselt taotluse rahuldamise otsusega rahastatavaid tegevusi. Toetuse saaja ei tohi nimetatud muudatusi rakendada enne vastava otsuse tegemist rakendusüksuse poolt.\n(3) Toetuse summa suurendamiseks on toetuse saaja kohustatud taotlema taotluse rahuldamise otsuse muutmist. Toetuse summat võib suurendada, kui see on põhjendatud ja meetme tegevuste eelarve jääk võimaldab toetuse summa suurendamist.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 ning taotluse menetlemise määruse § 10 lõikes 2 sätestamata juhtudel võib toetuse saaja teha projektis muudatusi, teavitades sellest rakendusüksust ühe kuu enne muudatuse tegemist.\n(5) Juhul kui taotluse rahuldamise otsuses soovitakse muuta taotluste menetlemise määruse § 10 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud asjaolusid, siis kontrollitakse enne otsuse tegemist muudatuste asjakohasust ja vajalikkust ning vajadusel hinnatakse taotletavate muudatuste mõju projekti eesmärkide täitmisele käesoleva määruse § 18 lõikes 7 sätestatud taotluse valikukriteeriumite alusel.\n(6) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitava muudatuse tõttu ei ole projekti oodatavaid tulemusi tõenäoliselt võimalik saavutada või tulemused ei vasta käesoleva määruse §-s 2 sätestatule.\n(8) Taotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks, kui esineb vähemalt üks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 nimetatud asjaolu.\n(9) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.\n(2) Vahearuanne sisaldab ellu viidud tegevuste kirjeldust koos saavutatud tulemustega.\n(3) Toetuse saaja esitab vahearuande iga projekti aruandeperioodi kohta.\n(4) Aruandeperioodi kestus tuleneb arenguplaanist ja sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses.\n(5) Lõpparuanne peab sisaldama kogu projekti peamiste tegevuste kirjeldust ja teavet projekti väljundite ja tulemuste saavutamise kohta.\n(6) Vahe- ja lõpparuannete vormid kehtestab rakendusüksus ja teeb need kättesaadavaks e-teeninduse kaudu.\n(7) Vahe- ja lõpparuanded esitatakse rakendusüksusele e-teeninduse kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt digitaalselt allkirjastatuna.\n(8) Toetuse saaja esitab vahearuanded ja lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegadel. Toetuse saaja esitab projekti elluviimise järgsed aruanded rakendusüksuse nõudmisel.\n(9) Rakendusüksus kinnitab vahearuande ja lõpparuande või lükkab selle tagasi hiljemalt 30 tööpäeva jooksul selle rakendusüksuses registreerimisest.\n(10) Rakendusüksus võib kaasata vahearuannete ja lõpparuande hindamiseks eksperte.\n(1) Maksetaotluste esitamine, menetlemine ja toetuse maksmine toimub vastavalt ühendmääruse §-dele 11–14 ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele.\n(3) Toetust makstakse tegelike kulude alusel vastavalt ühendmääruse § 2 lõikes 4 ja § 14 lõike 1 punktis 1 toodud tingimustele.\n(4) Toetust makstakse maksetaotluse alusel ja tingimustel, et abikõlblik kulu on tekkinud ja makstud.\n(5) Rakendusüksus võib kuludokumentide kontrolli teostada ka toetuse saaja juures kohapealse kontrolli raames.\n(7) Juhul kui maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvalda, siis määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.\n(9) Toetuse lõppmakse suurus on maksimaalselt 100% toetuse kogumaksumusest.\n(10) Rakendusüksus menetleb maksetaotlused 30 tööpäeva jooksul.\nToetuse saaja on kohustatud lisaks struktuuritoetuse seaduse §-s 24 sätestatud kohustustele täitma järgmisi kohustusi:\n2) tagama projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;\n4) esitama koos maksetaotlusega vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist üksteisest sõltumatutelt pakkujatelt ja pakkumise lähteülesande kirjelduse, kui tehingu summa ilma käibemaksuta on 5000 eurot või rohkem, juhul, kui toetuse saaja ei pea järgima riigihangete seadust ning struktuuritoetuse seaduse § 26 lõike 6 kohaselt riigihangete seaduse §-s 3 nimetatud põhimõtteid. Juhul kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumist ei valita, tuleb maksetaotlusele lisada sellekohane põhjendus;\n6) tagama kestvuse nõude vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 sätestatule VKE-st toetuse saaja korral vähemalt kolme ning suurettevõtjast toetuse saaja korral vähemalt viie aasta jooksul projekti viimase väljamakse tegemisest arvates;\n7) teavitama rakendusüksust kirjalikult, kui muutub toetuse saaja omanik või juhtorgani liige, seda ka juhul, kui muudatused nähtuvad äriregistrist.\n(1) Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt teavet ja selgitusi, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustustega.\n1) edastama taotlejale või toetuse saajale tema suhtes vastuvõetud otsused kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest, lähtudes dokumentide kättetoimetamisel haldusmenetluse seadusest, kui käesolev määrus ei sätesta kättetoimetamise korda;\n5) säilitama riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmisega seotud andmeid koos teabe ning vajalike lisadokumentidega kümme aasta jooksul alates viimasest toetuse maksest;\n8) esitama toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalike andmeid;\n10) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamise takistustest;\n11) teostama projektide järelkontrolli VKE-st toetuse saaja puhul vähemalt kolme, ning suurettevõtjast toetuse saaja puhul vähemalt viie aasta jooksul alates toetuse saajale lõppmakse tegemisest, veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud või tekkinud vara, mis on seotud tootliku tegevusega või investeeringuga taristusse, kasutatakse sihtotstarbeliselt kooskõlas struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 sätestatud tingimustega;\n12) teavitama taotluse rahuldamise otsuses toetuse saajat struktuuritoetuse seaduse § 24 punktides 14 ja 17 toodud vara sihipärase kasutamise ning dokumentide ja tõendite säilitamise tähtaja algusest ja lõpust;\n13) tegema rakendusüksuse kodulehel kättesaadavaks Eesti Arengufondi koostatud nutika spetsialiseerumise kasvualade alamvaldkondade määramise juhendi.\n3) nõuda taotluses sisalduva projekti kestuse, tegevuste, eesmärkide, tulemuste ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast teostamist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;\n5) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti elluviimine on ohustatud.\n(3) Juhul kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 49 sätestatule.\n§ 28. Kulude abikõlblikkuse nõuded\nKäesoleva määruse § 8 lõikeid 9–11 kohaldatakse toetuse saajatele, kes esitasid toetuse taotluse pärast 2018. aasta 1. maid.


Pissil käimine on inimõigus. Looduse kutse vastu ei saa ja kui põis täitub, tuleb see tühjaks lasta. Ja pole vahet, kas see hetk tabab sind seenemetsas või bussijaamas – loodusel on loll komme inimest igal juhul üllatada.\nMetsas on pigistavat põit lihtne kortsu lasta. Linnas paraku mitte.\nEsiteks ei sobi ju niisama heast peast keset tänavat pükse alla lasta. Teiseks on aga pissimine inimõigus vaid sinu ja meie meelest – WC-de omanikud peavad looduslikke tegevusi pahatihti sellisteks, mille eest tuleb raha maksta.\nTegelikult tuleb avalike käimlate omanikke mõista. Klientidelt tasu küsides suudavad nad tagada puhta ning enam-vähem esteetilise WC. Sest olgem ausad – tasuta kempsud kipuvad olema sellised, kuhu vabatahtlikult ei sisenekski. Või nagu kirjutas üks eesti luuletaja: ma olen näind' nii mõndagi, mis nimetamist väärib, kord Moskvas leidsin peldiku, mis sita ära määrib.\nTasulise WC külastamine on aga Kolgata tee: sa leiad kempsu, ent kassiir, kes sulle pissipileti peab müüma, on lõunale läinud. Ja kui kassiiri asemel on mündiautomaat, siis võid kindel olla, et just sellel hetkel on su taskud tühjad. Kes siis tänapäeval sularaha – eriti münte – kaasas tassib!\nÕnneks on olemas kolmas ja probleemideta tasulise WC külastamise võimalus!\nLukuEkspert on koostöös Nixoriga loonud kiire, turvalise ja tänapäevase kaardimakselahenduse. See koosneb Valina makseterminalist ja NixPayGo maksetarkvarast, mis on integreeritud Abloy elektrooniliste lukkudega. Kui haldad avalikku käimlat, millesse sisenemise eest klientidelt raha soovid küsida, pole sul muretsemiseks enam põhjust: pöördu meie poole ja ülejäänu on lihtne nagu metsapeatus.\nValina kaardimakseterminali eeliseks on vandaali- ja ilmastikukindlus, mistõttu saab seda kasutada kohtades, mis ei vaja igapäevast järelevalvet. Meie lahendust on võimalik paigaldada iseseisvana või täienduseks juba olemasolevale mündilugejale.\nMaksetarkvara kohandamise abil on võimalik ühe kaardimakseterminali kaudu juhtida mitme luku tööd ja enam ei ole vaja igale uksele eraldi mündilugejat.\nLukuExperdi ja Nixori loodud lahenduse kasutusvaldkond ei piirdu ainult WC-ustega. Kliendi soovidele vastavaks kohandades saab seda kasutada näiteks teenindajata spordisaalide pääslates, riietusruumide uste avamiseks, uisuväljakutel ja mujalgi.\nOn tagumine aeg avalikud sissepääsud moodsatele nõutele vastavaks kohaldada. Võta meiega ühendust, vaatame su olukorrale koos otsa ning lõpetame pissihäda käes vaevlevate klientide piinad!