Meistriliiga 2. voor: kas Lindpere ja Pareiko jooksevad Postimehe otseülekannetes väljakule? - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMeistriliiga 2. voor: kas Lindpere ja Pareiko jooksevad Postimehe otseülekannetes väljakule?\n13. märts 2015, 18:16\nSergei Pareiko Eesti koondise treeningul.\nJalgpalli Eesti meistriliiga teine voor pakub ootusärevust, sest on suur tõenäosus, et üle aastate näeb taas kodupubliku ees liigajalgpalli mängimas koondislasi Joel Lindperet ja Sergei Pareikot. Lindpere uus koduklubi Nõmme Kalju kohtub laupäeval kell 14 Paides sealse Linnameeskonnaga, Pareiko värske tööandja FC Levadia võõrustab aga kell 16.30 Lilleküla kunstmurustaadionil Narva Transi. Mõlemad mängud on jälgitavad Postimehe otseülekande vahendusel. Samuti pakub teine voor põneva Pärnu-Tartu vastasseisu, reedeõhtuse kohtumisega avavad vooru aga eelmise hooaja pronksimeeskond Flora ja mullusest viiendast kohast tänavu kindlasti kõrgemat sihtiv Infonet, kes sai avavoorus punkti kätte tiitlikaitsjalt Levadialt.\nLaupäeval 14. märtsil kell 14.00 Paide kunstmuruväljakul\nPaide alustas hooaega 1:4 kaotusega Sillamäel. Linnameeskond suutis kohtumist küll Sander Rõivassepa väravast juhtima minna, kuid seejärel lõi Sillamäe neli vastuseta väravat. Mäng lõppes Paide jaoks õnnetult, sest punase kaardi teenis Sander Sinilaid, kes ei saa meeskonda laupäevases mängus aidata. Samuti ei saa kaasa teha Lauri Välja.\nKalju fännidel oli seevastu eelmisel laupäeval põhjust rõõmustamiseks, sest Nõmme meeskond suutis kodus 3:0 alistada Tartu Tammeka. Võrku sahistasid Vladimir Voskoboinikov, Allan-Axel Kimbaloula ja Tarmo Neemelo. Silmapaistva mänguga hullutas publikut Ats Purje, kes andis kolm resultatiivset söötu ning lõi mitmeid ohtlikke olukordi. Mõnevõrra üllatuslikult tegutses avamängus keskkaitses koondislane Ken Kallaste, sest vasakkaitsesse oli end sisse seadnud Nicolas Galpin.\nTõenäoliselt kuulub Kalju koosseisu seekord ka Joel Lindpere, kelle dokumendid on korda aetud. Kas Eesti koondises 98 mängu pidanud poolkaitsja Paides ka väljakule jookseb, on siiski mõistagi peatreeneri Sergei Terehhovi otsustada. «Mängunälg on olemas. Minimaalse sammu olen ehk teistest taga, kuid praegu nägu särab ja hea meel on kodus olla. Hommikul on tore ärgata teadmisega, et ei pea kuhugi kaugele lendama. Tahan laupäeval kindlasti olla koosseisus ja meeskonna juures,» sõnas Lindpere paari päeva eest Postimehega vesteldes. Loe lugu SIIT!\nJoel Lindpere ootab põnevusega võimalust taas Eestis mängida. FOTO: Liis Treimann\nKalju on Paide jaoks ebamugav vastane, sest möödunud hooajal lõi pealinnameeskond Järvamaa klubi võrku 13 palli. See ei takistanud Paidel Kaljut siiski kurvastamast, sest kodus suudeti üks punkt nimekatelt vastastelt võtta – augusti lõpus peetud 25. vooru mängus tõusis paidekate kangelaseks Sander Sinilaid, kelle tabamus kohtumise neljandal lisaminutil kinkis Paidele 1:1 viigi.\nPaide juhendaja Meelis Rooba: «Selle hooaja esimene kodumäng, kus vastaseks Nõmme Kalju. Viimasest mängust saime valusa õppetunni, kuidas tuleb kaitses mängida. Usun, et oleme nädalaga teinud edasimineku ja saame kodupublikule näidata head mängu. Loodan, et kodupublik on meie 12. mängija.»\nPaide mängija Timo Lomp: «Tegemist hooaja teise mänguga, kus saame näidata, milleks oleme võimelised. Eesmärk on lihtsaid vigu vältida ja ründes oma võimalused ära realiseerida.»\nKalju peatreener Sergei Terehhov: «Paide on hea ja distsiplineeritud meeskond, kes valmistab eriti kodus kõigile peavalu, kus oleme isegi eelnevalt punkte kaotanud. Raske mäng, kuid me tahame kindlasti kolme punkti.»\nKalju uus täiendus Erkki Junolainen: «Paide on väga südi vastane kõikidele meeskondadele, kui lasta neil oma mängurütm leida. Me proovime neil seda mitte teha lasta ning oma mängu peale suruda. Kui me kõik oma tekkinud momendid ära lööme ja värava taga puhtana hoiame, siis peaks ka meie jaoks soodne tulemus tulema. Tuleb põnev ja armutu lahing!»\nFC Levadia – Narva Trans\nLaupäeval 14. märtsil kell 16.30 Lilleküla kunstmuruväljakul\nPremium liiga tabeliseisust pole loomulikult avavooru järel mõtet liigseid järeldusi teha, kuid tõsiasi on see, et FC Levadia on ühe punkti peal ning Narva Transil on koos kolm punkti, mis annab neile tänu avavoorus saadud suureskoorilisele võidule koguni tabelis esikoha.\nLevadia on hooaja eel teinud kõvasti täiendusi ning Eestimaa väljakutele on toodud mitu nimekat koondislast. Neist põnevaim täiendus on kindlasti Eesti koondise puurivaht Sergei Pareiko, kes mõlgutas vahepeal juba lausa loobumismõtteid, kuid andis üleminekuakna viimasel päeval lõpuks ikkagi Levadiale oma jah-sõna. Avavoorus Pareiko koosseisu ei kuulunud, kuid nüüd on ka paberimajandusega kõik korras ning võimalik, et just tema seisab Transi vastu Levadia väravas.\nLevadia leppis avamängus Infoneti vastu 0:0 viigiga. FOTO:\nPärast superkarikavõitu oli Levadia Premium liiga avamäng FC Infonetiga veidi kinnine ning väravateta viik andis tiitlinõudlejale ühe punkti. Narva Trans alustas hooaega seevastu tõelise väravasajuga, sest mängus Pärnuga kostitati külalisi suvepealinnast juba avapoolajal viie tabamusega. Mäng võideti küll kokkuvõttes 5:2, kuid kindlasti oli Transi fännidel põhjust rõõmustamiseks. Kaks tabamust sai kirja meeskonna uus täiendus, lätlane Vitalijs Zils.\nMöödunud hooajal kohtusid meeskonnad Premium liigas neljal korral ning Transil oli Levadiaga raskusi. Kui hooaja esimeses pooles kaotati üks kohtumine 0:1 ja teine viigistati 0:0, siis hooaja teises pooles lõi Levadia Transi puuri lausa 15 palli – üks kohtumine võideti 7:0 ning hooaja viimases matšis oli Narvas Premium liiga võidukarika pea kohale tõstnud Levadia parem 8:1.\nLevadia peatreener Marko Kristal: «Laupäevases mängus Narva Transiga peame suutma väravaid lüüa ja võiduarve avada. Loodame ilusa kevadilma jätkumist ja ootame palju pealtvaatajaid mängule kaasa elama.»\nRündaja Ingemar Teever: «Kindlasti on eesmärgiks võiduarve avada. Transi eest mängivad mitu meile hästi tuttavat meest ja see teeb mängu huvitavaks.»\nTransi peatreener Aleksei Jagudin: «Hooaja esimene mäng kulges meie jaoks võidukalt. Kuigi Levadia on tõsisem vastane kui Pärnu, aga ka meie ei lähe Tallinna vastasele 3 punkti loovutama. Peame võitlema ja üritame võitma!»\nRündaja Artjom Škinjov: «Võib arvata, et ees ootamas raske mäng ning peame endast kõik anda, et positiivse tulemusega koju naasta. Meeskonna vaim on pärast viimast edukat mängu Pärnu vastu positiivne, ent olen kindel, et mäng Levadia vastu saab olema kordades raskem. Üritame meie poolehoidjatele ja lähedastele rõõmu pakkuda ning jääb vaid laupäev ära oodata – siis saab eelseisva mängu saatus juba selgeks.»\nFC Flora – Infonet\nReedel 13. märtsil kell 20.10 Lilleküla kunstmuruväljakul\nInfonet on suvel kõvasti ridu täiendanud ning eelmisel reedel viigistati mulluse Eesti meistri, FC Levadiaga 0:0. Flora alustas hooaega kindla 3:0 võiduga, kui laupäeval oldi tuulistes oludes peetud kohtumises paremad Viljandi JK Tulevikust. Flora eest sahistasid võrku Irakli Logua, Rauno Sappinen ning uus mees Soomest, Sakari Tukiainen.\nVäravaid tasub sellest kohtumisest oodata, sest möödunud hooajal ei löödud Infoneti ja Flora omavahelistes kohtumistes kordagi alla nelja värava. Kahel korral võitis Flora (3:2 ja 3:1), korra Infonet (3:2) ning üks kohtumine lõppes ka viigiliselt (2:2).\nInfoneti peatreener Aleksandr Puštov: «Vastane on meile tuttav. Peamine eesmärk selles mängus on realiseerida taktikaline plaan ja järgida distsipliini. Juba traditsiooniliselt on meie mängud väga tulemuslikud ning viimse vileni etteaimamatud. Soovime saavutada selles mängus võidu ja ootame toetust oma fännidelt!»\nInfoneti mängija Deniss Malov: «Mäng tõotab tulla huvitav ja etteaimamatu. Valmistume mänguks tõsise vastasega väga põhjalikult. Püüame mängida oma jalgpalli ja mitte anda vastasele võimalust pikalt palli kontrollida.»\nFlora peatreener Norbert Hurt: «FC Infonet on sellel hooajal väga korralikult komplekteeritud. Treenerid on teinud head tööd ja on suutnud meeskonna mõtestatult mängima panna. Omavahelised mängud on olnud alati kiire tempoga ja võitluslikud. Meile on oluline teineteist toetavalt mängida nii kaitses kui ka rünnakul ja teha kõik selleks, et vastane üle mängida.»\nFlora kapten Gert Kams: «Nädal on väga kiirelt ning töises meeleolus möödunud ning ees ootab teine mängudevoor. Teises voorus «sõidame külla» tugevale ning perspektiivikale Infoneti meeskonnale. Usun, et mõlemal meeskonnal on esimesest mängust nii mõndagi positiivset kaasa võtta. Kindlasti on ees ootamas väga huvitav ning võitluslik kohtumine. Tule ise staadionile ja võta sõber ka kaasa!»\nPärnu linnameeskond – Tartu Tammeka\nLaupäeval 14. märtsil kell 14.00 Pärnu kunstmurustaadionil\nKohtumist näeb jalgpall.ee ja premiumliiga.ee portaalide vahendusel.\nPärnu kunstmurustaadion on Premium liigaks valmis! Laupäeval kell 14.00 kõlab avavile, kui Pärnu Linnameeskond võõrustab Tartu Tammekat.\nMõlema meeskonna jaoks algas hooaeg kolmeväravalise kaotusega. Tammeka suutis aga 0:3 kaotusest hoolimata südilt vastu panna Nõmme Kaljule ning Pärnu Narva Transile lüüa kaks väravat. Tammekal puudus avamängust kaartide tõttu ka kapten Jürgen Lorenz, kes saab tulevas kohtumises meeskonda taas aidata. Nõmme Kalju vastu näitasid oma oskuseid ka 18-aastane Rasmus Tauts ning 17-aastane Martin Miller, kes teevad juba Premium liigas oma teist hooaega.\nAvavoorus Tartu Tammeka Ats Purje ja Nõmme Kalju jõu vastu ei saanud. FOTO:\nPärnu jaoks algas kõrgliiga täieliku šokiga. Avapoolaeg kaotati piirilinnas Transile lausa 0:5. Riietusruumist tuli välja aga end kogunud meeskond ning teisel poolajal lõi Pärnu Transi võrku kaks väravat, autoriteks Henri Hanson ja juba hooaja eel püssi paukuma saanud Taavi Laurits.\nPärnu meeskonna juhendaja Marko Lelov: «Meiega võrreldes on Tammeka praeguse meeskonna eelis mullune kõrgliigas mängimise kogemus. Neil oli 2014. aastal päris raske seis, aga nad tulid sellest auga välja ja nüüd on neil aasta kõva kogemust taskus. Koduseinte toetus on Pärnu jalgpallisatsidel alati kõva trump olnud ja usun, et ka tänavu peab iga võistkond, kes Pärnusse tuleb, jalga väristama!»\nNõmme Kaljust Pärnus laenul olev ründaja Robert Kirss: «Põhimõtteline mäng Tartuga, eeldatavasti madistame mõlemad tabeli alumises pooles, aga kodupubliku ees tahaks kolm punkti koju jätta.»\nTammeka peatreener Indrek Koser: «Kindlasti on tulemas väga raske mäng, sest Pärnu on ennast korralikult tugevdanud hooaja eel. Loodame teha hea mängu ja Pärnult nende kodus punktid röövida.»\nKeskkaitsja ja kapten Jürgen Lorenz: «Laupäeval on tulemas väga tähtis mäng Pärnu vastu. Pärnu eelisteks võib lugeda koduväljakut ning nende talvised täiendusi, kes annavad neile palju juurde. Meie meeskonna trumbiks on ühtsus. Pärnu vastu kindlasti midagi kergelt ei tule, kuid lähme anname oma parima, et Tammeka fännidele võidurõõmu pakkuda ning kolme punktiga tagasi Tartu tulla.»\nLaupäeval 14. märtsil kell 14.00 Viljandi kunstmuruväljakul\nViljandi kunstmuruväljakul on laupäeval kell 14.00 võimalik kaasa elada Tuleviku hooaja esimesel kodumängule, kui mulkidele astub vastu Sillamäe Kalev. Avavoor oli Tuleviku jaoks keeruline, sest võõral väljakul pidi madistama möödunud aasta pronksimeeskonna, Tallinna FC Floraga. Pealinnameeskond näitas oma klassi ning suutis pärast 1:0 lõppenud avapoolaega teisel poolaja veel kaks palli Tuleviku võrku lüüa.\nKolmeväravalise võiduga alustas oma hooaega ka mullune hõbedane meeskond Sillamäe Kalev, kes oli kodumurul 4:1 üle Paide Linnameeskonnast. Kuigi Ida-Virumaa meeskond jäi kaotusseisu, suudeti Järvamaa esindusklubile seejärel lüüa neli vastuseta väravat. Kaks tabamust sai enda nimele Jaroslav Kvassov.\nTulevik kingib kõigile pealtvaatajatele Premium liiga esimese kodumängu puhul tasuta sissepääsu!\nTuleviku abitreener Raiko Mutle: «Oleme nüüd jälle ühe mängu võrra kogenumad. Teame paremini, mis meid ees ootab. Enamus meestele on see tase ikkagi väga uus ja kohanemine võtab aega. Läheme selgelt oma mängu mängima ja kui taktikalisest joonisest kinni peame, siis võime ka positiivse tulemuse teha. Koduseinte toel oleme veelgi rohkem motiveeritud oma klubi ja linna au kaitsma.»\nTuleviku keskkaitsja Ragnar Piir: «Esimesed tuleristsed on kätte saadud ja esimene mäng kodupubliku ees tulemas. Üritame samm sammult koostöö klappima saada ja hakata esimesi punkte tabelisse kirjutama.»\nSillamäe Kalevi peatreener Sergei Frantsev: «Viljandi on uus vastane meie jaoks ja mängust saab oodata kõike. Emotsioonid on värsked, jõudu on palju ja meeleolu on väga tähtis faktor võiduks, aga ülesanne on meie jaoks selge – astume väljakule ja teeme oma tööd maksimaalse pühendumisega.»\nVasakkaitsja Andrei Sidorenkov: «Viljandi kaotus Florale ei oma meie jaoks tähtsust, sest hooaja alguses on kõik võimalik. Kerget mängu ei oota mitte keegi ning olen kindel, et mõlemad võistkonnad annavad endast sada protsenti tulemuse saavutamiseks.»\nVaata allolevatest videotest eelmise vooru kõigi kohtumiste väravaid!\nAvavoorus said kaks väravat kirja Vitalijs Zils (Narva Trans) ja Jaroslav Kvasov (Sillamäe Kalev). pic.twitter.com/1C0RHv2ra2\n— Premium liiga (@premiumliiga) March 13, 2015\nSellest hooajast loetakse Premium liigas ka väravasööte. Hea uudis Ats Purjele! pic.twitter.com/oqPrcgqpeT


Tallinn kavandab ühistransporti suuri investeeringuid\n8. jaanuar 2019 kell 11:56\nEesti Energia ja Tallinna Linnatranspordi AS sõlmisid kokkuleppe elektritranspordi arendamiseks. Koostööleppe sisu tutvustati Eesti Energia peahoone parklas Tallinna Linnatranspordi AS-i hübriidbussis. Foto: Liis Treimann\nTallinna ühistranspordi ettevõte TLT kavatseb järgneva paarikümne aasta jooksul täielikult minna üle elektribussidele, mis tähendaks sadadesse miljonitesse ulatuvaid investeeringuid.\nLinna ühistranspordile tähendaks see 600-700 elektribussi soetamist, tõdes linnafirma juht Deniss Boroditš. Võrreldes näiteks gaasibussidega on hinnavahe kahekordne: näiteks Mercedese Citaro elektribuss maksab pool miljonit eurot, gaasiga sõitva võib leida veerand miljoni eest, kuid panused on sellel, et elektribusside hinnad on langusteel. Kuid ka veerand miljoni eurose hinnasildi juures tähendaks see üle 150 miljoni eurost väljaminekut.\nVeel aasta lõpus teatas TLT 200 gaasibussi ostmise kavast ja nende toel peaks viimane diislikütusel sõitev buss linnast kaduma 2025. aastaks, kuid nende kasutusajaks on Boroditši sõnul kavandatud vaid kümmekond aastat. Pärast seda on suund kõigi busside ja trollide väljavahetamisel elektribusside vastu, mis peaks lõpule jõudma 2035. aastaks.\nSelleks, et kindlaks teha, kas elektribussid Tallinnas liinidel käima saab ja kuidas toetav infrastruktuur paika saada, sõlmis TLT eelkokkulepped elektribusside maaletoojatega, et esimesi busse kevadel katsetama hakata. Tugistruktuure pakub Eesti Energia, millel on oma huvi arendada Elektrilevi alt erinevaid võrgulahendusi.\nKui seni on mujal maailmas tihti katsetatud kiirlaadimispunktidega, siis Boroditš märkis, et neid huvitaks ennekõike see, kui buss suudaks oma sõidud ilma vahepealse laadimiseta ära teha. Selleks kavandab siis Eesti Energia bussifirmale depoodesse laadijad, mis muuhulgas oskaks otsida laadimiseks kõige soodsama hinnaga aja.\n"On öeldud, et liikluse elektrile üleminek toob kaasa elektrivõrgu ülekoormamise, kuid meie tahaksime teisiti," ütles Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals. Et ei tuleks olukord, kus pärast tööpäeva lõppu lülitatakse kõik masinad üle maa elektrivõrku, millele langeks sellega tipukoormus.\nLisaks koormuse hajutamisele näeb Eesti Energia suurte salvestitega elektrisõidukite juures ka võimalust hoopis elektrisüsteemi stabiliseerida. Depoo ooteperioodi vältel moodustaksid bussid hoopis ühe osa elektrisüsteemiga ja võimaldaksid pakkuda muid elektrisüsteemi teenuseid. Piltlikult öeldes võiks bussiakudelt voolu hoopis elektrisüsteemi tagasi suunata, kui näiteks tekib kõikumine tuuleenergia tootmises. "Üks tänapäevane elektriauto suudaks voolu ühele majapidamisele anda voolu terve nädala," tõi Vals näiteks.


Esileht » MEIST » Privaatsuspoliitika\nVeebipoe itsbio.ee isikuandmete vastutav töötleja on Hovere Property OÜ (registrikood 12720372) asukohaga Papli 21, Pärnu, tel 56 357 772 ja e-kiri info@itsbio.ee.\nIsikuandmed on andmed, mida Hovere Property OÜ kogub üksikisikuga e-poest sooritatud tellimuse täitmiseks või temaga ühenduse võtmiseks.\n• ostu või tellimuse sooritamisel meie e-poes isiku kontaktandmete või ostueelistusi puudutavate andmete talletamisel. Nõutavad isikuandmed võivad sisaldada nime, aadressi, postiindeksit, e-posti aadressi, telefoninumbrit ja teisi andmeid)\nKliendi paremaks teenindamiseks võib Hovere Property OÜ avaldada teavet kasutajate kohta kolmandatele osapooltele, kes osutavad Hovere Property OÜ-le teenuseid ning on lepinguga kohustunud hoidma jagatud teavet konfidentsiaalsena. Kolmandaks osapooleks on näiteks meie partner, kelle ülesanneteks on e-poes müüdavate kaupade transport.\nHovere Property OÜ on isikuandmete vastutav töötleja, Hovere Property OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-le.\nHovere Property OÜ rakendab kõiki ettevaatusabinõusid (sh administratiivsed, tehnilised ja füüsilised meetmed) kliendi isikuandmete kaitsmiseks. Juurdepääs andmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel.\nKõiki Hovere Property OÜ e-poe külastamise ja ostude sooritamise käigus teatavaks saanud kliendi isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset infot. Krüpteeritud andmesidekanal pankadega tagab ostu sooritaja isikuandmete ja pangarekvisiitide turvalisuse.\nKõigi privaatsuspoliitika või andmetöötluse kohta tekkivate küsimuste või muredega palume võtta meiega ühendust aadressil info@itsbio.ee


Kesklinn – Külauudised\nTartu rahulepingu päev Taaralinnas\n„Arras päev kõigile Eesti ajaloohuvilistele,” ütleb ajaloolane Aldo Kals, kes osales küünlapäeval koos sajakonna inimesega Tartus Vanemuise tn. 35 Rahumaja juures toimunud ajalooüritusel. „Isegi pakane andis järele ja kinkis meile pehme, koguni lörtsise, hilisõhtul aga kerge lumesajuga imeilusa talveilma,” kirjeldab Kals.\nAjaloolise Petseri maakonna lipp Rahumaja juures. 2.02.2019. Foto: Ain Väli\nKohalviibinu sõnul tuli kohale viimaste aastate suurim rahvahulk. Märkamatuks ei jäänud Petseri maakonna rohe-valge lipp leelo sümboli sinise kandle kujutisega. Petseri kloostri kellamäng kutsus inimesi lähemale ja siis kõlas pidulikult hümn, mida paljapäi kuulati. Magnetlindilt kõlasid näitleja Raimo Aasa ilukõneliselt loetud Tartu rahulepingut ülistavad kirjaread. Poska gümnaasium kostitas osavõtjaid kuuma teega. „Rahvakogunemise peakorraldaja Rein Koch kinkis koolile 50 eksemplari faksiimilekoopiat Tartu rahulepingu terviktekstist, mis tänuga vastu võeti,” vahendab Kals, kes paljude teiste sõnavõtjate hulgas samuti lühidalt kõneles ja ette loetud teksti Külauudistele saadetud ülevaatliku loo juurde lisas.\nKals juhtis kuulajate tähelepanu olulistele daatumitele ajalooraamatus.\nTäpselt 200 aastat tagasi astus tsaaririigi Liivimaa kubermang Euroopa õigusruumile tubli sammu lähemale. Nimelt kaotati 1819. aastal Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis pärisorjus! Ka oli see aasta Eesti rahvusliku suurmehe Johann Voldemar Jannseni sünniaasta.\nLoe edasi: Tartu rahulepingu päev Taaralinnas\nPostitatud 04/02/2019 Autor Urmas SaardRubriigid Kesklinn,Tartu linn,TartumaaSildid tähtpäev\nEesti emade lood said raamatuks\nPilgrimi kirjastus on koostöös Unistuste Agentuuriga valmis saanud heategevusliku kinkeraamatu “Emaduse ilu ja valu”, milles 25 Eesti ema kirjutavad oma ilusa ja valusa emaks kasvamise loo.\nRaamatut illustreervivalt näidisleheküljelt. Foto: Gabriela Liivamägi\n“Tegemist on imelise kingitusega kõigile emadele ja vanaemadele ning see on ka tarvilikuks õpikuks kõigile tulevastele emadele,” ütles raamatu koostaja ning aastaemana tuntust kogunud turundustegelane Liina Pulges.\nRaamatus saavad sõna kolmikute ema Eger Karuse, riigikogu liige Yoko Alender, ajakirjanik Manona Paris, luuletaja Fagira D. Morti, suhtekorraldaja Aune Past, 13 lapse (vana)vanaema Naima Vahemets, professor Pille Pruulmann-Vengerfeldt jpt. Raamatutuluga toetatakse Tartu laste turvakodu emade köögi valmimist. “Püüame remondi teha nii, et emad tunneksid end seal hubaselt ja hästi. Nad teevad seal ka oma iganädalasi tugigruppe psühholoogiga ning sealne keskkond võiks soodustada sellise töö tegemist. Ja samuti võiks neil olla õdus vastu võtta oma külalisi selles uues ja ilusas emade köögis,” ütles Tartu laste turvakodu juhataja Piret Värno.\nRaamatuesitlused toimuvad kolmapäeval, 9. mail kell 17.30 Tartus Tasku keskuse Rahva Raamatus ning neljapäeval, 10. mail kell 17.30 Tallinnas, Viru keskuse Rahva raamatus. Esitlusel on võimalik kohtuda autoritega ning küsida autogrammi.\nEsitluse ajal saab emaraamatut osta soodushinnaga. Raamat on 160 lk, kõvakaaneline ning fotod tegi Tartu fotograaf Gabriela Liivamägi.\nPostitatud 08/05/2018 Autor Urmas SaardRubriigid Kesklinn,Tartu linnSildid Raamatuesitlus\nTartus tähistatakse võidupüha maakaitsepäevaga\nNagu tavaks saanud, korraldab kaitseliidu Tartu malev võidupüha tähistamiseks 23. juunil maakaitsepäeva. Tänavu toimuvad pidustused Tartu linnas.\nMaakaitsepäeva üritused algavad kell 13 Tartus Vabaduse puiesteel ning Raekoja platsil, kus kõik huvilised saavad tutvuda kaitseliidu, päästeameti, politsei- ja piirivalveameti ning vanglateenistuse tehnika ja varustusega. Toimuvad mitmed demonstratsioonesinemised. Politsei- ja piirivalveamet näitab, kuidas toimub sõidukis olevate kurjategijate kinnipidamine, vanglateenistus lahendab pantvangiolukorda, päästeamet kustutab rasvapõlengut ning päästab kannatanuid avariisse sattunud sõidukist.\nKell 14.30 pakub Vabaduse puiesteel aga põnevust Põhja-Tartumaa üksikkompanii demoesitlus, mille käigus peetakse liikluskontrollpunktis kinni “ohtlikud kurjategijad”. Loomulikult saab maitsta ka sõdurisuppi ning osaleda naiskodukaitse korraldatud loteriis, millest teenitud tulu läheb sel aastal Tartu naiste varjupaigale.\nMaakaitsepäev kulmineerub kell 15.30 Tartu Raekoja platsil algava paraadrivistusega, kus tunnustatakse tublimaid kaitseliitlasi ja naiskodukaitsjaid ning antakse konkursi “Kaunimad kodud” võitjatele üle autasud.\nKell 16.15 paiku saabub Raekoja platsile võidutuli, kus see jagatakse edasi Tartumaa omavalitsustele. Tartu maakaitsepäeva korraldavad kaitseliidu Tartu malev ja naiskodukaitse Tartu ringkond koostöös Tartumaa omavalitsuste liidu, politsei- ja piirivalveameti, päästeameti ja vanglateenistusega.\nPostitatud 17/06/2015 17/06/2015 Autor Elina AllasRubriigid Kesklinn,Tartu linn,TartumaaSildid maakaitsepäev,võidupüha\nHomme Tartu Raekoja platsil Tartu talvine tantsupidu\nLaupäeval, 13. detsembril kell 13 toimub Tartu Raekoja platsil. Tartu talvine tantsupidu. Tantsupäeval osaleb 19 rahvatantsurühma 253 tantsijaga.\nTalvisel tantsupeol on kavas kontratantsud. Rühmad tantsivad tuntud Eesti rahvatantse ja mängivad vanu laulumänge.\nTantsupidu lõpetatakse tantsijate ja pealtvaatajate ühises tantsuringis.\nPostitatud 12/12/2014 Autor Elina AllasRubriigid Kesklinn,Tartu linn,TartumaaSildid talvine tantsupidu


Kuulsast Welsh Rarebit-nimelisest roast inspireeritud imelihtne kanaliharoog.\nJuustutoidud Liharoog Linnuliharoog Gluteenivaba LCHF e süsivesikutevaene Munavaba\n4 Tallegg eestimaist broilerifileed\n1 kuhjaga sl teralist sinepit\nLõika kanafileed horisontaalselt pooleks, nii et saad 8 õhukest kanalihalõiku. Laota ühekordse kihina teineteise kõrvale suurde kergelt õlitatud ahjuvormi.\nSega riivjuust sinepi ja piimaga ning jaota segu kanatükkidele. Soovi korral lisa vormi ka kirsstomatid. Küpseta 200-kraadises ahjus 20 minutit, kuni kanatükid on kuldsed.\nServeeri keedetud spargelkapsa ja varajaste kartulite või krõbeda leivaga.\nValik Welsh Rarebit stiilis retsepte Nami-Namis\nRetsept on mugandatud BBC ajakirjast easycook (Autumn 2004, Chicken rarebits). Pildi tegi Nami-Nami toimetaja Ilse.\npostitatud 22.08.2004 16:08\nVäga lihtne, kiire ja igati maitsev roog. Kanafileede asemel kasutasin kalkunifileelõike - need on odavamad ja täpselt paraja paksusega. Segasin teralise Dijoni sinepi riivitud eesti juustuga (piima unustasin:) ja puistasin kalkunilõikudele. Ahju ja veerand tunni pärast välja. Järgmisel korral paneks ehk tsipa vähem sinepit ja lisaks nt prantsuse vms ürdisegu. Igatahes tasub proovimist. Sinepise roa kõrvale sobib joogiks eriti hästi õlu..\npostitatud 25.06.2007 22:38\nOi jah, on küll üks mõnus (ja kiire) toit :) Ma tegin Eesti juustu ja Felixi Inglise sinepiga, väga hea tuli.\npostitatud 09.04.2009 10:02\nPanin samuti eesti juustu ja väga maitsev mahlane kanaroog. Küpsetus aeg pikenes kuna kasutasin paksemaid fileesid.\npostitatud 09.11.2009 20:15\nSee roog oli tõeline üllatus: vähe komponente, kiiresti valmiv ja mahlane ning maitsev. Brokkoli sobis kürvale ideaalselt.\nposted on 08.09.2015 19:39\npostitatud 21.09.2010 22:27\nVäga mõnus ja hõlbus teha! Lisasin ka veidi sinihallitusjuustu ja piima asemel kasutasin kohvikoort. Tomatid tasub kindlasti koos kanaga ahju pista, sest need küpsevad väga mõnusaks. Serveerisin koos nami-namist leitud päikesekuivatatud tomati orsotoga. Mees kiitis: parem kui restoranis, kus viimati käisime. Kusjuures - päris heas restoanis :)\npostitatud 20.01.2015 15:24\nMe tegime seda paar nädalat tagasi Lapimaal suusapuhkusel, hea lihtne ja väga maitsev. Järgmisel korral kasutad vedelikuks õlut - mulle lihtsalt seostub Welsh Rarebit alati õllega :) Kindlasti teen veel!\npostitatud 25.01.2015 14:39\nEi jätnud erilist muljet see roog, kana jäi kuiv ja sinepit võiks rohkem lisada. Juustusegusse lisasin veidi provence ürdisegu. Ilmselt rohkem ei tee.\nposted on 26.05.2016 13:45\nLiisi tehtud pilt:\nMerle @ Nami-Nami foorumis\npostitatud 30.01.2015 09:37\nMeie pere ammune lemmik. Sain targemaks, et see on edasiarendus Welsh Rarebit-nimelisest roast. No põnev! Igatahes oleks mu poja nõus piima-juustu-sinepisegu juba enne ahju panekut nahka pistma ning seda hüva rooga söövad mõmisedes meie pere kõik liikmed, alates aastasest titast kuni vanaemani. Super argiõhtuks! Ja viiene lööb rõõmuga kaasa ka valmistamisel. Serveerime harilikult keedukartuli ja brokoliga, eile lisasime ka laste lemmikud - oad. Peaks nüüd ka seda originaalset rooga proovima...\npostitatud 08.09.2015 18:56\nSuht OK toit, aga minumeelest 200 kraadi juures ei lähe küll miski kuldseks, pigem keeb vedelik välja.\npostitatud 22.10.2015 11:01\nMõnus roog. Lisasin segusse ka vedelat mett, sobib suurepäraselt!\npostitatud 18.02.2016 08:24\nUus lemmik meie peres. Väga lihtne valmistada ja nii maitsev :)\npostitatud 17.06.2016 13:41\nMinu lemmik. Tegin parmasani ja västerbotteniga - mämm!\npostitatud 30.01.2018 22:30\nTegin teist korda. Kanafileed maitsestasin eelnevalt soola ja pipraga. Piima asendasin sulatatud juustuga. Kiire ja lihtne retsept, aga minu jaoks siiski liiga igav.\npostitatud 08.05.2020 11:30\nMaitsev, lihtne ja kiire teha. Lisasin kanale natukene soola, kuid poleks vaja olnud. Kasutasin tavalist riivjuustu ja Felixi Inglise sinepit.


Valitsus on parlamenti saatnud kaks eelnõu. Esimene neist on tubaka-aktsiisi seaduse muutmise eelnõu, mille jõustumisel tõuseks tubakatoodete aktsiis ühe krooni võrra. Teine on tubakaseaduse eelnõu, mis muu hulgas keelustaks Eestis filtrita sigarettide müügi.\nKui aktsiisitõusu eesmärk on koguda riigi kaukasse rohkem raha, siis tubakaseadus taotleb vastupidist -- keelata märkimisväärse turuosaga Priima ja Astra sigaretid, seega vähendada aktsiisi ja teiste maksude laekumise baasi. Meditsiinis nimetatakse taolist kahestumist skisofreeniaks.\nAasta alguses tõusis tubakaaktsiis Eestis 50%. Selle sammu tulemusi ei pidanud pikalt ootama. EMORi märtsis ja aprillis läbi viidud uuring näitas, et illegaalse sigaretituru osa on kasvanud eelmise aasta viielt protsendilt selle aasta esimeseks kvartaliks juba 17 protsendile. Olukord on kõige tõsisem Virumaal, kus illegaalse tubakaturu osa on uuringu kohaselt 32%. Sama uuring näitab sigaretimarkide lõikes, et illegaalsete Priima sigarettide osa turul ulatub 44 protsendini.\nSelle aasta riigi-eelarves on tubakaaktsiisi laekumiseks planeeritud 628 miljonit krooni. Aasta esimese seitsme kuu tegelik laekumine oli vaid 259 miljonit ehk 41% eelarvelisest mahust. Kui isegi arvestada praktikat, mille kohaselt aasta lõpus aktsiisimaksu laekumine reeglina paraneb, jääb riik tänavu ikkagi ilma peaaegu 160 miljonist kroonist. Kui kehtestatakse uued valitsuse väljapakutud tubakaaktsiisi määrad, võib riik 1999. aastal kaotada tubakaaktsiisi ja käibemaksu laekumata jäämise tõttu juba ligi 450 miljonit krooni.\nEesti seadusandjad võiksid õppust võtta Läti ja Rootsi kogemusest, neis riikides vähendati hiljuti salakaupmehi nuumanud aktsiise.\nPeagi riigikokku jõudva tubakaseaduse eelnõu autorid viitavad sagedasti Euroopa Liidu direktiividele ja räägivad Soome tubakaseaduse eeskujust. Kuid ühegi Euroopa riigi ning veel vähem Euroopa Liidu seadustik ei keela filtrita sigarette. Seadused räägivad ikkagi mõõdetavatest ja kontrollitavatest suurustest, nagu sigarettide tõrva- ja nikotiinisisaldus.\nKuid kuidas üldse defineerida filtrit? Tegemist on ju eri sigaretimarkide puhul väga erineva koostise ja pikkusega osisega. Enamasti on filtri funktsiooniks takistada tubakakübemete sattumist suhu, mitte aga suitsus olevat tõrva või nikotiini kinni pidada. Ning millistel kaalutlustel üldse soovitakse keelata filtrita sigaretid? Kui motiiviks on nende väidetavalt suurem kahjulikkus tervisele, siis tuleks analoogselt keelata viin, et soosida õlle ja veini tarbimist. Veelgi kummalisem on soov keelustada ka suitsuvaba tubakas (näiteks närimistubakas), mis ei tekita suitsetajaga/närijaga ühes ruumis viibijale mingisuguseid komplikatsioone.\nSwedish Match on valmis vähendama Priima sigarettide tõrva- ja nikotiinisisaldust Euroopa Liidu ja meie planeeritava tubakaseaduse nõuete järgi. Kuid nõue filtrita sigaretid Eestis üldse ära keelata on ilmselge ja jõhker vabasse konkurentsi ning väljakujunenud tarbimisharjumustesse sekkumine.\nRaigo Roosve on Swedish Match Eesti ASi peadirektor


Varraku raamatublogi » Kellele lüüakse hingekella twitteriajastul\nEsileht > Elulugu, Kirjanik, Päevik, Uudisteos\t> Kellele lüüakse hingekella twitteriajastul\n30. mai, 2012 Daniel Vaarik\nKõndisin mööda Faehlmanni tänavat, kui üks möödasõitnud auto jäi seisma ning tagurdas minuni tagasi. Juhipoolne aken laskus alla ning sealt ulatati mulle Martin Plaseri raamat “Minu teine miljon”. Ulatajaks oli Plaser ise, keda, kui ma nüüd kõik asjaolud kokku panin, olin teadnud kui kultuurihuvilist eriüksuslast mõne aasta tagustest loengutest. Olime isegi juttu rääkinud, kuid millegipärast tema raamatut poes käes hoides, ei olnud mul päris ära ühendanud, et ma autorit tunnen.\nMul endal oli ka just ilmunud raamat ning vastutasuks andsin paar päeva hiljem Nop-i kohvikus Plaserile enda oma. Kaks värsket kirjanikku. Mõlematel eluloolised ilukirjandusambitsioonidega tekstid just ilmunud. Vahetasime kogemusi. Plaser on läbinud maailma kõige toughimaid sõjalisi treeninguid. Mina kolmveerand reservohvitseride kursust. Kofeiinivaba kohvi polnud optsioon. Võtsin päris kohvi. Olin raamatust juba osa läbi lugenud, see liigub kiiresti.\n“Minu teine miljon” sisaldab minu jaoks autentsena mõjuvaid hetki, mida on võimalik saavutada kas väga hea researchiga või siis ise kohal olles. See on see eeltöö, mis jääb väga tihti puudu raamatutest, mis peaks meid paeluma ning mille puudumise puhul siis lihtsalt pigistad silma kinni, et ikkagi saada osa kirjanduslikust elamusest. See on ilmselt see üks ja peamine põhjus, miks turud janunevad tänapäeval elulooraamatute järele, see hirm saada fake‘i, samas saamata kätte kunstilist tõde.\nAutentsuse ihalus muidugi ei tööta, sest ühe korraliku eluloo ja hea ilukirjanduse tõeväärtused ei ole nii erinevad, kuid see on teine jutt. Täna räägin sellest, et kui magistraaltee Afganistanis on HW1, siis ma usun, et Plaser on seda mööda sõitnud ja antud juhul on see pluss.\nPlaser on oma teksti turvaliselt segi paisanud. Justnimelt turvaliselt, sest ma ei kuulu nende inimeste hulka, kellele meeldiks istuda Draamateatris ning suust vahtu ajades vaadata Gösta Berlingi saagat. Lehelkülg 1. Lehekülg 2. Ma kardan seda värki, lineaarne jutustamise struktuur on igav ja hirmutav. Või siis olgu see eriti kuradi hea. Plaseri raamatu kronoloogia on aga sassis, liikumist ajas tähistavad tärniga alapealkirjad, mis on pigem nagu närvilised sildid. Silme ette tulevad Wikileaksist levima läinud hüplikud relvakaamera kaadrid. Jah, see on üsna current värk.\nTüüp pargib oma auto taktikaliselt, ninaots lahkumise suunas. Siseneb baari. Silmad jälgivad automaatselt, kas on ka tagauks, mille kaudu vajadusel lahkuda. “Minu teine miljon” on väike uks maailma, kus nii elataksegi, iga päev.\nMuide, “Kellele lüüakse hingekella” on tõeliselt hea raamat, ütleb Plaser, kui me Nopist lahkume.\nCategories: Elulugu, Kirjanik, Päevik, Uudisteos\tTags:\n31. mai, 2012 kell 20:02\t| #1\nsee on selline raamat, mida inimesed poodi tuhisedes kohe küsivad\nka Daniel Vaariku aruannet\naga mis puudutab autentsust\nsiis minu meelest inimestel ikka tekib vahel väga tugev tunne\net nad viibivadki kogu selle intensiivse ettekujutlusmassi sees\nja siis ongi korraga\net mine või Heideggerile naiseks\n4. juuni, 2012 kell 11:49\t| #2\nTunnistan, et püüdsin heas usus seda Plaseri raamatut lugeda, aga kahjuks ei saanud üldse midagi aru. Ausõna, kohe mitte midagi! Ma mõtlen, et kui mõni sõdur on otsustanud oma ohukoldes saadud kogemuse avalikkuse ette tuua, siis võiks ta proovida ikkagi kirjutada nii, et tavalugeja temast aru saab. Mitte ainult sõber Kaur või siis need teised sõbrad, kes on käinud resrvohvitseride kursustel. See asi siin oli ikkagi liiga diip, kahtlustan, et ikka palju diibim, kui see kunagine “Gösta Berlingi saaga” Draamateatris, mida Vaarik miskipärast negatiivse näitena kasutab (pole seda lavastust küll näinud, tea, kas ikka oli nii halb).\nAga mida ma tahan öelda: jutustus ära hakkida on hea võte siis, kui autor oskab kirjutada. Aga kui ei oska, siis ei aita ka see autentsuse-asi.\nVaariku enda raamat on kirjutatud küll hoopis paremini. Ikkagi tore on lugeda ühe inimeselooma mälestusi, kes ülikooli ajal värvikalt joob ja ühikas ringi laaberdab. Tulevad vanad ajad meelde ja puha.\nKümme päevaraamatut La Mancha Vergilius. In memoriam Carlos Fuentes


Avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seadus 268 SE\nEelnõuga muudetakse erinevates seadustes sätestatud elukutse ja tegevusalaga seotud piiranguid, mis praegu kehtival kujul on oma absoluutse iseloomu tõttu ülemäära ranged ega pruugi seetõttu olla põhiseaduse seisukohalt alati vajalikud ja proportsionaalsed. Mitmete ametite puhul kehtivad eluaegsed keelud, mis ei luba kunagise kuriteo eest süüdi mõistetud isikut tööle või teenistusse võtta. Seejuures kehtib paljude ametikohtade osas eluaegne keeld karistamisel mistahes kuriteo eest, sealhulgas selliste eest, mis ei kvalifitseeru praegu enam kuriteoks või mis pandi toime alaealisena. Taoliste piirangute ja keeldude mõjualas on kohtunikud, prokurörid, politsei- ja piirivalveametnikud, vanglateenistujad, kohtueksperdid, päästeametnikud ja avalikud teenistujad. Eelnõu algatatakse lähtuvalt õiguskantsleri ettepanekust viia tegevusala ja elukutse valikule kehtestatud eluaegsed piirangud põhiseadusega kooskõlla.\n268 SE Eelnõu menetluskäik\n04.12.2017 Komisjoni istung esmaspäev, 4.12.2017 11:15\nÕIGK 04.12.17 istungi protokoll .pdf\nÕIGK 10.10.16 protokoll.pdf\nRiigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonna arvamus avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei- ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (268 SEI) kohta\nArvamuse küsimine õigus- ja analüüsiosakonnalt avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 268 SE kohta\nJustiitsministeeriumilt arvamuse küsimine Avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 268 SE kohta\nEesti Kohtunike Ühingu arvamus avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seadue (268 SE) kohta\nÕiguskantsleri arvamus avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse (268 SE) kohta\n6-81605111604198 18.10.2016 Väljaminev kiri.bdoc\nProkuratuuri seisukoht avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse (268 SE) kohta..\nProkuratuuri seisukoht eelnou 268 SE kohta....pdf\nRP-1-7161450 19.10.2016 Väljaminev kiri.bdoc


Koerad, kes ei haugu: 5 suhteliselt vaikset koeratõugu - Koerad 101\nKoerad, kes ei haugu: 5 vaikse koera tõugu\nKoerad hauguvad põhjusel, kuigi me ei hinda alati nende motiive. Koer võib haukuda öeldes, et on ärevuses, pettunud, hirmunud, õnnelik, kaitsev või põnevil. Mõned tõud, näiteks rühmas Herding ja Terrier, on eriti häälekad. Teised, nagu Basenji, on eriti müratud. Ja kuigi koeri poleära teekoor, kuuleme viiest üldiselt vähem koorivast tõust või vaiksetest koeratõugudest.Garantiid pole antud: kõik koerad on üksikisikud ja mõned armastavad üldsuse vale tõestamist!\nViipetid on teatavasti vaiksed koerad! Fotograafia viisakalt Mary Huff, tailsindesign.com.\nMeie, Whippetid, oleme eriti kiired ja ometi kaisukestena kaisulikud, oleme armulised, leebed ja hindame vaikset keskkonda. Oleme väikesed iidse päritoluga vintskid. Aja jooksul saime Briti töölisklassi kaaslasteks (ja omamoodi ökonoomseks võistlushobuseks!). Võiksime sõita kuni 35 miili tunnis ja aidata toitu laual hoida. Täna oleme seestpoolt rahulikud, väljast üleküllased. Loodussportlased, naudime peibutamisrõõmu, agiilsust ja jooksmist puhta jooksurõõmu nimel. Kuigi oleme võimelised haukuma, häirime seda harva. Siseruumides või väljas, kui otsite häirekoera, jätkake otsimist! Meie, whippetide eesmärk on säilitada rahu.Noh, võib-olla mitte küülikutega, aga see on hoopis teine lugu ...\nIiri setterid pole ainsad setteri koerad, kellel on vaikne maine. Fotograafia viisakalt Barb Meining DVM ja Mary Ann Leonard.\nLobisin selle koha peal kõvasti. Iiri setter võidab peaaegu alati 'vaikse setteri' koha, kuid võib-olla sellepärast, et nad on nii tuntud? Ma ei kuulu tavaliselt nende koerte hulka, kes ei kooru, kuna mul on valvekoera geen. Olen energiline ja teadlik, kuid tavaliselt ei kipu ma kutsumata haukumisele. Mind arendati karjääri, faasani jälitamise ja vuttide leidmiseks. Jahistamisel kogu päeva haukumisest ei tule midagi head. Minu nimel olev Gordon noogutab Gordoni 4. hertsogile, põhjapoolsele kukele. Kuigi mu esivanemad eksisteerisid enne hertsogit, kanname tema nime, kuna ta aitas Šotimaal minu tõugu rajada. Täna, kui ma olen hästi võimeline ja olen teie igapäevases elus, haugun tõenäoliselt ainult vajadusel.Aga jah, ma eelistan enda tõlgendust 'vajalik'.\n3. Inglise mänguasjaspanjel\nInglise mänguasjaspanjelid ja nende nõod, kavalerikuningas Charlesi spanjelid, on üsna vaiksed koerad. Fotograafia viisakalt Sharon Wagner.\nMinu hüüdnimi -lohutav spanjel- heidab valgust mu isiksusele. Kuigi ma hindan rohket tegevust, olen peamiselt seltsitõug, kes on tuntud oma leebuse ja lahkuse poolest. Olen ka hoogne, südamlik ja innukas meeldima. Välja töötatud sajandeid tagasi mänguasja- ja spanjelitõugudest, jagan ajalugu oma nõbuga, sama õrna ja tavaliselt vaikse Cavalier King Charlesi spanjeliga. Iseloomulikult ei ole ma kooreline tõug - kuidas ma saaksin teid kaisutada ja lohutada, kui ma lõõritaksin ja kilksaksin?\nChow Chow on koerte hulgas, kes liiga palju ei haugu. Shutterstocki fotograafia.\nIidne lõvisarnase välimusega tõug, meid arendati Hiinas kui kõikehõlmavaid töökoeri. Küttisime, valvasime, karjasime ja vedasime peresid aitamiseks kärusid. Kuninganna Victoria huvi minu esiisade vastu aitas kaasa meie imetlusele Inglismaal. Täna oleme väärikad, õilsad ja enamasti hääletud. Oleme enesekindlad, võimekad ja oma omanikele lojaalsed, kuid pigem skeptilised välismaailma suhtes. Ma vaatan uustulnukaid, kes lähenevad mu kodule skeptiliselt, kuid tavaliselt ei haugu ma ühtegi väikest maja juures puhuvat lehte.\nNewfoundlandid tavaliselt ei haugu - aga kui nad seda teevad, on see valju! Fotograafia viisakalt Seattle'i Newfoundlandi klubi.\nKas olete kunagi proovinud ujuda ja samal ajal rääkida?Nüüd teate, miks ma ujumise ajal tavaliselt häälekas pole!Arenenud töötama koos kaluritega jääkülmas vees, olen tähistatud oma julguse, heatahtliku looduse ja ujumisjõu eest vees. Mu jalad on isegi võrguga ja mantel on veekindel. Oleme tavaliselt paremad vetelpäästjad kui majavalvurid; võime küll kiirustada veepääste poole, kuid pigem võtame võõraid majja kui vastu. Nüüd hoiatus: kui me haukume, on see valju. Meie, poisid, kaalume umbes 140 naela; daamid umbes 115 naela. Me ei haugu sageli, aga kui kuuleme, kuulete meid kindlasti!\nRäägi meile:Mida sa arvad? Kas teate koeri, kes ei haugu? Milliseid vaikseid koeri te tunnete? Mis tõug (ud) nad on?\nPisipilt: fotograafia viisakalt Sharon Wagner.


> Ressursi > Mac > Mac Mini taastamine: kuidas andmete taastamine Mac Mini\nSaab mul taastada kustutatud faile Mac Mini?\nKuna mul õnnestus minu Mac Mini töölaual, hommikul ma ekslikult tühjendada prügikasti, kus seal mitu pilti, mis ma tahtsin taastada. Nüüd on need kõik läinud. Olukord on, et ma tõesti vaja vääris kujutised. Kas keegi mind aidata? Ma tänan teid väga teie lahke abi.\nMa arvan, et teil oleks eeldada, et kui tühjendada prügikasti kustutatud fotod on jäädavalt kadunud. Kuid see ei ole tegelikult tõsi. Kustutatud failid on märganud nagu kättesaamatuks andmete Mac Mini kõvakettal enne, kui uued failid kirjutatakse üle. See tähendab, teil on suurepärane võimalus andmete taastamine Mac Mini, kui kiiresti tegutseda.\nMac Mini kasutamise lõpetada ja tulla Internetist tootjate, mis aitavad teil leida. Hulgas tohutul hulgal Mac Mini andmete taastamise programmid, Wondershare Data Recovery for Mac on parim riskivaba ja usaldusvδδrset vahend, mis aitab teil alla laadida mitut tüüpi kadunud, kustutatud või isegi vormindatud failid Mac Mini ja muud salvestusseadmed. Jooksul paari hiireklõpsuga taastatakse kaotatud failid nagu originaal.\nLihtsalt lae alt Wondershare Data Recovery for Mac prooviversiooni ja seejärel käivitama Mac Mini taastamise kergust.\nProtsessi Data Recovery Mac Mini 3 sammuga\nToiming 1 Valige taastamise režiimi Mac Mini andmetaaste käivitamiseks\nPilt näitab pärast käivitamist programm, mis pakub teile mitmeid taastamise viise juhiseid allpool näete start liides.\nKadunud, kustutatud või vormindatud Mac Mini failide taastamiseks valige "Kaotatud toimiku taastamise" režiimis sissenõudmise alustamiseks.\nSamm 2 Scan Mac Mini kaotatud failid\nTööriist näitab teile erinevaid draivide loend Mac Mini. Sa pead lihtsalt valige üks, et teie failid olid kadunud ja klõpsake "Scan" kadunud failide.\nKui teie faile kaotati väliste mäluseadmete abil, ühendama oma Mac Mini ja tagada, et see võiks kajastada nagu kõvaketas.\nTaastumise vormingutes faile, valige suvand "Lubade kasutada Deep Scan" akna.\nSamm 3 eelvaade ja andmete taastamine Mac Mini\nKui skannimine on lõppenud, on leitud sisu loetletud kaustadesse, nagu alloleval pildil kuvatakse.\nPärast kontrollimist ja valides faili on vaja, saad oma Mac Mini kustutatud failide salvestamiseks valige asukoht.\nMärkus: Vältimaks taaskasutatud andmed teisaldatud, palun ärge hoidke seda tagasi algse kõvakettale taastamise ajal.


1930. aasta jaanuar – Harjumaa Muuseum\n1930. aasta jaanuar\nKeilas, 1. jaanuaril 1930\nEi saanud aega aiast lilli otsima minna, sest pärast jumalateenistust ja matust tulin küll koju lõunale- sõime oma kasvatatud pardi praadi-, kuid pärast lõunat pidin jällegi Keila alevisse minema üht vanameest puusärki panema. Öösel sain halvasti magada. Õhtul kella 10 paiku tuli üks noormees, kes enese aru peast ära oli joonud, meie maja juure ja hakkas kõvasti iseeneses rääkima. Meie küsisime, mis talle tarvis läheks. Mees, kelle aru õige segamini oli, arvas, et ta Keila mõisas olevat ja kartis, et jõkke kukkuvat; ta tahtvat, nagu ta ütles Paldiski maanteele saada ja Hallikotile minna. Paldiski maantee siinsamas kirikumõisa ligidal ja Hallikoti ei ole ka kaugel. Juhatasime noorele joodikule küll teed ja kinnitasime, et ta kirikumõisas on, kuid ta ei saanud mitte ühestki asjast aru ja hakkas manguma, et teda tuppa lastaks. Tuppa me teda ei lasknud. Umbes 2 tundi hüüdis ta siis, ühtepuhku maja ümber kõndides : „Ole nüüd hea mees ja lase mind sisse! Juhata mulle teed !“ Ka sulastemaja juures janditanud ta nõndasamati, seal juhatatud talle küll ka teed, aga siis tulnud ta jälle meie maja juurde kisendama. Meie ei lasknud meest, kes ennast nimetas 25. aastaseks Eduard Kresmanniks, küll mitte sisse, ometi hakkas mul hale meel tast: inimene, kes alkoholi ei kannata, joob enese täis rumalast peast, nüüd tammub vihmaga leotatud mudasel maapinnal, vihma käes külmetab enese , vast surebki nõnda ja ma ei lase teda sisse. Aga see oli küll asjata kartus, sest ilm oli võrdlemisi soe, kui poisil aru jälle pähe tuli, siis kadus ta siit ära. Jah, alkohol on rumala inimese käes küll hullustamise abinõuks. Öö oli küll väga pime ja elektrivalgus meelitas joodiku siia, kuid alkohol käis küll kõigest üle ja tegi inimese nii pimedaks, et ta enam midagi ei teadnud ja siis nagu vanal ajal Soodoma mehed asjata ööpimeduses ust otsis, arvates vahetevahel, nagu oleks ta Keila mõisas, siis tuttavate juures, kodus jne. Ei tea , mis mees praegu omast jandist ise ka arvab, vast sai see asjaolu, et ta vihmase ilma käes väljas külma ja väsimust tundis ja teda tuppa sooja ei lastud, talle heaks kasvatavaks teguriks , nõnda et ta edaspidi ennast enam täis ei joo. Aga mina igatahes sain väga vähe magada.\nLund on veel siin ja seal natuke näha , kuid ilm ei ole sugugi talve nägu.\nLapsed korraldasid täna teatri, näidates udupilte. Vanematele inimestele olid nad ilusasti toolid pannud, nad müüsid ka sissepeasu piletisi. Homme peavad lapsed juba jälle kooli minema.\nKeilas, 2. jaanuaril 1930\nLund on üksnes veel kraavides. Teel on mõnes kohas veel natuke jääd. Kui Ohtus haige juures käisin, tõin lastele tee äärest ühe väikese kuusekese - võivad veel jõulupuud teha, kuigi kool neil juba täna algas. Leibi vennapoja saatsime ka täna Nõmmele, kuigi linnas koolid alles 7. jaanuaril algavad.\nKeilas, 3. jaanuaril 1930\nKirikunõukogu koosolekul olin kella 10st hommikul kuni kella 5ni õhtul. Oli aruande eelkokkuseadmine 1929.a. kohta, 1930.a. eelarve kokkuseadmine ja ühe kolmandiku valimisele tulevate liikmekandidaatide üleseadmine. Õnneks on tänavune 1929. aasta peaaegu ilma puudujäägita lõppenud, igatahes on kõik palgad makstud. Olen ka mina oma palga 2200 krooni + 720 krooni puuderaha kätte saanud. Andku Jumal, et ma ka edaspidi saaksin oma palga kätte ja suudaksin ikka oma ametit pidada. 1929.a. kestes on Keila koguduse kassal olnud ligi 10 000 krooni (=1 miljon marka) sissetulekuid.\nKeilas, 4. jaanuaril 1930\nEila oli natuke talveilma nägu, sadas natuke lundki, nõnda et maa oli valge. Täna on +4 ½ ° R, ilus päikesepaiste , maa nagu kevadil või sügisel ilma lumeta. Käisin kuue väel aias ja tõin sealt veel mõned õitsvad lilled. Palja kuuega ei hakkanud mul mitte külm. Nii kaugele, kui minu silmad siit ulatavad nägema, ei paista kusagil lumejälgegi.\nKeilas, 5. jaanuaril 1930\nOlevat olnud keskpäeval +8°R, igatahes hakkas mul õige soe, kui kirikust sügisepalitu ja kübaraga koju tulin. Jõgisul käisin haige juures. Minu vanker on praegu katki: paar ratast lagunenud ja üks teljeots murdunud. Seepärast tuldi Jõgisult mulle järele ja toodi ka koju tagasi. Ühes ainsas kohas oli tee peal veel jäätunud, muidu oli igalpool sügisene pori. Et Keila kihelkonna teedel põhi alt aga ei kao, siis sai peaaegu kogu tee sõita. Oli seal Jõgisul vähjatõbine naine. Täna oli ta juba rääkimise võime kaotanud, aga mõistus oli tal täiesti selge. Ma andsin talle armulauda, kuid oli pärast näha , et ta rahutu oli ja veel midagi tahtis. Keegi ei saanud aru, mis ta tahab. Kätega andis ta mõnesugust märku. Viimaks saadi aru: surija tahtis, et minule pidi ka süüa antama, kui ta selle sai selgeks teha, jäi ta rahule. Terve eluaeg oli ta mure ikka olnud see, et võõras tema juures ka süüa saaks ja see mure ei lasknud teda ka nüüd, kus ta küll surmavoodis viibib, mitte lahti. Seepärast viibisin seal ka 1 ½ tundi. Kokku kulus Jõgisu sõidu peale - 7 kilomeetrit sinna - aega kella ½ 3-6 p.l.\nJõgisult koju jõudes läksin Hildaga Keila: Keila algkooliõpetaja, proua Väli oli meid oma poole kutsunud kohvile. Proua Väli mees on riigi tööstuskooli õpetaja ja sõidab seega Keila ja Tallinna vahet, on usuliselt huvitatud abielupaar. Meie kutsusime nad tulevaks pühapäevaks meile. Jõime Välide juures kohvi, veini ja sõime torti ja kompvekke. Olime seal paar tundi või natuke enamgi.\nKeilas, 7. jaanuaril 1930\nEila õhtul kella ½ 5 sõitsime Keilast Tallinna – Hilda ja mina. Hilda venna Eduardi noorem tütar – 5 ½ aastane Niina õpib balletti ja esines eila Litviinova balleti õpilaste õhtul Saksa teatris. See esinemine oli igatahes väga huvitav: rahvas naeris hea meele pärast, kui väikest tantsijat nägi, ja applodeeris juba tantsu ajal, kutsus tantsija uuesti välja. Väike Niina tantsis mõlemad korrad täiesti ilma kartuseta. Ainult alguses näis laps natuke kohmetavat, et kas näitelavalt mitte ära joosta, sest talle oli öeldud, et kui käsi plaksutatakse, siis kummardus tuleb teha ja näitelavalt ära tulla - muidugi tantsu lõpul oodati käteplaksutust, aga see tuli juba alguses ja viis väikese tantsija segadusse, et kas nüüd ei tuleks juba kummarduda ja lavalt lahkuda; kuid segadusest saadi üle ja käidi muusika juhatust mööda; nõnda läks kõik hästi korda.\nMagasime ööd Eduardi juures ja hommikul läksin varsi seminari, kus mul 4 tundi oli. Enne kodusõitu sõime veel Eduardi juures lõunat, mis jälle väga hea maitses. Üldse on meid seal alati väga hästi vastu võetud. Olid mõned aastad minu elus, kus ma peaaegu kellegagi ei tahtnud läbi käia, ma ka Eduardi perekonnast eemale hoidusin ja nõnda üksilduse poole kaldusin. Niisugusel ajal kaebas Hilda, kes alati on katsunud minu tahtmise kohaselt elada, et tal igav ja raske on; ma ei mõistnud teda siis hästi. Nüüd saan ma Hildast aru ja tunnen, et palju parem on läbi käia teistega, iseäranis just ka sugulastega, kelle elulaad meie omaga enam-vähem ühesugune - ei saa nõnda seltskonnas liikudes elumurede raskuste alla seisma jääda ega muremõtetega hoopis rappa minna. Seda korda on kõige raskemad mõtted mul juba pikemat aega igaviku pärast. Sestsaadik, kus mu papa on hakanud vananema ja aasta aastalt tema surma oodata on, olen ühtepuhku seatud küsimuse ette: „ Mis on surm ? Kuidas on elu pärast surma?“ See on küsimus, mille peale ka ristiusuline ilmavaade minu tahtmise kohaselt küllalt selget vastust ei anna. Korra oli mul ükskõikne, kas ma elan või suren, kuid praegu on niisugune tunne südames, nagu ei tahaks ma mitte surra, tahaksin elada – omale perekonnale, aga tahaksin elujõudu ja julgust asetada ka teiste südametesse. Ma usun, et mul ka vaenlasi on, kuigi need ennast liiga teravalt enam viimasel ajal ei ole avaldanud; aga ka vaenlastele ei soovi ma mitte kurja.\nKeilas, 8 jaanuaril 1930\nSõin ka täna linnas lõunat Hilda venna Eduardi juures. Kodus õhtul sain papalt kirja: „ Armsad lapsed! Jaan tõi selle maiuspaki, mis teie saatsite, meile linnast kodu. Seekord oli ka Naanu Viktor, Alide ja väike Endel Mooril külas käimas, siis tirisime selle maiuspaki lahti ja olime kõik, Moori ja Naanu lapsed, selle maiuspaki kallal pühi pidamas. Suur tänu teile selle kingituse eest: teine pakk oli alles poole peal ja teine tuli nüüd jälle.\nTeie, lapsed, tulite meid vanakesi rõõmustama: istute ise kelgu peal ja soovite meile rõõmsaid jõulupühi. Hilda, Ellinor ja Viktor, igaüks olete oma käega pildi peale kirjutanud oma nime. Väike Viktor, ole tubli poiss, õpi hoolega, siis teen sulle jälle väikese korvi!\nSee kord oleme kõik terved ja soovime teile, lapsed, head õnnerikast uut aastat. Terviseid teile kõigile! Teie isa. Moonil, Kolmekuninga päeval 1930.“\nHilda saatis nimelt jõuludeks minu vanematele ühe paki, kus sees olid tema enese küpsetatud piparkoogid ja teised koogid, kompvekke, pähklaid. Kelk, millest papa kirjutab, oli jõulupühade trükitud kaartil, jõulukaarti saatsid lapsed ja igaüks neist, ka Viktor, kirjutas oma nime ise alla. Vanad inimesed rõõmustavad nagu lapsedki iga vähema asja pärast, mis neile heast südamest antakse.\nHilda mamma , kes pühade ajal meil oli, oli eila hommikul Tallinna Nõmmele sõitnud.\nKeilas, 11. jaanuaril 1930\nTallinna seminaris või peadgoogiumis peavad lõpetajad, s.o. need, kes kevadil saavad õpetaja ameti kandidaadi tunnistused, peale proovitundide andmise ka veel hommikutel kõnelema. Mina rääkisin sügisel direktoriga läbi ja õpetasin ka hommikupalve pidamist. Hommikupalveid, mida õpilased ennem kunagi ei pidanud, on nüüd üsna rohkesti hakatud pidama. Täna sõitsid ootamatult kaks preilikest koguni siia. Et minu käest mõnda ainet või juhatust selleks saada, mida nad muidugi saidki.\n½ 9 hommikul jõudsid nad Keila jaama ja sõitsid ¼ 2p.l. älle tagasi. Andsime neile hommikusöögi, lasime töö valmis teha ja aeg oligi neil rongi peale minna.\nKäisin täna paar korda aias. Maa on hästi tahe. Vaatlesin n.n. talvesibulaid aias: nad on uuesti kasvama hakkanud ja õienupud juba välja ajanud. Täna oli küll kõigest paar kraadi sooja.\nKeilas, 12. jaanuaril 1930\nTäna oli 0°R ümber ja maa natuke külmetanud. Oli hea ilm kalossideta minna kirikusse. Õhtupoolikul olid meil võõrad. Välide abielupaar ja Greenbergid. Ajasime juttu, peaasjalikult usuasjadest ja koolitööst, kuulasime raadiot ja sõime õhtust. Kell ½ 10 õhtul lahkusid võõrad. Pärast seda kirjutasin veel raamatusse täna maetud surnud ja täna toodud ristimisteated.\nKeilas, 13. jaanuaril 1930\nOli üsna ilus päikesepaiste ja ma käisin Viktoriga Kumna pargis jalutamas. Tõime ilusaid urvadega pajuoksi. Maa oli natuke külmetanud, sellepärast ka hästi tahe. Seisval õhukesel veel oli mõnes kohas õhuke jääkord peal, muidu on vesi ilma jääta. Sooja oli +2°R. Mina isiklikult ei tahakski talve tulekut, aga ega ta tulemata ikkagi ei jää. Vaesed inimesed, kellel ahjukütet nüüd vähe tarvis läheb, kiidavad tänavust aega : „ Küll on kallis (= hea ) aeg!“ Aga kellel loomad on ja heinad pehme pinnaga heinamaal on, need on üsna hädas: ei saa kuidagi heinu hobusega vedada, vea kas või enese järel. Läinud aasta käre talv ajas põletispuude hinnad kalliks ja on nad tänavuse halva tee pärast praegugi kallid - 1000 sendi ümber kasepuu koorem. Vast koguneb neid tänavuse pehme talve pärast, kus puid vähem tarvis, nõnda palju, et nad tulevaks aastaks jällegi odavamaks lähevad.\nKeilas, 17. jaanuaril 1930\nKolmapäeval oli Hilda minuga linnas kaasas ja meie sõime jällegi lõunat tema venna Eduardi juures. Eila õhtul olime aastase vaheaja järel jällegi Keilas advokaat Manferd Fiskari juures õhtusöögil. Kella 11 paiku öösel jõudsime koju tagasi. Oli ilus kuuvalge öö. Natuke külmetas. Täna hommikul oli hall maas. Hommikul oli väga ilus päikesepaiste, pärast läks uduseks. Käisin Viktoriga Kumna pargi jalutamas. Oli võrdlemisi kuiv, sest maa on õige kergelt ikka ka külmetanud täna, kuigi +1 R on. Eila oli maapind alles porisevõitu, külmetanud ei olnud mitte sugugi.\nKeilas, 18. jaanuaril 1930\nOli üsna vaikne laupäev: üksnes kolm inimest käiski meil koguduse asjus. Nõnda sain rahulikult jutlust valmistada, mille viimasel ajal olen jälle mõnikord laupäeva peale jätnud, kuna ma muidu olen katsunud jutluse juba varakult nädala sees valmis kirjutada.\nVäike Hilda täna koolis ei olnud, sest eila tuli talle väike palavik kurgu- ja peavaluga, mispärast lasime teda täna päev otsa voodis olla, talle sidrunit süüa andes kurgu puhastamiseks.\n„Eesti Kirikus“ hakkas ilmuma minu jutuke „Vaata, mina teen kõik uueks!“ Jutu tegelase kujuks võtsin ma ühe mehe Oudovamaalt Tschortovo asunduse ligidalt, kes hobusevargast ümber muutus ausaks palvevennaks. Oma jutu üksikasjad võtsin aga siit ja sealt elunähetest.\nKeilas, 22. jaanuaril 1930\nEila ja täna olin Hildaga linnas. Peatusime jällegi Hilda venna Eduardi juures. Eila õhtul käisime koos Estoonias ooperil „Boris Godunov“. Kui ma eila hommikul pimedas Keila hakkasin minema – Hilda sõitis alles lõunaks linna -, siis sadas vihma, nõnda et vihmavarjuga linna läksin. Eila õhtuks läks aga ilusaks, täna õhtul on maa kergelt külmetanudki.\nVõõrsilolek väsitab küll, aga see väsimus näib ometi koduseks igapäevaseks tööks uut jõudu andvat.\nKeilas, 23. jaanuaril 1930\nLootsin, et käesoleva nädali viimased päevad mul vabad pidid olema, aga töö on tulnud, nagu ta alati tuleb. Koguduse asjus käis täna küll ainult paar või kolm inimest, aga need tõid homseks ja ülehomseks tööd: homme pean Kääsalusse haige juurde minema, ülehomme siin ühe paari laulatama, pühapäeval Tuulas ristima. Mu peremees kogudus hoolitseb juba iseenesestki veel selle eest, et neil päivil ka muud tööd tuleb. Raske on nüüd mul kihelkonda mööda sõita, sest mul hea vanker on remonteerimata, külast tulevad nad mulle küll vastu, kuid enamasti siis kõva vankriga, ka on teed väga roopalised, auklised. Hea on lumeta, soe talv küll sellepoolest, et ahjukütet vähe läheb, kuid liikumine mööda kihelkonda on raske, ei saa lapsi loetama minna. Täna hommikul oli kõik härmatanud, seega natuke nagu talve nägu, aga päeval oli jällegi paar kraadi sooja, mis kaotas härmatise täielikult. Nii sooja talvet mind ennemalt küll ei ole näinud. 5 aasta eest oli ka veebruari kuuni ilma lumeteeta, aga siis oli igatahes palju rohkem talve nägu kui nüüd. Siiamaani on meie sulgloomad päeval vabalt kõndinud õues ja põllul-kanad, pardid, haned. Läinud talvel kange külmaga kütsime küll hoolega tubasid, aga magamistoas oli mõnikord hommikul kõigest 8+°R. Täna on meil magamistuba kütmata, kuid ikkagi on +12°R.\nKeilas, 24. jaanuaril 1930\nEila käisid Eesti Omavalitsuste Kinnitus-Aktsia-Selts „Oma“ agendid ja nurusid, et ma oma elu laseksin kinnitada. Viimaks andsin nõusoleku kinnitamiseks 1000 krooni peale. Täna käisin seepärast Keila kolmanda inimarsti Kroon´i (1) pool, kes alles hiljuti Keila asus ja keda ma seni ei tunnud. (Mõni aeg on Keilas peale Greenbergi veel keegi dr. Saar, kellega ma ka isiklikult tuttav ei ole). Dr. Kroon vaatas minu läbi, leidis, et südametuksumine ja vererõhumine peaksid natuke nagu teistsugusemad olema, kuid on siiski enam vähe normaalsed, sest kõrvalekaldumised võivat tingitud olla rasvast, mis minu kehal ju üsna küllaldaselt, igatahes ütles arst, et kinnitusselts harva niisuguseid terveid mehi saab, kui mina olen.\nKeilast läksin redelvankriga (töövankriga) Kääsalusse haige juure. Tee oli võrdlemisi õige porine, sest hommikul sadas vihma, natuke ka sulanud ja see andis kõik väga palju märga, nõnda et roopad vett pooliti täis olid. Haruldane asi oli tänane lumesadu sel talve, aga lumi sulas sooja ilmaga ka otsekohe.\nÕhtul käisin Keilas Haapsalu rongi vastas, mis ¾ 7 Keila jõuab: ma tõin Hildale lugeda homseid ajalehti, mis Tallinnas pärast kella 5 õhtul ilmusid. Oli väga pime väljas.\nVäike Hilda on jälle koolis käinud, aga kolm päeva oli nüüd kodus Ellinor, kellel oli kõrvavalu.\n(1)  Eugen Krooni (1985-1975) arst ja sõjaväelane; 1925 Ellamaa\nturbatööstuse arst; 1929 erapraktik Keilas; 1933 naistekliiniku assistent; 1934\nerapraktik sise- ja naistehaiguste erialal Tallinnas; 1937\nsanitaar nooremleitnant Tallinna garnisonis; 1944 põgenes Rootsi, kus jätkas\nkarjääri arsti ja psühhiaatrina.\nKeilas, 25. jaanuaril 1930\nAeg möödub kiiresti ja veab inimesi hauda. Saab aprillikuus 5 aastat, kus Türisalus laulatasin Johannes Mellest, kes minu Keila tulekul ühel laulatusel, nimelt Türisalu Pirma laulatusel, peigmehe „ja“ ütlemisel „ ei!“ ütles. Mul oli Türisalus kaasas, pooliti kutsari eest, Hindrik Perk. Homme maetakse see vanamees. Ta elas viimati Nehatus ja oli pime. Melles maeti sügisel. Pirma Eduard on ka surnud. Türisalus on meid hea meelega vastu võtnud Pirma naine, kes 2 lapsega järele jäi. Olen oma Keilas oleku ajal matnud küll juba umbes 1400 inimest.\nKeilas, 27. jaanuaril 1930\nOli eila ja täna üldiselt pilves ilm, täna ometi paistis paar korda ka päike. Eila räägiti mulle Tuulas varrudel, et mõnes kohas praegu maad küntavat ja kündmine õige kerge olevat, sest maa on pehmeks ligunenud. Sügisilm kestab. Maantee Tuula poole oli roopaline ja vahetevahel porine nagu igalpoolgi.\nLaupäeval oli Hilda peavalus, nõnda et võimatu oli dr Greenbergi juure õhtusöögile minna, kuhu meid kutsuti. Ka Viktor ei ole päris terve - iseäranis öösetel köhib ta. Sügisilmad avaldavad nähtavasti oma mõju.\nKeilas, 30.jaanuaril 1930\nEila hommikul läksin Hildaga Tallinna. Hilda peatus seekord Sternfeldtide juures, kus ka mina lõunal olin. Pedagoogiumis tunnis olles nägin korraga, et lund hakkas sadama. Paar päeva, õigemini ööd oli enne külmetanud, eila hommikul oli koguni nii külm, et talvepalituga linna läksin. Õhtuks oli lumi maas nõnda, et ka juba saanidega sõideti, kuigi enamal jaol alles vankrid tarvitusel on. Meie sõitsime eila kell ¾ 7 õhtul Keilast vankriga koju, aga väike Hilda ja Ellinor viidi täna hommikul kooli saaniga. Täna paistab väljas talvemaastik. Nõnda siis tuli talv ikkagi. Sõidan Sakku haige juure. Sõidan lõunase rongiga Saue jaama, kuhu mulle vastu tullakse - vast saan seal tänavu esimest saanisõitu. Keila jaama lähen ma muidugi jala nagu harilikult ikka.\nKeilas, 31. jaanuaril 1930\nEila Sakust haige juurest tagasi jõudes läksin Keila jaamast kohe dr. Greenbergi juure, kuhu Hilda kodust juba enne mind oli jõudnud. Ajasime juttu, mängisime „Corona“ mängu, natuke ka kaarte, ajasime juttu ja sõime õhtust. Õhtusöögiks oli hapu koorega heeringas, sült, tanguvorstid, sprotid, seapraad kapsaste ja kartulitega, paar klaasi õunaveini, mõni klaas õlut, tee. Maitses kõik väga hea, iseäranis veel seepärast, et ma Sakus korralikku lõunat ei söönud, vaid üksnes natuke külma sülti, teevorsti, leiba võiga, saia ja sõin ja klaas teed jõin. Harilikult mulle süüa külas ei anta, kui ma haige juures käin, mõnikord ometi tehakse ka erandit nagu eila. Sakust oli mulle Saue jaama lahtise reega vastu tuldud, ei olnud tekki jalgade katteks - jalad hakkasid külmetama. Täna oli juba õige tugev külm. Hommikul oli olnud -15 °R, lõuna paiku oli ka veel -11 °R. Käisin väikesel Hildal ja Ellinoril Keila alevis saaniga vastas - hakkas päris tõsiselt külm. Lund on teedel alles vähevõitu, nõnda et saani jalased sagedasti kinni võtab, aga läbi ikka saab juba ja tundub saaniga sõites mõnusam kui vankriga sõites. Hilda ostis hiljuti meile uue saani 55 krooni eest - saadeti see saan Raplast ühe Keila sepa vahetalitusel. Minu senine saan, mille ostsin pruugitud pärast Kanapääl 300 marga eest, on enam-vähem otsakorral, aga ma sõitsin taga veel tänagi.


Kehvad eluasemelaenud hävitasid suure USA panga DELFI - Estonian World Review\nKehvad eluasemelaenud hävitasid suure USA panga DELFI\nAmeerika Ühendriikide suuruselt viies investeerimispank Bear Stearns on minemas finantskontserni JP Morgan Chase omandusse, pankade juhatused on tehingus juba kokku leppinud.\nJP Morgan maksab Bear Stearni eest ainult 150 miljonit eurot (natuke üle 2,3 miljardi Eesti krooni). Veel kaks nädalat tagasi, enne kui investeerimispanga makseprobleemid avalikkuse ette tulid, arvutati Bear Stearni turuväärtust miljardites eurodes, vahendab Helsingin Sanomat.\nMöödunud nädalal pidi Bear Stearns toetuma USA keskpanga abirahale, sest teised pangad ei olnud nõus teda rahastama. Bear Stearns kaotas turgude usalduse, sest tal on palju investeeringuid, mis seonduvad viletsate eluasemelaenudega.


UDUKOGUD: detsember 2012\nKUIDAS MA RAKVERES KONTROLLISIN,KAS LINN ON UUE AASTA TULEKUKS VALMIS\nOli üks tavaline hommik, pühad olid veninud pikaks, aega oli lõputult. Ärkasin higisena voodis.Seapraad jälle seapraad. Tundsin et pean põgenema. Aga kuhu? Olin just eile vaadanud Ingriti pilti Viljandist. Tundus kuidagi kodune. Meenus puukütte hubane lõhn. Tallinna vanalinnas seda enam ei tunne. Kinnisvara arendajad on linna ära steriliseerinud. Lähim linn on Maardu. Maardus aga lõhnab pigem nõukaaja kui puukütte järele. Rakvere turgatas mõttes. Ladusin kaamerad kotti, tunnike poolteist sõitu lahutas mind sihtkohast. Kohale jõudes, aga üllatas mind udu, selline külm ja karge. Algul arvasin, et pildistamisest ei tule miskit välja, et udu peidab kõik objektid endasse, aga ei. Õnneks liikus udu lainetena. Algatuseks otsustasin üle vaadata Rakvere jõulukuuse.\nLeidsin, aga hoopis sellise enne teise ilmasõja aegse kingsepa töökoja,kus ilutses selline silt.\nOmamoodi aja sümbioos. See platvorm king võib pärineda lillelisest hipiajastust. Kui ta vaid oskaks rääkida, missuguseid lugusid ta võiks sellest ajastust pajatada. Eks need kes seda aega mäletavad, küll nad teavad millest jutt.\nEdasi viisid mind jõulukuuse otsingud künka jalamile. Peaaegu nagu Toompea nõlv. Trepiga ja puha.\nNing arvestades elanikonna suurust, võib seal olla treppi elaniku kohta isegi rohkem, kui Tallinnas Toompeal.\nTurninud sellest libedast ja järsust trepist üles avanes vaade kogu linnale.\nPöörasin kaamera ümber ja linna jõulukuusest endiselt mitte jälgegi. Hoopis Rakvere ordulinnus, lummav ja salapärane nagu lumekuninganna loss.\nOtsin jõulukuuske edasi. Tee äärt palistasid tuldest valgustatud härmatunud oksad,\nmis viisid mööda valgustatud jalgrada\nRakvere ühe sümboli - ürgveise ehk tarvase kujuni.\nÄra on lastud jäätuda nii tilkuv ila, kui ka suguline võimekus. Vaene loomake.\nLäbi pimeduse tungis taevasse, mingi salapürane kuma. Esimene mõte, mis peast läbi käis, Rakvere oma XX Century Fox või hoopiski Ленфильм, aga ei hingasin kergendatult Rakvere teater.\nSee linn suudab mind ikka ja jälle ülllatada. Vaatan "Valge daam",miskitpärast meenub mulle Haapsalu.\nAga ei, hoopis Rakvere veekeskuse klaasseintega galerii, kus kulgevad valgetes hommikumantlites tundmatud graatsiad. Ainuke seos mis Haapsaluga hetkel meenub ongi veekeskus ja mudaravilad. Rakveres muda ei ole. Ilmselt siiski, kevadeti ja sügiseti on, aga iseasi, kas selles kümmelda kõlbab, ma kahtlen.\nLõpuks leian ülesse ka kauaotsitud jõulupuu.\nTundub ,et ma pole ainus, kes seda puud on otsinud. Ka mees pildil, pildistas või isegi filmis,mis tõenäolisem, hardalt seda kaunist puud.\nKuna linn on nii väike, venitan kogu aastavahetuseks ehitud linna ühele panoraamile.\nJa siis veel viimane asi, selleks siirdun Rakvere ajaloolisele peatänavale.\nSeisan, kaamera käes, keset tänavat ja ahmin endasse puude ja briketi põlemise õdusat hõngu. Nostalgia, ehk ongi. Nüüd on süda rahul. Rakvere on uue aasta tulekuks valmis. Uus aasta tulekuks olen valmis ka mina.\nHEAD VANA AASTA LÕPPU JA ALGAVAT UUT AASTAT\nPaganlikus traditsioonis oli jõulupuu igavese elu sümbol, mille juured ja oksad arvati hoidvat koos universumit. Vanal ajal oli see püha puu jumalate ees, mida selleks ka ehiti. Kristluse-eelsel ajal olid puud elu sümboliks ja jumaluste elukohaks.Kristliku jõulupuu tava algatas Martin Luther. Ta nägi Lucas Cranachi maalil puud, mille peal särasid tähed, ja see avaldas talle muljet, nii et ta ühe sellise koos põlevate küünaldega ehituna oma kodus ka üles seadis. Paganate elusümbol sai nii kristlikuks sümboliks.\nArvatavalt püstitati esimene jõulukuusk Tallinnas turuväljakule Raekoja ette aastal 1441.Selleks hetkeks jäi veel Martin Lutheri sündimiseni pea neliküümend kaks aastat. Ajaloolased arvavad, et see võis olla isegi veel varem, aga kahjuks või õnneks pole sellekohta säilinud ühtegi ürikut.\nKuusk püstitati tavaliselt üks päev pärast talvist pööripäeva. Puu ei olnud suur, selle kandsid mehed Mustpeade majast Raekoja platsile oma õlgadel. Püsti pandud kuuse ümber tantsiti ringtantse ja lauldi. 1514. aastast pärineb rae määrus, mis keelas jõulude ajal kuuse ümber siivutute laulude laulmise. Nii et jõulud polnud vaid härduse, vaid ka elurõõmu väljendamise aeg.»\nJõuluajal oli kõikjal ohtrasti valgustust – tõrvikuid ja küünlaid, mida tänapäeval kipuvad välja tõrjuma kõikvõimalikud eletrilambid,kõikvõimalikes värvides.\nKa muusosas oli jõulud paremini korraldatud. 25. detsember ja eelnev jõuluõhtu oli kirikus missalkäimise aeg, mida erinevalt tänapäevasest söömisorgiast, tähistati range paastuga pereringis. Ühesõnaga puhastati organismi,et siis alates 26. detsembrist ehk Püha Stephanuse päevast kaks nädalat järge mööda head ja paremat sisse ajada.\nPidustuste kõrgpunkt oligi Püha Stephanuse päev, mil oli lubatud ka maskeeritult ringiliikumine.\nLinnatänavad olid rahvarohked ja lõbusad. Kirik oma teenistuste, pidulike rongkäikude, müsteeriumide ja protsessioonidega oli jõuluajal alati tavapärasest pilkupüüdvam ja teatraalsem ning erinevate gildide ja tsunftide liikmed esitasid etendusi, reklaamides enamasti oma toodangut.\nPidustustel, aga omakorda hoidis silma peal valvas vaimulikkond, kes ei lasknud sel väga hullusti üle piiri minna. Ja nii see käis aastast aastase, kuni saabus nõukogude võim,\nkelle algatusel lohistati kuusk Võidu väljakule.Kes see ikka Täitevkomiteest Raekoja platsi viitsis kõmpida. Ja eks ta oli omamoodi ju õige ka, sest sel peioodil oli tegemist nääri kuusega ning ühel korralikul kommunistil pidi ju ikka selline püha asi oma akna all särama, et ikka õige jõulu tunne tekiks. Kuigi sel perioodil, sellest kõva häälega keegi ei rääkinud.\nSiis saabus suur sula, ehk ülemineku aeg. Linnas pandi üles kohe kaks kuuske.Jõulukuusk Raekoja platsile ja näärikuusk Vabaduse platsile. Võidu väljakust oli vahepeal saanud Vabaduse plats,sotsialismist kapitalism ja kaupade defitsiidi ajasu oli asendunud finansilise defitsiidi ajastuga. Jõuti järeldusele ,et näärikuusk Vabaduse platsil on ebarentaabel ja ühel hetkel otsustati seda sinna, mitte enam toppida. Vabaduse väljakule kerkisid järgemööda koerakusetamise puud, aga sel pole jõulutega mittemidagi pistmist.Siis tekkis linnaisadel, kes kõik suurem osa olid ikkagi vanakooli mehed, idee - ühendada Vanalinna päevade defitsiidi turg jõulukuuse külge. Raekoja platsi pandi üles kuusk, ehitati vanad head putkad, pandi tuled külge ja siit sai alguse meie tänapäevane jõulumuinasjutt kohaliku käsitöö ja hõõgveiniga.\nKahjuks aga ka meie jõulu muinasjutus käib hea ja kurja võitlus, kus jõulusaani kodaraisse on kaikaid loopida üritanud nii lätlased, kui ka prantslased. Esimesed väidavad, et neil Riias olla hoopis Euroopa esimene jõulupuu aastal 1510 ning teised omakorda, et kusagil Sélestati väikelinnas Prantsusmaal leiti linna arveraamatust lõik aastast 1521, kus metsavahile makstud ehitud puu valvamise eest alates toomapäevast neli šillingit. Seda peavad nad seal Sélestatis maailma vanimaks kirjalikuks teateks avaliku jõulukuuse kohta. Olgugi usutavam oleks ehk ostu-müügi leping, aga mine tea äkki viimasel oleks üheks pooleks Mustpeade vennaskond, siis oh seda häbi.Lätlasi ma seevastu usun küll. Kuuskümmend üeksa aastat on piisavalt pikk aeg et isegi raske savitahvel hobusegaTallinnast Riiga vedada. Andestagem neile siis nende veidrused.\nMULTIPLE EXPOSURE EHK MIS JUHTUB SIIS, KUI UNUSTAD OMA DIGIKAAMERAS FILMI EDASI KERIDA\nKunagi, väga ammu, kui ma veel päris poisiklutt olin, mitte et ma enam ei oleks, sain ma sünnipäevaks oma esimese fotoaparaadi. See oli Smena 8M. Kindlasti tekib teil küsimus ,et mis see kõik siia puutub? Aga puutub küll. Nimelt, see sama Smena8M oli suuresti multiple exposure kaamera.Kui tänapäeva digikaameratel see on lisafunksioon, siis Smena8Mil oli see üks põhifunksioonidest. Peab möönma, et sellel funktsioonil olid ka oma head ja halvad küljed. Headeks külgedeks võib pidada seda, et filmi kulus vähe, mis oma korda tähendab seda, et igat kaadrit võis lõputu arvu kordi ülesäritada ja see ei olnud veel kõik. Kaadrit sai täpipealt niipalju ülesäritada, kui palju parajasti sa filmi edasi keerasid.Põhimõtteliselt sai kolmekümne kuue kaadrisele filmile lõppmata arvu kaadreid salvestada ja filmi praktiliselt ei kulunud üldse.Tõsi, ajalugu tänaseni kahjuks ei tunne ühtegi ühefilmi fotograafi, kes oleks maailmas tähelepanu äratanud või mingilgi moel kuulsust kogunud ja see omakorda oli tema halb külg.Ma ei taha ka öelda seda, et inimesed sel ajal kunstist aru ei saand, aga sel ajal oli rohkem korraliku kaadri saamine suur kunst ja kui te mind ei usu siis liikugem ajas tagasi ning kui te vaatate vanu pildialbumeid, siis multiple exposure pilte te sealt kindalsti ei leia.Kuigi, tuleb ka ära mainida see asjaolu, et juba siis kasutati ideaalse pildi,Ideaalse suure tähega, saamiseks fototöötlust ning kuna arvuteid ja Photoshopi (hilisemas tekstis PS) sel ajal veel ei tuntud, siis kasutati piltide ilustamiseks retušeerimist, millel me siinkohal, aga pikemalt ei peatu.\nNiisiis multiple exposure. Mõned minu fotosõbrad on õnnetud selle üle, et nende kaameratel sellist lisafunktsiooni ei ole. Mina jällegi endise Smena8M omanikuna ja suure skeptikuna ei saa sellest aru ,et kas see on õnn või õnnetus. Sellepärast ma otsustasingi teha selles vallas väikese uurimus töö.\nKõigepealt rivistasin oma mägironija nupud diivani otsale üles,panin kaamera jalale ja vaatame mis saama hakkab.\nAlgatuseks lükkasin kohe kaameral multiple exposure sisse.Liikusin üle ülesrivistatud mängunuppude peade.\ntegin kolm klõpsu ja siis oli kaamra kord. Nugistas oma ette hetke ja valmis ta oligi. Selline siis.\nSiis tegin kolm kaadrit veel ja tegin neist omakorda kihid ja sidusin PSiga kokku.\nTuleb tunnistada, sumbuursust on vähem ning kogu protsess on oluliselt paremini kontrollitav.\nJärgmisena ma ladusin nupud värvi järgi kõrvuti neljaks riviks ja volaa..... kaameral tuli uuesti menüüst multiple exposure sisse lülitada, Smena8M seevastu oli alati valmis nagu pioneerile kohane ongi.\nJa jällegi oli kaamera kord. Protsess suht kontrollimatu.Tulemus - pool loodis.\nSiin kõik samuti nagu eelmisel, ainuke erinvus on selles et see on PS handmade ja koosneb erinevalt eelnevast neljast pildist. Tundub et hetkel siit enam rohkem välja ei võlu, pakkisin kola kotti ja sukeldusin öhe.\nÕues, värske õhu käes tundus, et hakkab tulema.\nSee siis kaamera töö, kolm kaadrit ja muutuv fookus kaugus.\nTallinna pöörane liiklus. Fooris põlevad kolm tuld korraga ja ristmikule ledavad ainult ässad.\nTõeline virr-varr (Daz Kunzt). Nüüd tundus, et asi hakkas käest minema ning võtsin kinda käest. Pistsin käe kotti ja võlusin oma fotokotist matt musta lapatsi. Sellega olin juba ka FBs oma sõpru eelnevalt ehmatanud. Kui keegi ehmatusest osa ei saand, siis andke andeks.\nPanin säri kolmkümmend sekundit ja vahelduva eduga muutsin fookuskaugust ja muutmise hetkel katsin objektiivi suu lapatsiga kinni. Sama tehnikat ilma fookukauguse muutmiseta kasutasin ka järgmist kaadrit tehes.\nSellist pilti jällegi multiple exposure teha ei võimalda ,minu kaamera oma vähemalt. Ta on lihtsalt liiga väle sellejaoks ja ennem võtab üksjagu aega, kui neid kolme kaadrit teeb ja mis veel kummaline,sarivõte koos multiple exposurega lihtsalt ei toimi.\nNing siis läks trammiks.\nMis peale jäi? Buss Männiku buss.\nJa siis läks sambaks.\nVabaduse sambaks.Tegin igale erakonnale oma. Olgu siis topelt sammas IRLi oma, neil seal ikkagi kampsunid ja need muud. Teised jäägu teistele.\nKäesolevat uurimust iseenesest ei tasu väga tõsiselt võtta,sest tegemist on siiki udugraafia valdkonda jääva kunstiga. Kindlasti ei käinud ma multiple exposure funktsiooniga sihipäraselt ringi ning kasutasin ka mett ja muid abivahendeid oma ideede elluviimiseks.\nMida me siis kõigest sellest järeldada võime:\n*Nikon D80 on kehvem multiple exposure kaamera kui Smena 8M.\n*Nikon D80 on ka suht aeglane kaamera ja võimaldab teha ainult kolm kaadrit korraga.\n*PS iga on piltide kokkulappimine kontrollitav tegevus,kaamera teeb nii nagu oskab.\n*Õnn on selle funktsiooni olemasolu neile kellel see olemas on,õnnetus neile kelle kaameral seda pole ja kes ei taha ka seda kasutada.\n*Abiks võiks see olla sentimentalistidele,päikseloojangute pildistamisel.\n*Võimaldab teha uduseid ja arusaamatuid pilte.\n*Kindlasti on see lõbus tegevus.\n*Sihipärasel kautamisel võib anda huvitavaid tulemusi.\nKUIDAS MA RAKVERES KONTROLLISIN,KAS LINN ON UUE AA...\nMULTIPLE EXPOSURE EHK MIS JUHTUB SIIS, KUI UNUSTAD...


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Kuradi Advokaat\nVastus küsimusele nr 1:\nDemokraadid (ja kuluaarides ka väga arvestatav hulk vabariiklasi, ainult et nemad loodavad selle peale, et demokraadid teevad asja nende eest ära) tahab Trumpi viimastel päevade maha võtta, et vältida ohtliku pretsedendi loomist, kus kurjategija (antud juhul USA president) pääseb karistuseta. Lihtsa näite varal: mõrtsukas tapab 100-aastase vanainimese. Jätame ta karistuseta, sest vanainimese elupäevad oleks nii ehk teisiti lähemas tulevikus lõppenud?\nDiktaatoriks pööranud, hulluks läinud presidendi ametist mahavõtmine demokraatlikult valitud kongressi poolt (impeachment) on vajalik ja vältimatu hoiatav näide tuleviku tarvis, et järgmistel presidentidel (või teistel rahvaesindajatel) kaoks tahtmine sama trikki proovida.\nKüsimus: milline oleks sinu meelest see „sobiv“ ajavahemik presidendi kuriteo (põhiseaduse vastu astumise) ja ametiaja lõppemise vahel, mil ametist mahavõtmine õigustatud ja mõistlik oleks, selmet end lohutada mõttega „oh küll ta varsti nagunii Valgest Majast välja kolib“? Kolm nädalat? Kuu aega? Kolm kuud? Kuritegu on ju kuriregu, MILLAL see sooritati, ei oma mingit tähtsust.\nKüsimus nr 2 jääb minust vastamata, mul ei ole energiat ülemere asjadesse süveneda hetkel, põhjuseks küsimus nr 1 :-)\nTT Monday, 11 January, 2021\nMa ei arva, et president peaks karistamata jääma kui kohus nii otsustab, lihtsalt sellega pole nii hullu kiiret. Kardan, et impeachmendi üritus toob kaasa rohkem probleeme kui lahendab. Et see järelejäänud aja jooksul läbi läheb on mu arvates väga väike võimalus, kui just tüüp mingi uue tembuga maha ei saa. Nagu USA hea tava on siis inimene pole süüdi seni kui ta pole kohtus süüdi mõistetud!\nPraegusel juhul ei ole vaja kohut, et süüdi mõista. Ametist eemaldab de jure kongressi alamkoda (House), süüdi mõistab Senat ehk kongressi ülemkoda. Nagu ma eelmiste postituste all selgitasin, USAl on kolm VÕRDSET valitsusharu - president, kongress, ülemkohus. Kongress on põhiseaduse kohaselt KOHUSTATUD presidenti vaos hoidma, selleks ka impeachment protseduuri reeglid põhiseaduses.\nAusõna, ma ei taha ninakalt kõlada ja olen täitsa sõbralikus meeleolus :-), aga su veits hõredad taustateadmised USA valitsussüsteemist takistavad sul praegu asjadest nii aru saamast, nagu nad reaalset hetkel siin riigis, kus mina elan, on. Veelkord, ma ei ole vaenulik või sarkastiline vms :-)\nIn the United States, impeachment is the equivalent of an indictment in criminal law; it is essentially a statement of charges against an official who remains in office during the trial. (Wikipedia)\nHow does impeachment work:\n• If a simple majority of the those present and voting in the House approve an article of impeachment, then the president is impeached.\n• The procedure then moves to the Senate where a "trial" is held to determine if the president committed a crime. There is no set procedure for the trial. How it is conducted would be set by the Senate leadership.\nDarn it... kirjutasin kommentaari, aga kustus ära :-)\nLühidalt – kui Kongressi alamkoda on impeachmnedi poolt hääletanud, tähendab see, et Trump on teist korda impiitshitud, olgu Senati otsus milline tahes. Mäletad, ka ta esimene impeachment läks ainult Alamkojas läbi. Ka näiteks Bill Clinton mõisteti Alamkojas süüdi, aga Ülemkojas õigeks, sellegipoolest on ta nime küljes igaveseks „impeached“.\nJa veel. Alamkojal ei ole tegelikult praeguses olukorras valikut. Kui nad Trumpi suhtes impeachmenti ei algata, tähendab see, et nad ei täida oma konstitutsioonilist kohust. Ei takista presidenti, kes õhutas valitsuse kukutamisele ja kes ei tunnista seaduslikult valitud uut presidenti.\nKui sa tahad edasi vaielda, siis mina anna alla ja tõstan käed püsti, kuna siis ei põhine vaidlus enam juriidikal, faktidel ja reaalsel olukorral, vaid sinu vaidlemislustil :-)\nTT Tuesday, 12 January, 2021\nEpp sul on vaieldamatult laiemad teadmised nii USA riigivalitsuse kui kohtusüsteemi koha pealt, ma ei kavatsegi selle nurga alt vastu vaielda. Lihtsalt kõrvaltvaatajana ja peensustesse tungimata jääb mulje, et laias plaanis tulevikule mõeldes (eelkõige USA ühtsusele) oleks mõistlik momendil oodata ja võibolla kogu võimu saanud demokraatide poolt isegi suuremeelsust üles näidata. Äkki on mõistlikum Trumpi välja naerda kui klouni selle asemel et teda avalikult süüdi mõista kui kurjategijat. Tema toetajaskond ei kao sellega kuhugi, pigem kibestub ja konsolideerub.\nP.S. Tänud, Su info on väga hariv, alati on hea teadmisi täiendada.\nKui just sissetulnud uudiseid lugeda võib tunduda et äkki võtan tõepoolest liiga lõdvalt USA olukorda. No tee mis tahad, mitte ei kujuta ette ega usu, et USA's demokraatia tegelikult ohus oleks. Usk muidugi on üks kole subjektiivne asi mis ratsionaalsele loogikale ei allu, pean ettevaatlik olema :P\nCNN: "There is a stark divide between the way the public is talking about what happened at the U.S. Capitol last week and the way many media outlets are. Much of the public discourse, including on social media and in pop culture, isn’t confused about the attack on Congress: It’s seen as part of President Donald Trump’s haphazard but very real attempt to overturn the election and remain in power even though he lost."\nVaatan, et olen su postituse saba oma kommentaaridega üle ujutanud.\nVabandust. Läksin hoogu :-)\nÄra vabanda midagi, mul huvitav lugeda kuna sinu info on hariv ja argumendid põhjendatud. Emotsionaalsus kuulub asja juurde kui ise kõige keskel oled ;)\nAlex Tuesday, 12 January, 2021\nKüsimus nummer 2 niisiis.\nMeitel on siin reaalne tervisekriis, eksole. Haiglad töötavad viimase piiri peal.\nMeitel on siin kaotanud töö väga paljud inimesed, kelle toimetulek palgagagi oli pigem kesine. Sotsiaalsed garantiid on pigem olematud.\nKuhu peaks suunama ressurssi?\nVaidlemisse, kes kellega pere võib luua ja loopides raha KÜSITLUSE peale, mille tulemusest ei sõltu mitte midagi, sest see ei kohusta millekski? Kas hetkel vajaks raha vajab pigem propagandamasin või Toidupank?\nMeil pole hetkeseisuga hädasti vaja rämedat ignorantsi üles näidanud eelnevaltelt pukkisolijatelt-peenhäälestajatelt peost süüa. Isegi kui saab nüüd selle abieluteema nö laualt maha, siis on tehtud palaganiga antud selge signaal - päris probleemid, näiteks toimetulek, on teise või teab mitmenda järgulised. See võib ühel hetkel kaane pealt ära lüüa ja siis on juba väga kerge geopoliitiliselt lollis kohas olevat riiki pöörata.\nMinu arust on kogu see kooselupalagan kõigi poliitiliste osapoolte läbikukkumine. Paraku ei taha keegi ennast kaotajana näidata ja nii nad kangekaelselt veavad vägikaigast edasi. Head lahendust pole - oleks olnud asjaga mitte tegelema hakata aga nüüd on hilja.\nP.S. Meil siin ka kriis, veebruari alguseks ennustatakse haiglate limiidi ületamist, vaja hakata valima, keda üritada ravida, keda lasta minna ja seda olukorras kus nakatumisnäitaja umbes kaks korda väiksem kui Eestis.\nLendav Tuesday, 12 January, 2021\nSee nakatumisnäitaja on väga suhteline number. Meil siin saadetakse vist enam-vähem kõik, kelle suhtes mingigi kahtlus on, kohe testile. Kas ka Kanadas?\nKanadas ilmselt veel rohkem, tööle ei tohi ilmuda ühegi külmetusnähuga enne kui test tehtud ja negatiivne vastus saadud. Meie positiivsusprotsent testidest tunduvalt madalam kui Eestis, seega testitakse palju laiapõhisemalt.\nMarca Tuesday, 12 January, 2021\nMina lähtun teise küsimuse puhul üldiselt sellest seisukohast, mida Tarmo Jüristo siin selgitada on püüdnud: https://www.delfi.ee/archive/tarmo-juristo-kooseluseaduse-referendumist-enamushaaletus-on-halb-moodus-lahendamaks-vahemuste-oigustesse-puutuvat?id=69519113 Lühidalt, tundub vale lasta enamusel otsustada vähemuse üle asjas, mis enamuselt midagi ära ei võtaks, aga on miskipärast tähtis vähemusele. Tundub mulle vähemalt lihtsalt kiusamisaktsiooni, kui millegi sisulisena.\nnotsu Tuesday, 12 January, 2021\nLisan naljaviluks Aristotelest ("Poliitika"), hea mugav kleepida, ei pea ise tippima, üks tuttav hiljuti jagas:\n"[V]eel ühe demokraatia vormi korral on muu sama, kuid ülemvõim on rahvamassi ning mitte seaduste käes. Selline asi tekib siis, kui ülimaks on rahvahääletus ja mitte seadus, mis juhtub demagoogide tõttu.\nSelline rahvas püüab ainuvalitsejaks olles ainuvõimu selle asemel, et valitseda seadustele kuuletudes, ning muutub piiramatult võimutsevaks, nii et ausse tõusevad lipitsejad, ning selline demokraatia vastab täielikult türanniale ainuvalitsuste seas, kuna ka meelelaad on samasugune: mõlema puhul piiramatu võimutsemine paremate kodanike üle, ning rahvahääletuse otsused on nagu tolle puhul käsud, ka demagoog ja lipitseja on täielikult omavahelises vastavuses: mõlemal on kummagi korra juures väga suur mõju, lipitsejatel türanniate puhul, demagoogidel aga seesuguse demokraatia juures. Need mehed on ka põhjuseks, et mitte seadused, vaid rahvahääletuse otsused saavad ülemvõimu, viidates kõige puhul rahvale. See, et nemad muutuvad tähtsateks, saab juhtuda seetõttu, et rahval on kõiges ülemvõim, kuid neil on see rahva arvamuse üle - rahvahulk kuuletub ju neile.\nJa veel ütlevad need, kes esitavad kaebuse riigiametite vastu, et otsustama peab rahvas, too aga võtab rõõmuga ettepaneku vastu, nii et kõik riigiametid saadetakse laiali. Täiesti põhjendatult peaks kiitma neid, kelle väitel seesugune demokraatia polegi riigikorraldus: kui seadused ei valitse, siis riigikorraldust pole."\nKiusamisaktsioon või enda pildis hoidmise üritus, suurt vahet pole. Ilmselge, et kogu palagani põhjustaja on EKRE, teised suures osas vastu tahtmist kaasa tõmmatud. Demokraatias saavad demagoogid valitseda kui rahvas on piisavalt loll, et jääb demagoogiat uskuma ja läheb kaasa. Seega otsustavaks muutub tasakaal demagoogide osavuse ja rahva harituse vahel.\nÜks tuttava tuttav homomees arutas muide, et EKRE on Overtoni akent tublisti homoabielude aktsepteeritavuse suhtes nihutanud.\nKaur Tuesday, 12 January, 2021\nLugege Ilmar Raagi, ta on alati hea.\nWow, väga põhjalik ülevaade!\nEpp, aga vaata olukorda ise korraks "teiselt poolt piiri".\nEnamik inimesi maailmas ei tunne USA õigussüsteemi. Meiesuguste jaoks on praegune "impeachment" täielik narrus. Ametiaja päris lõpus umbusalduse protsess käima lükata - see ei ole ju midagi sisulist, see on puhas show. Taotakse endale vastu rinda ja ollakse õnnelikud selle üle, KUI lõhki see riik on.\nMuidugi peab pätt / kurjategija karistatud saama. Kuid selleks on olemas kohtusüsteem ja küllap see ka käivitub.\nTrump on USA mainet ja mõjuvõimu mitu aastat maha tampinud.\nNüüd jätkavad demokraadid sama viga ja joont. Sisuliselt pissib USA praegu iseendale varba peale, hästi uhkelt ja avalikult.\nEpp Tuesday, 12 January, 2021\nKaur, ma olen sinuga absoluutselt nõus, et muu maailm ei peagi USA õigusüsteemi tundma. Heck, isegi paljud ameeriklased ei tunne :-) Tomile kargasin turja, kuna ta konkreetselt kirjutas impeachmentist ja kohtulahendist. Impeachmenti puhul ei mõista süüdi või õigeks kohus, vaid valitsus (Kongress).\nAga sellega küll ei ole nõus, et demokraadid Trumpi viga jätkavad ja endale jala peale pissivad.\nEsiteks, nad on uue presidendi (Biden) ja Kongressi ses asjas kenasti lahku löönud. Bideni avaldus oli juba paar päeva tagasi, et tema tegeleb riigi jalule tõstmisegs, see on tema kohustus, ja Kongress tegelegu oma kohustusega, elik seadustega ja nende täitmise järele valvamisega. Trump kui USA kõrgeim ametnik rikkus rämedalt põhiseadust.\nTeiseks, demokraatide eesmärk on tagada, et Trump never, ever enam valitsusametitesse kandideerida ei saa. Impeachment Kongressi alamkojas + süüdimõistmine Ülemkojas tagab selle. Ja impeachida saab ametisolevat presidenti, peale 20. jaanuari on juba hilja. Kui praegu impeachment ei algatataks, langeks see demokraatia “tööriist” ära. Jaa, muidugi, siis võiks püüda teda kohtus vastutusele võtta, aga üks (ja väga mõjukas) tööriistadest oleks mõttetult tagantkätt kastist välja visatud.\nKolmandaks, ja mu meelest kõige tähtsamaks, on ikkagi see pretsedendi küsimus. Trump TULEB näitlikult ja suure kisa saatel võlla riputada, hoiatuseks tulevastele põlvedele.\n"Trump TULEB näitlikult ja suure kisa saatel võlla riputada"\nNojah, kui see on su arvamus, siis nii jääb ja rohkem arutleda ei saa.\nKahjuks tähendab see, et USA ühiskonna tähelepanu käib ka järgmised paar aastat ümber Trumpi. Jutt ühiskonna taasliitmisest ja riigi jalule tõstmisest on sel puhul lihtsalt soe õhk.\nKättemaksuhimu on see - ei muu.\nJust seda ma kardan, et kas tahtlikult või mitte aga Trumpi näitlik "poomine" polariseerib USA ühiskonda veel rohkem ja kinnitab tema toetajaskonna kibestumist ning veendumust, et just nemad on allasurutud kõikvõimalike korporatsioonide ja vandenõude poolt. Trumpismile on see nagu vesi veskile. Miks küll kerkib silmi ette esimese maailmasõja järgne Saksamaa, nurkasurutus tekitab ja võimendab äärmuslust.\nKogutud eosed Tuesday, 12 January, 2021\nIga kord kui USAs midagi toimub, tulen siia lugema, et rahulikku arvamust lugeda. Ka leiab siit linke-vihjeid, mida meie meedias pole või mida ei taipaks otsida.\n2. Ühed ei oska koalitsioonis olla, teised ei oska opositsioonis olla. Tulemuseks pole meil nii lolli valitsust varem olnud. Nägin küll, mis sõna kasutasin. Näen tervishoidu seestpoolt ja see ülekoormus, millest lehes räägitakse on murdosa sellest, mis tegelikult toimub.\nMida teha, kui levib ülinakkav viirus, kui tervishoiusüsteem on kriisis, kui inimesed jäävad tööta? Punu Toompeale ja pane abielureferendumit, siis saab hea.\nMuidu aga olen Marcaga päri. Enamus otsutab vähemuse üle. See ei ole ok.\nMa üritan vasak-parempoolsuse vahel tasakaalus laveerida ja objektiivne olla, ega alati õnnestu.\nÜhed ei oska koalitsioonis, teised opositsioonis olla - hea kokkuvõte!\nParaku on demokraatia (isegi sihuke asjandus nagu "demokraatlik tsentralism" - kui keegi nõuka ajast mäletab) põhimõtteks et enamuse arvamus valitseb. Palju hullem kui vähemus otsustab enamuse üle, äärmuslikus olukorras nimetatakse seda diktatuuriks.\ntegelikult on modernses demokraatias algusest peale (ehk USA loomisest ja Prantsuse revolutsioonist) olnud murekoht: et sinna on sisse ehitatud oht, et enamus hakkab vähemust taga kiusama. Mistõttu on selles süsteemis algusest peale üritatud selle ohu vastu mingeid mehhanisme ehitada, inimõigusi näiteks.\nIsegi kui kaastundeargumendid kõrvale jätta, on selle järgi vajadus olemas juba selleks, et demokraatia ise ei laguneks. Sest mitte keegi ei ole tegelikult kõigis aspektides enamus. Igaühel on nii palju omadusi, külgi ja rolle, et kui neid kõiki arvesse võtta, siis sellel, kes mingisse vähemusgrupikessegi kuuluda saab, on juba hästi läinud, selle asemel, et üksi omaenda üheliikmelist gruppi moodustada.\nKui mingis-aspektis-enamusel lasta mingis-aspektis-vähemust südamerahuga taga kiusata, siis varem või hiljem satub sellesse ohtu ka enamik selle "enamuse" liikmeist, sest mõne nurga, kust võttes inimene on vähemuses, leiab ikka. Kui inimestel ei ole kaitset, mis ei olene nende löögijõust, siis hakkab kehtima tugevama õigus.\nehk siis "kui tuldi homode järele, ei öelnud ma midagi, kui tuldi juutide järele, ei öelnud ma midagi, kui tuldi katoliiklaste järele, ei öelnud ma midagi, ja kui tuldi minu järele, polnud enam kedagi, kes oleks midagi öelnud".\nlugege Tocqueville'i ntx! see on muidu ka tore lugemine.\nja veel, have fun:\na abielureferendum läheb sellest teemast tglt mööda. See on EKRE kampaania ja tegemist on ikkagi pisikese toetusega pisikese parteiga. Küsitluste põhjal ei pea suurem osa valijaid (58%) seda praegust abieluteemat piisavalt oluliseks, et referendumit korraldada, olenemata sellest, mis nad ise abielust arvavad.\npmst tahab EKRE 2 miljoni euro maksumaksja raha eest KOV-valimiste jaoks kampaaniat teha.\nKujutame ette, kuidas Rohelised korraldaks kahe milli eest kliimateemalise referendumi "kas teile meeldib soe ilm" :)\nTom, sul on vist aeg hakata asja tõsiselt võtma? :-)\nCNN: "Thousands of armed pro-Donald Trump extremists are plotting to surround the US Capitol ahead of President-elect Joe Biden's inauguration, according to a member of Congress who was among those briefed late Monday on a series of new threats against lawmakers and the Capitol itself."\nLugesin seda ja jagasin eespool abc-news lingi kaudu. Nagu mainisin ka seal, ei suuda uskuda, et USA demokraatia nii nõrk, et ei saaks hakkama - paraku paljas usk pole eriti hea argument :P\nSamas kinnitab see minu arvamust, et Trumpi kohtu alla andmisega võiks oodata kuni rahvas rahuneb ja võim kindlalt Bideni käes. Eriti irooniline, et selles olukorras ei saa kuidagi politsei volitusi nõrgendada või rahastust vähendada, mida vasakpoolsed üritasid peale suruda - nüüd vajavad ise politsei kaitset :D\nJaa, möönan, kättemaksuhimu mängib rolli. Aga ikkagi - kuidas saab valitsuse kukutamise katse lihtsalt kalevi alla lükata, “let,s move on” öelda? Trump rikkus seadust. Seadused kehtivad USAs kõigi jaoks, “rule of law” on oluline osa Konstitutsioonist. Siis võiks ju kõik need Kapitooliumil laamendajad kah karistamata jätta, et anname andeks ja liigume edasi? Ja üleüldse seadustele käega lüüa?\nAga jah, kui arvamused kardinaalselt lahknevad, siis pole tõesti mõtet vaielda :-)\nOops, kommentaar läks valesse kohta, see oli Kaurile mõeldud :-)\nKaur Wednesday, 13 January, 2021\nEpp, ei Tom ega mina pole öelnud, et tuleb kalevi alla lükata. Vaid, et umbusaldus on selleks hetkel tobe mehhanism.\nAitäh harivate viitade eest :)\nEpp Wednesday, 13 January, 2021\nKulla mehed, te kas ei kuula üldse, mis ma räägin, või on teil demokraatliku riigi valitsemisest minust erinev arusaamine :-)\nImpeachmenti saab algatada ainult istuva presidendi suhtes, takkajärgi seda teha ei saa. Impeachment on USA põhiseadusesse sisse kirjutatud, et Kongress saaks presidenti korrale kutsuda. Kongressi põhiseaduslik kohustus on presidendi järele valvata 100% presidendi ametiajast.\nNoh, see "defund police" oli paras pahmimine jah, praegu ei ole sellest enam midagi kuulda.\nSiin minu argumente toetav arvamusartikkel (otse loomulikult toon ma välja need artiklid, mis_minu_arvamust toetavad) :-)\nThe bonkers Republican logic on why Trump shouldn't be impeached:\nVeel üks link (kuna sa nii lahkelt lubasid mul siin infoga vehkida, Tom :-) - suht lühike selgitus impeachmenti kui niisuguse ja konkreetselt ka käesoleva kohta:\nWhat does that mean for Trump this time:\nPõhimõtteliselt Trumpil suht kama kaks ju kui karistuseks saab olema presidendi kohalt eemaldamine, kus ta niikuinii enam pole selleks ajaks kui otsusega ühele poole saadakse. Ei saa uuesti kandideerida: ei usu, et seda niikuinii juhtuks - nii palju on vabariiklased ehk sellest jamast õppinud. Penss võetakse äkki ära - see pole kah just suur probleem tüübile.\nMu arvamus on, et see, mida impeachment Trumpi jaoks tähendab, ei ole hetkel absoluutselt oluline. Oluline on, et riiki valitsetaks kehtivate demokraatlike seaduste kohaselt, st viidaks läbi kõik protseduurid, mis sedasamast demokraatiat tagada aitavad.\nKasparov ütles oma artiklis hästi mu meelest: "At its core, democracy is an act of faith, a shared belief that the people can fairly act in the common good by choosing their leaders. Destroying the faith in the system will destroy the American experiment."\nMeil siin tuleb breaking news lausa iga tund täna. Republikaanid lõikavad nabanööri enda ja Trumpi vahel läbi:\nJa sõjavägi esines harukordse, (ridade vahel) Bidenit toetava avaldusega:\nNii et ma kokkuvõtteks ütleks "I told ya" :-) - ses mõttes, et Trumpi kolmapäevast tegevust ei olnud võimalik kalevi alla lükata ja/või klounaadiks tembeldada isegi mitte tema seniste toetajate ja parteikaaslaste poolt.\nkle, meil siin ka. Südaöösel (siinse aja järgi) oli veel uudis, et hiiglaslikust korruptsioonikahtlustusest hoolimata pole valitsuse kõikumisest märkigi. Kell 3 öösel: Ratas astub tagasi.\nMa arvasin juba, et sellist asja, mille peale ta tagasi astuks, pole olemaski. Nüüd üllataks mind ainult see, kui Trump vabatahtlikult tagasi astuks (kuigi talle võiks see isegi kasulik olla ja kaotada oleks vähe).\nNagu sellise asjaga nalja ei ole viisakas teha, pole ju võimalik nii paksu deflon-naha puhul. Ma kohe vaatan kas tõsilugu!\nOligi tõsi, jessas, ma ei tea kohe mis arvata!!!\nSee ju suurem uudis Eesti jaoks kui Trumpi nokkimine!!!!!\nWhaaaat???? Ratas astub tagasi??? Hell freezes over...\nma ajasin küll kellaaja segi, tundub, et juba südaöö paiku teatas.\naa ok, tundub, et südaöö paiku teatas parteikaaslastele ja kl 3 öösel ajakirjandusele.\nKui ma vaatasin Õhtulehe videost, kui õnneliku näoga ta ajakirjanike ette astus, meenus see, mis ma selle koalitsiooni alguses siinsamas kommenteerisin\nLotho tunneb, et tal on võimalus veel pääseda?\nKuna infot tuleb üha peale, ja lihtsalt linkides võib kahe silma vahel jääda, siis kopeerin siia juhtiva vabariiklase, Trupi parteikaaslase Liz Cheney tänase avalduse, uskumatult otsekohese ja hukkamõistva sõnakasutusega. (Ja veelkord, Tom, aitäh et oled lasknud mul siin möllata :)\n(Cheney is the third-highest ranking GOP leader in the US House of Representatives.)\nP.S. Mitte et ma arvaks, et republikaanidest endised Trumpi toetajad on endale üleöö südametunnistuse kasvatanud. Asi on palju lihtsam. Rahakraane hakati peale 6. jaanuari jõuliselt kinni keerama, suurkorporatsioonide jne poolt, kes siiani vabariiklasi toitnud ja katnud.\nRahakraane hakkas suur hulk suurfirmasid kinni keerama. Trumpi rohujuure toetajaile jälle hea tõestus, et big business neid kiusab ja korporatsioonid juhivad maailma.\nVaevad need tõestused neil nii või teisiti leidmata jääks, olenemata sellest, mis toimub või ei toimu.\nMängulooja arutab QAnoni üle:\nVikerraadio hommikuprogramm lasi seda laulu: :D\nMu meelest hea artikkel Garry Kasparovilt:\n"History teaches us the cost of well-meaning but shortsighted attempts to sacrifice justice for unity."\nHomme kell üheksa on senatis hääletus!\nSamas veel üks huvitav video:\nTüüp jääb ametisse lõpuni.\nSüüdimõistmine senatis peale Tumpi presidentuuri lõppu tundub ebatõenäoline (vajab 17 vabariiklase häält saavutamaks 2/3 enamust)\nAlles peale süüdimõistmist saab hääletada riigiametisse astumise keelustamise üle.\nAinus tulemus moraalne võit, iseasi kas seda potti kõlbab panna ehk mis kasu sellest on?\nInfo allikas CNN