Fototehnika ja sõnakunst – kuidas foto vormib kirjandust\nAga pärast ära harjusid.1\nNäiteks armastasid mitmed tuntud kirjanikud kaamera ees poseerida – tuntumad neist vahest Mark Twain ning Walt Whitman, kel mõlemal oli endast suurel arvul fotosid. Eestisse jõudis esimene fotoaparaat 1840. aastal ning esimene statsionaarne fotograaf alustas tööd neli aastat hiljem.2 Vilme Asmer viitab Reinhold Sachkerile, kelle panust peab ta eesti kultuuriloosse kõikidest XIX sajandi piltnikest nii arvult kui sisult suurimaks.3 Sachkeri kaamerasilma ette sattusid teise seas Anna Haava, Jakob Hurt, Carl Robert Jakobson, Lydia Koidula, Friedrich Reinhold Kreutzwald, Karl Eduard Sööt, Eduard Vilde jt. Nii ei olnud fotodele poseerimine ka meie autoritele võõras, kirjanikud olid uue tehnikaga tuttavad.\nSamuti haarasid paljud kirjanikud ise fotoaparaadi järele. Kirjanduskaanonisse kuuluvatest fotohuvilistest võib näiteks tuua Arthur Conan Doyle’i, Victor Hugo, Émile Zola, Lewis Carrolli kui mõned tuntumad. Eestist näiteks Eduard Vilde, kellel oli reisides kaasas Kodaki kaamera. Kuid autorite huvi uue tehnoloogia vastu ei kandunud tingimata üle nende kirjanduslikku loomingusse.\nFotograafia ja kirjanduse vahelisi suhteid uurinud François Brunet toob illustreeriva näitena esile Edgar Allan Poe, kes ühes allkirjastamata artiklis ülistas fotograafiat kui moodsa teaduse võimsat triumfi, kuid oma loomingulises töös mainib fotograafiat vaid korra ja sedagi joonealuses märkuses. Samuti oli Nathaniel Hawthorne eraelus dagerrotüübi võimaluste suhtes entusiastlikult meelestatud, kuid oma kirjanduslikus loomingus kujutas fotograafilisi võimalusi satiirilises võtmes.4 Eesti kirjandusloost võib pildistava kirjaniku näiteks tuua Andres Saali, kes oli terve elu huvitatud fotograafiast, täiendas ennast selles vallas pidevalt ning tegutses koos Ado Grenzsteiniga ajalehes Olevik. Oma loometöös keskendus Saal ajaloolise romaani žanrile ning fotograafia huvi tema sõnalises loomingus ei kajastu.\nOlgu kuidas oli kirjanike enda suhtega pildistamisse või kaamera ees poseerimisse, fotograafia esmane ja kõige märgatavam mõju kirjandusele oli eelkõige fotograafia ja foto sissekirjutamine teostesse. Uue tehnoloogia tulekuga hakkasid tegelaskujud teostes ühtäkki fotosid üksteisele näitama, teisi tegelasi pildistama, fotod toimisid lugudes tõestusmaterjalina, identiteedi kinnitajana. Nii näiteks on 1869. aasta Dostojevski „Idioodis“ fotot kui sellist mainitud küll vaid kuuel korral, kuid selle foto kaudu näeb vürst Mõškin esimest korda ka Nastasja Filippovnat ning tema vapustavat ilu; „Anna Kareninas“ (1873–1877) on Anna poja fotod sümboolse tähendusega, Hendrik Ibseni „Metspardis“ (1885) on fotograaf üks tegelastest, samuti on Tšehhovi 1900. aasta näidendis „Kolm õde“ tegelane, kes on ilmselgelt avastanud uue tehnoloogia võlud: „Fedotik siseneb ruumi, kõneleb: „Oota üks hetk! (Pildistab.) Üks! Oota veel natuke … (Teeb teise pildi.) Kaks! Nüüd on valmis!“5\nFotograafia mõjutusi kirjandusele võib täheldada ka fotode otseses kaasamises ilukirjandusteostesse, nagu näiteks on teinud Virginia Woolf, Henry James, W. G. Sebald või kas või meie oma Tõnu Õnnepalu ja Andrus Kasemaa. Mida laiemalt fotograafia levis, mida rohkem olid inimesed sellega tuttavad, mida rohkem inimesed ise kaamera kätte võtsid, seda enam ilmus uue meediumi mõjusid kirjanduses, olgu see siis fotode kirjelduste kaudu, temaatiliselt või füüsilisel kujul. Kuid fotograafia võib mõjutada kirjandust ka kaudsemalt – olles loomingulise teksti algseks tõukejõuks, inspiratsiooniallikaks, sealjuures pruukimata ise tekstis üldse kesksel kohal olla. Tihtipeale on selliseks kirjanduslikuks tõukejõuks just nimelt juhuslikud, leitud, mitte ise pildistatud fotod.\nToon näiteks kolm autorit, kes on oma loomingus kasutanud jutustamise algse tõukejõuna fotosid. Kõik nad kasutavad visuaalseid materjale erineval moel ning see, kuidas ja mil määral foto mõjutab ja vormib ilukirjandust, on iga teose puhul erinev.\nKafka külastamata Ameerika\nKafka teos „Ameerika“ jäi lõpetamata ning autori eluajal ilmus sellest ainult esimene peatükk. Kuigi konkreetse lõputa lugu, sobib see näiteks teosest, mis on tugevasti mõjutatud fotodest. Kafka tekstis on fotod olemas eksplitsiitse teemana – peategelase perekonnafotod, mis seovad teda Euroopa juurtega, kodu ja perega, on Ameerikasse saadetud 16aastasele Karl Rossmanile „tähtsam kui kõik muu, mis mul kohvris on“.6 Kafka enda huvi fotode vastu kajastub teoses läbivalt esinevates viimseni lihvitud kirjeldustes fotodest. Või detailirohkuses, millega Kafka fotosid kirjeldab – näiteks selles, et Karl märkab ühel fotol, kuidas „mundrinööbid olid fotol tagantjärele ülekullatud“.7 Kuid peale temaatilise käsitluse võib fotograafia kujundavat rolli antud teose juures näha asjaolus, et lahkumata oma eluaja jooksul kordagi Euroopast, kirjutas Kafka teose, mille tegevus toimub Ameerikas.\nFranz Kafka „Ameerika“ üheks põhiliseks infoallikaks oli Austria reisikirjaniku ja ajakirjaniku Arthur Holitscheri 1912. aastal ilmunud fotodega illustreeritud reportaaž „Ameerika täna ja homme“.\nTema üheks põhiliseks infoallikaks oli Austria reisikirjaniku ja ajakirjaniku Arthur Holitscheri 1912. aastal ilmunud fotodega illustreeritud reportaaž „Amerika heute und morgen“ („Ameerika täna ja homme“). Sajandivahetuse Euroopas, kui fotograafia muutus tavapärasemaks, aitasid fotod vormida inimeste ettekujutust riikidest ja kohtadest, kuhu nad ise ei olnud sattunud. Nii põhines ka Kafka ettekujutus Ameerikast Holitscheri sõnadel ning fotodel.\nOxfordi ülikooli kirjandusteadlane Caroline Duttlinger, kes on uurinud põhjalikult Kafka elu, loomingu ja fotograafia vahelisi seoseid, toob välja, et kui lugeda Kafka teksti, siis on aru saada, millised teksti osad on loodud lähtudes Holitscheri fotodest.8 Küll aga ei toimi Kafka algse fotomaterjaliga alati ühtmoodi. Tema kirjeldused, mis tõukuvad Holitscheri fotodest, võivadki mõnikord piirduda vaid staatilise ümberjutustusega sellest, mida fotol on kujutatud. Kuid enamasti liigub Kafka sellest edasi ning annab fotodele oma tõlgenduse. Duttlinger toob välja „Ameerika“ avastseeni, kus kirjeldatakse Karl Rossmani jõudmist Ameerikasse ning lähtutud on Holtscheri Vabadussamba fotost: „… juba käiku aeglustaval laeval New Yorgi sadamasse sisse sõitis, nägi ta ammugi silma hakanud Vabaduse jumalanna kuju otsekui järsku heledamaks läinud päikesevalguses. Jumalanna mõõka hoidev käsivars tõusis nagu alles nüüd õhku ja tema ümber puhusid vabad tuuled“.9\nKafka äraspidises maailmas moondub Ameerikasse saabujaid tervitav tuttav tõrvikuga naisekuju hoopiski ähvardavaks mõõgaga jumalannaks. Kafka võtab fotol esitatud info selle kohta, milline Ameerika välja näeb, ning arendab seda edasi, muudab vastavalt oma kirjutatavale loole. Nii võib näha mõõga sümbolis kohe alguses Karlile ennustatavaid hädasid, mis teda Ameerikas ees ootavad. Algne foto, millel esimene stseen põhineb, muutub kirjaniku käe all vaid kirjeldust loovaks algmaterjaliks, mille peale edasi ehitada oma lugu ja mida muuta vastavalt teksti vajadustele.\nDeLillo kukkuv mees\nDon DeLillo 2007. aastal ilmunud teose „Falling Man“ („Kukkuv mees“) keskmes on 11. septembri terrorirünnakutest kergete vigastustega pääsenud 39aastane advokaat Keith Neudecker, kes töötas New Yorgi maailma kaubanduskeskuse kaksiktornis. Avastseenis kõnnib Keith, tuhaga kaetud ülikond seljas ning võõras portfell käes, oma võõrandunud naise ukse taha. Järgnevad sündmused keskenduvad endiste abikaasade vahelistele suhetele, armusuhtele Keithi ja naise vahel, kelle portfelli ta kogemata kaasa oli haaranud; sellele, kuidas inimesed mõtestavad, läbi elavad ning toimunuga edasi elavad. Fotosid mainivad tegelased teose vältel vaid möödaminnes ning need ei moodusta ühtset temaatilist fookust.\nTeades, et tegemist on 11. septembri rünnakutest lähtuva teosega, ning teades, et DeLillo on varemgi oma teoseid kirjutades kasutanud inspiratsiooniallikana visuaalseid materjale ning et teose nimi on „Kukkuv mees“, on raske mitte luua seoseid fotoga mehest, kes on kaksiktornist alla langemas. Pilt, kus inimkeha asetseb vertikaalselt justkui rahus ning meelekindluses langedes, on üks kaader seeriast, mille fotograaf Richard Drew terrorirünnakute päeval pildistas. Seesama foto oli 12. septembril lugematute ajalehtede esilehel ning sai oma taktitundetu kasutamise tõttu laialdase kriitika osaliseks ning seda ei ole pärast 2001. aastat enam avalikult kasutatud. Arvestades, et DeLillo teoses on episoodiliselt kohal ka performance’i-kunstnik, kes justkui jäljendab kuulsat fotot ja kukkuva mehe kehakeelt, ei ole üllatav, et just Richard Drew fotot seostatakse selle tekstiga.\nÜllataval kombel ei ole ikooniline foto DeLillo teosele tõuke andja. DeLillo on lähtunud hoopis fotost, millel kujutatakse tuhaga kaetud ülikonnaga meest, riie näo ees, portfell käes, kõndimas tänaval, mis on kaetud paberilehtede ja muu prahiga – 58aastane Ed Fine kõnnib eemale just kokku vajunud tornist. DeLillo on öelnud intervjuus, kuidas midagi just selles fotos talle mõjus: „Oli palju dramaatilisemaid fotosid, ma ei tea, miks see oli see. Umbes päev hiljem see koitis mulle: see portfell ei olnud tema oma. See oli see, mis inspireeris mind kirjutama [„Kukkuvat meest“]. Põhimõtteliselt, et teada saada, kelle portfelli ta kannab.“10 Nii konstrueerib DeLillo teda painama jäänud küsimuse ümber terve loo, asetab loodud tegelased sündmustesse, mis toimuvad pärast pildistamise hetke ning mis tegeleb suuremate, laiemate ja kahtlemata olulisemate küsimustega kui portfelli omaniku probleem.\nKuigi DeLillot kõnetanud fotot on ülevaadetes välja toodud kui üht märkimisväärsemat ülesvõtet sellest päevast, ei suuda see kuulsuse poolest võistelda fotoga langevast mehest. Teose pealkiri loob paratamatult seoseid Drew foto ning DeLillo teksti vahel, vähemalt nendes lugejates, kes on varem Drew fotoga kokku puutunud, täheldanud selle märgilist rolli rünnaku talletamises. Drew foto esitab vaatajaile aga ka suletud narratiivi – me teame, millega see lugu lõpeb. Foto, mis kõnetas DeLillot, võimaldab autoril kujutleda maailma pärast foto tegemise hetke, seda, mis saab edasi.\nRiggsi ebaharilikud lapsed\nEelnevad kaks teost ei sisalda endas fotosid, kuid fotode mõju neis on ilmne. Ransom Riggs läheb aga teist teed ning toob inspiratsiooniks olnud fotod lugejate ette – ta täidab oma teose fotodega, viitab neile tekstis ning ehitab fotodele üles kogu oma jutumaailma. Fotode kohatine üleküllus ei ole aga imekspandav, kuivõrd algselt pidigi tegemist olema pildiraamatuga. Praeguseks on 2011. aastal ilmunud teose „Miss Peregrine’i kodu ebaharilikele lastele“ näol tegu esimese osaga populaarsest noortekirjanduse triloogiast, mille põhjal on valminud ka Tim Burtoni film ning sügisel peaks ilmuma samade tegelaskujudega uue triloogia esimene osa.\nRansom Riggsi 2011. aastal ilmunud teoses „Miss Peregrine’i kodu ebaharilikele lastele“ näidatakse lugejale muu hulgas fotot kahe peegeldusega tüdrukust surnuaias.\nEbaharilike laste ja nende kodu loo keskmes on 16aastane Jacob, kes uurib oma luupainajate põhjuseid. Kasutades selleks vanaisa vanu fotosid ning õpetussõnu, leiab Jacob oma tee Walesi ranniku lähedal asuvale üksikule saarele, kus ta avastab miss Peregrine’i lastekodu varemed ning seal elavad lapsed. Nendest kummalistest lastest ongi fotod, mis täidavad Riggsi teose. Lugejaile näidatakse fotot poisist, kes suudab mängleva kergusega üles tõsta endast suurema kivirahnu; poissi, kes on kaetud häirimatult mesilastega; kahe peegeldusega tüdrukut surnuaias; kummalisi kostüüme kandvaid lapsi; lapsi klaaspudelites, riietes, mis kuuluvad kaugesse minevikku ja nii edasi ja nii edasi.\nTeoses näidatud fotode puhul on tegemist digiajastueelsete fotomanipulatsiooni katsetustega ning piltidega, mis tänapäeval võivad mõjuda kummastavalt. Raamatu lõpus kinnitab Riggs lugejaile: „Kõik pildid selles raamatus on ehtsad, vanakraami hulgast leitud. Vaid mõnda üksikut fotot on minimaalsel määral töödeldud. Pildid pärinevad kümne kollektsionääri kogust.“11\nRiggsi loodud loomaailmas on oluline traditsiooniline arvamus, et fotod toimivad kui tõestusmaterjal – kui millestki on foto, siis on see toimunud. Nagu ütleb ka vanaisa noorele Jacobile: „Ega sa ei pea mind paljast jutust uskuma, mul on pildid olemas!“12 Nii peaksid fiktsionaalse narratiivi sees lugejaile esitatud fotod kinnitama ebaharilike laste olemasolu. Kuid Riggs oskab arvestada ka inimeste skeptilise meelega, teadmisega, et fotod on manipuleeritavad, et neid saab võltsida, et neid on kogu aeg lavastatud. Ta ei eelda, et lugeja võtab fotosid nii lihtsalt tõe pähe.\nNiisiis laseb ta peategelasel läbi käia kahtlused ja heitlused seoses fotode tõele vastavusega. Leides karbitäie fotosid eriskummalistest lastest, mõtiskleb Jacob: „Teisi pilte näis olevat töödeldud enam-vähem samamoodi kui vanaisa omi. Seal oli foto, mis kujutas üksikut tütarlast kalmistul tiiki vahtimas, veepinnalt aga peegeldus vastu kaks tüdrukut. [—] selle pildi puhul kasutatud teadmata töötlemisviis ei jätnud üldsegi nii selget võltsingu muljet. Seal oli ka foto, mis kujutas hämmastavalt rahulikult seisvat noormeest, kelle kogu ülakeha kihises mesilastest. Niisugust pilti oleks ju kerge tekitada, eks ole? See oli nagu vanaisa foto poisist, kes ilmselgelt kipsist tehtud kivirahnu tõstis. Võltsitud kivirahn, järeletehtud mesilased.“13 Kindel veendumus, et piltidel esitatud lapsed on olemas ja selliste võimetega, nagu fotodel kujutatud, jõuab Jacobini alles siis, kui ta nendega silmast silma kohtub ja suhtleb.\nSamasugune efekt tabab lugejat. Näidates lugejaile neid fotosid, mille põhjal ta on fantastilised tegelaskujud loonud, neile võimed andnud, loob Riggs koherentsema ja tugevama loomaailma kui see, mis oleks ilma fotodeta. Kuid Riggs kasutab nii palju fotosid, et tihtipeale jääb nende avamine kirjutatud narratiivis pinnapealseks ja liiga põgusaks. Seepärast ei saa rääkida selle teose juures Kafka-laadsest fotode edasiarendusest või tõlgendamisest. Samuti ei ole siin tegu DeLillo-sarnase edasiarendusega ühest põgusast hetkest, mille kaamera oli jäädvustanud. Riggsi teoses vormivad fotod teksti eelkõige detaili tasandil – teistsugused fotod oleks tähendanud vaid tegelasi teistsuguste võimetega, kuid suures plaanis see lugu muutnud ei oleks. Kafka ja DeLillo teoste puhul seda nii kindlalt väita ei saa. Niisiis võib näha, kuidas sarnane foto kasutamise mehhanism viib kirjandusteostes väga erinevate lõpptulemusteni.\n1 Jüri Üdi, Armastuskirjad. Perioodika, 1975, lk 58.\n2 Vilve Asmer, Esimestest piltnikest Eestimaal ja nende fotodest Eesti kultuuriloolises arhiivis (1844–1900). – http://www.kirmus.ee/Asutus/Valjaanded/ekmar/esimest.html/\n4 François Brunet, Photography and Literature. Reaktion Books, 2009, lk 66–68.\n5 Anton Tšehhov, Näidendeid. Tlk H. Lui, V. Rajassar, E. Raudsepp, J. Tamm. Eesti Riiklik Kirjastus, 1963.\n6 Franz Kafka, Ameerika; Protsess; Loss. Tlk A. Sang, M. Sirkel. Eesti Raamat, 1987, lk 87.\n7 Ibid., lk 92.\n8 Kafka’s Amerika: https://www.youtube.com/watch?v=zHHyBy8al3k\n9 Franz Kafka, Ameerika; Protsess; Loss, lk 9.\n11 Ransom Riggs, Miss Peregrine’i kodu ebaharilikele lastele. Tlk K. Uluots. Tiritamm, 2013, lk 342.\n12 Ibid., lk 10.\n13 Ibid, lk 109.


praegune kellaaeg 17.06.2019 23:35\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 1867, 1868, 1869 ... 1969, 1970, 1971 järgmine\nKas kellelgi on Samsung Q7F teler ja telia digibox?\nNimelt Samsungi pult pairis end automaatselt telia digiboxiga ära ja saab kanaleid vahetada jne, kuid Back nupp ei tööta, niiet kui tahan Telia menüüs tagasi navigeerida pean iga kord digiboxi enda puldi kätte võtma.\nKeegi teab mis lahendus olla võiks?\nPIP on uuel boksil ka kinni keeratud?\nMa ei sooviks teie avastamisrõõme rikkuda, eks ootame õhtul kommentaare Ärge kõvasti siis lööge.\nMul näitab koduleht transpordi ajaks 15.10...... aga noh, jänest kübaras ostma ei hakka, rendiks pigem jänese\nkommentaare vast jagan alles nädalavahetusel\nKui poodi sisse logid näitab tarne aeg 15.10 muidu 12.10.\nKas rendihind siis jääb tõesti samaks kui oma eelmise arrise viin lihtsalt vahetusse?\nindrpo, kui Arris on tasuta rendil, kas saab vahetada uue boksi vastu?\nlühidalt, hind sama.\nJah, kuna tegemist on uue mudeliga, siis vana seadme rendileping lõpetatakse ja alustatakse uut. (see on ka põhjus miks erineva 3kuud, 6kuud, 36kuud tasuta, soodustuse korral see katkeb)\nPS. vaatamata sellele on Samsungi ja LG äpi kasutajatele pakkumises soodustus 36 kuud tasuta renti, see kehtib ka uue boksi puhul kui kasutaja läheb seda esindusest küsima. Siiski kui vana Arris oli selle sama tasuta rendi peal, see katkeb. Vajab täpsustamist kas uue lepingu sõlmimisel on seda võimalik kohe uuesti teenindajal aktiviseerida või tuleb saata päring Teliasse.\nTahaks loota, et mu Samsungi pult jääb seda boksi ka ikka juhtima nagu Arrise puhul toimis? Ei tahaks kuidagi kahte pulti kasutama hakata.\nSamsungi pult peaks jääma tööle kui digiboksi mudeliks on TV viisardis valitud "Telia Eesti AS"\nKui see ei toimi, võib läbi proovida Telia või Elioni NutiTV vms.\nSeda enam, uuel boksil on nüüd juba vaikimisi avatud ka Arrise/Motorola originaalpuldi "tagasi" nupu kood. Seega peaks saama kasutada ka vana "elioni" pulti kes selle vastu huvi tundis.\nSamuti lahendab see mõne LG teleri universaalpuldi mure, kellel ei toiminud, minul oli seal viisardis valikuks Motorola ja puldivalik nr 15.\nSeda küsimust ma ootasingi. Pigem ei saanud lahti keerata. Telia vaidles Arrisega selle võimaluse nimel pikka aega, uus arris eraldi vastavaid striime ei toeta ning selle tuge ka Arrise poolt ei tule, seega see vahva võimalus on kadunud.\nKuidas s6 pulti õpetada? Ei leia juhendit...\nTelekat juhib küll, aga tahaks helinupud soundbarile suunata ja TV nupu panna TV HDMId vahetama, nagu eelmisel puldil tegin.\nBLE puldiga tuli tõesti uus puldi nuppude õpetamise viis. Digiboks tuvastab HDMI kaudu teleri margi ja mudeli, kui klient puldi seadete all valib õpeta pult, laetakse Ruwido serverist vastava teleri IR koodid. Seda saab valida eraldi nii TV nupule kui helinuppudele, selleks, et viimane oleks võimalik jätta ka digiboksi helinivood juhtima kuid tv nupp siiski telerit juhiks.\nPraktikas võiks nii soundbar kui ressiver omada ARC ja CEC tuge mille käigus ka teleri helinivood selle puldiga juhtides, antakse käsk edasi heliseadmele otse.\nKommentaarid: 220 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 196\nindrpo, kas uus boks toimib korrektselt, kui ta on ühendatud ressiveri taha. Mitte teleri taha.\nEi viska jälle 576P50 modesse vms?\nKommentaarid: 39 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 38\nSeda me korra siin arutlesime kuid isiklikult oma ressiiveriga ei saa ja ei taha seda katsetada. Mul on puhtalt 4K liidese mõttes ta otse teleri taga, ressiiver seda korralikult ei toeta.\nAga katseta ära ja anna teada, oleks huvitav kuulda sest selle boksi testide käigus pole seda muret kuulnud.\nKäisin ka uue järgi. Toodi vana arris. Öeldi, et uut ei väljastata. Testivad jne jutt hakkas. Näitasin, et e-poes olemas ja siin poes ka täitsa olemas, siis arutati miskit ja toodi see uus. Öeldi, et kes küsida oskab, see saab. Selles suhtes Telia suht kliendisõbralik. Selle kohta ei saa nuriseda.\nSuur pidupäev ikkagi. 10 aasta jooksul tuleb 1-2 digiboksi välja.\nKohe lähen koju ja panen teisele telekale pildi ette.\nUued boksid olid laos juba mõnda aega ootel, teenindusel oli neid keelatud väljastada kuni täna hommikul neid sellest uudisega teavitati, ilmselt poldud veel uudistega kurssi viidud\nPS. kasutajatele ka küsimus, kas kellelgi on selline setup võimalik läbi teha.\nUus Arris-TVHDMIx-TV HDMI ARC-Ressiiver HDMI ARC\nKui need kolm seadet tööle panna, kas tuleb heli kohe või kulub 10 sekundit vaikust ja siis tuleb.\nMinul Yamahaga viimane mure esineb, samas testerid lasid erinevate ressi tootjate esinduses erinevaid setupe läbi ja seda muret ei olnud, heli tuli kohe. (ps. vana arrisega on korras)\nUus on esialgu täitsa hea kiirusega. Kui saan ära õpetada, siis ei kahetse siiani veel miskit.\nKui ma tõstan vana digiboksi teise teleka taha ja oleks vajadus, et digiboks reageeriks vastavalt sellelt telekale, siis kas õige koht on "tehase seadete taastamine"?\nEi, seadeid pole vaja taastada, vana digiboksi puldi õpetamine käib ikka nii nagu vanasti käis, hoiad vastavat nuppu ja OK korraga all ning õpetad tv puldi nuppu manuaalselt.\nUue arrise korral saab puldi õpetamist eemaldada ja uuesti lisada juhul kui teleri mark muutub.\nNii, kiired testid tehtud ja tundub, et kõik toimib nagu vaja.\nKui boks ressiiveri taga (Yamaha 2018 mudel) ja kasutuses UHD teler (LG C8) siis boksi seadetes saab videoreziimiks valida ainult 2160P50.\nJa esmaste testidega see paigast ära ei lähe, sõltumata sellest, kas enne lülitan Telia puldilt digiboksi sisse või teleri sisse.\nHDMI ARC toimib ja digiboksi HDMI CEC seaded (teleri juhtimine ja digiboksi juhtimine lubatud/keelatud) toimivad mõlemat pidi ehk kui tahan saan teleri/ressiveri sisselülitamisel ka digiboksi automaatselt sisse lülitada (või mitte) ja ka digiboksi lülitamisel saan valida, kas ressiiver/teler lülitub sisse või mitte. Toimib kõikides kombinatsioonides.\nMenüüdes liikumine on sujuvam ja ka kiirus on kõvasti parem kui Arris VIP1113-ga.\nNüüd vaatab kas ka LG Magic Remote saab boksi juhtima panna...\nEDIT: Magic Remote töötab!\nAga vara rõõmustasin - ressiiveri taga kukub ikka boks vale reziimi peale. Nüüd siis 720P50 peale.\nSeega Yamaha ressiiveriga koos saab boksi kasutada ainult otse teleri taha ühendatuna.\nJa kui boks on otse teleri taga, siis ei toimi HDMI CEC digiboksi juhtimine lubatud ehk kui lükkan teleri S6 puldist välja, siis teler ja ressiiver lähevad kinni, aga digiboks jääb tööle.\nIkka mingi väike kepp peab asjaga kaasas käima.\nEDIT2: Tundub, et HDMI CEC kord lülitab boksi välja, kord mitte. Nagu heaks arvab. Ütleme nii, et 50% vajutustest lülitab. Hea, et niigi.\nviimati muutis Six 11.10.2018 16:25, muudetud 1 kord\nEDIT: Vara rõõmustasin - ressiiveri taga kukub ikka boks vale reziimi peale. Nüüd siis 720P50 peale.\nVõta asja ikka positiivselt. Edasiminek on olnud. 576p pealt juba 720p. See juba kõva sõna. Eks kurjajuur pigem su enda Yamaha.\nKui nüüd ootad veel omakorda uut boksi, nii 4-5 aasta pärast, siis saad 720p pealt kindlasti 1080p peale.\nJep, progress on olemas\nMiks interneti teel rendile ei saa võtta, pakub vaid ostmist?\nTelia teemast viide uude iseteenindusse, seal võid kenasti üürile tellida. Epood on rohkem müügikeskkond.\nSelleks, et uut Koduste teenuste vaadet näha:\n1. Mine www.telia.ee lehele\n2. Vali ülevalt menüüst Iseteenindus või alternatiivina roheline "Sisenen" nupp ning logi Iseteenindusse sisse\n3. Esindatavat valides vali Eraklient\n4. Kopeeri avanenud aknasse link: https://iseteenindus.telia.ee/teenused/kodu\n5. Nüüd näedki uuenenud koduteenuste vaadet\nSeal pakub ainult vana arrist.\nKommentaarid: 131 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 121\nJa mis boksi ma saan?\nLoll küsimus aga kas uus digiboks mõjutab pildikvaliteeti ka kui on UHD telekas olemas võrreldes eelmise arrisega?\nVaatasin ka seda ja jätsin tellimise pooleli. Pärast jälle jama kui palju kui iseteeninduse kaudu midagi tellida ja peab nagunii kusagile kohale minema, et Telia korraldatud probleemid ise ära klaarida\nEi ole loll küsimus.\nPildikvaliteedi paranemist seoses uue boxiga ootamegi.\nAga praegu töötab rõõmsalt ka vana Amino, mis on pidur uuemate tehnoloogiate kasutamiseks.\nTelia ei ole endiselt võimeline Aminot lõpetama.\nOtsustasime Aminoga jätkata, kuna tegemist on kõige võimsama boksiga üldse.\nMitmetel siinsetel Amino kasutusel on? Miks te pole võimelised seadet uuendama?\nJa jõudsime tagasi nullpunkti. Viitsid sa kah jahtuda.\nEks siin tekibki küsimus kumb teeb UHD upscale paremini, kas teler või digiboks.\nEelmise Arrise puhul teeb upscale telekas, uue Arrise puhul teeb digiboks.\nviimati muutis Six 11.10.2018 18:13, muudetud 1 kord\nMitmetel siinsetel Amino kasutusel on? Miks te pole võimelised seadet uuendada?\nMa ei saa sinu kommentaarist ja suhtumisest aru.\nMa siiralt ootan, et Telia liiguks uuemate koodekite peale ja saaks tõsta pildi kvaliteeti.\nLõpetaks selle vana adsl-i ja vana mpeg2 vanade koodekitega boxi.\nSaaks VDSL ja optika peal tõsta pildi bitrate.\nKaua te musutate surnud roti tagumikku?\nRohkem oluline on, et seda upscale tehtaks 1x, mitte et boks/ress teeb kõigepealt 1080p ja seejärel telekas omakorda sellest veel 2160p.\nSellest tuli mu irooniline vastus, kuna teemal ennegi piisavalt juttu olnud ja põhjendatud. Kõik oleks kui ununenud.\nPaljud kanalid teeme eraldi MPEG2 peale Amino tõttu. Kõrval jookseb ka MPEG4 ning Amino kadu kasutajate vaates suurt ei mõjuta. Küll aga saame vana tehnoloogia eemaldada sisemiselt.\nVäike kasu ehk tuleb, elame, näeme.\nLäks ise tehnilistest seadetest 2160P25 peale\n* puldil kaks nuppu juures 22 nuppu kokku\n* puldi ratas läigib\n* TV-nupu automaatõpetamine on ideeliselt tore, aga hädasti sooviks manuaalset õpetamist ka tagasi, et saaks sellega hoopis kõlarit sisse-välja lülitada\nHinnavaatlus » Andmeside ja kõnelevi » Telia TV mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 1867, 1868, 1869 ... 1969, 1970, 1971 järgmine


Mind Lab Pro Review: tulemused, eelised ja kõrvaltoimed – TheVitLab\nHomepage / et / Mind Lab Pro / Mind Lab Pro Review: tulemused, eelised ja kõrvaltoimed\nMind Lab Pro on üks kõige arenenum nootroopilised täiendab turul praegu.\nÜle 11 erineva kvaliteetseid tooraineid, see laialdaselt peetakse juhtiv aju täiendada.\nAga mida te ootate võtmast see universaalne nootroopilised?\nSelles Mind Lab Pro Review, ma jagada kõike, mida vaja teada selle toote.\nTahad teada, kas see tõesti suurendab oma kognitiivseid funktsioone? Veenduge, et hoida lugemisel.\nTõenäoliselt olete otsinud tooteid, mis aitavad teil parandada mälu, tähelepanu ja stressitaluvus.\nOlete komistasin Mind Lab pro aga sa ei ole päris kindel, mis see on ja kuidas see toimib.\nMind Lab Pro on see, mida me nimetame nootroopse või aju täiendada.\nSeda toodet formuleeritud aidata optimeerida aju tervist ja funktsiooni. Aga see nii ainulaadne viisil.\nOlen kasutanud erinevaid nootroopilised toidulisandeid, kuid leidsin selle toote märksa parem kui see konkurendid.\nValem sisaldab 11 tõenduspõhistest nootroopikumid optimeerida mitu aju radu. Need võimalused hõlmavad mälu, töötlemise kiirus, tähelepanu ja palju muud.\nPõhjus, miks see aju täiendada on saanud nii populaarseks on, sest see on fantastiline koostisosi.\nSee on ka põhjus, miks ma otsustasin teha selle Mind Lab Pro Review. Mul on veel näha erinevaid nootroopilised täiendada jõudnud lähedale efektiivust.\nIga koostisosa leitud Mind Lab Pro toetavad tõendid . See on õige – parim koostisosade kliiniliste valikut annused. Te ei leia ühtegi BS koostisosade selle toote kohta.\nVaatame lähemalt koostisosade ja kuidas nad võiksid aidata.\nTsitikoloon on üks peamisi kahesuguseid koliini aju (teine oli alfa Geelkromatograafia). Kasutades tsitikoloon ja konkreetselt Cognizin brändi tähendab Mind Lab Pro otsib kõrgeima kvaliteediga. Mõnede uuringute kohaselt, tsitikoloon võib parandada töömälu ja täidesaatva funktsiooni lisaks neuroprotektiivsetena (eakatele ja noortele täiskasvanutele).\nFormuleerijate võinud lisatakse veidi kõrgema doosi, kuid koos teiste koostisosade 250 mg on ikka tõhus.\nOluline neurotransmitterist kontsentratsiooni ja õnnetunnet on dopamiini. Üks parimaid viise, kuidas suurendada dopamiini ajus on läbi aminohapet türosiini ja spetsiifilisemalt atsetüülida versioon nimega N-atsetüül-L-türosiini (või NALT). Kuigi NALT tehniliselt parandab kontsentratsiooni kaudu dopamiinergiliste süsteemi kõige tõendid on keskendunud kognitiivsed säilitamine.\nÜks uuring leidis NALT aidanud kaitsta mälu stressi vastu. Teine näitas NALT võiks suurendada meeleolu sõjaväelased, kes said stressorid nagu külm ja kõrgusel. Jällegi, 175 mg võiks olla kõrgem, kuid nii palju koostisosi madalam annus on ilmselt parem.\nParandamiseks lõõgastust ja loovust, on veel mõned hästi uuritud nootroopikumid kui L-theanine. Uuring on Asia Pacific Journal of Clinical Nutrition leiti, et L-theanine võiks suurendada alfa ajulainete EEG masinatega. Osalejad kasutatakse ainult 50 mg L-theanine ja leitud olulist tõusu nendes aju lained, mis on seotud voolu riiki ja loovust.\nSuntheanine on kena, kuid ilmselt ei ole liiga palju parem kui tavaline toode. See lihtsalt näitab oma pühendumist kvaliteet (ja nad saavad tasu enam kui tulemus).\nFosfatidüülseriini (Sharp PS Green)\nNiipalju kui ohutu nootroopikumid minna, fosfatidüülseriin on üks parimaid. Sageli peetakse üheks parimaks üldiste kognitiivsete tõstjaid, on tõendeid, et lapsed hädas ADHD võib kasutada ühendi konkreetselt raviks nende sümptomeid. Teiste inimeste, PS on kasulik säilitada neuroloogilised ühendusi.\nÜhes Jaapani uuring eakate isikute, kasutades PS 6 kuud võib takistada kognitiivsed langus ja varajasi märke dementsus. 3 nädalasele protokoll aidanud Alzheimeri patsientidel vähendada nende sümptomite samuti.\nVäidetavalt kõige kuulsam (ja hästi uuritud) Ayurveda herb on bacopa monnieri. See taim on kasutatud tuhandeid aastaid India ja on jätkuvalt kasulik inimestele täna. Bacopa monnieri on vastavalt intervjuu dr Con Stough, üks parimaid nootroopikumid saab kasutada.\nMitmed uuringud näitavad, bacopa võib vähendada ärevust ja depressiooni , parandada mälu moodustumise ja eriti vähenema  ja abivahendid üldiselt vaimse jõudluse. See on peamine koostisosa, mis teeb Alpha Brain nii efektiivne kliiniliste uuringute ja ilmselt on sarnane mõju Mind Lab Pro.\nMännikoorest ekstrakt on suhteliselt haruldane nootroopilised maailma hoolimata palju kaalukaid teaduse varundage see. See funktsioon teeb männikoorest (tuntud ka kui pycnogenol) natuke tume hobune nootroopilised. Üks uuring Journal Neurokirurgiliste Sciences alates 2015. leidis, et tervetele täiskasvanutele vanuses 35-55 võiks suurendada markerid mälu, fookus, ja otsuste tegemisel kasutades männikoorest ekstrakti. Teine uuring näitas, kasutades männikoorest ekstrakti võib vähendada “ebaõnnestumiste määr” by 4,46% mitme teste.\nLõvi lakk seeni\nRaviseened on muutumas populaarseks hiljuti lõvi lakk seene teenäitajaks. See on üks vähestest seente, et on tõendeid, mille otsene eesmärk neurogeneesi. Üks uuring leidis 50-80-aastastest võib parandada kognitiivsed võimed üldiselt kasutades lõvi lakk 16 nädalat. On ka tõendeid lõvi lakk parandamine närvi kasvufaktori (NGF).\nRoosilõhnaline rosea (3% rosavins & 1% salidroside)\nKibuvitsa on võimas nootroopilised kasutada võitluseks stressi ja säilitada vaimset funktsiooni. On palju tõendeid Kibuvitsa on efektiivne nimetatud otstarbel, kuid ma olen natuke mures annus Mind Lab Pro. See ei tundu 50 mg teeb trikki, aga kui seal on üks nootroopilised kus väiksema annuse võib olla kasulik, kui suurem annus on kibuvitsa. Miks?\nKibuvitsa toidulisandeid tegutsevad kõvera kus väiksemaid annuseid võib tegelikult stimuleerida meie aju teistmoodi kui suuremate annuste (ja sageli tõhusamalt).\nVitamiin B6, vitamiin B9, vitamiin B12\nArusaadavatel põhjustel B vitamiinid on oluline meie üldist ja kognitiivsed tervist. Ma jätan välja teaduse, kuid piisab sellest, kui öelda, millel lisas B vitamiine on kasulik andmata liiga suur risk kõrvaltoimete tekkeks.\nNagu näete, see toode on teil kaetud mitmel viisil. Enamik nootroopilised toidulisandeid lihtsalt toetada ühe raja nagu mälu või keskenduda.\nMind Lab Pro Eelised\nMind Lab Pro on väga tõhus nootroopilised mis on mitmesuguseid eeliseid.\nMina isiklikult seda kasutada üsna sageli, et mind aidata suurendada oma fookuse, meeleolu ja energia taset. Ma aeg-ajalt vahetada see välja Gorilla Mind Rush sõltuvalt sellest, mida ma kasutan seda.\nNiisiis, mida saate oodata, kui kasutate seda toodet? Tuginedes oma isiklikule kogemusele ja teiste omadest, siis saab ..\nParandada Õppimine ja õppimine\nLazer Focus & Keskendumine\nSuurendab tähelepanu ja teadlikkus\nCreative Ja abstraktse mõtlemise\nSuurendab vaimse Drive\nParem Mälu avamine\nSee on see, mida ma isiklikult ja paljud teised kogenud kasutamise ajal Mind Lab Pro.\nSee on tõesti üks neist tooteid, mis teil on proovida ise kogeda mõju.\nKui te seda proovida?\nKui otsite, et optimeerida oma kognitiivseid funktsioone ma väga soovitada andes selle toote proovida.\nTavaliselt ma olen üsna skeptiline, kui tegemist on nende tõhusust tooteid.\nKUID, Mind Lab Pro on kindlasti üks omamoodi.\nOlen pane see test ja tulemused on hämmastavad. Suur tegur minu jaoks on, et see, mida toetab teaduse.\nLeiad palju erinevaid nootroopilised toidulisandeid online. Kuid enamik neist lihtsalt keskenduda ühele aspektile aju.\nMind Lab Pro pakub kvaliteetset valem, mis aitab teil parandada oma kognitiivseid funktsioone.\nMinu arvates on see üks omamoodi ja juhtiv toode, kui tegemist on nootroopikumid.\nPrevious post Mind Lab Pro Review: Resultater, Fordele og bivirkninger\nNext post Esprit Lab Review Pro: résultats, avantages et effets secondaires\nPhen375 Fat Burner Pill Review – Kui Sa seda osta see?


Obsessiiv-kompulsiivne häire 25.06.21 / Psühhiaatria\nObsessiivsus 10-aastasel poisil. Kas oodata ja kannatada edasi, et ehk kasvab välja või on psühhiaatri soovitatud neuroleptikumid vältimatud? Olen kordi ja kordi lugenud kõrvaltoimete kohta - kohe kuidagi käsi ei tõuse neid oma lapsele andma.\nSundmõtete-tegude esinemine 7-8 aastat, seega probleem ikkagi vajab lahendamist Psühhiaatri juhendamisel ja tema ravirepertuaari kasutades. Psühhofarmakonid on vajalikud nii patsiendi ja ka koduste psühhokliima probleemide mõjutamiseks. Kui ravimite selgituslehti lugeda, siis tuhande või mitmete tuhandete tarvitajate hulgas ikka võib mõni kõrvaltoime avalduda, aga ei pruugi. Koos töös psühhiaatriga pannakse need asjad paika.\nOrganism otsib läbi kehalise tegevuse (kuni agressiivsuseni välja) probleemile lahendust, kergendust. Seda kanalit siis ka kasutada teadlikult - kõik kehalised tegevused on kasulikud, kõik rahustavad toimingud (jalutuskäigud, ujumine, pallimängud.. soojad joogid, rahustav tee, unetee apteegi vabamüügist).\nIlma psühhofarmakonideta probleemi kergendada-lahendada ei saa.\nTerves kehas terve vaim - see on kuldaväärt teadmine Keha-harjutuste kaudu jõuame ka psüühika paranemisele, tervenemisele.\nEt asi-olukord paremaks läheks, selleks on vaja midagi muuta.\nMuuta Koostöös Püshhiaatriga, tema kaasab ka psühholoogi.


Matemaatika | Science Online Residence | February 2020\nÕnnetused ja anumerismo: kas lennukiõnnetuse mõju on õigustatud?\nTunnistan seda avalikult: mul on irratsionaalne hirm lennukiga minna. Ja ma armastan lennukeid, kuid ma ei saa sellele midagi parata. Ja ka sellel pole mõtet. Hiljuti oli meil uudiseid Germanwings'i õnnetusest Alpides, mis oli rohkem kui õnnetus sabotaaž. Kõik sinna sõitnud reisijad surid.\nJaapani üks populaarsemaid kohti on Tokyos asuva Shibuya jaama ees asuv Shibuya teerist, mis on kuulus selle poolest, et on kõige tihedam ülekäik maailmas. Nii et pole kummaline, et just Tokyo ülikooli matemaatikute meeskond kirjeldas matemaatilist põhimõtet, mille järgi jalakäijad sebra ülekäigurada ületavad.\nSee on suurim Kleini pudel, mis seal on\nEsmakordselt kirjeldas seda 1882. aastal Felix Klein, tema nime kandval laeval on suletud, sellel pole serva ja sellel on ainult üks "külg" (see tähendab, et sellel pole selgelt eristatavat sise- ja välisosa). Maailma suurimaid eksponeeritakse Kanadas Torontos Kingbridge'i keskuses ja selle omanik on John Abele, kes selle tellis.\nMillenniumi auhinna kolmanda matemaatikaprobleemi oleks võinud lahendada\nMillenniumi auhinna probleemid kuulutas savi matemaatika instituut välja 24. mail 2000. Probleemideks on probleem P versus NP, Riemanni oletused, Yang-Millsi teooria, Navier-Stokesi võrrandid, oletused alates Kask ja Swinnerton-Dyer, Hodge'i oletuse ja Poincaré oletuse põhjal.\nMitu binaarset numbrit saate ühe minutiga meelde jätta?\nBinaarsüsteem on arvutiteaduses nummerdamissüsteem, milles arvud on esitatud ainult kahe numbri abil: null ja üks (0 ja 1). See on üks süsteemidest, mida kasutatakse arvutites, kuna need töötavad sisemiselt kahe pingetasemega. Kahendnumbrite meeldejätmine on eriti keeruline.\nLigi miljon numbrit rohkem kui eelmisel rekordiomanikul, on uus suurim algarv enam kui 23 miljonit numbrit. Lihtsalt M77232917 tuntud arvuni jõutakse arvutades kaks võimsusega 77 232 917 ja lahutades ühe, jättes kolossaalse stringi 23 249 425 numbrit.\nNull on selle käsikirja järgi 500 aastat vanem, kui seni arvati\nIndia vana Bakhshali käsikiri sisaldab viimast radiosüsiniku järgi vanimat salvestusnumbrit null, mis pärineb kolmandast või neljandast sajandist. See tähendab, et null on 500 aastat vanem kui see, mis loodi. Null null kui kontseptsioon on kultuuris olnud iidsetest aegadest peale.\nKuidas alati matšmängu võita\nVõistlusmängu reeglid on väga lihtsad: teatud arvu neist pikendatakse järjest ja mõlemad mängijad peavad kordamööda valima ühe, kaks või kolm. Mängija, kes eemaldab viimase matši, kaotab. (Muidugi saab mängu mängida ka söögipulkade või mõne muu esemega).\nLinna lühim tee on oluline isegi vangi minekuks\nMeil kõigil on mõned põhimõttelised ideed, kuidas võimalikult kiiresti ühest linnast teise jalutada tavalise linnaga jalutades. Esiteks, kui peame ruudu ületama, teeme seda külgede ületamise asemel diagonaalselt. Teiseks, kui peame päästma õuna täis maju, siis pole meil muud valikut, kui reisida mööda külgi, kui me pole mingi superkangelane.\nLahendame matemaatilise probleemi, kuid selle lugemiseks on vaja 10 000 miljonit aastat\nPythagorase veenide Boole'i probleem, mis väideti 35 aastat tagasi, on lahendatud Texase ülikoolist pärit Stampede superarvuti abil. Lahendus on aga nii ulatuslik, et see nõuab 200 terabaiti, mis võrdub kõigi Kongressi raamatukogu valduses olevate digiteeritud tekstidega, saades seeläbi kõigi aegade suurimaks matemaatiliseks testiks.\nJuhuslikkuse tähtsus meie elus\nJuhusest rääkides ei tohiks me kontseptsiooni ühetaolisusega segamini ajada. Kuigi tundub, et juhus peaks olema ühtlane, pole see tegelikult nii. Kui vaatame fotot ülalt, siis kumb ütleks, et see on tingitud juhusest ja milline elusorganismide leviku jaoks? Vasakpoolsel diagrammil on andmed aglomeratsioonide kohta, mida oodatakse tõesti juhuslikult.\nKui mängite loteriil, teades, et võidate\nKujutage hetkeks ette järgmist kihlveomängu. Neid on 5 numbrit ja iga teie ostetud number on väärt 1 euro. Kui saate auhinna, on see 20 eurot. Kui see teid ei puuduta, kaotate euro. Olles 5 numbrit, puudutab üks neist turvaliselt. Mida sa teeksid Lihtne: ostke kõik numbrid. Teil on kulunud 5 eurot, kuid auhinnaks on 20 eurot, mis on kindel panus.\nMõnikord ebaõnnestub intuitsioon tõenäosuse küsimustes ja sünnipäeva paradoks on üks neist. Tegelikult pole see paradoks, vaid lihtsalt intuitsiooniga vastuolus olev matemaatiline kindlus. Kui me tahaksime ruumi kokku koguda rea inimesi ja kindlasti oleks kiiresti kaks inimest, kes samal päeval vanuseks said (näeme liigaastaid ja kaksikuid), ütleksime 366; Noh, kui mul on 365 inimest, on võimalik, et ükski ei sobi.\nÄrge paanitsege: Brüsseli lennujaama pommitamises on õige olemise tõenäosus\nTäna hommikul ärkasime kohutavate uudiste peale Brüsseli lennujaamas toimunud terrorirünnakust. Isiklikult sain palju murettekitavaid teateid, sest alles 24 tundi tagasi olin selles lennujaamas ootamas oma lendu tagasi Hispaaniasse. Ja ma olin igavese viivituse tõttu mitu tundi.\nNobeli matemaatikapreemia Fermati viimase teoreemi tõestamise eest\nFermat 'viimase teoreemi muljetavaldav demonstreerimine on pälvinud Briti matemaatiku Andrew Wiles'i 2016. aasta Abeli preemia, mida peetakse matemaatika Nobeli preemiaks ja mis on eraldatud 600 000 euroga. Probleem oli olnud ilma lahenduseta alates 1637. aastast, mil probleem esitas matemaatik Pierre Fermat, lugedes 1637. aastal Aleksandria Diofanto aritmeetika koopiat, milles arutati Pythagorase teoreemi.\nKas sa oskad arvata sobivustesti lihtsa chiripa abil?\nAmeerika keskkooliõpilased läbivad raske standardiseeritud testi nimega SAT (Scholarship Aptitude Test), mis võib tähistada ülejäänud nende tulevikku, kuna see määrab ülikooli pääsemise. Esmakordselt tutvustati seda 1926. aastal. Praegune SAT, mis võeti kasutusele 2005. aastal, kestab 3 tundi ja 45 minutit.\nKas teil on matemaatikaprobleeme Šotimaa ülikoolile väga raske juurde pääseda?\nŠotimaa kvalifikatsiooniameti (SQA) matemaatika sisseastumiseksamit on tänapäeval kritiseeritud, sest arvatakse, et see on liiga raske. Eriti konkreetne probleem, mis räägib krokodillist ja sebrast. Võite lugeda allpool olevat probleemipüstitust ja proovida seda lahendada.\nSipelgate feromoonide jäljed ja matemaatika\nPärast matemaatikute meeskonda on analüüsitud Argentina sipelga liikumistrajektoori ja sealt väljuvate feromoonide jälgi ning soovitatud, et sipelgad valivad toidu otsimiseks oma territooriumi ja valivad statistiliste funktsioonide jaoks sobivad ühised marsruudid ja nagu näete postitust suunavas videos.\nMilline on tõenäosus, et leiate oma parema poole?\nParema poole otsimine on kõige naiivsema ja naiivsema romantilise kultuuri edendatud entelehhi, ehkki telekommunikatsioonitehnoloogia soosib meid tõenäoliselt leidma palju ühilduvamaid paare, kui me praegu igapäevaelus leiame, nn 1.0. Kujutamata ette tulevasi geograafiliselt orienteeritud sotsiaalvõrgustikke, kes otsivad inimesi lõpmatute parameetrite järgi, mis ristuvad meiega, et Viljandis vilistada, siis kui suur on tõenäosus, et satume oma paremasse poole (kui see kontseptsioon eksisteerib)?\nMiks me kasutame matemaatikaülesannetes tundmatut X?\nPiraatide aarde asukohta tähistav X-kaart on ajaloolise aluseta müüt, see on romaanikirjanike leiutis nagu Robert Louis Stevenson või Edgar Allan Poe. Kuid X on alati olnud seotud müsteeriumi, tundmatu, tundmatuga. Eriti matemaatika valdkonnas.\nScience Online Residence © Copyright 2020 | Matemaatika


Juhendaja: seoste loomine Microsoft Access 2007-s\nRelatsioonandmebaaside tõeline võim on nende võime jälgida andmeelementide suhteid (seega nime!). Kuid paljud andmebaasi kasutajad ei saa aru, kuidas seda funktsiooni ära kasutada, ja lihtsalt kasutada juurdepääsu täiustatud arvutustabelisse. Selles õpetuses käime läbi juurdepääsuloendis kahe tabeli vahelise suhte loomise protsessi.\nKõigepealt peate käivitama Microsoft Accessi ja avama andmebaasi, kus asub uus vorm. Selles näites kasutame lihtsat andmebaasi, mida olen välja töötanud jooksva tegevuse jälgimiseks. See sisaldab kahte tabelit: üks, mis jälgib tavaliselt minu käitatavaid marsruute ja teine, mis jälgib iga jooksu.\nKäivitage suhete tööriist\nJärgmisena peate avama juurdepääsu sidemete tööriista. Alustage lingil Access lindi vahekaardil Database Tools. Seejärel klõpsake nuppu Suhted, nagu on näidatud ülaltoodud pildil.\nKui te ei ole tutvunud Access 2007 lindi kasutamisega, võtke meie Access 2007 kasutajaliidese reis.\nLisage seotud tabelid\nKui see on teie praeguses andmebaasis loodud esimene suhe, ilmub dialoogiboks Näita tabeleid, nagu on näidatud ülaltoodud pildil.\nÜks korraga valige iga tabel, mille soovite suhtesse lisada, ja klõpsake nupul Lisa. (Märkus. Samuti saate mitme tabeli valimiseks kasutada juhtklahvi.) Kui olete viimase tabeli lisanud, klõpsake jätkamiseks nuppu Sulge.\nVaadake suhte skeemi\nNüüd näete tühja suhte skeemi, nagu on näidatud ülaltoodud pildil.\nMeie näites loome seose Routes tabeli ja tabeli Löögi vahel. Nagu näete, oleme diagrammile lisanud mõlemad tabelid. Pange tähele, et tabelites ei ole ühtegi joont; see näitab, et sul pole veel nende tabelite vahel suhet.\nLooge suhted tabelite vahel\nSee on showtime! Selles etapis loome kahe tabeli vahelise suhte.\nEsiteks peate tuvastama suhte peamise võti ja võõrvõti. Kui teil on vaja neid kontseptsioone uuendada, lugege meie andmebaasiserverite artiklit.\nKui olete need kindlaks teinud, klõpsake primaarvõtme ja lohistage see võõrkeele võti. Seejärel näete dialoogi Muuda suhteid, nagu on näidatud ülaltoodud pildil. Sellisel juhul tahame tagada, et iga meie andmebaasi käik toimuks kindlaksmääratud marsruudil. Seetõttu on Routesi tabeli esmane võti (ID) suhte peamine võtmeks ja tabeli Käivitamine atribuut Route on võõrvõti. Vaadake dialoogi Muuda seoseid ja veenduge, et kuvatakse õiged atribuudid.\nKa selles sammuses peate otsustama, kas soovite siduvat terviklikkust jõustada. Kui valite selle valiku, tagab Access, et kõik tabelite käskudel olevad kirjete koguaeg on Routes tabelis vastav kirje. Nagu näete, valisime viidete terviklikkuse jõustamise.\nKui olete lõpetanud, klõpsake dialoogi Muuda suhteid sulgemiseks nupul Loo.\nVaadake lõpetatud seoste skeemi\nLõpuks vaadake lõpetatud suhete skeemi, et veenduda, et see vastab soovitud suhtele õigesti. Näete ülaltoodud pildil näiteid.\nPange tähele, et suhteliin ühineb kahe tabeliga ja selle asukoht näitab välisvõti suhtega seotud atribuute. Samuti märkate, et Routes tabelil on liitumispunktis 1, samas kui tabelis Runs on lõpmatus sümbol. See viitab sellele, et Marsruudid ja töötab vahel üksteisega.\nSelle ja teiste suhete kohta teabe saamiseks lugege meie suhete sissejuhatust. Samuti võite soovida vaadata järgmisi määratlusi meie andmebaaside sõnastikust:\nÕnnitleme! Olete edukalt loonud suhte kahe Accessi tabeli vahel.\nMicrosoft Accessi trükkimisvormid\nErinevus lihtsast ja süstemaatilisest juhuslikust proovist\nMicrosoft Accessi kasutaja tasemel turvatud õpetus\nKuidas kompenseerida ja parandada juurdepääsu andmebaasi\nPrindi päringu tulemused 2013. aastal\nÜlevaade Simpsoni paradoksist statistikas\n"Tempest" seadus 1\nKuk-Swamp: varajane põllumajandus Paapua Uus-Guineas\nKas klaas on vedel või tahke?\nEssentsed aminohapete definitsioonid\nKuidas Mob varastas Las Vegasist\nKäitage diislikütus jäätmeõli (WVO) 1. osas\nRomani toidud - mida romaanid ate\nArvutage juurte keskmine gaasiosakeste kiirus\n"The Namesake" - Jhumpa Lahiri romaan\nKuidas müüa Beanie väikelapsed\nMassiarv Definitsioon ja näited\nAu Cas Où - Prantsuse selgitus\nMida tähendab "Une Boîte" prantsuse keeles?\nMa foi - Prantsuse selgitus\nAlkoholi viimine Kanadasse\nVihm, lumi, udune ja muud sademete tüübid\nTransition Metals - nimekiri ja omadused\nMis on golfiväljak "poolhaagis"?\n"A Charlie Brown Thanksgiving" Quotes\nKõik valge õli ja akrüüli kunstnike värvimine


Pihkva juhid on valmis koostööks saarlastega\nKolmapäeval Saaremaale jõudnud ja eile hommikul Kuressaarest tagasiteed alustanud Venemaa Pihkva oblasti Strugi Krasnõje rajooni juhid jäid visiidiga rahule.\nSaare maavanema Kaido Kaasiku sõnul tutvusid pihkvalased Saaremaal nii tööstusettevõtete kui ka puhkamisvõimalustega, kohtusid ettevõtjate, turismitöötajate ja omavalitsusjuhtidega.\n“Meie toiduainetööstused, nii liha- kui ka piimatööstus, jätsid neile väga hea mulje, samuti Sandla Puit ja spaad. Nad ööbisid GO spaas ja tegid visiidi Arensburgi spaasse. Võib öelda, et nad olid huvitatud kõigest,” rääkis Kaido Kaasik.\nKülalised kohtusid ka Kuressaare linnaarsti Juri Zabellevitšiga, kelle õlul on taidlusteatrite festivali “Vananaiste suvi” korraldamine. “Tundsin huvi, kas sealsed harrastusteatri näitlejad oleksid nõus meie festivalil osalema. Nad lubasid asja uurida. Loodetavasti saame ühe teatritrupi sealt juurde. Tore, kui koos teatritegijatega saaks meile külla sõita ka üks ajakirjanik. Meil on plaanis neile Saaremaal ekskursioon korraldada. See tuleb mõlemale poolele kasuks,” märkis Juri Zabellevitš.\npihkvalasi omad vastuvõtmas\nLisatud: 09.06.2013 / 09:53\nLisatud: 09.06.2013 / 10:31\nkasppeale suure tüki eestimaa loovutamist venele tekkisid vasjadel neelud ka saaremaa järele?\nLisatud: 09.06.2013 / 13:47\nSee neelamine toimus tasapisi juba aastatel 1920-40 ja edasi 1944. aasta sügisest tänaseni.1991. aastal ei juhtunud peale väikese ehmatuse midagi. Ega see seltskond eriti avalikult ei tuututa. Ajavad vaikselt oma asja: ostavad kokku maid ja metsi, kinnisvara, sadamaid jne. Ainult KAPO leiab, et Saaremaal pole tööd ja mehed on vaja sealt ära kutsuda. Kelle huvides Aeg töötas?\nLisatud: 09.06.2013 / 22:23\nKäed eemale Saaremaast, tehku Lasnamäel oma sibulateatrit!!!


Narva jõel kontrolliti piiri lähedale sattuvaid kalamehi - Kõik\n"Kalamees üldjuhul eksib selle vastu, et meil siin piiriveekogul ei tohi püüda lähemal kui 20 meetrit riigipiirile ehk peab hoidma distantsi," selgitas Vasknarva kordoni välijuht Toomas Joakit.\nNarva jõel kontrolliti piiri lähedale sattuvaid kalamehi\nNarva jõel toimunud ametkondade ühisreidil kontrolliti kalamehi ja nende aluseid, vahendas BNS ERR-i.\nReidi korraldajad nentisid, et aasta-aastalt inimeste teadlikkus kasvab ja kalastamisse suhtutakse vastutustundlikumalt. Politsei- ja piirivalveameti, maksu- ja tolliameti, veeteedeameti ja keskkonnainspektsiooni ühisreide toimub Narva jõel aastas üks-kaks. Korraldajate sõnul pole selliste reidide eesmärk mitte niivõrd eksijate karistamine, vaid selgitustöö tegemine.\n"Oluline on muidugi ka koostöö harjutamine erinevate ametkondade vahel. Oluline on selle juures ka preventiivne asjaolu, et inimesed näevad, et ametid töötavad koos, et kontrollitakse ja peab olema ettevaatlik just piiriveekogudel viibimisel. Peab teadma reegleid, kuidas kus käituda," ütles Joakit.\nSel nädalavahetusel toimunud ühisreidil kontrolliti 130 inimest ja 80 alust, tehti kuus hoiatust ja kahel puhul alustati menetlust.\n"Kalamees üldjuhul eksib selle vastu, et meil siin piiriveekogul ei tohi püüda lähemal kui 20 meetrit riigipiirile ehk peab hoidma distantsi. Kalamees, sattudes hasarti, teadmatusest või ettevaatamatusest, teinekord ka lohakusest tuleb piirile lähemale kui 20 meetrit ja siis me peame sellele reageerima," selgitas Joakit.\nKuigi kontrollijate sõnul on aastatega kalameeste teadlikkus piiriveekogudel käitumisest tõusnud, kipuvad paljud siiski veel vanast harjumusest registreerima oma veele minekut kordonis. Aja kokkuhoiu mõttes soovitatakse seda teha elektrooniliselt veebilehel www.piiriveekogu.ee. Sinna on kogutud ka olulisem info, mida on vaja piiriveekogul teada.


Raudtee erastamiseks kaks nõustajat\nErastamisagentuuri peadirektor Väino Sarnet ütles, et ühe nõustaja valiks ettepaneku kohaselt erastamisagentuur koos Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga. Euroopa pank on Sarneti sõnul lubanud finantseerida nõustaja tegevust kuni 3 miljoni krooni ulatuses.\nTeise nõustaja valikuks korraldab erastamisagentuur avaliku konkursi koos teede- ja sideministriga. Konkursiga valitud nõustaja tööd hakkaks tasustama Eesti Raudtee. Tasu peaks ulatuma veidi üle 5 miljoni krooni, märkis Sarnet.\nKonkursi teel valitav nõustaja peab Sarneti sõnul muude küsimuste hulgas nõu andma, millises vormis tuleb teha investeeringud Eesti Raudteesse ja milleks tuleb neid kasutada. Nõustaja peab soovitama ka skeemi, kuidas kaitsta kõige paremini Eesti riigi huve suhetes Venemaa raudteega.\nNõustaja peab välja pakkuma eelnevast tulenevad erastaja valiku kriteeriumid, ütles Sarnet. Lisaks peab nõustaja selgitama raudteed puudutavate seaduste muutmise vajadust.\nKolmapäeval hakkab erastamisagentuuri nõukogu arutama nõustaja valiku finantseerimisprintsiipe ja nõustaja põhilisi ülesandeid. Pärast vajalike otsuste tegemist saab erastamisagentuur valida koos EBRDga ühe nõustaja ning koos teede- ja sideministriga fikseerida nõustaja valiku avaliku konkursi tingimused.


Kasutatud Handy põllumajandustehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Põllumajandustehnika > Handy\nKasutatud Handy põllumajandustehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Handy põllumajandus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Handy põllumajandus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nHandy 13.6x38 5 armeÜldine hinnang: 2\nHandy 5 ARMET Spids 12-38Üldine hinnang: 2\nHandy 18,4R38 5 armetÜldine hinnang: 2\nHandyÜldine hinnang: 2\nHandy 18,4x38Üldine hinnang: 3\nHandy 16,9x28Üldine hinnang: 3\nHandy 5 arme, spids model. 13.6x38Rehvimõõt: 13.6-38\nHandy 13.6x38 5armet spidsRehvimõõt: 13.6x35\nHandy 13.6/12-38Üldine hinnang: 4\nHandy 13.6R24 5-Klods TvillinghjulTraktori mudel: Põllumajandustraktor\nHandy 16,9R38 5 armet 5 spids armeÜldine hinnang: 3\nHandy 18.4x38 6 armet bredÜldine hinnang: 2\nHandy 18.4R38 - 5 armet bredÜldine hinnang: 2\nHandy 11x36Üldine hinnang: 2\nSiin on täielik nimekiri kasutatud Handy põllumajandustehnika mis Mascuses müügiks. Te saate lisade kuulutusi lemmikutesse või võrrelda teiste kuulutustega vajutades kastikesele kuulutuse kõrval Handy põllumajandustehnika millised tunduvad teile huvipakkuvad.Kui soovi.


Miks päkad valutavad ja kust abi saab? - Jooksuliigesed jalgsi, mida teha\nJooksuliigesed jalgsi, mida teha, Miks päkad valutavad ja kust abi saab? - Fertilitas\nLiiges on turses ja valulik ning need haigused võivad haarata kõigepealt just väikesi liigeseid sõrmeliigesed. Kui valu on tekkinud järk-järgult pikema aja vältel, peaks nõu pidama arstiga.\nVanemad inimesed on traumadele vastuvõtlikumad ning ülekoormusvigastused kipuvad neil kergemini tekkima. Noored taastuvad ülekoormusest kiiremini: noor inimene jookseb 10 kilomeetrit ning võib homme uuesti joosta, aga vanema inimese liigesed ja organism tervikuna vajavad taastumiseks pikemat aega. Liigesed võivad Jooksuliigesed jalgsi ja paiste minna, aga ka lihtsalt ragiseda.\nÜlekoormusvigastuse võib saada liiga suure koormusega treenides, kui üritatakse saavutada väga head tulemust väga kiiresti, samuti sobimatute jalanõude, valede treeninguvõtete, liiga mida teha treeningu või ka ekstreemsete toitumisharjumuste tõttu.\nÜlekoormusvigastused on üldjuhul välditavad. Ägedad vigastused ehk Jooksuliigesed jalgsi, näiteks kukkumine või väänamine. Seda tüüpi vigastusi on raske vältida, aga tasub teada, et kõik liigesetraumad vajavad paranemiseks palju enam aega kui lihasevigastused ning kunagi saadud trauma võib aastaid või koguni terve elu endast aeg-ajalt märku anda.\nMida teha kate liigeste poletikuga nn kasvuvalud. Lastel võivad liigesevalud tekkida kiire kasvu perioodil 12—15aastaseltkui nende füüsiline koormus on suur.\nRahvakeeli nimetatakse seda nähtust kasvuvaluks, kuid tegelikult on tegemist kõhre ülekoormusvigastusega. Laste liigesed on palju koormustundlikumad ja eriti kiire kasvu perioodil tekib neil märksa Jooksuliigesed jalgsi ülekoormusvigastus kui täiskasvanud inimestel. Kui lapsel hakkavad liigesed valutama, on see märk valest koormusest.\nNii käitudes on ülekoormusvigastuse oht väga suur. Kuidas mida teha Vali sobiv sportlik tegevus. Kui oled ülekaaluline, mida teha mine jooksma ega palli mängima korvpall, võrkpall jne. Liigeste seisukohalt on parimad alad sellised, kus ei ole tegemist hüpete ega järskude pööretega, vaid toimub dünaamiline liikumine — näiteks ujumine, sõudmine, rattasõit, kõndimine.\nTreeninguplaani koostamisel tuleb arvesse võtta ka muud igapäevast liikumist. Igasse päeva peaks mahtuma vähemalt tund füüsilist aktiivsust. Arvesse ei lähe mitte ainult tund trennisaalis, vaid kogu päevane liikumine — olgu selleks siis jala poodiminek, aiatööd või muruniitmine. Liigu ja treeni mitmekülgselt. Kui täna käisid jooksmas, siis homme mine mida mida teha sõitma.


Kriis Fukushima tuumajaamas: mis tegelikult toimub? | Läänemaa ja Haapsalu uudised | Läänlane\nesmaspäev, 16 september, kell 19:37:15\nKriis Fukushima tuumajaamas: mis tegelikult toimub?\nUudis | 15. Märtsil 2011, kell 21:46\nReaktor, milline on ka Fukushima tuumajaamas. (World Nuclear News)\nTartu Ülikooli teadusuudisteportaalis Novaator selgitab Villu Päärt Jaapani sõjajärgse kõige tõsisema tuumaõnnetuse tagamaid.\nTokyost 240 kilomeetrit kirdes asuvas Fukushima Daiichi tuumajaamas on kuus keevveereaktorit, ehk siis niinimetatud teise põlvkonna reaktorit, kõik ehitatud 1970ndatel.\nNeist kolm olid töös ning lülitusid maavärina järel automaatselt välja. Kuid reaktorite jahutusvett ringi ajama pidanud diiselgeneraatorid lakkasid töötamast umbes tund hiljem. Selle põhjusena on Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur nimetanud tuumajaama üleujutanud tsunamilaineid.\nReaktorite automaatse väljalülitumise korral viiakse reaktorisüdamikku spetsiaalsed juhtvardad, mis koosnevad neutroneid neelavast ainest, näiteks boorist, hafniumist või kaadmiumist. Nende varraste abil on võimalik tuumade lõhustumisprotsessi aeglustada või nagu nüüd maavärina puhul tuumareaktsioon üldse peatada.\nKuid reaktoris käiva tuumareaktsiooni käigus tekib terve rida erinevaid keemilisi elemente, mille radioaktiivse lõhustumise käigus eraldub soojust. Selle lõhustumisprotsessi pidurdamine ei ole kuidagi võimalik ning samuti pole võimalik peatada ka seda soojuse eraldumist.\nKeevveereaktorite konstruktsioon on laias laastus sarnane (vaata joonist). Tuumkütusekomplekte sisaldav koosnev reaktorisüdamik asub surveanumas. Iga kütusekomplekt koosneb umbes sajast kütusevardast. Kütusevardad on tsirkoonsulamist torud, mille sisemuses on tablettidena pakendatud tuumkütus, milles on 3-5 protsenti uraani isotoopi 235.\nSelleks, et tuumareaktsioon töötaks nagu vaja, uraanimaaki rikastatakse. See tähendab, et tuumkütuses suurendatakse uraani-235 osakaalu, looduslikus uraanis on selle isotoobi osakaal kõigest 0,7 protsenti.\nKui reaktorisüdamikus on piisavalt tuumkütust, siis algab tuumareaktsioon. Selle käigus vabaneb soojus. Tänapäevane tuumareaktor töötab ühe kütusevarraste komplektiga umbes aasta, siis on vaja vanad vardad asendada uutega.\nÜleliigsete neutronite eemaldamiseks kasutatakse neid neelavast ainest kontrollvardaid, mida saab vastavalt vajadusele sügavamale reaktorisse lasta, et võimsust vähendada. Elektrijaama seisma panemiseks tuleb kontrollvardad täielikult alla lasta. Just seda tehti, kui algas maavärin.\nUraanivarraste ümber on vesi, mis juhib tekkiva soojuse eemale. Kuumenenud vett pumbatakse ringi, et sellega aurustada vesi, mis reaktorist läbi ei käi, vaid saadetakse turbiinilabadele.\nPeale reaktori rohkem suuri erinevusi tuumajaamal näiteks kivisöega töötava elektrijaamaga ei olegi. Veeaur paneb käima turbiini, mis omakorda ajab ringi elektrit tekitava generaatori. Veeaur jahutatakse maha jahutustornides ning kasutatakse uuesti ära auru tootmiseks.\nKõik on korras, kuni vesi käib ringi. Kuid 11. märtsi 9,0 magnituudiga maavärinas tekkis probleem just jahutusvee ringlusega. Fukushima esimeses reaktoris vett ringi ajama pidanud diiselgeneraatorid langesid rivist välja, kui maavärinale järgnenud tsunamilained olid jaama üleujutanud.\nKui reaktorit ei ole võimalik jahutada, siis hakkab reaktorisüdamikus temperatuur tõusma. Reaktorisse jäänud jahutusvesi aurustus ning selle tulemusena tõusis surveanumas rõhk. Jaamu opereeriva firma Tepco teatel kerkis Fukushima Daiichi esimeses reaktoris rõhk 840 kilopaskalini, normväärtus on 400 kilopaskalit.\nKui temperatuur surveanumas oli tõusnud umbes tuhande kraadini Celsiuse järgi, siis hakkas kütusevardaid ümbritsev tsirkoon sulama. Selle tulemusel reageeris tsirkoon auruga, tekkis vesinik, mis on äärmiselt plahvatusohtlik.\nLaupäeval otsustati esimeses reaktoris rõhku alandada, selle tulemusel tekkis vesinikuplahvatus, mis rebis reaktorihoonelt katuse. Surveanum, mille sees on reaktor ise, jäi terveks. Tuleb märkida, et katuseta jäänud reaktorihoone oli siiski kergkonstruktsiooniga rajatis.\nJaama ümber mõõdeti kiirgustasemeks 500 mikrosiivertit tunnis, see ületab kiirgusnorme. Avarii liigitati rahvusvahelise tuumaõnnetuste hindamisskaalal neljanda kategooria, ehk kohalike tagajärgedega tuumaõnnetuseks. Tšernobõl liigitus samal skaalal seitsmenda, ehk kõrgeima kategooria tuumaõnnetuseks. Tuumajaamast 20 kilomeetri raadiusest on inimesed evakueeritud.\nTäna varahommikul toimus analoogiline vesinikuplahvatus kolmandas reaktorplokis, vigastusi sai 11 inimest. Reaktorit ümbritsev surveanum kahjustusi ei saanud.\nTsirkooni sulamise tõttu pääses kütusevarrastest välja uraan ja plutoonium, mis vajus surveanuma põhja. Esimese ja kolmanda tuumareaktori surveanumad on nüüd täitunud sulanud tsirkooni, vee ja tuumkütuse seguga. See on väga ohtlik olukord.\nEriti ohtlik on ülesulanud tuumkütus. Kui sulanud kütust on kriitilisel hulgal, siis võib see üles sulatada reaktorit ümbritseva terassüdamiku. Halvimal juhul võib kontrolli alt väljunud tuumkütuse pinnalt taasalata tuumareaktsioon, mida enam pole võimalik kuidagi kontrollida. Kui see peaks juhtuma, sulab reaktorisüdamik üles.\nSelle vältimiseks on tuumajaama opereeriv firma asunud reaktoreid jahutama, pumbates reaktoritesse merevett. See on meeleheitlik samm: merevees leiduvad soolad pikas perspektiivis hävitavad reaktorikatte. Mereveega jahutatud reaktoreid pole enam kunagi võimalik uuesti tööle panna.\nEsialgu peaks aga vesi reaktorisüdamikus temperatuuri langetama, see aitab ära hoida ülejäänud kütusevarraste sulamise ja tuumkütuse väljapääsu kütusevarrastest. Lisaks täidetakse reaktorid boorhappega, boor neelab neutroneid ja peatab tuumareaktsiooni ka sel juhul, kui tuumkütuse tabletid on kütusevarrastest välja sulanud.\nMis saab edasi? Positiivne stsenaarium: veega õnnestub tuumkütust piisavalt jahutada ja situatsioon stabiliseerida. Kuid reaktoris soojuse teket pole võimalik kuidagi seisma panna. Praegu ei näi olevat võimalust, et tuumkütus reaktoritest eemaldada, seega vajavad reaktorid ülessulamise ärahoidmiseks jahutamist pika ajal jooksul.\nKui esialgne hädaolukord on üle elatud, siis reaktorite neutraliseerimine on aastakümneid kestev töö.\nArtikkel põhineb World Nuclear Newsi, Nature Newsi artiklitel ja Tartu Ülikooli füüsikainstituudi vanemteadur Enn Realo artiklitel portaalis tuumaenergia.ee.


Lauri Mälksoo: Talibani valitsuse tunnustamine Afganistanis: kas aja küsimus? - Arvamus\nHaridus ja teadus Majanduselu Keskkond Rahvastik\nLauri Mälksoo: Talibani valitsuse tunnustamine Afganistanis: kas aja küsimus?\n19. august 2021, 9:30\nLauri MälksooTartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor\nLauri Mälksoo FOTO: Teet Malsroos / Õhtuleht\nRahvusvahelises õiguses eristatakse riigi ja valitsuse tunnustamist. Afganistani kui riiki ja ÜRO liiget pole keegi lakanud tunnustamast. Samas mis puudutab valitsust, siis on eelmine valitsus Afganistanist põgenenud ja Taliban on riigis võimu enda kätte haaranud, kirjutab TÜ rahvusvahelise õiguse professor Lauri Mälksoo.\nEuroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borell teatas äsja, et kuigi Talibaniga «tuleb rääkida», ei tähenda see, et EL-i liikmesriigid tõttaksid Talibani valitsuse formaalse tunnustamisega. Pikantseks aspektiks on, et paljude lääneriikide (aga ka näiteks Venemaa) seadusandluses on Talibani hoopis tunnustatud terroriorganisatsioonina. Seega tegemist oleks üsna kardinaalse muutusega hoiakutes: terroriorganisatsioonist tunnustatud valitsuseks.\nSiiski võib ennustada, et kui Talibanil õnnestub oma võimu kinnistada (mis on tõenäoline), siis on vaid aja küsimus, kui Talibani tunnustatakse Afganistani uue seadusliku valitsusena. Tunnustamine võib saabuda alles aastate pärast, aga selle lõputu edasilükkamine pole tõenäoline. Põhjus on selles, et suveräänsuse teostamine rajaneb eelkõige efektiivsusel. Kui mingi liikumine suudab teatud riigis efektiivselt võimu teostama hakata, siis pole lõputult võimalik eitada, et ta seda teeb. Temaga tuleb nii ehk naa kokku puutuda, suhelda ja läbi käia; seda nõuavad ühel hetkel elulised huvid.


Videopostitus sellest, kuidas ma pimedana arvutit kasutan - Kai pimeduses kobamas\nVideopostitus sellest, kuidas ma pimedana arvutit kasutan\nKai esmaspäev, 17. august 2015 31 kommentaari abivahend , blogi , igapäev , kõnesünt , Mallukas , minust , pime , video Edit\nLõpuks ometi postitan kaua lubatud videopostituse sellest, kuidas mina pimedana arvutit kasutan. Kuna see on minu kõige esimene video, siis please go easy with me ja vabandused ette, et teie kõrvad peavad seda virtsa kuulama. See sai päääris rabe ja ma puterdan saja eest, olen närvis, naeran nõmedalt ja raudselt tundub teile, et mu arvuti peksab justkui koguaeg segast. Unustasin oma videos ära mainida ka seda, et kui ma kirjutan, siis kõnesünt Jaws ütleb hääleliselt igat klahvi, mida ma vajutan. Näiteks, kui vajutan "enter", siis nii ütlebki, kui lisan jutumärgid või küsimärgi, siis ütleb ka need. Erand ei ole ka tähtedega ja sellepärast võibki tunduda, et püha ristivägi, kui palju see läppar sonib ja häirib mõtteid kirjutamise ajal, kuid tegelikult on see kõik harjumise asi. Minu video kõnesündist ei pretendeeri mingisugusele teaduslikule tehnikakirjeldusele. Mul on hoopiski tunne, et ma peaksin ehk lausa uue postituse filmima, kuna ma praeguses videos olin nagu mingisuguste seente mõju all, kuna naeran iga oma kolmanda lause peale.\nMa siiralt loodan, et minu enesepaljastus oli seda väärt ja lugejad said natukenegi teadlikumaks või mingigi pildi endale sellest, et mismoodi mina blogisid loen ja ise kirjutan. Kuid mitte ainult seda, sest tegelikult teen selle kõnesündiga peaaegu kõike. Alustades e-kirjade saatmisest ja lõpetades aruannete kirjutamisest, mille vahele jääb veel feissbuukis likede viskamine ja kommimine jmt. Aga olgu, aitab lobast. Jään teie tagasisidet ootama.\nMaila 17. august 2015 17:02\nKai, tubli oled! Said hakkama!\nAnonüümne 17. august 2015 19:35\nSattusin läbi Malluka fb lehe seda vaatama ja tunnen kohe, et pean kommenteerima. Nii vahva video ja südantsoojendavalt positiivne oled!\nKai 17. august 2015 22:48\nLahe ja aitäh Sulle! :)\nAnonüümne 17. august 2015 20:00\nSattusin ka läbi Malluka facebooki su blogini. Küsi küsida tohib, siis kas sa oled terve elu olnud pime ? :)\nKai 17. august 2015 22:54\nEi, kaotasin nägemise peaaegu 8-aastat tagasi. Kuskil kirjutasin sellest ka pikad postitused, et miks ja kuidas. Sildid on abiks nende postituste otsimisel. Sry, ma hetkel ise ei viitsi neid otsida ja linke jagada :)\nAnonüümne 17. august 2015 20:14\nVäga tubli ja järjepidev!\nKai 17. august 2015 22:51\nMis mõttes järjepidev? Järjepidevalt pime :P\nAnonüümne 17. august 2015 20:46\nTõesti, väga vahva! Nii tore et tehnika areneb! Lisaks kõigele muule oled sa ise nii särav!\nPrintsess herneteral 17. august 2015 21:17\nSa oled hämmastavalt tubli tüdruk ja mul on nii hea meel, et Mallukas millalgi oma blogis su blogile viitas. Nüüd on hea kohe kõikide postitustega kursis olla. Oled tõsiselt inspireeriv:) Ja su rääkiv arvuti on väga äge ja sinu naermine ka.:)\nKai 17. august 2015 22:57\nMul on ka hea meel :)\nHanna 17. august 2015 21:21\nHullult põnev! Hakkan nüüdsest kindlasti aktiivselt su blogi jälgima, tundub väga huvitav! Võtan eesmärgiks lugeda su blogi algusest peale ja ehk saan sinust rohkem teada kah:)\nwww.minajamuud.ee 17. august 2015 21:23\nSa oled nii armas :) Nii ägedat videot pole ma blogides vist mitte kunagi näinud! Tore, et tänapäeval on olemas ikka igasuguseid tehnikavidinaid.ä\nMariel Pähkel 17. august 2015 21:24\nAppikene kui tubli sa oled! Nii vapustav!\nSoovin sulle edu ja kõike paremat- nii tore oled :)\nAnonüümne 17. august 2015 21:40\nSa tundud nii lahe ja sõbralik- tahaks kohe sinuga tuttavaks saada! :) Kuidas sind bloglovin'ist leida?\nKai 17. august 2015 23:01\nMis asi see veel on? :D\nPS. Ma olengi lahe ja sõbralik :D\nAnonüümne 17. august 2015 23:13\nBloglovin koondab blogisid, millele oled "follow" pannud. Ühesõnaga kui mõnel sinu lemmik blogijal tuleb uus post, siis bloglovin annab sellest sulle kohe märku. www.bloglovin.com\nNo ja kuna sind seal ei olnud, siis sain addida su blogi lingi ja süsteem andis vastuse, et sind saab seal juba mõne tunni pärast "follow"-ida :D\nPikk ja keeruline jutt, vast on mõistetav :P\nHanna 19. august 2015 00:16\nBloglovinist on ju väga lihtne blogisid leida, kirjutad lihtsalt otsingusse aadressi :D Miks seda blogi omaniku käest küsima peab, ma ei saa aru :D\nAnonüümne 17. august 2015 22:16\nSuper!! Sa oled nii tubli!\nTekkis ka nüüd selline uudishimu et.. 😃\n... ma kohe võtan kätte sa tutvun lähemalt\nsinu blogi ja sinuga! :)\nVideost nii palju, et ma pole ammu midagi nii põnevat näinud ning jään huviga ootama neid teisi videosid :)\nOle tubli ja jaksu ainult edaspidiseks!\nPäikest su päeva! 😊\nAnonüümne 17. august 2015 22:22\nSuper!! Minu sees on selline põnevuse tunne ja uudishimu tohutult suur. Võtan südame asjaks lähemalt tutvuda sinu ja sinu blogiga! 😊\nVideost nii palju, et ma pole mitte kunagi näinud ja vaadanud midagi nii põnevat! Ausalt! See annab nii palju aimu kuidas asjad tegelikult on ning samas on see ääretult põnev ja vahva! 😊 Kindlasti jään ootama neid teisi videosid! :)\nAitäh sulle selle VÄGEVA video eest!😊\nPäikest su päeva!\nlipsukese pereblog 17. august 2015 22:50\nVaatasin seda videot imestusega. Sa tundud nii positiivne ja tubli, tõesti, väga lahe! Ja ära üldse põe, su video oli tore. Polnud sel midagi viga. Väga armas oli vaadata. Ja su rääkiv arvuti on ka lahe. Tore, et tänapäeval sellised abivahendid olemas on. Jõudu ja jaksu sulle! :)\nKai 17. august 2015 23:07\nMõtlesin alguses, et vastan enam-vähem kõigile, kes jagasid nii palju häid emotsioone, aga ma jään enne vanaks, kui selle tehtud saan ja seepärast kirjutan lihtsalt ühe ühise kommentaari kõigile. Aitäh, et olete nii armsad ja toredad ja mul on tõsiselt hea meel, et teile pakkus see video huvi ;)\nPS. Mul oli tegelikult päris suur kiusatus vastata natuke sarkasmiga, aga siis ma hakkasin pelgama, et äkki lugejad ei mõista minu huumorit ja ehmatavad veel ära, et äkki ütlesid midagi valesti mulle. Eriti tore oli see, kui keegi kirjutas, et ta pole juba ammu midagi nii põnevat näinud ja siis mul refleksist tuli vastus: "Mina pole ka ammu juba midagi põnevat näinud." (see ei tähenda seda, et peaksite vältima sõna "nägemist" või "vaata", sest see on täiesti normaalne, et sedasi vabalt suhtlete ja ei otsi eesti keele sõnaraamatust sünonüüme :D).\nMy Nickname 18. august 2015 00:28\nJärgmised Jawsid peaksid reklaami eest endale tasuta saama.:D\nLeenu 18. august 2015 07:26\nMul ka tuttav kes on pime ning tal samamoodi see rääkiv arvuti.. Esimene aaasta kui ta meiega elas, oli nii imelik kuulata seda arvutit, sest ta rääkis nii kiiresti ja oli ka harjumatu elada koos reaalselt pimedaga.. Nüüd aastaid möödas, näeme ja suhteme, nüüd juba täitsa unustan ära et ta pime on, sest inimene on nii omaks juba saanud ;)\nAnonüümne 18. august 2015 07:53\nMillegipärast see on jah nii, et enda suhtes on inimene alati väga kriitiline. Nagu näiteks sina oma esimese video osas. Teistele aga ei tundu see üldse halb (nagu kommentaaridest näha võid). :)\nMinu meelest ka on see video väga tore ja vahva. Kõige rohkem meeldis mulle sinu soe sillerdav naer. Mõnel inimesel kohe on selline soe naer, mis teeb hingele pai. Sinu oma teeb.\nSarkasmi osas, anna kuuma! Pole midagi mõnusamat, kui üks (või isegi kaks) või isegi kaks toosi head sarkasmi. Nagu lugeda võib, siis seda sa oskad.\nAnonüümne 18. august 2015 08:19\npilleriinu 18. august 2015 09:59\nSul on väga hea huumorimeel! Ole julgelt sarkastiline!\nAhjaa... ja muidugi oled sa väga tubli ja ma pole midagi nii ägedat ammu näinud/lugenud/kuulnud nagu kõik teised juba öelnud on.\nUnknown 18. august 2015 12:04\nMulle meeldib see video ja kui väga hoolikalt kuulata, siis saab aru ka, mida arvuti räägib :)\nAnonüümne 18. august 2015 23:11\nnii äge oled! :)\nAnonüümne 21. august 2015 12:27\nÖöh, paistab, et mina olen siin ainuke juhmakas, kes ei saanud ka hoolikal kuulamisel üldse aru, mis arvuti rääkis :D Ma proovin veel !\nPia 26. august 2015 15:26\nKas tead, et kõige suuremad arvutiprofid ei kasuta ka hiirt, vaid ainult klaviatuuri ja navigeerivad klahvikombinatsioonidega. See on selline itiprofi värk - nii et oled arvutimaailmas sammuke teistest eespool. :)\nPia 26. august 2015 15:33\nSee video meenutas mulle Tommy Edisoni videosid, stiilis "Kuidas pime inimene..."\nOled seda vast näinud ka, aga siin on link huvilistele: https://www.youtube.com/user/TommyEdisonXP\nKõigepealt läheb silmanägemine ja siis haistmismee...


„Raamat Eestimaa rootslastest” räägib ühe rahvakillu nukravõitu ajaloost – Lääne Elu – EGeS Läänemaa\n„Raamat Eestimaa rootslastest” räägib ühe rahvakillu nukravõitu ajaloost – Lääne Elu\nEGeS Läänemaa 29. dets. 2017 29. dets. 2017\nToimeteja Anu Saluäär-Kalli ja tõlkija Ivar Rüütli koostöös on Argo kirjastuses eesti keeles ilmunud „Raamat Eestimaa rootslastest”. Foto Arvo Tarmula\nRootsi kultuurifondi eestvõttel ja Ivar Rüütli tõlkes nägi äsja ilmavalgust eestirootslaste kultuurilugu tutvustav „Raamat Eestimaa rootslastest”, mida esitleti eile Haapsalus Rannarootsi muuseumi sünnipäevapeol.\nVastilmunud raamat keskendub eestirootslaste elule peaaegu 100 aasta jooksul ehk alates usulisest ja rahvuslikust ärkamisest 19. sajandi keskpaigas kuni 1939. aastani, enne baaside lepingu sõlmimist. Tegemist on pöördelise ajajärguga eestirootslaste ajaloos, mil Rootsist saabusid siia misjonärid, loodi oma ühing Svenska Odlingens Vänner (Rootsi Hariduse Sõbrad), asutati koole ja löödi kaasa poliitilises elus. Ühelt poolt kajastuvad raamatus ühiskondlikud muutused, teisalt heidetakse pilk eestirootslaste igapäevaelule ja piirkondadele, samuti leiab sealt väikerahvale oluliste isikute elukäigu.\nIvar Rüütli sõnul näitab raamat nii ühiskonna muutumist kui ka olmet ja olustikku eestirootslaste endi silme läbi. „See on tugevalt seotud kohaajalooga – natuke nostalgiline tagasivaade, mis oma tonaaluselt on mõneti emotsionaalne, kuid kus on huvitavaid mõttekäike,” kirjeldas Rüütli. „See ei ole kuiv raamat, vaid kohati peente irooniliste torgetega,” lisas ta.\nRüütli sõnul võiks raamat huvi pakkuda üsna laiale ringile lugejatele – õpetajatele, giididele, kõigile neile kes on huvitatud nii eestirootslaste asuladest kui ka kultuurist ja eluolust. Tegemist on kõige põhjalikuma seni eesti keeles ilmunud ülevaatega eestirootslastest, rannarootsi asualadest, inimestest, ajaloost ja rahvakultuurist.\nNüüd eesti keelde jõudnud „Raamat Eestimaa rootslastest” ilmus rootsikeelsena 1992. aastal koguteose „En bok om Estlands svenskar” neljanda osana, mille toimetaja oli Noarootsist pärit kooliõpetaja ja ühiskonnategelane Viktor Aman. Koguteose kolm esimest osa räägivad eestirootslaste varasemast ajaloost, rahvakultuurist ja murretest. Neist on varem eesti keelde tõlgitud vaid eestirootslaste Teise maailmasõjaaegse ümberasumise kirjeldus, mis ilmus Argo kirjastuses kolm aastat tagasi tagasi pealkirja all „Äraminek. Eestirootslased Teise maailmasõja ajal ja lahkumine Rootsi”.\nIvar Rüütli sõnul on tal äsjailmunud raamatuga ka isiklik side. 1990. aastatel, mil Rüütli töötas Noarootsi gümnaasiumi õpetajana, kes muuhulgas pidi õpetama ka eestirootsi kultuuri ja ajalugu, kinkis talle rootsikeelse originaali selle toimetuse koleegiumi kuulunud Elmar Nyman. „Ilma selle raamatuta oleksin olnud püsti hädas,” tunnistas Rüütli.\nRaamatu toimetaja Anu Saluäär-Kall, kes on tõlkinud rootsi keelest eesti keelde mitu eestirootslaste ajalugu puudutavat raamatut, lisas, et võttis seekord toimetajatöö vastu puhtast huvist eestirootslaste vastu. „Selle raamatu puhul on küll tegemist teatmeteosega, aga seda saadab koostaja Viktor Amani hääl, mis jutustab ühe rahvakillu nukrat ajalugu ja igatsust kaotatud kodumaa järele,” ütles toimetaja.\nAllikas: „Raamat Eestimaa rootslastest” räägib ühe rahvakillu nukravõitu ajaloost – Lääne Elu\nRubriigid Ajalugu, Kultuur, Raamatud, Uudised\nPrevious: Maavalitsuse veebilehed ja sotsiaalmeediakonto lõpetavad\nNext: Detsembris registreeriti Läänemaal 12 lapse sünd – Lääne Elu


Tavaline võib olla poeetiline : Õpetajate Leht\n14. veebr. 2014 Laur Kaunissaare NO99 dramaturg - Kommenteeri artiklit\nJuba üle aasta on NO99 dramaturgid pidanud loenguid sellest, kuidas on omavahel seotud kaasaegne kunst ja teater, ja teinud seda eri gümnaasiumides üle Eesti. Millised muljed on loengupidajal endal?\nÕigupoolest on muljed täiesti tavalised. Tavalised ei tähenda, et igavad. Tavaline tähendab tavaline. Argipäevane. Algmaterjal edasisteks mõteteks. Saabud bussiga, astud uksest sisse, riputad üleriided varna, astud klassi või saali, kus on kuulajad, võtad teoste slaidid välja ja hakkad rääkima. Tavaline. Su ees istuvad sama tavalised inimesed nagu sa ise ja kuulavad sind, kusjuures täiesti tavaliselt. Selles ongi väärtus, sest õigupoolest räägin ma oma loengus just sellisest suundumisest nüüdisaegses kunstis, kus tavalist elu kasutatakse alusmaterjalina, et luua midagi erilist. Poetiseeritakse reaalsust ennast. Tihendatakse, muudetakse intensiivsemaks. Luuakse sel moel midagi, mis tõstab sind hetkeks tavalisusest välja. Mitte kõrgemale või tingimata kuhugi paremasse kohta, vaid lihtsalt kõrvale – nii et sa näed sedasama tavalisust hoopis teisiti, kuidagi väärtustatult ja poeetiliselt.\nSellisest reaalsust ennast poetiseerivast kunstist on saanud küllalt palju mõjutusi ka tänapäeva teater. Tuleb muidugi täpsustada, et see on vaid üks konkreetne suund kaasaegses teatris. Teatrit tehakse igal ajal igasugust. Eri inimestele meeldib eri laadi kunst ja eri laadi teater. Rahvusooper Estonia lavastab mõnd suurejoonelist ooperit ja täpselt samal ajal lavastab teater NO99 esteetiliselt hoopis teistsugust „Ühtse Eesti suurkogu”. Ehkki erinevad, on nad ühes ajastus. Kusjuures mõni aasta hiljem lavastab NO99 lavastusi, mille poliitilistena nägemiseks peab kõvasti pingutama. Huvid muutusid. Võib-olla on see 19. sajandi Darwini ja Marxi mõju, et arvame tihti, nagu oleks üks või teine suund õigem või parem. Hinnangud saavad siiski olla vaid isiklikud. Mina räägin reaalsust toormaterjalina kasutavast kaasaegsest kunstist ja teatrist, sest mulle tundub, et õnnestunud teoste puhul on midagi selles väga ilus.\nAga miks üleüldse sellised loengud? See mõte tekkis rohkem kui aasta eest ja eelkõige teatud mõttes hariva ettevõtmisena. Nüüdisaegne kunst on aastaid olnud ajaleheveergudel rohkesti diskuteeritav teema, sageli on teda ümbritsenud meedia poolt kunstlikult võimendatud skandaalikesed. See on loonud fooni, mida tahtsime muuta. Ja kuna kunstnikud ise tihtilugu ei ole parimad iseenda teoste tagamaade selgitajad (muidu kirjutaksid nad ju esseid, mitte ei looks teoseid) ja akadeemilise taustaga kunstiteadlastele võib selle, mis niigi ilmselge, puust ja punaseks tegemise vajadus mõjuda liigsena, oligi populariseerimise ja selgitamise rubriik üsna täitmata. Enam see kusjuures nii ei ole. Viimasel ajal on see suuresti muutunud, sest tänuväärset tööd on teinud kaasaegse kunsti Eesti keskus ja paljud teised – teleekraanidele on ilmunud mitmeid kaasaegse kunsti tegemisi laiale avalikkusele avavaid saateid. Tollal aga tundus, et populariseerimist on vähevõitu. Nii hakkasimegi käima koolides rääkimas sellest, kuidas vaadata kaasaegset kunsti ja kaasaegset teatrit ning kuidas nad omavahel seotud on.\nKoolides kuulatakse huviga ja üsna sageli on õhus tekkinud energia järgi jäänud mulle mulje, et käsitletavate teoste poeetika kandub täiesti loomulikult piltidelt saali. Ja paneb gümnasistide silmad äratundmisest särama. See kuulaja äratundmine ei ole seotud konkreetse tööga. Talle võivad nad kõik võõrad olla. See on võib-olla esimene kord, kui ta näeb Olafur Eliassoni või Flo Kasearu taieseid. Aga võib-olla ei ole ka, võib-olla on nad neid näinud, ma ju ei tea. Mina näen ainult reaktsiooni saalis, õigemini tunnetan seda. Äratundmine saalis on emotsionaalne. Näiteks kuuba päritolu Ameerika kunstniku Felix Gonzalez-Torrese töö, mis koosneb kahest täiesti tavalisest seinal rippuvast kellast, mis käivad sekund-sekundilt ühte aega. Töö pealkiri on „Ideaalsed armastajad”. Kui poeetiline, kui habras ja näiliselt lihtne. Iseenesest võib need kellad poest osta igaüks. Poeetika ongi teose mõttelises osas. Kui see teos loengu ajal ekraanile ilmub ja ma ütlen pealkirja, käib saalist tavaliselt läbi kahin. Ma arvan, et see teos koos pealkirjaga meenutab vaatajale midagi isiklikult emotsionaalset, ehkki ta näeb enda ees lihtsalt kahte täiesti tavalist kella.\nPublikum. Jah, räägitakse küll eliitkoolidest, avaldatakse mingisuguseid paremusnimekirju, aga mina pole reaktsioonides kaasaegsele kunstile tajunud mõne nimeka Tallinna kesklinna kooli või vähem tuntud Ida-Virumaa keskkooli erinevust. Reaktsioonid on vahetud ja see mõjub väga tavaliselt, nagu ei saakski teisiti olla. Küsimusi nii väga ei küsita, aga küllap on see Eestis tavaline, ja võib-olla on see hoopis kivi loengupidaja kapsaaeda – võib-olla peaks kaasaegse kunsti ja kaasaegse teatri seostest rääkima kuidagi interaktiivsemalt ja mängulisemalt. Oleme selle üle mõelnud. Kuna mu enda haridus ei ole kunstiteaduse, vaid teatri vallast, on minu positsioon kaasaegse kunsti suhtes peamiselt intensiivse huvituja oma – ma oskan rääkida omaenda seostest ja kirjeldada emotsioone. Aga võib-olla ongi see populariseerimiseks hea lähtekoht ja asetab mind loengukuulajaga ühele pulgale.


VÕREVOODI MARSYLIA, TÄISPUIT, 60X120 CM, VALGE HIND | kaup24.ee\nVõrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge\nToote kirjeldus: Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge\ntoode on valmistatudkõrge kvaliteediga tugevast männipuidust;\ntoote nurgad on ümarad, et laps ei vigastaks ennast mängimise ajal;\ntoode on värvitud naturaalse, ökoloogilise vesivärviga;\nMida lihtsam ja funktsionaalsem on mööbel, seda paremini sobitub see skandinaavia stiiliga. Kui unistate puhtast, avarast ja hubasest atmosfäärist, siis on just Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge üks parimatest valikutest.\nVõib öelda, et Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge – on ajatu klassika. See esineb pikki aastaid kõige populaarsemate tendentside nimekirjas. Täispuit on eriti populaarne siis, kui moes on looduslikud motiivid, loomulikkus ja keskkonnasõbralikkus, – kõik need omadused on puitmööblil olemas.\nÜldine informatsioon tootest: Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge\nSoovitame osta koos: Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Võrevoodi Marsylia, täispuit, 60x120 cm, valge


Sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus abi vajavale lapsele – www.jarvareha.ee\nAbiks KOV spetsialistile\nKüsi abi meie spetsialistilt!\nKellel on õigus saada sotsiaalse rehabilitatsiooni teenust?\nkognitiivne või hariduslik seisund (SHS § 62)\nTelefon: +372 5880 5726\nLapse abistamiseks on varem pakutud abimeetmeid (nt psühholoogiline või perenõustamine, tugiisikuteenus, sõltuvusravi või –nõustamine, hariduse tugiteenused vms) ja need ei ole osutunud piisavaks või muude abimeetmete kasutamine ei ole olnud võimalik\nTegu on lastekaitseseaduse järgi abivajava lapsega – see on laps, kelle heaolu on ohustatud või kelle puhul on tekkinud kahtlus tema väärkohtlemise, hooletusse jätmise või muu lapse õigusi rikkuva olukorra suhtes, ja laps, kelle käitumine ohustab tema enda või teiste isikute heaolu.\nKuni 16-aastased lapsed, kellel on tuvastatud puue (keskmine, raske või sügav) – taotlemine toimub lapsevanema eestvedamisel ning eeldab tuvastatud puude raskusastme olemasolu.\ntäidab KOV abivajava lapse rehabilitatsiooni teenuse vajaduse hinnangu vormi (14.93 KB, XLSX) ja lisab täidetuna lapse juhtumiplaani dokumentide juurde STAR keskkonnas.\nlisab Sotsiaalkindlustusameti peaspetsialisti juhtumivõrgustiku liikmeks ja teeb talle volitused menetluse „vaatamiseks ja muutmiseks“, lisades ka volituse tähtaja 30 päeva.\nsaadab e-kirja oma piirkonna SKA peaspetsialistile sisuga: ” (Kohaliku omavalitsuse nimi) on lisanud Teid STAR juhtumiplaani (number) juurde võrgustiku liikmeks”\npeale SKA peaspetsialisti poolt positiivse otsuse lisamist STAR keskkonda, valib teenuseosutaja\nPärast rehabilitatsiooniplaani koostamist, kinnitamist ja allkirjastamist lisab kehtiva rehabilitatsiooniplaani uue dokumendina STAR keskkonda.\nSotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutajad(195.09 KB, PDF)\nKOV abivajava lapse rehabilitatsiooni teenuse vajaduse hinnangu vorm(14.93 KB, XLSX)\nVõta ühendust meie spetsialistiga, et hinnata lapse abivajadust.


OLULINE: Millal tohib tööandja töötajalt küsida vaktsineerimise või koroona läbipõdemise tõendit? | MinuAeg\nEnne kui tööandja küsib töötajalt infot vaktsineerimise kohta või tööandja korraldab ise oma töötajate vaktsineerimise, tuleb kontrollida järgmist.\nKas sul on hinnatud töökeskkonna riskianalüüsis töökeskkonna bioloogilised ohutegurid?\nKas oled kavandanud meetmed bioloogilise ohuteguri maandamiseks?\n• Viia töötajate arv ohutegurite mõjupiirkonnas võimalikult väikeseks ehk korraldada töö selliselt, et kolleegidega/klientidega puutuks kokku võimalikult vähe töötajaid. Selleks, et töötajad puutuksid võimalikult vähe klientidega kokku, võib näiteks korraldada nõustamist mitte kokkusaamistel, vaid teha seda telefoni või Skype’i teel, korraldada pakkide üleandmine selliselt, et kuller ei peaks kliendiga vahetult kokku puutuma jne\n• Hea praktika kontaktide vähendamisel on hoida samu inimesi ühes vahetuses – kui varem liikusid töötajad vahetuste vahel ja puutusid seetõttu kokku rohkemate kolleegidega, siis nüüd on vahetuses kindlad inimesed.\n• Meetmete rakendamise alla kuulub ka abinõu, kus tööruumi (kauplusesse, teenindussaali) pääseb piiratud arv kliente ning nende liikumisteed ja lubatud seismise kohad on märgistatud – inimesed suunatakse hoidma distantsi.\n• Korraldada nakkusohtlike materjalide käitlemine (nt kasutatud taskurätikute) koristamine nii, et vältida bioloogiliste ohutegurite pääsu töökeskkonda või hoida nende esinemine töökeskkonnas võimalikult madalal tasemel. Koristaja võtab prügi prügikastist välja koos prügikotiga, mitte ei võta asju (sh nakkusohtlikke) prügikotist välja.\n• Vaadata üle koristustegevused, kas need on piisavad ka praeguses olukorras. Mõelge läbi, kui tihti on vaja koristada ja pindu desinfitseerida, samuti see, kes koristab ja vajadusel rääkige töötajatega läbi, kui koristamine ei ole nende tavapärane tööülesanne. Soetage koristamiseks ühekordsed kindad, et koristaja ei puutuks koristades nakkusega kokku.\n• Tööandjal on kohustus jälgida, et töötajad teeksid tööd õigesti. Nüüd tuleks tähelepanu pöörata ka sellele, kas töötajad järgivad hügieeninõudeid, s.t pesevad ja desinfitseerivad käsi.\n• Riskianalüüsi tulemustest lähtudes kehtestada vajadusel maski kandmise kohustus. Kui tööandja on maskikandmise kohustuse kehtestanud, siis peab töötaja maski kandma.\nEelmine Lugeja küsib: Kas tööandja võib minu töölepingu lõpetada haiguslehe ajal?\nJärgmine LAURI HUSSAR: VALITSUS TAHAB VABANEDA KOROONAVASTUTUSEST, DELEGEERIDES OTSUSTAMISE ETTEVÕTJATELE


Eesti Kirik » märts 2013\nToetagem omasid Lõuna-Siberis kiriku ehitamisel\nVastavalt EELK välissuhete komisjoni otsusele on misjonikeskus avanud korjanduse, toetamaks Ülem-Suetuki kiriku remonti ja uue kiriku ehitamist Karatusas. Krasnojarski krais Lõuna-Siberis kuuleb tänini eesti keelt. Siinsetesse luterlikesse küladesse ehitati esimesed kirikukoolid ja palvemajad 1850ndatel. 1888 valmis Ülem-Suetuki ja 1893 Alam-Bulanka kirik. Praegugi kasutab Ingeri Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse kuuluv kogudus hoonet, mis päästeti hävingust käesoleva ...\nPiret Riim 27.03.2013 Loe edasi\nKaitskem üheskoos Eesti perekonda\nSA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks algatas petitsiooni samasooliste paaride kooselu seadustamise vastu. Palve allkirjastada petitsioon «Kaitskem üheskoos Eesti perekonda» jõudis paljude postkasti. Kirjas öeldakse, et «olukorras, kus ühiskonnas valitseb niigi moraalne kriis, surutakse meile peale homoseksuaalsete suhete õiguslikku võrdsustamist perekonnaga». Selleks on justiitsministeerium ette valmistamas kooseluseaduse eelnõud. Sihtasutus peab muret tekitavaks ...\nVidevikku uppuv talu\nHilissügisene videvik otsekui tõusis maast üles. Vaatasin: vana talu seinad mustasid juba tugevasti pimenevas õhus. Millised krobelised, soonelised need seinalauad olid – ajavoost puretud. Vaid aknaid ja ülemist osa eraldas veel mustavas õhus. Tuli põles toas ja esikuuks seisis lahti. Me olime Moonikaga äsja koos elama hakanud, üheealised vanemad inimesed. Ja nüüd, pimeduse veerel me olime tulnud siia kaugesse tallu, et natukenegi omaette olla. Kui inimesed alles asuvad koos ...\nRannar Susi 27.03.2013 Loe edasi\nPietismi ja luterluse vahel\nGustav Suitsu luuletuse «Kerkokell» (kirjutatud suvel 1912, võibolla jaanipäeva ja jaagupipäeva vahel) mõistmiseks tuleb tunda luuletaja kirja 24. maist 1902 (vkj) Kolga-Jaani pastorile Villem Reimanile. Luuletus on lähtekohalt tõsieluline: koos abikaasaga jõudis Suits Helsingist Võndu ajal, mil tema ema Liis (snd Kerge) oli 1. jaanuaril 1912 asetatud juba puusärki. Kirikukella lõi tõepoolest Suitsu isa vend Jaan (1853–1927), kes töötas Võnnu külakoolmeistrina 1874–1892, ...\nPeeter Olesk 27.03.2013 Loe edasi\nPalvega looduses 2. osa\n2. Kui ma ütlen mõttekeeli «Piiri», kuulen vastust «jah», seda teeb ta alles nüüd, palju aastaid hiljem, aga mitte alati. Ta musta värvi mõtteline/vaimne kujutis ilmub kuskilt ning kinnitab end minu rangluude liitumise kohale, rohkem vasakule poolele. Ta vaikib ega häälitse. Vahel ilmub tema tuttav suur pea minu silmade ette, siis näen laia, otsast allapoole kõverat nokka ning väikseid musti teravalt vaatavaid või suuri tumedaid, justkui mind paitavaid pehmeid silmi. Tema ...\nJüri Keskpaik 27.03.2013 Loe edasi\nKes see on? Naelajäljed kätel ja jalgadel, lahked silmad, kutsub – tulge minu juurde kõik, kes te vaevatud ja koormatud. Kuidas on see võimalik? Kõik ju teavad, et ta löödi risti! Surmavallast ei tulda tagasi ... Aga siiski! See on minu Issand ja minu Jumal. Ta kutsub mind, ütleb: Mina olen ülestõusmine ja elu! Ta on tõesti üles tõusnud!\nTiiu Hermat 27.03.2013 Loe edasi\nSurm on surnud, Jeesus elab\nLuuka 24:1–12 Naised tulid hauale esimesel võimalusel. Varahommiku hämaruses oli näha, et kivi oli hauakambri eest ära veeretatud. Hauakamber oli tühi. Ei olnud võimalik Jeesuse ihu eest kombe kohaselt hoolt kanda. Seisid nõutuna, lõhnarohud käes. Nad olid pidanud viimastel päevadel palju üle elama. Jeesus vangistati ootamatult aasta suurimal pühal Jeruusalemmas. Sündmused järgnesid üksteisele kohutava kiiruse ja paratamatuse ängistava jõuga. Jeesuse ülekuulamise ajal ...\nAllan Praats 27.03.2013 Loe edasi\nPüha Jumal, täname Sind, et Sina oled meid nii väga armastanud, et oled lasknud oma ainusündinud Pojal ristil surra ja inimkonna patud kanda. Anna meile lootust, et usk võiks kanda meid läbi elu raskuste, kuni kord jõuame igavesse ellu Jumala riigis. Õnnista saabuvaid pühi, et sõnum päästest ja elu võidust võiks kosta kõigini. Aamen.\nKristus on surnuist üles tõusnud!\nIga inimese ellu kuulub nii raskeid kui ilusaid hetki. Selleks, et märgata heade päevade ilu, on vahel vaja enne kannatada ja taluda raskusi. Ka Kristus kannatas selles maailmas. Tema õpetust ei võtnud kõik vastu. Inimlik kadedus ja kurjus ründasid teda põhjuseta ning viisid maailma Päästja ristile surema. Patuta inimese peale asetati kogu maailma patt, mis oli ränk ja valus koorem. Selle kannatuse põhjus oli lunastus, inimeste vabaks ostmine surma ja patu käest. Nii andis ...\nKaido Soom 27.03.2013 Loe edasi\nParim kingitus pühadeks on EESTI KIRIKU soodustellimus!\nTelli ajaleht aastaks endale või sõbrale vaid 27 euro eest. Pere nooremaid rõõmustab ajakiri PLUSS! Soodustellimus aastaks (neli numbrit) ainult 7 eurot. Tellimiseks 1. Palun tasu tellimuse eest SA Ajaleht Eesti Kirik kontole 221020430989. Koos ajakirjaga PLUSS on tellimuse hind 34 eurot. 2. Teata tellijate aadressid toimetusse telefonil 733 7795 või sirje.kasemaa@eelk.ee\nKas tunned piiblit? Küsimus nr 7\nVASTUS 20. märtsi küsimusele Valik tehti liisuheitmise teel, valituks osutus Mattias (Ap 1:26). Toimetusse laekus 17 õiget vastust, loosi tahtel saab auhinna Magda Viilas. Auhinna saab kätte Eesti Piibliseltsist. KÜSIMUS 7. Tõotatud maale minnes ületas Iisraeli rahvas Jordani jõe. 12 meest (üks igast suguharust) pidi seejärel teatud sündmuse tähistamiseks midagi õlale võtma. Mille nad võtsid õlale ja missuguse sündmuse tähiseks see oli? Iga nädal loositakse õigesti ...\nEesti kiriklikud mälestuspäevad\nAPRILL 10. Christian David, Herrnhuti saadik, vennastekoguduse tegevuse alusepanija Tallinnas ja Eestis (†1751); Johann Christian Quandt (†1750) ja Albrecht Sutor (†1758), pastorid, vennastekoguduse tegevuse algatajad ja eestvedajad Lõuna-Eestis 22. Johannes IV Kievel (†1527) ja Johannes III Orgas (†1515), Saare-Lääne piiskopid, Eesti kirikuelu uuendajad 22. Rudolf Kallas, pastor, rahvusliku liikumise tegelane (†1913) 24. Anton Thor Helle, pastor, piiblitõlkija, esimese ...\nSellel aastal toimub suurel reedel, 29. märtsil Tallinnas taas ristitee rännak. See algab kell 13 Jaani kirikust ja suundub edasi Kaarli kirikusse, toomkirikusse ning mööda Pikka jalga Rootsi-Mihkli kirikusse. Orienteeriv lõpp kell 15. Kogudused kutsuvad kõiki süüvima sellel päeval Jeesuse teekonda ning andma Päästjast tunnistust oma kaasaskäimise ja palvetega. Üheskoos ristiteed käies antakse ühiskonnale nähtav märk meie kirikute ühtsusest ja usust ning kuulutusest.\nKoguduste esindajaid oodatakse oikumeenilisele misjonikonverentsile\n13. aprillil kell 10 on Tallinnas Toompea 3 oikumeeniline misjonikonverents «Võimatu misjon?». 14. aprillil on misjonikeskuses välismisjoni tugikoguduste päev. Misjonitöö ei ole üksikute ettevõtlike kristlaste pärusmaa või maailma avastamise viis, vaid meeskonnatöö. Lisaks minejatele on vaja läkitajaid, annetajaid, eestpalvetajaid jne. Konverents annab ülevaate meie kirikute välismisjonitööst. Osavõtumaks 10 eurot (märtsis tasudes 8 eurot, kohapeal 12 ...


Justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 "Vangla sisekorraeeskiri" muutmine – Riigi Teataja\nJustiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 "Vangla sisekorraeeskiri" muutmine\nRTL 2007, 73, 1258\nVastu võetud 11.09.2007 nr 35\nMäärus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 25 lõike 2 ja § 105 lõike 2 alusel.\n§ 1. Justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 «Vangla sisekorraeeskiri» muutmine\nJustiitsministri 30. novembri 2000. a määruses nr 72 «Vangla sisekorraeeskiri» (RTL 2000, 134, 2139; 2007, 13, 192) tehakse järgmised muudatused:\n1) määruse preambulis asendatakse viide volitusnormile «§ 15 lg 2» viitega «§ 15 lg 3»;\n2) paragrahvi 41 pealkiri ja lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« § 41. Pikaajalise kokkusaamise korraldus\n(1) Pikaajaline kokkusaamine toimub vangla territooriumil pikaajalise kokkusaamise ruumides, kus kokkusaajal ning kinnipeetaval on võimalik ilma pideva järelevalveta suhelda, süüa, pesta ja magada.»;\n3) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n« (11) Pikaajalisel kokkusaamisel toitlustatakse kokkusaajat ja kinnipeetavat vanglas pakutava toiduga.»;\n4) paragrahvi 41 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «ruumide kasutamise»;\n5) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Kokkusaamise kuludeks loetakse ruumide kasutamisele, kokkusaaja toitlustamisele ja hügieenivahenditele tehtud kulutused.»;\n6) paragrahvi 451 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Vangla direktor või tema määratud isik võib loa andmisest keelduda, kui ta kahtleb kokkusaaja maines, kui kinnipeetaval on poole aasta jooksul üks kokkusaamine olnud või kui pikaajaline kokkusaamine võib olla ohtlik vangla julgeolekule või kinnipeetava või kokkusaaja tervisele.»;\n7) paragrahvi 46 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Kokkusaaja võib kokkusaamisele kaasa võtta mõistlikus koguses enda tarbeks vajalikke riideesemeid ja kosmeetikat, kammi, hambaharja ning tema poolt tarvitatavaid ravimeid, lisaks mõistlikus koguses fotosid.»;\n8) paragrahvi 46 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:\n« (11) Kosmeetika peab mahtuma ühte ühe liitri suurusesse läbipaistvasse kilekotti ning ühe pakendi maht võib olla kuni 100 ml. Hügieenivahendite olemasolu kokkusaamise ajal tagab vangla. Naissoost kokkusaaja võib kokkusaamisele kaasa võtta ka hügieenisidemeid või tampoone.\n(12) Ravimite kaasatoomise korral on vanglal õigus küsida näha nende tarvitamise vajadust tõendavat arsti antud dokumenti. Ravimid tuleb enne kokkusaamisruumi sisenemist anda ametniku kätte hoiule. Ametnik toob kokkusaajale ravimeid vastavalt vajadusele.»;\n9) paragrahvi 46 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« (2) Kui kokkusaamisele võetakse kaasa eelkooliealine laps, võib kaasa võtta lapse hooldamiseks vajalikke tarbeesemeid, mänguasju ja spetsiaalset toitu.\n(3) Kinnipeetav võib kokkusaamisele kaasa võtta mõistlikus koguses enda tarbeks vajalikke riideesemeid ning tualett- ja suitsetamistarbeid.»;\n10) paragrahvi 461 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n«Kirjaga võib saata viis marki ja viis ümbrikku.»;\n11) paragrahv 61 lõikes 1 lisatakse peale sõnu «lõikes 3» sõnad «ja paragrahvi 61 lõikes 11 toodud piiranguid.»;\n12) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n« (11) Vanglas või vangla osakonnas, kus kinnipeetav peab kandma vangla riietust, annab kinnipeetav isiklikud riided, mille kandmiseks tal luba puudub, vangla lattu hoiule.»;\n13) paragrahvi 741 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« 2) küünelõikur ja kamm;»;\n14) paragrahvi 741 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks.\n(1) Käesolev määrus jõustub 1. oktoobril 2007. a.


Kodukeraamika tootmine Harjumaal\nEttevõtluskogemuse algus: 05.07.2011\nHarju maakond, Saue vald, Turba alevik, Pargi tn 5-2\nLisa Liivi L.-S. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Liivi L.-S. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.


Lukas: 2,5 miljonit iga-aastast lisaeurot aitaks maksta koorijuhtidele korralikku tasu - Eesti Päevaleht\nArvud ei valeta. Üle poole praegustest juhendajatest hakkab peatselt pensionile suunduma ja alla 35-aastaseid noori on juhendajate seas vaid 15%. Nii suunab praeguste tendentside jätkudes 30 aasta pärast 1024 juhendaja asemel tantsu- ja lauluhuvilisi vaid 310. Noori amet ei motiveeri ja kollektiivid ei ole jätkusuutlikud. Kuidas säilitada eestlaste sajanditepikkune traditsioon?\n„Päts punnis viimseni vastu, teda tuli kätest tirida ja tagant lükata.” Miks saadeti president Jämejala vaimuhaiglast uuesti Venemaale? 144


2002. aasta parimad tooted\nHonda on auto tehnoloogiat kasutades täiustanud mootorratast Honda Interceptor (hind 150 000 krooni). Neljasilindrilisel mootoril on kasutusel muutuvad sisselaskefaasid VVT (variable valve timing) ja lisavarustusena ABS-pidurid.\nLinnuvaatlejatele ja vutifännidele võiks meeldida Pentaxi binokkel, mille sisse on ehitatud digitaalne fotoaparaat. Kaamera on võimeline pildistama sekundis viis kaadrit ja salvestama mällu 100 pilti, mida saab lehitseda vedelkristallekraanil (hind 4500 krooni).\nAasta 2002 parimamate toodete seas on ka lihtsaid, kuid praktilisi leiutisi. Firmad Hunt´s ja Heinz on pööranud pea peale ketshupimaalima ja disaininud korgil seisvad ketshupipurgid (hind 26 kuni 46 krooni).\nLennujaamades seiklemiseks sobib ratastel kott, mis tõmblukkudega ühendades liidab reisimise ajaks üheks kolm või neli kotti. Reisi sihtkohta jõudes saab kotid tõmblukuga lahti ühendada (hind 5250 krooni).\nAasta toodete seas on vidinaid, mille eesmärk on täiuslikumat meelelahutust pakkuda. Karaoke harrastaja saab kasutada firma IVL toodet, mis näeb välja nagu mikrofon, kuid on tegelikult väike stuudio (hind 1200 krooni). Seade on ühendatav laulusalmide lugemiseks televiisoriga. Ta muudab laulja häält nii, et see tabab kõiki noote. Mikrofonis on salvestatud 50 laulu ja neid saab internetist 15 kroonise tükihinnaga juurde laadida.