160 aastat pärast neandertallaste avastamist kipume me seda esiajaloolist inimest ikka ette kujutama kuskil külmunud kõnnumaal hulkuva ilmetu kujuna, kes karmides oludes imekombel elus püsis, aga Homo sapiens’i saabudes välja suri. Ometi on viimastel aastakümnetel lisandunud selle inimese liigi kohta tohutult palju uusi teadmisi, mis sellise arusaama ümber lükkavad.\nSykes on teinud märkimisväärset tööd, sünteesides tuhanded teadusuuringud üheks kergesti haaratavaks looks. [—] Me kipume käsitlema kõiki inimese liike enda liigi kaudu. Me näeme neid kui verstaposte Homo sapiens’i tekkeloos ning tunneme huvi, mil moel me neist teistest üle olime, kas me seksisime nendega ja kas meie suretasime nad välja. Aga Sykesi käsitluses on Homo sapiens vaid kõrvaltegelane loo lõpus. “Hõimlased” seab esikohale neandertallase.\nKuidas see sissetungijatega võitleb ja millist tuge meilt vajab\nImmuunsüsteem – miks see mõnikord üle reageerib ja kuidas seda tippvormis hoida? Miks mõned haigustekitajad meie keha ärevaks ajavad ja miks herpesviirus puhkeb õide just siis, mil tahame eriti hea välja näha? Mitu bakterit on meil suus ning kuidas suudlemine meid terveks teeb? Dr Hendrik Streeck selgitab, kuidas meie immuunsüsteem sissetungijatega võitleb ning millist abi meilt vajab.\nKuigi immuunsüsteem, organismi üks kõige keerukamaid ja põnevamaid osi, on miljonite aastate jooksul lakkamatult täiustunud, on endiselt tegu tundliku ja haavatava mehhanismiga, mis vajab pidevat meie tähelepanu ning tuge. Immuunsüsteem on justkui tipptasemel orkester, mis juhindub motost „parem karta kui kahetseda“, otsustades kärmelt ja sihipäraselt, mis on oma ja mis võõras, mis tuttav ja mis tundmatu, mis tervitatav ja mis ohtlik.\nDr Streeck viib lugeja põnevale ekspeditsioonile, et lihtsal, ent teaduspõhisel viisil selgitada immuunsüsteemi imetabaseid tegusid ning mis juhtub siis, kui need siiski tegemata jäävad. Muu hulgas tuleb juttu immuuntolerantsusest, soolestiku kapriisidest, süüfilisest ja AIDSist, malaariast ja haisva jala needusest ehk jalaseenest, allergiatest, autoimmuunhaigustest, kasvajatest, antibiootikumidest, vaktsiinidest, aga õnneks ka talupoja tarkusest, mis teeb meie streikiva immuunsusega teinekord suisa imesid.\nDr Streeck on epidemioloogina keskendunud just inimese immuunpuudulikkuse kliinilistele uuringutele. Ta on viroloogia professor ning Bonni ülikooli viroloogia ja HIV-uuringute instituudi direktor.\nHuvi immuunsüsteemi vastu tõusis kõrgustesse koroonapandeemia tuules: antikeha ja T-rakk vallutasid aastaks-paariks pea kõik uudistekanalid. Et tärganud huvi toita, tasub hobi-immunoloogidel avada see meelelahutuslik käsiraamat, mis juhatab lugejad hoogsal sammul läbi immuunsüsteemi keeruka maailma.\nSel teekonnal tutvutakse mustrituvastuse, vaarao needuse ja Kuldkiharaga ning käiakse koos T-rakkudega koolis. Raamatust leiab ka hulga soovitusi, kuidas oma immuunsüsteemi eest hoolt kanda.\nLõbus ja hariv raamat!\nVõõrastele pole ruumi. Sissejuhatus 9\nKohalike bakterite pärusmaa. Naha pealispind 11\nSurnud rakkudest kaitsevall. Naha sisemus 13\nSarvkiht ja suudlused? Imerohi sülg 15\nKalasoomustest ja karusnahkadest. Mustrituvastus 19\nKuulge, rahvas! Rakkude tõrjevõitlus 21\nKeha kaitsevägi 25\nÜsna spetsiifiliselt mittespetsiifiline immuunvastus.\nKaasasündinud immuunsüsteem 25\nMa söö su ää! Makrofaagid 26\nHäire, häire! Monotsüüdid 27\nKolmepalgelised. Granulotsüüdid 27\nHästi võrgustunult saab elust paremini läbi. Dendriitrakud 30\nKõige targem on saada oivikuks. Spetsiifiline immuunvastus 32\nSõdurid. CD8-T-rakud 32\nKindralid. CD4-T-abistajarakud 33\nTähtis on õige mõõt. Regulatoorsed T-rakud 35\nSihipärasus ennekõike. Võtme ja luku printsiip 35\nAntikehavabrikud. B-rakud 39\nKadad või ninja’de visketähed. Antikehad 39\nB-rakust antikehadeni 41\nSündinud tapma. Loomulikud tappurrakud 44\nLahing on võidetud 46\nImmuunsüsteemi asukohad 51\nNümf Lympha. Meie filtreerimissüsteem 51\nKus immuunarmee ringi ujub? Veri 53\nRakkude sünnitusosakond. Luuüdi 55\nKuldkihar ja kolm karu. T-rakkude kool 56\nSiin sõelutakse. Põrn 59\nSallimatus pole sallitav! Immuuntolerantsus 60\nVõõrad meie sees. Kuidas immuunsüsteem kohaneb 62\n100 triljonit organismi. Soolestiku mikrobioom 63\nSurmaohtlik õun. Immuuntolerantsus suus 65\nAbilised, kes võivad ka üle joosta. Bakterid 68\nGlamuurne kuhtumine. Tuberkuloos 74\nValulised kaelakeebakterid. Streptokokid 77\nSurmapõlgav eksperiment. Magu 81\nOhtlikud tundmatud. Viirused 83\nSuudluse tagajärg. Herpes 87\nInfluentser influentsa. Gripp 92\nBelgia misjonijaam. Ebola 94\nMeie päevade pandeemia. Koroona 97\nArne Vidar Røedi merereis. Süüfilis ja AIDS 100\nJälgid muidusööjad. Parasiidid 106\nKui väike Anna rebasega segi aeti. Paelussid 108\nJumalik haigus. Bilhartsioos ehk skistosomiaas 109\nHull kassitädi. Toksoplasmoos 111\nKolmas piiblinuhtlus. Malaaria 112\nEttevaatus pole liiast. Seened 116\nMitte ainult küpsetamiseks. Pärm 117\nVaarao needus. Hallitus 118\nHaisvad jalad. Jalaseen 120\nPoiss plastmullis. Kui immuunkaitse puudub 123\nSissepääs keelatud! Omandatud immuunpuudulikkus 126\nCosmas ja Damianus. Immunoloogilised kõrvalmõjud 127\nÜlemäära aktiivne immuunsüsteem 131\nAtsihh! Allergia 131\nÕietolm. I tüüpi allergia 132\nVereülekanded. II tüüpi allergia 133\nFarmerikops ja seerumihaigus. III tüüpi allergia 135\nAegamööda asjad käivad. IV tüüpi allergia 137\nAina ülitundlikumaks. Allergia sageneb 137\nEttevaatust, allergeenid! Allergiate vältimine 139\nVõitlus iseenda vastu. Autoimmuunhaigused 140\nMaailma tuntuim immuunhaigus. Diabeet 142\nMiski pole kindel. Polüskleroos 143\nGraves või Basedow. Kilpnäärmehaigused 144\nMagamistoa pilk. Raskekujuline lihasnõrkus 145\nSallivuse puudus. Crohni tõbi 145\nLootest raugaks 151\nÕppida, õppida, õppida. Immuunsüsteemi väljakujunemine 151\nElu keskel. Stabiilne immuunsüsteem 154\nAllamäge. Immuunsüsteemi vananemine 155\nAntibiootikumid, antimükootikumid, antiparasiitikumid ja virostaatikumid. Ravimid 159\nAchilleuse kand. Viirusevastased ravimid 160\nVärsked tähelepanekud. Antimükootikumid 161\nSähke, uss! Antiparasiitikumid 163\nKasulik hajameelsus. Antibiootikumid 163\nImmuunsüsteemi trenn. Vaktsiinid 167\nNõrgestatud või juba kutu. Elus- ja inaktiveeritud ehk\nsurmatud vaktsiinid 170\nSuur edusamm kogu inimkonnale. mRNA-vaktsiinid 173\nKoormakandjad. Vektorvaktsiinid 174Tulevikumuusika. Vaktsiin vähi vastu?! 175\nPalun lisa! Immunoteraapia 175\nDinosaurus raviliikide hulgas. Tsütokiinravi 176\nMõistatuslik aine. Antikehateraapia 177\nTere tulemast sarimõrvarile. T-rakuteraapia 179\nMurranguline innovatsioon. Kontrollpunkti inhibiitorid 180\nKodused ravivahendid 183\nVanaema hüva nõu. Kodune esmaabi 184\nTervist toov lilleke? Punane päevakübar (Echinacea purpurea) 184\nVäikeste terakestega immuunsüsteemile appi? Homöopaatia 185\nKuum sidrunijook? C-vitamiin 185\nVanaema tarkus? Kanapuljong 187\nTervistav juur? Ingver 187\nMitte ainult vampiiride vastu? Küüslauk 188\nVaja jahutust? Pahkluumähised 188\nEnsüümidele esmatähtis? Tsink 189\nNaer ja muu tervisele kasulik. Immuunsüsteemi toetav eluviis 190\nNaer on terviseks 190\nMitmekesisus on etem. Suudlemine 191\nLiikumine on elu. Sport 191\nNatuke mustust ei tee kahju. Hügieen 192\nPraktiline nakkuskaitse. Kätepesu 193\nAidaa, mikroobikandjad. Pindade desinfitseerimine 194\nMoekas aksessuaar. Maskid 194\nSiiamaani ja mitte kaugemale. Vahemaa hoidmine 195\nParem mitte! Millest tuleks hoiduda 196\nÜks tablett kõigeks? Multivitamiinid 196\nSurmatoov toss. Suitsetamine 197\nUimane immuunsüsteem. Alkohol 198\nÜmberkukkumiseni. Stress 199\nKõikide tervise heaks. Tulevikupilk 201\nJuulis klubiraamatuid ei ilmu. Kohtume taas augustis!


Lugeja: inimesed lasevad end ja oma lapsi liiga kergeusklikult vaktsineerida - Delfi\nVaktsiinidel on nii palju negatiivseid omadusi, aga hoolimata selles lasevad enamik lapsevanemaid oma lapsi vaktsineerida. Kas see tuleneb teadmatusest, hirmust või tõesti on selliseid inimesi, kes usuvad 100% vaktsiini headusesse?\nInimesed, kes on vaktsineerimise vastu, teavad enamasti vaktsiini tagamaid ja kõrvalnähtusi, mis need endaga kaasa võivad tuua. Osad inimesed, kes pooldavad vaktsineerimist, suhtuvad negatiivselt nendesse, kes oma lapsi vaktsineerida ei lase, kuna arvavad, et tänu neile pole siiani saadud võitu vastavatest haigustekitajatest ning nende tõttu võib liikvele tulla uus haigusepuhang. Nad pole teadlikud põhjustest, miks need inimesed nii käituvad. Kindel on see, et vaktsiinid võivad mõjuda inimestele negatiivselt, sest vastasel korral oleksid need (tõenäoliselt) kõikidele inimestele kohustuslikud.\nJärgnevalt toon välja 4 põhjust miks mitte end ja oma last vaktsineerida:\nEsimene põhjus, miks vaktsineerimisest hoiduda, on kindlasti see, et paljud vaktsiinid sisaldavad mürgiseid alumiiniumi ja elavhõbeda ühendeid, mis suuremates kogustes võivad põhjustada inimese surma.\nTeine põhjus seisneb selles, et vaktsiinid pole alati efektiivsed. Näiteks läkaköha vaktsiini efektiivsus on 63-91%. Lisaks sellele, et vaktsiini efektiivsus on väike, annavad vaktsiinid vaid ajutise kaitse mõneks aastaks. Kui sedagi. Osa arste tunnistab avalikult, et vaktsiinid ei kaitse haiguse eest, nad vaid „mahendavad“ seda, kui juhtute haigeks jääma.\nKaitse kõige kallimat – vaktsineeri! (3) 03.11.2016\nKolmandaks halvaks küljeks on see, et keegi pole teinud pikaajalisi uuringuid vaktsiinidele ja tegelikult ei teatagi päris täpselt, mida need inimestele võivad teha. Näiteks B-hepatiidi vaktsiini katsetati kõigest 5 päeva.\nVaktsiinid võivad kaasa tuua haiguse, mille vastu vaktsineeriti. Näiteks 1976. aastal jäi gripivaktsiini tagajärjel 565 inimest halvatuks, nakatudes vaktsineerimisjärgselt Guillain-Barre tõppe. USA-s on kõik registreeritud lastehalvatuse juhtumid alates aastast 1979 olnud põhjustatud vaktsiinist ja II maailmasõja ajal vaktsineeriti Saksamaal elanikkond difteeria vastu, pärast mida kasvas difteeria haigusjuhtumite arv 17% ja suremus haigusesse 6 korda.\nKui uus vaktsiin turule tuleb, siis mõelge hoolikalt enne kui vaktsineerima lähete, sest näiteks esimene katse panna difteeria/läkaköha/teetanus/lastehalvatus ühte vaktsiini. Tuli turule ilma turvalisustestideta aastal 1959 ja hakkas kohe haigus- ja surmajuhtumeid koguma. Aga võttis aega 9 aastat ja suurt hulka kohtuprotsesse, enne kui vaktsiin 1968. aastal vaikselt turult kõrvaldati.


Kuidas ennetada neerupuudulikkus - Tips for you - Tipsed.Com\nneerupuudulikkus on viimane samm neeruhaigus.See tekib siis, neerud ei saa enam töödelda vedeliku normaalselt.Kui neerupuudulikkus tekkimisel tuleb patsient tavaliselt on minna dialüüsi, mis on siis, kui masin täidab ülesannet neerud keha.Siiski on sammud, mis võivad takistada neerupuudulikkus või vähemalt aeglustada selle esinemist juhtub.\nÕpi Kuidas ennetada neerupuudulikkus\nKontrolli oma vererõhku iga hinna eest.Krooniline kõrge vererõhk on üks kõige levinumad põhjused äge neerupuudulikkus täiskasvanud meestele kui naistele.\nKüsige oma arstilt, võttes küüslauk toidulisandeid.Need toidulisandid võivad aidata alandada vererõhku kiiresti, kuid samal ajal nad pärsivad vere võimet hüübida, et nad peaksid vastu võtta ainult arsti järelevalve all.\nsuitsetamisest.Sigaretisuits põhjustab erinevaid terviseprobleeme, mis võivad suurendada teie võimalus neerupuudulikkus.Kui te lõpetate suitsetamise, siis ka vererõhku alandada, mis on oluline ennetada neerupuudulikkus.\nrääkida arstiga teie neeruhaigus, enne kui on mingeid X-ray.Te peate võtma eriravimeid enne X-ray, et vältida selle kahjustamist neerusid.\njoomist alkoholi.Võite vähendada koormust neerusid, lõigates kõik joogid välja oma elustiili.Need joogid on vaja, et teie neerud töötavad väga kõvasti ja ei joo neid aitab vältida probleeme neerudega.\nJoo palju vett.Isegi kui teie neerud võivad kahjustuda, nad peaks ikka suutma töödelda vett.Proovige juua vähemalt kaheksa klaasi päevas.\nPöörduge arsti poole ja korrapärane vere ja uriini testid teha.Need katsed märkate arendamise küsimusi enne, kui hakkate märgata sümptomeid.\nalati kindel olla, et te järgite arsti korraldusi, kui võtta ravimeid.Vale kasutamine meditsiinis või ravi lõpetamist võib tõsiselt suurendada oma neerupuudulikkuse riski.\nLugege oma pere tervise ajalugu.Neeruprobleemid kipuvad olema pärilik, et olla eriti ettevaatlik, et vältida neeruhaigus ja ebaedu, kui ta jookseb oma pere.\nKindlasti te lõpetate küüslauku toidulisandeid mitu nädalat enne igasugust operatsiooni.\nKui teil tekivad sümptomid neerupuudulikkus, võtke ühendust oma arstiga ja saada kohe haiglasse.Neerupuudulikkus saab ravida dialüüsi, kuid ravi tuleb alustada niipea kui võimalik, et suurendada eduvõimalusi.\nKodune fikseerida eest Söejoonistus\nKuidas hoida värvitud jalanõud verejooks\nKuidas luua Leaf Kaelakee Kasutades Real Leaves


Eesti ärihaid ehitavad supervillasid - Kinnisvarauudised\nEesti ärihaid ehitavad supervillasid\n16. jaanuar 2013 11:35\nKinnisvarabüroo 1Partner Kinnisvara andmeil rajavad tuntud ettevõtjad ülikalleid villasid. Mullu müüdi Eesti kalleim maja 2,2 miljoni euroga.\nKalleim krunt, asukohaga Nõmmel, maksis büroo andmeil miljon ja korter Tallinna kesklinnas 494 000 eurot. Odavaim korter müüdi seevastu 300, maja saja ning krunt 500 euro eest.\n1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri sõnul toimusid kõik aasta suuremad tehingud Tallinnas ja Harjumaal. "Ülikallid lepingud on Eesti oludes küllalt harvad, pigem alla kümne kuus, kuid aastatagusega võrreldes tehakse selliseid tehinguid oluliselt enam," ütles ta.\nVahteri sõnul enam kallist kinnisvara alla ehitusmaksumuse käest ei anta ja nimetatud projektide pealt võttis esialgne arendaja ka väikese kasumi. "Vaikselt ehitatavad küllalt tuntud Eesti enda äriinimesed supervillasid juurde ja eks nüüd kindlasti tuntakse huvi, kes ja kus täpselt need tehingud tegi, kuid isikute privaatsusest ja andmekaitsest lähtuvalt ei saa konkreetsemaks minna," lisas ta.\nTallinnas kasvas tehingute arv mullu 10 066ni ehk 14,3% – seejuures korteritehinguid tehti 23% ning kruntidega 7,9% enam. Majade müük kahanes ligi viiendiku võrra.\n22. veebruar 14:45\nColliers: ärikinnisvara karavan ei peatu\n22. veebruar 17:31\nSEB: rentnikud saavad muskleid näidata\nUusarenduste tõttu on Tallinnas oodata nii suuremat pindade saadavust kui ka hinnasurvet B-klassi bürooruumidele, näitab SEB koostatud analüüs.\n22. veebruar 16:54\nTallinn andis välja veerandi võrra vähem ehituslube\nTallinna linnaplaneerimise amet andis eelmisel aastal välja 1223 ehitusluba, mida on 354 võrra vähem kui aasta varem.\n22. veebruar 15:00\nAivar Uutar hakkab juhtima Energiateenus Gruppi\nKaheksa aastat AU Energiateenus osaühingut juhtinud Aivar Uutar alustab 1. märtsil kolme ettevõtet ühendava Energiateenus Grupi juhina, kuhu kuulub ka AU Energiateenus. AU Energiateenus uueks...\nGALERII: vaata, mis toimus kinnisvarakonverentsil


Koerte vaktsineerimise tabel ja kava vanuse järgi - Ravi September\nKohe pärast seda, kui kutsikas on teie kodus ilmnenud, soovitame oma tervise hindamiseks pöörduda veterinaarkliinikusse. Pole tähtis, kas kutsikas osteti kasvatajalt, võeti sõpradelt või varjupaigalt. Ainult veterinaararst suudab näha haiguse varjatud tunnuseid.\nVeterinaarkliiniku külastuse ajal arst saab oma lemmiklooma kohta rohkem teavet ja valib teie kutsika kõige sobivama vaktsineerimiskava.\nOlge ettevaatlik, kui võtate kutsika, kelle esmane vaktsineerimiskursus pole lõpule jõudnud (st noorem kui 3 kuud). Pidage meeles, et teie kutsikas ei ole täielikult kaitstud, kuni vaktsineerimine on korralikult läbi viidud.\nMida peate teadma vaktsineerimise kutsikate kohta?\nKutsika kompleksse vaktsineerimise korral peate 3-4-nädalase intervalliga 2-3-külalist külastama veterinaarkliinikut.\nKui vaktsineerimiskava eirab või rikub, võib täieliku immuunsuse saavutamiseks vajada täiendavat vaktsineerimist.\nVahetust vaktsiinide vahel ei ole võimalik vähendada, see toob kaasa lühema ja intensiivse immuunsuse tekkimise.\nMillises vanuses vaktsineeritakse kutsikaid?\nEsimesed vaktsineerimised kutsikas võivad alata 6 nädalaga. 7-8 nädalat tuleb vähemalt üks vaktsineerimine juba läbi viia.\nKutsikate esimene vaktsineerimine (valikuline, lasteaed)\nKutsikate esimene vaktsineerimine viiakse tavaliselt läbi 6 nädalat tagasi lasteaias. See vaktsineerimine ei ole kohustuslik, seda tehakse koertel, et kaitsta väikseid kutsikaid parvoviiruse enteriidist.\n6 nädala pikkuste kutsikate primovaktsineerimiseks kasutage Eurikan Primo või Nobivak Pappy vaktsiine\nTeine vaktsineeritud kutsikas (kohustuslik)\n7-8 nädalat viiakse läbi teine vaktsineerimine kompleksse vaktsiiniga. Selle vaktsineerimise eesmärk on kaitsta parvoviiruse enteriidi, katku, adenoviroosi (nakkuslik larüngotrahheiit ja nakkuslik hepatiit), paragripi ja leptospiroosi vastu.\nSee vaktsineerimine võib olla esimene, kui lapsehoidjana kutsikat ei vaktsineerita parvoviiruse enteriidi vastu 6 nädala jooksul.\nKolmas vaktsineeritud kutsikas (kohustuslik)\n12 nädala pärast antakse kolmas vaktsineerimine. Kasutatakse sama tootja samaaegset vaktsineerimist, mida kasutati teise vaktsineerimise ajal samade haiguste vastu, kuid koos marutaudivastase aine lisamisega.\nNeljas vaktsiiniküber (valikuline)\nHarvadel juhtudel (alla 5% kutsikatest), kui pärast vaktsineerimist 2 ja 3 kuu jooksul ei ole tekkinud immuunsust, võib 16 nädala jooksul (4 kuud) nõuda täiendavat vaktsineerimist. Kasutatud vaktsiin sama tootja poolt 2-3 kuu pärast.\nMis vaktsiine kaitseb kutsikaid?\nSoovitame kutsikate ja täiskasvanud koerte vaktsineerimiseks kasutada Eurikani, Rabizini ja Nobivaki vaktsiine.\nTe olete ilmselt kuulnud, et kutsikat tuleks hoida kodus, kuna see ei moodusta pärast vaktsineerimist. Peamine küsimus on, kui mitu päeva pärast vaktsineerimist saab kutsikaga kõndida? Erinevad vaktsiinide erinevad kutsikad moodustavad immuunsuse eri aegadel. Kui teete õigesti, moodustub täielik kaitse kõigi haiguste vastu 2 nädalat pärast 3-kuulist vaktsineerimist (muude komponentide kui leptospiroosi ja marutaudi korral varem - tavaliselt 1 nädal pärast vaktsineerimist 3-kuulise perioodi jooksul). Kuid see ei tähenda, et kutsikad ei saaks jalutada kuni 14 nädalat. Kutsikas varane sotsialiseerumine on äärmiselt oluline.\nVõite alustada kutsikate käimist alates 10 nädalast, järgides võimalikult palju ettevaatusabinõusid:\nÄrge kõndige oma kutsikat kohtades, kus teistel koertel on märgistatud territoorium või purustatud\nÄRGE lubage oma kutsikal mängida võõraste koertega. Ja olenemata sellest, kui sõbralikud nad on.\nÄRGE lubage oma sõpradel koos oma koertega mängida, kui neil koertel on vaktsineerimine edasi lükatud.\nKUTSUVAD kutsikate kätele kohtades, kus koerad tühjenevad või tähistavad territooriumi (näiteks on kõik aiakohad mitmekorruseliste laevateede ees)\nVõite toota kutsikat maja sisehoovis?\nKui elate eramajas, on õu aiaga ja piisavalt päikesevalgusega valgustatud, siis on nakatumise oht minimaalne ja võite kutsikat käia.\nMiks me vajame karantiinikutsikate esimesel 2 nädalal pärast vaktsineerimist 3 kuu pärast?\nHoolimata asjaolust, et enamiku haiguste immuunsus areneb kiiremini, ilmneb kaitset leptospiroosi ja bshenstvennosti - koertele ja inimeste haigustele ohtlikule - alles 14 nädalat pärast vaktsineerimist.\nMis vahe on yorki vaktsineerimise skeemi, saksa lambakoera, labradori, spitsi ja teiste koeratõugude vahel?\nVaktsineerimise ajakava, vaktsineeritud haigused ja süstivate vaktsiinide doosid ei erine. Tõug ei oma tähtsust vaktsiini valimisel.\nVaktsineerimisgraafiku sõltumatu muutus, vaktsiini kogus ja vaktsiini koostisosad võivad pärast vaktsineerimist põhjustada immuniseerimise madalat taset! Pea meeles, et kutsikad on nakkushaiguste suhtes kõige haavatavamad!\nKas dekoratiivsete koeratõugude kutsikad (Yorkies, Toi, Spitz ja teised) vajavad vaktsiini pooldoosi?\nEi Erinevatel tõugudel testitud vaktsiinide efektiivsus ja ohutus. Vaktsiini ei saa jagada. York kutsikale või spitsikoerale ei pea pool annust manustama, samuti ei ole vaja samaaegselt manustada ka 2 Iiri Suur Dane'i annust. Poolannuse vaktsiini sisseviimine võib kutsikale põhjustada immuunsuse puudumist!\nDe-worming kutsikad enne vaktsineerimist\nOn äärmiselt oluline regulaarselt ravida kutsikaid ussidelt, kuna need on kõige tundlikumad helmint-nakkuste suhtes. 2 nädalat enne vaktsineerimist tuleks de wormimist ära teha, kui te ei järginud soovitatud raviskeemi kutsika raviks usside suhtes.\nKutsika vaktsineerimise hind koosneb vaktsiini maksumusest ja arsti ametikoha maksumusest, sealhulgas looma uurimisest ja omaniku nõustamisest. Vaktsineerimise kutsikate hinnad.\nGraafik vaktsineerimisi kutsikaid kuni aastani (tabel)\nAllpool on klassikaline vaktsineerimiskava kutsikate jaoks kuni aastani. 6 ja 16 nädalat vaktsineerimised EI OLE kohustuslikud ja on vajalikud üksikjuhtudel. Kutsikate primovaktsineerimise skeem määratakse iga kutsika individuaalseks!\nKui kutsikas on just sündinud, on seda kaitstud ainetega, mida ta saab emalt. Niipea, kui ta peatab piima söötmise, vajab ta täiendavat kaitset ja siis vaktsineerimine tuleb päästetud.\nMillal saab kutsikad esimest korda vaktsineerida?\nTavaliselt vaktsineeritakse vanuses 8-10 nädalat. Kuid nendel juhtudel, kui kutsikas puutub kokku täiskasvanud loomadega, kes kõnnivad tänaval, antakse neile esimene vaktsineerimine 3-4-nädala vanuseliseks. Samuti on õigustatud varajane vaktsineerimine, kui elukohas registreeritakse epideemia. Muudel juhtudel on parem hoiduda sellistest varajastest vaktsineerimisest. Varajased vaktsineerimised tehakse spetsiaalsete PUPPY seeria ravimitega.\nReaktsioon vaktsineeritakse 3 nädalat pärast esimest, see tähendab, 11-13 nädalat. Pärast seda vaktsineerimist hoitakse karantiini 2 nädala jooksul, pärast mida saab koera välja võtta. Kuni siiani on kutsikat kodus hoitud, äärmuslikel juhtudel võite selle välja võtta tänavale oma kätes, kuid parem on mitte seda riskida. Samuti ei ole soovitatav kutsikat ujuma enne vaktsineerimise tsükli lõppu, võib pesemine karantiiniperioodil olla eriti ohtlik.\nJärgmine kutsika vaktsineerimine toimub umbes kuus kuud pärast täielikku hammaste vahetust.\nViimased vaktsineerimised viiakse läbi igal aastal ja omanikud seda igal aastal uuendavad.\nOn mitmeid reegleid, mida tuleb järgida, et tagada vaktsineerimine võimalikult õrnalt ja ei kahjusta last.\nKutsikas peab olema täiesti tervislik. Vaktsiin on sisuliselt ühend, mis põhjustab haigust, mille jaoks see on mõeldud, kuid kerges vormis. Kui koer on kunagi olnud haige, arendab see oma immuunsust. Kui kutsikas on ebatervislik, siis on lapsele vaktsineerimine liiga raske.\nKaks nädalat enne vaktsineerimist peate ravima usside vastu. Viirused nõrgendavad keha koos kasutatava ravimi kasutamisega, võib see põhjustada traagilisi tagajärgi.\nEsimesed 12 päeva pärast vaktsineerimist on kutsikale raske kõhulahtisust, depressiooni, kõrge palavikku ja letargiat. Soovitav on, et koera kõrval oleks üks pereliige.\nKoerte vaktsineerimiskava kuni 1 aasta.\nEt kutsikate vaktsineerimise järjekorda jäetaks lihtsamaks, vaata tabelit:\nKarantiin on vajalik, sest koer kaitseb haiguste eest ainult pärast selle lõpetamist.\nErinevat tüüpi vaktsineerimised\nOn olemas üksikud vaktsiinid ja komplekssed vaktsiinid. Esimesed teevad ühest haigusest, teine kaitseb korraga mitut. Polyvaktsiine kasutatakse kõige sagedamini. On haigusi, mille jaoks kõik kutsikad vajavad vaktsiine:\nMarutaud on kõigi koerte kohustuslik vaktsineerimine, paljudes veterinaarkliinikutes on see tasuta tehtud;\nKatk - surmaga lõppev haigus;\nGastroenteriit on seedetrakti haigus, mis põhjustab looma dehüdratsiooni ja surma;\nHepatiit - viirusnakkus;\nLeptospiroos on väga ohtlik haigus, sümptomid on kõhulahtisus, kõrge palavik;\nParagripp on äge hingamisteede viirusinfektsioon.\nSoovi korral saab omanikku vaktsineerida teatud ebatüüpiliste haiguste vastu:\nPiroplasmoos - haigusliku hammustuse põhjustatud haigus. Seda on nüüd edukalt ravitud ja kuna vaktsiin on kallis, on mõistlik seda teha, kui teie ja teie koer lähevad pikale matkale, kus mõistliku aja jooksul ei ole võimalik saada meditsiinilist abi.\nLyme'i tõbi, mis on ka provotseerunud puugiga, väga ohtlik haigus nii koertele kui ka inimestele. Vaktsineerimine peaks toimuma enne suveperioodi, eriti kui plaanitakse jalutada läbi parkide, metsamaa jne.\nSeennakkused - ülekantud muudest loomadest ja nende kasutatavatest asjadest. Seda soovitatakse koertele, kes osalevad näitustel ja võistlustel. Näidatud enne zoo-hotellis majutamist omanike puhkusele.\nPärast vaktsineerimist peaks omanik pöörama erilist tähelepanu lemmiklooma seisundile.\nKohalikud komplikatsioonid esinevad otseselt punktsioonikohas. Need võivad olla tursed ja isegi tükid. Immuunsust täheldatakse 5% juhtudel pärast vaktsineerimist. Osa omanikest püüab nendega hakkama: hõõruda, massaaž, soe. Seda ei ole vaja teha, see on naha ja sellega piirnevate kudede tavapärane reaktsioon ravimile ja punktsioon ise. Tavaliselt kulgevad tursed ja tõmblused 10-14 päeva jooksul, st karantiini lõpuni. Mõnikord võivad nad kesta kuni kuu aega. Kuid see ei põhjusta muret, pidage nõu arstiga, kui paistetus või ühekordne suurenemine suureneb.\nKoer on müstiline\nTema temperatuur tõusis veidi\nTa jättis ühekordse toitmise ära,\nSöömine natuke hullem kui tavaliselt\nOli üks oksendamine või kõhulahtisus.\nNõrkus ja letargia suurenevad kuni passiivsuse lõpuni,\nKoer ebaõnnestub toitu mitu korda järjest.\nKõrge temperatuur üle 39 kraadi\nLiigne sülje sekretsioon,\nSilma punetus ja silmavalitsus.\nKoer võib vaktsineerimise tõttu tunduda halb, kui see on vaktsineerimise ajal haige, kui tal on allergia ravimi komponentidele või kasutatakse vananenud vaktsiini. Sellepärast on oluline jälgida lemmikloomade olukorda vaktsineerimisele eelnenud nädalal, samuti kontrollida ravimi sobivust.\nKui olete allergilise reaktsiooni märganud, võite looma haigust leevendada antihistamiinikumidega, näiteks Suprastin või Tavegil.\nKui kutsikas on oluliselt halvenenud, konsulteerige kohe veterinaararstiga!\nKoerte vaktsineerimine: kuidas lemmiklooma ette valmistada ja kui tihti koeri tuleks vaktsineerida\nKoerte vaktsineerimine - vajalik meede, mis suudab teie lemmiklooma surmavate haiguste eest kaitsta.\nÕppige oma lemmiklooma nõuetekohaseks valmistamiseks vaktsineerimiseks, et tagada selle maksimaalne efektiivsus.\nMiks nõutakse koerte vaktsineerimist?\nKoer on sotsiaalne looma, kes otsib aktiivselt keskkonda ja püüab suhelda sugulastega. Erinevalt kassidest kõnnib iga koera elu lahutamatu osa. See on jalutuskäik, mängides teiste loomadega või kokkupuutel nende väljaheitega, võib koer nakatuda surmava haigusega.\nVaktsineerimine aitab kaasa looma antikehade tootmisele. Koer, kelle veri sisaldab viiruslike haiguste vastaseid antikehi, elu on mugavam ja ohutum kui vaktsineerimata lemmiklooma elu.\nLisaks sellele on koer, mida ei ole vaktsineeritud, ohustab selle omanikku ja selle ümbruses olevaid inimesi ja loomi. Põhjuseks on see, et mõned viiruslikud haigused võivad inimestelt edasi kanda. Üks nendest haigustest on marutaud, mille vastu pole ravi.\nMilliseid nakkushaigusi koera immuniseeritakse?\nKoerte eri tüüpi vaktsiinid võimaldavad teil välja arendada stabiilse keha immuunsuse järgmiste nakkushaiguste vastu:\nRäägime kõige ohtlikumast neist üksikasjalikumalt.\nNakkuslikud hepatiidi koerad\nKoerte nakkuslik hepatiit (koerte adenoviirus-1 või Rubatti tõbi) on viiruslik haigus, mis on ühelt loomalt väga hõlpsasti üle viidud. Ainult koerad on haiged, see viirus ei ole inimestele ohtlik.\nRubati tõbi mõjutab neerude, maksa, veresoonte endoteeli. Veterinaarses praktikas on nii kerge ja raske haiguse liikumine, mis võib lõppeda surmaga.\nMõni päev pärast nakatumist muutub koer teiste vaktsineerimata loomade jaoks äärmiselt ohtlikuks: nakkus levib otsese kontakti kaudu, samuti sülje, uriini ja roojaga. Kasvanud või juba taastunud koerad võivad viirust uriiniga eristada mitu kuud.\nKoerte vaktsineerimine selle haiguse vastu on vajalik alates 2 kuu vanusest.\nSee on väga nakkav haigus. Katku põhjustajaks on Morbillivirus Carré, kelle levimisviirus on selle vastane inimestele. Katk - peamine koerte surma põhjus maailmas.\nKatku viirus suudab püsida juba aastaid isegi külmunud olekus. Kevadel suureneb viiruse aktiivsus, see seletab koerte haiguste arvu suurenemist kevadkuudel.\nEriti sageli mõjutab morbilliviiruse carre vaktsineerimata kutsikaid vanuses 3... 8 kuud. Kuid ka vanemad koerad saavad haigestuda. Kõigepealt vaktsineeritakse katku vastu kahe kuu vanustele loomadele.\nSee on haigus, mis ei anna loomale võimalust ellu jääda. Seda haigust võib edasi kanda ja isik on ravimatu. Koerte inkubatsiooniperiood on keskmiselt 3-8 nädalat. Viirus tungib närvikiudesse ajusse, inkubatsiooniperiood kestab sõltuvalt hammustuse kaugusest peast.\nSeejärel nakatab viirus süljenäärmeid, kus paljunemine algab ja süljeneb - sellel perioodil hakkab koer tõsist ohtu teistele loomadele ja inimestele.\nSelle viiruse raviks pole. Omanik peab olema kindel, et tema loom vaktsineeritakse. Esimene marutaudivaktsiin antakse koerale vanuses 2-4 kuud. Seejärel peab koer olema veterinaararsti kliinikus marutaudivastase vaktsineerimise kohustuslikus korras ja vaktsineerimise märk veterinaarpassis. Loomade olmekliinikutes on see vaktsiin tasuta.\nMarutaud on erinevad, mille ühised sümptomid on:\nLaialdane salivatsioon (ülitundlikkus);\nMustpeade, lahknevad kibuvitsad, viskoosne silma sattumine;\nVäljaulatuv kolmas silmapiir;\nMiks koer vaktsineeritakse enne paaritamist?\nEnne viskoosseid loomi peavad mõlemad omanikud tagama, et koerad on täiesti terved. Vaktsineerimise vajadus ei seisne mitte ainult selles, et vaktsineerimata koer võib olla ohtliku haiguse kandja. Tervislik ja vaktsineeritud ema koer annab platsenta kaudu jätkusuutliku immuunsusega kutsikad. Seega vaktsineeritud ema sündinud kutsikate tervist kaitstakse ohtlike nakkuste eest esimese kahe kuu jooksul nende sünnist.\nVaktsineerimise kutsikad. Vaktsineeritud koerad vanuse järgi\nOn tähtis teada, et on võimalik võtta noori vaktsineerimata looma tänavale. Ainult 14-21 päeva pärast teist vaktsineerimist saab laps jalutada. Sel hetkel peaks tema vanus olema vähemalt 11 nädalat. Kui koera omanik elab maamajas, saab kutsikat kõndida varasemas eas, võib viia läbi laevatehase järelevalve all, kus ei ole teisi koeri.\nÄrge kiirustades kutsikat tänavale õpetama. Kutsikate puudulik vaktsineerimine võib teie lemmiklooma elu maksta.\nEsimene vaktsineerimine toimub 8-9 kuu vanuselt, pärast 1 aasta koerad vaktsineeritakse igal aastal kuni looma elu lõpuni.\nIlma valede liialdusteta aitab koerte vaktsineerimine hoida viiruslikke epideemiaid, säilitab miljonite neljajalgsete sõprade tervise ja pikendab lemmikloomade elu. Vaktsineerimine on ainus viis koera kaitsmiseks ohtlike haiguste eest, millest kõik ei ole ravitavad. Milliseid haigusi peaksid kõik koerad vaktsineerima? Milliseid vaktsineerimise reegleid peaks omanik ise mälema?\nKoerad on vaktsineeritud, et luua kindel immuunsus konkreetse haiguse vastu. 90% -lise tõenäosusega ei koorma vaktsineeritud koer, kellel on aktiivse antikehaga töödeldud viirus, haigestumisega üldse. Või 10% tõenäosus haigeks saada, kuid kannatab haiguse kergest vormist ja taastub kiiresti. Kahjuks on antikehade eluiga piiratud, nii et vaktsineerimist tuleb teha regulaarselt.\nImmuunsus moodustab viiruse suhtes antikehad. Kuid see on keha jaoks üsna tõsine koormus, mistõttu vaktsiin "petab" immuunsüsteemi ja ei põhjusta haigust. Vaktsiin ei sisalda viirust ise. Vedelikust piisab ainult selle fragmentidest, et tunnustada tüve - kest, passiivne nõrgestatud surnud viirus jms. Isegi marutaudivastane vaktsineerimine koertel - suurepärane ja alati surmav haigus - ei ole ohtlik. Pärast vaktsineerimist ei ole lemmikloom haige, see on lihtsalt võimatu.\nPeamised vaenlased on:\nNeed on viirused, millest soovitatav koer regulaarselt vaktsineerida. Kohustuslik - katk, marutaud, viiruslik enteriit, paragripi ja adenoviirus. Imikuid vaktsineeritakse lapseea vaktsiinidega kuue nädala vanuselt. Võite selle vaktsiini vahele jätta, kui kutsikad on sündinud terve immuunsüstist ja kasvavad täiuslikus puhtuses ilma puutumata tänavarõivaste, kingade jms.\nKui leiate koera, ärge kiirustades vaktsineerige. Võib-olla on leitud asjad juba vaktsineeritud. Selleks, et teada saada, kas see on nii, annetage veri antikehade taseme määramiseks.\nEsimesed täiskasvanud vaktsineerimisi kutsikad teevad ajavahemikul 8-12 nädalat. Seejärel taasvaktsineeriti (revaktsineerimine) 21 päeva pärast. Marutaudi vaktsiin manustatakse üks kord revaktsineerimisega üks kord aastas (üksikasjalikuma teabe saamiseks vaadake eraldi artiklit). Teine täiskasvanud vaktsineerimine toimub pärast hammaste vahetamist ja seejärel igal aastal. Täiskasvanud koerad vaktsineeritakse üks kord aastas võrdsete ajavahemike järel. See on kiire ja peaaegu puudutamatu protseduur, komplekssed vaktsiinid - lemmikloom ei pea kannatama hulk süste.\nKoerte vaktsineerimise tõhususe tõttu ei tohiks vaktsineerimiskava "hõljuda". Alates teismelisusest peate kohandama ajakava nii, et vaktsineerimine langeks suve või talve keskel (kuiv või külm - minimaalselt tänavaviirused). Pidage meeles kuupäeva ja proovige seda kinni hoida. Pange tähele, et vaktsineerimine ei tohiks kokku langeda jahipidamise ajaga emastel.\nRasedatele ja vastsündinud kuttidele vaktsineerida ei ole soovitav. Tüdrukuid vaktsineeritakse vähemalt poolteist kuud enne paaritamist või üks kuu pärast imetamise lõppu. Mõnel juhul võib seda reeglit rikkuda, kuid ainult arsti soovitusel.\nKolm nädalat enne ja kolm nädalat pärast vaktsineerimist on vaja taluda karantiini - kõndida ainult puhastes kohtades, ei tohi oma lemmiklooma ületäitumata, ärge suhelda jalutuskärude ja harjumata lemmikloomadega. Teine kohustuslik reegel on de wormimine 10 päeva enne vaktsineerimist (kanikantel, milbemaks, drontal massi järgi). Päeval X peab lemmikloom olema täiesti tervislik, heas tujus ja mitte väsinud. Vastasel juhul kaotab koerte iga-aastane vaktsineerimine oma tähenduse, mis on nõrgestatud haiguse, stressi või ülemäärase töö tõttu, puutumatus lihtsalt ei reageeri vaktsiinile. Ie tegelikult koera vaktsineeritakse, kuid puutumatus ei arene.\nVeenduge, et arst vastab veterinaarpassile õigesti. Pühendatud lehtedel peaks olema kuupäev, allkiri ja tempel. Kontrollige sildid.\nKodus või kliinikus?\nLoomulikult on kodus mugavam. Eriti kui lemmikloom sõidab autosse, kohtub võõrad või külastab kliinikut (vana mälu järgi). Kuid esimene vaktsineerimine on kõige parem kliinikus, sest Alati on oht, et liigne reaktsioon on tundmatu ravim. Harvadel juhtudel tekib anafülaktiline šokk, mis nõuab viivitamatult kvalifitseeritud hooldust.\nKui see pole esimene vaktsiin, võite vaktsineerida koeri kodus ilma hirmuta. Lihtsalt veenduge, et loomaarst veeti ravimit spetsiaalses konteineris. Vaktsineerimine kodus ei tühista veterinaarpassi õiget täitmist! Arst peab olema temaga pitser, vastasel juhul ei saa te koeraga riigist väljas käia või näitusel osaleda.\nIsegi täiskasvanud koerad mõnikord reageerivad vaktsineerimisele halvasti - süstekohas moodustub kobar, lemmikloom magab kogu päeva ja ei söö hästi ja lööb. Nendes nähtustes pole midagi ohtlikku. Kuid järgmisel korral on mõistlik asendada vaktsiin ravimiga mõnelt teiselt ettevõttelt, eriti kui pärast vaktsineerimist ilmnenud nähtude sümptomid püsivad kauem kui päev.\nFotod aadressilt http://kto-chto-gde.ru\nTeie koer on unistus paljudest lastest ja täiskasvanutest. Seetõttu, kui lemmiklooma perekonnas esineb, mõtlevad omanikud mitte ainult mänguasjadest ja kohtlemisest, vaid ka uue sõbra tervisest.\nSelleks, et teha teadlik otsus teie koera vaktsineerimise kohta, soovitame lugeda meie artiklit. Siit saate teada, millised vaktsineerimised ja miks ja millal nad koertele teevad, mida mitte teha neljajalgset sõpra pärast vaktsineerimist, kui kaua karantiin pärast ja palju muud.\nMis on vaktsiin ja kuidas see toimib\nAlgusest peale tahame märkida, et koerale ei ole olemas ühtset vaktsineerimiskava. Veterinaararst võtab vastu lõpliku vaktsineerimise kava, sõltuvalt paljudest teguritest: lemmikloomade elutingimused, kontaktid teiste loomade ja inimestega, puutumatuse üldine seisund, nakkushaiguste piirkonna ökoloogiline olukord ja marutaudi puudumine või olemasolu.\n"Süstimine", mida me mõtleme, kui räägime koera tervisest, tähendab erilist vaktsiini, mis kaitseb looma immuunsust haigustest. Nende koeri manustatakse õigeaegselt.\nKas vaktsineerida oma lemmiklooma - täna Venemaal otsustab see küsimus ainult lemmikloomaomanik. On juhtumeid, kui vaktsineerimata koer rahul oma hea tervislikkusega omanikke juba mitu aastat ja mõnikord sureb teadmata infektsioonist ootamatult 5-kuuline kutsikas.\nKoertel, nagu ka teistel soojaverelistel loomadel, on kahte tüüpi immuunsus: päritud (see on tingitud geneetilisest tunnusest) ja omandatud.\nPärandunud immuunsust peetakse resistentsemaks, sest see areneb looduskeskkonnas ja see suunatakse põlvest põlve.\nLemmikloomale võib omandatud kaitset esineda kahel viisil: eelmise nakatumise või vaktsineerimise tagajärjel. Selline kaitse annab kutsikale aktiivse haigusresistentsuse 15 päeva kuni mitme aasta jooksul. Sel põhjusel, kui külastate loomaarsti ette, ei ohusta tema tervist igasuguste haiguste ja nakkuste eest.\nVeterinaarmeditsiinis on teada kahte tüüpi vaktsiine: elus, nõrgestatud ja mitteresinev. Viimane ei saa põhjustada kehvusi isegi koertel, kes on haiged, seetõttu loetakse selline sekkumine ohutuks. Kuid immuunsuse kaitse ei ole väga vastupidav ega vastupidav, mida ei saa öelda elusvaktsiini kohta.\nSeetõttu on enim eelistatud aktiivsete mikroorganismide vaktsiinid, kuid need on võimalikud ainult täiesti tervislike lemmikloomade puhul.\nVaktsiine eristatakse kasutatud antigeenide arvu järgi. Seega on olemas üksikud vaktsiinid (nad loovad kaitset ainult ühe patogeeni vastu) ja komplekssed vaktsiinid (mitmed patogeenid juba neis on).\nKoerad on monovaktsiini eest marutaudi eest kaitstud.\nKüsimus, milliseid vaktsineerimisi koer vajab aastas ja kas neid on vaja neid igal aastal teha, samuti kas see, et koerad teevad igal aastal vaktsiinide nimekirja, muretsevad paljude neljajalgsete pereliikmete omanikega. Esitame tüüpilise vaktsineerimise ajakava, mis sisaldab 5 haigust.\nMarutaudist. See haigus mõjutab kõiki soojaverelisi loomi, sealhulgas inimesi. Marutaudi ravimisel pole mingit mõtet. Peaaegu sada protsenti haigestunud isikutest sureb. Linnade tingimustes on koerte ja kasside peamised viiruse allikad ja turustajad. Sel põhjusel nõuavad veterinaariaalased õigusaktid, et kõik kolme kuu vanused kutsikad peavad saama selle kohutava infektsiooni vastu vaktsiini.\nKiskjaliste katusest. See nakkus on uskumatult nakkav haigus, mis on äärmiselt levinud neljajalgade sõprade hulgas. Raske on ravida ja muutub sageli krooniliseks vormiks, mille tõttu lemmikloom sureb ja kannatab krampide ja paralüüsi tõttu närvisüsteemi kahjustuste tõttu.\nParoviiruse enteriit. Selline nakkus on kõikjal laialt levinud ja suremus on suurim. Seda iseloomustab seedetrakti haigus, maks ja pankreas. Haigus on eriti kahjulik inimese ja kutsikate väikestele sõpradele nõrgeneva iivelduse ja kõhulahtisuse tõttu, mille järel tekib dehüdratsioon kiiresti.\nViiruslikust hepatiidist. Kutsikate hulgas diagnoositakse seda nakkust ägedas vormis, kus surmajuhtumite arv on väga suur. Lemmikloomadele, kes on üle kolmeaastase künnise, on see haigus tavaliselt registreeritud kroonilises vormis.\nLeptospiroosist. Selle salapärase nime nakatumine mõjutab nii lemmikloomi kui ka vabu röövkondi. Inimesed võivad nakatuda leptospiroosiga. Haiguse ajal kahjustatakse mao, maksa ja neereid - kõik see annab impulssi kollatõve arengule.\nKoronaviiruse infektsioonist. Selline infektsioon kahjustab peensoole limaskestat. Haigus läheb ilma sümptomideta ja sellega ei kaasne tõsist kahju.\nSelle nakkuse vaktsiin ei ole standardvaktsineerimisgraafikus ette nähtud. Kuid kui loomaomanik soovib vaktsineerida parvoviiruse enteriidi nakkusega kaasneva kõrge riski tõttu (need nakkused muudavad haiguse kulgu hullemaks), võib veterinaararst süstida.\nParainfluenzaast. See haigus mõjutab ülemisi hingamisteid - tekib põletik, esineb köha ja nohu. Nakkus ise on suhteliselt kergesti talutav, kuid kopsupõletiku kujul võivad tekkida ebameeldivad tagajärjed. Selle tõttu vaktsineeritakse turvavõrgus koerad, kes elavad rühmas või hoitakse ebasoodsates tingimustes.\nSee on kõige üksikasjalikum nimekiri sellest, milliseid vaktsineerimisi koerad täna panid.\nMõnikord piirkondades aastaste süstid sisaldavad vaktsineerimine borrelioosi (Lyme'i tõbi), mitmesugused seenhaigused (Trichophyton ja micropsia) ja pyroplasmosis.\nTavaliselt pärast vaktsineerimist peab vaktsiin levima looma enda kehas ja läbima ilma jälgi. Kuid miks siis kas koer pärast vaktsineerimist oli oma turjas ühekordseks?\nLahus süstiti liiga kiiresti ja tal ei olnud aega kehasse levimiseks, kuid moodustas tihend.\nOn võimalik, et veterinaararst kasutas nõela, mis oli liiga lühike, sest selle suuruse tõttu sattus vaktsiin naha nahaaluse rasvakihini ja lihtsalt ei levinud teistesse kudedesse.\nMuude välimust mõjutavad ka ise vaktsiini kvaliteet, selle struktuur, temperatuur ja palju muud.\nKui protseduuri ajal puudutas vereanalüsi, võib ühekordseks osutuda lihtsaks muljumiseks.\nTurse turse pärast süstimist ei tohiks hirmutada neljajalalise sõbra omanikku. Kuid kui ta hakkab dramaatiliselt mahult suurenema, ilmneb temast loogiline heide või lemmikloom on apaetiline ja keeldub sööma rohkem kui kolm päeva - peaksite viivitamatult pöörduma spetsialisti poole.\nKutsikest võetakse emalt üks kuu või natuke hiljem. Siis kaitsevad nad ka ema immuunsuse eest, mis edastatakse koerast ema.\nPidage meeles, et immuunsüsteem toimib ainult nendel infektsioonidel, millest ema keha oli vaktsineeritud või millega ta oli hiljuti haige. On olemas haigus, mis jätab elu kaitsta, kuid nende intensiivsus ei ole väga tugev ega kaitse baby end täielikult.\nKoerte vaktsineerimine on kaheldav küsimus. Lõppude lõpuks, vanus esimese lapse menetluse sõltub kaalust riskitegurid ja kulus ära mamy.Priblizitelno 3-4 nädalat pärast võõrutamist tase emade antikehade väheneb tunduvalt kutsika vere - ja siis teha oma esimest vaktsineerimist koerale. Vaktsiini manustamiseks enne soovimatu, sest immuunsüsteem looma ei ole veel kohandatud töötama oma antikehade ja ei saa veel anda tugev kaitse.\nNelja nädala vanuseid injekte võib anda ainult siis, kui on oht nakatuda või haigestuda. Sellisel juhul soovitatakse loomaarstil vaktsineerida koeri säästvaid "kutsika" süsti. Hilisemas eas vaktsineerivad kutsikad ei ole samuti soovitatav, sest teil peab olema aega piimahambrite muutmiseks.\nMitu korda ma saan vaktsineeritud koera?\nFotod saidil http://dad-master.ru\nTraditsiooniliselt vaktsineeritakse kutsikaid alates kaheksa nädala vanusest. Sellisel juhul tehakse kompleksne süstimine kahe kuu jooksul (kaheksa kuni kümme nädalat) ja pärast kahekümne ühe päeva järgset revaktsineerimist. Samal ajal vaktsineeritakse neid ka marutaudi vastu (üheteistkümnes - kolmteist nädalat). Kui beebi hambad muutuvad lõpuks juuriks - tehke kompleksne süst. Seejärel revaktsineeritakse kord aastas mitmevalentse vaktsiiniga ja monovalentse marutaudi süstiga.\nKui me räägime, kui tihti vaktsineeritakse koertele, võib näha, et pärast planeeritud süstimist kuni aastani toimub korduvvaktsineerimine igal aastal.\nOmanikud küsivad sageli: kus on koertele vaktsineerimine? Lemmikloomad vaktsineeritakse turja või reide. Loomadel on suur hulk veresooni.\nTäiskasvanud neljajalgsed lemmikloomad vaktsineeritakse kord aastas. On tähtis, et looma ei vaktsineerita varem. Kui te ei tea loomade vaktsineerimise kohta midagi, siis tuleb esimene süst teha kohe pärast ostmist ja revaktsineerimine tuleb teha 3... 4 nädalat pärast esimest süstimist. Mõnikord soovivad veterinaararstid kõigepealt kontrollida vere antikehade taset, kuid see protseduur on väga kallis ja seda ei saa teha kõigis kliinikutes.\nKui loom vaktsineeriti kutsika vanuses, viiakse vaktsiin üks kord aastas. Kuid on olemas veterinaararstid, kes vastupidiselt juhistele soovitavad vähendada immuunsuse koormust, et teha uuesti vaktsineerimine iga kolme aasta tagant.\nKas vaktsineerida koeri vanuses\nKoerad on vanuses, kuid hea vereanalüüsiga soovitatakse vaktsineerida üks kord iga kolme aasta tagant. Valulised lemmikloomad (eriti suured, kes on üle seitsmeaastase künnise üle läinud) on kõige parem vaktsineeritud ainult marutaudi vastu.\nFotod saidil http://4.bp.blogspot.com\nOleme juba maininud, et uuesti vaktsineerimine toimub igal aastal. Milliseid vaktsineerimisi peaks koer tegema kord aastas?\nTavaliselt kasutavad veterinaararstid keerulisi vaktsineerimisi kiskjaliste, marutaudi, viirushepatiidi ja leptospiroosi katku vastu. Teisi vaktsiine võib torkida ja pika pausiga, nagu näiteks NOBIVAC RABBIESi marutaudiga ettevõttest Intervet (seda kasutatakse iga kolme aasta tagant). Koerte vaktsineerimiseks on teisi ravimeid, kuid see on hindade ja kvaliteedi poolest kõige atraktiivsem.\nVaktsineerimine võib toimuda ainult täiesti tervisliku koeraga. Vaktsiin ei ole ravim ja ei saa haige kutsikat aidata.\nSelleks, et oma lapsele maksimaalselt kaitsta vaktsineerimise kõrvaltoimete eest ja vältida tüsistusi pärast vaktsineerimist koertel, peate järgima neid nõuandeid.\nVältige kokkupuudet teiste lemmikloomadega neljateistkümne päeva jooksul alates vaktsiini manustamise kuupäevast.\nPärast protseduuri on jalutuskäik parema koha lähedal maja lähedal, mida hoitakse puhtana ja korras. Mitu päeva pärast vaktsineerimist saab koera lubada väljaspool? Traditsiooniliselt on veterinaararstil soovitatav oodata 2 nädalat pärast viimast süstet.\nProtseduur on eelistatult tehtud tühja kõhuga, kuid ära unusta andestada oma lapsevett, et kustutada nende janu. Vaktsineerimine, kui lemmikloom kannatab veest, võib põhjustada kurbaid tagajärgi\nIsegi tingimusel, et vaktsineerimine on planeeritud õhtul, on parem anda koeratoit kolm kuni neli tundi enne lahkumist.\nPärast verestumist koerad vaktsineeritakse kaks nädalat pärast helmintiaasi ravi lõppu.\nSügavale pereliikmele võib süstida ainult kogenud ja sertifitseeritud spetsialist.\nLoe arvustusi saitidelt, tutvuge sõpradega ja alles seejärel looge konkreetse loomaarstiga kohtumine.\nLoe ette vajalike süstide nimekirja, mida teie lemmikloom vajab.\nÄra unusta, et laps tunda ajal ja pärast vaktsineerimist võib halveneda isegi suhtes kõiki nõuandeid, sest reis loomaarsti ja vaktsineerimise ise - suure pinge last. Seetõttu on enne, pärast protseduuri ja selle ajal teie kutsikas eriti vaja teie hooldust ja toe.\nPidage meeles, et kõik vaktsiinid on lapse immuunsuse otsene invasioon. Seetõttu on tema keha pärast protseduuri oluliselt nõrgenenud ja tema kaitse viiruste eest on äärmiselt väike. Seetõttu esimeses kahekümne nelja tunni jooksul pärast protseduuri paljud märkida ülemäärase kalle magada, väike temperatuuri tõus (mitte rohkem kui kolmkümmend üheksa kraadi), nõrkus, iiveldus ja harva juhtub. Kuid ärge paanitsege. See on keha adekvaatne reaktsioon välisriigi sekkumisele. Alarmi unustamine on alles pärast seda, kui sümptomid hakkasid teist ja järgnevaid päevi tundma helgema. Siis on vaja teha kiiresti helistada oma loomaarstile ja leida soovitused edasiseks tegevuseks, sõltuvalt sümptomite ja kõrvalekaldeid lapse tervise.\nEnne mis tahes protseduuri peate veenduma, et teie lemmikloom on tervislik. Pöörake kindlasti tähelepanu tema söögiisu ja käitumisele. Ärge unustage, milliseid vaktsineerimisi koer vajab teatud vanuses, järgige ajakava. Olge ettevaatlik ka kõrvalekallete vähestest ilmingutest, kuna see võib koera päästa. Ja ärge unustage, et puudub vaktsiin, mis kaitseks sada protsenti. Ainult kvaliteetne toitumine, vitamiinid, piisav füüsiline aktiivsus, teie hooldus ja lõputu armastus aitavad tagada pika ja õnneliku elu teie karvasele sõbrale.\nParasiidid Kaanani koer on Iisraelist ainus koer, kes on ka üks maailma vanimaid koera. See on ainulaadne põliselanik esialgne tõug, mis on endiselt leitud looduses ja poolmetslastel liikidel kodus. Koana koerad koerakuudistest on hooldustööde osas tagasihoidlikud, nad on vastupidavad, omanikule ja perele lojaalsed, on suurepärased kaaslased tugeva valvuriga ja valvurstinditega, sobivad lastega peredele ja on võimelised koolitama mitmel viisil.\nAretus Kutsikad ja täiskasvanud koerad võivad erinevatel põhjustel silmadesse sattuda. Ärge pöörake tähelepanu sellele nähtusele ei ole vastuvõetav, sest põhjus võib olla tõsine haigus, mis põhjustab looma surma.\nVõimsus Koerad saavad täieõiguslikuks pereliikmeks, kes annab aastaid inimestele palju positiivseid emotsioone. Kuid koera vanus pole nii kaua, kui me tahaks, ja selle kestus sõltub paljudest teguritest.\nKoerte blogi - minu valvepoiInglise mastifSuurim kõigist mastifidest on inglise päritolu. See on suurim koeratõug Euroopas. Inglise mastif tundub hirmutav, kuid tutvustades tõugu, selgub, mis pakkumine ja pakkumine koer on.


Müüa korter, 2 tuba - J. Sütiste tee 13, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa www.kv.ee/2937664Kopeeri\nKorteriomand, paneelmajaLisainfo: rõdu , kelder Sanruum: vann, dušš Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: telefon, turvauks Müüme hea asukohaga kahetoalist korterit! Läheduses kõik eluks vajalik – koolid, lasteaiad, Magistrali kaubanduskeskus, haigla, polikliinik, ühistranspordi peatused.\nHoonel on: -\tvahetatud katus ja vihmaveesüsteemid\n-\tpaigaldatud uued trepikodade aknad ja varikatused\n-\tVahetatud välisuksed ja paigaldatud fonoluku süsteem\n- Uued rõdude piirded ja vaheseinad\n-\tpaneelide vuugid korrastatud\n-\tVahetatud kanalisatsiooni- ja veepüstakud\n-\tTrepikodades tehtud sanitaarremont\nKorter on algse planeeringuga, wc ja vannituba eraldi. Kõik aknad avanevad maja taha ja on vaatega rohealale. Aknad on vahetatud köögis ja magamistoas. Klaasitud rõdule pääseb elutoast. Korteris on väike panipaik/garderoob.\nKöögis on gaasipliit. Korter on puhas ja rahuldavas seisukorras, aga kaasajastamist vajav. Tubade põrandatel on hästi säilinud kilpparkett, esikus ja köögis laminaat parkett. Korter müüakse koos kogu sisustusega.\nKorteri omanike kasutuses on ka keldriboks.\nParkimine maja ümbruses, parkimiskord puudub. Majas tegus korteriühistu.\n65 000 € 1 494 €/m2 Kuumakse 0 €\nMüüa korter www.kv.ee/2937664 Müüa korter Tube\n43.5 m² Korrus/Korruseid\nSoovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 2 tuba - J. Sütiste tee 13, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\n149 999 € Lemmik\n65 m² 69 000 € Lemmik\n46.7 m² 53 000 € Lemmik\nAkadeemia tn 52\n39.1 m² 72 000 € Lemmik\nRetke tee 24\n43.4 m² Salvestatud kuulutused


Kommentaarid: SEPAVASARA HÄVITUSTÖÖ: petetud naine võttis ette abikaasa BMW | Õhtuleht\nSEPAVASARA HÄVITUSTÖÖ: petetud naine võttis ette abikaasa BMW\nÕhtuleht.ee, 10. august 2017, 09:53\nValgustan teid / 22:15, 10. aug 2017\nNaistel on tähtis et järgmine loll ei saaks pussy maknetiga sõita mees ja tunded on täiesti võlts!\nHuvitav, miks / 20:53, 10. aug 2017\nüks inimene arvab, et teine inimene on ainult tema oma?\n/ 09:46, 11. aug 2017\nTõesti, jagamismajandus ruulib.\nKummaline loogika... / 17:27, 10. aug 2017\n...materdada sepavasaraga mitte milleski süüdiolevat BMW-d ning jätta materdamata seda kes teda tõesti petnud on...No vasaraga oleks tulnud äiata ikka sinna kust pauk tuli kuid kahjuks naiste loogika oli,on ja ilmselt ka jääb valdavalt loogikavabaks.\nNojah / 14:20, 10. aug 2017\nNaised on julmad. Neil peaks sõjaväkke minek keelatud olema.\nkolla / 13:45, 10. aug 2017\nArvatagi maksab vanamees auto remondi kinni ja saab lisaks süüdistuse naise seksuaalses ahistamises kune üks sähmakas jäi eidel saamata.\nMida arvate? Kas sai oma mehe tagasi? / 12:51, 10. aug 2017\nVõi tegi taltsaks? Ta ei saa tükk aega ka järgmist meest. Kõik hoiavad sellistest kaugele.\naus Ants / 11:28, 10. aug 2017\nEi kiida sellist teguviisi heaks. Rikkuda ära oma abikaasa tööriist ! Loogilisem antud olukorras oleks naisel olnud ette võtta hoopis naabrimees. Oleks olnud ausam ja samas ka nauditavam.\nbmw fännid / 11:25, 10. aug 2017\non vaimustuses ja kiidavad selle heaks !\nJoh / 10:55, 10. aug 2017\nHinnalised autod on tavaliselt kindlustatud. Seega on kindlustusseltsil ilmselt väga hea meel, et kahjujuhtum on jäädvustatud ja selle põhjustaja teada.\nÕige aeg / 10:33, 10. aug 2017\noleks olnud kutsuda kiirabi.\nmurueit / 10:15, 10. aug 2017\nKui oma rahvas on korralikum ja haritum juba sündides, siis tuleb maailmakülahulle promoda...Aga eks meilgi juhtub vahel, enamasti võõrhingsetega.


» Koja ajalugu\nTweet Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ajalugu\nKaubanduskoja asutamislugu Kaubanduskoja taasloomise lugu Kronoloogia alates Kaubanduskoja asutamisest 1989. aastal Kaubanduskoja juhid läbi aastate Olulised vastuvõetud seadused, abistamaks ettevõtjaid Kaubanduskoja majad läbi aegade Eesti Kaubandus-Tööstuskoja asutamislugu\nJuba 1914. aastal tegid Tallinna kaupmehed linnavolikogule ettepaneku avada Tallinnas Kaubandus-Tööstuskomitee. Venemaa Ajutine Valitsus andis alles 6. oktoobril 1917 välja dekreedi kaubandus-tööstuskodade asutamisest. Enamlaste võimuletulekuga samal kuul jäid kojad ikka loomata.Käis veel Vabadussõda, kui 11. juulil 1919. aastal saatis kaubandus-tööstusministri kt M. Raud valitsusele Kaubandus-Tööstuskoja seaduse eelnõu (autoriks K. Päts) koos juurdekuuluvate ajutiste määrustega. Juba nädal hiljem saatis valitsusselle peale läbivaatamist Asutavale Kogule. Sama aasta suvel-sügisel eksles eelnõu Asutava Kogu komisjonides ilma et seda oleks hääletusele pandud.14.-15. septembrini 1919 toimus Estonia punases saalis I kaupmeeste kongress, kus olid esindatud kaupmehed üle kogu Eesti. Ühel häälel võeti vastu resolutsioon, mis tunnistas kaubanduskoja asutamise vajalikuks ning palus valitsust koja loomiseks samme astuda. Kongressi otsused saadeti kaubandus-tööstusministrile. Vabariigi valitsus tunnistas põhimõtteliselt Koja vajalikkust ning tegi kaubandus-tööstusministrile ülesandeks K. Pätsi poolt koostatud eelnõu ümber töötada.Ümbertöötamine kestis 1921. aastani, kuni see jõudis Riigikogusse. Seal asus asja vedama K. Päts, kuna teisi ses küsimuses kompetentseid saadikuid ei leidunud. Ta tellis 50 000 marga eest välismaalt erialast kirjandust, et välismaiste kaubandus-tööstuskodade korraldusega tutvuda. Ent Koja seadus jäi ka nüüd vastu võtmata, sest K. Päts valiti riigivanemaks ning I Riigikogu läks laiali. Jaanuaris 1922 läks eelnõu seisukoha võtmiseks riigi majanduskomisjonile. Seal tekitas vaidlusi omaette punktina seisev kaubandus-tööstuskoja liikmemaksu kehtestamine. Pahempoolsed leidsid, et nii võib Koda muutuda liiga tugevaks ja hakata tegutsema üldriiklikke huvisid arvestamata. Aprillis 1922 esitas valitsus taas eelnõu Riigikogule, kus ta läks komisjonidesse arutamiseks ning alles 1924. aastal anti see täiskogule hääletamiseks.11. detsembril 1924 võetigi lõpuks vastu Kaubandus-Tööstuskoja seadus. Samal päeval võeti vastu ka Kaubandus-Tööstuskoja elluviimise seadus (autoriks K. Päts), mille alusel moodustas kaubandus-tööstusminister kaubandus-tööstusringkondade ajutise komitee, kuhu 6 organisatsiooni (Pankade Nõukogu, Tallinna Börsikomitee, Üleriiklik Kaupmeeste Liit, Eestimaa Vabrikantide Ühisus, Tallinna Väike- ja Kesktööstuse Liit, Eesti Laevaehitajate- ja Omanike Ühisus) saatsid igaüks kaks liiget. Koja elluviimise ajutise komitee esimene istung toimus 8. jaanuaril 1925. Komitee esimeheks valiti K. Päts.Koja elluviimise ajutise komitee põhiülesandeks oli ettevalmistustöö Koja esimesteks valimisteks ja nende läbiviimine. Valimised toimusid 15. oktoobril 1925. Igast sektsioonist (6) valiti 20 liiget ja 10 kandidaati - kokku 120 liiget ja 54 kandidaati. Komitee esimene üldkoosolek pidi kokku tulema 9. novembril 1925. Enne seda sündmust kirjutas ajaleht „Vaba Maa“ järgmist: „Kaubandus-Tööstuskoja avamine, juhatuse ja nõukogu valimine on praegu meie kaupmeeste ja töösturite elavaks kõneaineks. Kui koja põhikirja ette valmistati, liikusid visad jutud, et K. Päts sellele kohale volitatakse. Viimasel ajal on teistsugusi kuuldusi kostma hakanud. On rahulolematust K. Pätsi vastu märgata. Eriti hoogu olevat asi võtnud peale Harju Panga lugude, kus K. Päts panga nõukogu esimees oli, samuti börsikomitee sekretäri Michelsoni lugu, kes komitee raha omastas ja välismaale põgenes... On kuulda, et K. Päts juhatuse esimeheks ei kandideeri, üles on kerkinud J. Puhk.... Kaupmeeskonnas ja töösturite seas on esile tulnud kaks voolu. Esimene vool näeks hea meelega, et koja juhtimine oleks tuntud suurtöösturite ja ärimeeste käes, teised jälle pooldavad poliitikast eemalseisvaid tegelikke tööstureid ja kaupmehi. Esimesed näeksid hea meelega juhatuse esimehena sakslast M. Lutherit, teised kas Joakim Puhki või insener Säkki. Nõukogu esimehena suurtööstuse ning pankade ning muulaste poolt eelistatakse K. Pätsi, teiste poolt J. Puhki.“9. novembril 1925 toimusid Seltskondliku Maja ruumes kaubandus-tööstuskoja nõukogu ja juhatuse valimised. Nõukogu esimeheks valiti K. Päts. Juhatuse esimehe valimisel said nii J. Puhk kui M. Luther võrdselt 3 häält (mõlemat kandidaati toetas 3 sektsiooni). Seaduse järgi sai otsustavaks nõukogu hääl, mis anti J. Puhkile. Selle alusel sai J. Puhk Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimeheks. Järgmisel päeval, s.o 10. novembril 1925 avati pidulikult Eesti Kaubandus-Tööstuskoda.Kaubandus-Tööstuskoda ilmutas erilist aktiivsust seadusloome alal, kuna paljud Eestis kehtivad seadused pärinesid Vene tsaaririigi ajast ning ei vastanud enam muutunud oludele. KTK seaduse kohaselt kuulusid enne vastuvõtmist Riigikogus Kojas läbivaatamisele kõik majandust puudutavad eelnõud. Ainuüksi juba 1926. aastal olid Kojas arutlusel sellised seadused nagu kuldbilansside seadus, tšekiseadus, seaduseelnõu raskesse olukorda sattunud äriettevõtete toetamise asjas, äride registreerimise seadus, firmade seadus, tolliseadustiku muutmise seadus, seadus jahude kohta, seaduseelnõud Koja esindajate määramise kohta mitmetesse valitsusasutustesse, mäeseadus, maanteede seadus jne. Koda esitas enamustesse arutatud seaduseelnõudesse parandusettepanekud, saates neid käsitlevatesse komisjonidesse ka omad esindajad.Näiteks I sektsioon tõstis juba 1925. aastal üles krediitseadustiku uuendamise küsimuse. 1930. aastal valmiski esialgne kava ning 1932. aastal jõudis eelnõu Riigikogusse, kus see 23. märtsil vastu võeti. Juba sama aasta lõpul algatas I sektsioon nimetatud seaduse muutmise seaduse. Riigikogu muutiski seda 1933. ning ka 1934. aastal. Tihedat koostööd tegid Koda ja majandusministeerium kindlustusasutuste seaduseelnõu asutamisel 1935. aastal.Palju tööd nõudis Kojalt riigiettevõtete privatiseerimise küsimus. Nimetatud seadus kehtestus 1928. aastal, kuid läks veel mõni aasta enne kui ettevõtete müük võis alata. Juba 1920. aastatel oli V sektsiooni eesmärgiks kaasa aidata tööstusliku kutseoskuse arendamisele. Töötati välja meistrite, õppinud tööliste ja tööstusõpilaste seaduse põhialused ja valmistati ette vastav eelnõu. Hiljem tegi Koda selles küsimuses tihedat koostööd Tööstusliku Kutseoskuse Nõukoguga ja tööstusametitega. Olulisematest teemavaldkondadest, millega Koda esimestel tegevusaastatel tegeles, oli maksupoliitika. Juba enne Koja tegevusseastumist olid majandusringkonnad taotlenud ebaõiglase ärimaksu revideerimist ning äriettevõtete puhaskasumaksu alandamist. Nüüd moodustas valitsus küsimuse läbitöötamiseks erikomisjoni, mille töös Koja esindajad aktiivselt kaasa lõid. Ainuüksi Riigikogu vastava alamkomisjoni töös tuli Koja esindajatel osaleda 200 korral. 1928. aasta mais võttis Riigikogu vastu muudatused ärimaksuseadusesse, alandades ettevõtete maksumäärasid. Väikekaubandusliku sektsiooni tähtsaim tegevussuund oli kaupmeeste haridustaseme tõstmine. Seda teostati läbi kursuste ja loengute, mida Koda organiseeris või finantseeris. Oluliseks küsimuseks oli nimetatud sektsiooni töös veel turgude ja laadakaubanduse korraldamine. Väga aktiivset tegevust arendas VI sektsioon, mis tegeles laevandusega seonduvaga. Koja algatusel asuti kaubalaevastiku arendamist 1925-26 aastatel arutama riigi majandusnõukogus, kus Koja survel võeti vastu mõned põhjapanevad soovitused. Nii soovitas majandusnõukogu, et laevasõidu maksukoormust lihtsustataks ja alandataks, et laevasõidule võimaldataks pikaajalist krediiti, et arendataks süsteemselt ka Eesti sadamaid. Järgnevalt tuli Kojal osaleda vastavate eelnõude väljatöötamisel ja läbiviimisel Riigikogus. Mõne aastaga viidi Riigikogust läbi kümmekond laevandust puudutavat seadust ning loodi sellega laevanduse arengule kindel seaduslik alus. Mõnikord tekkisid Kojas erinevate küsimuste lahendamisel ka lahkarvamused. Üheks vaidlusi tekitanud küsimuseks oli Eesti ja Nõukogude Liidu vaheline kaubanduslik suhtlemine. Iseseisvuse esimestel aastatel oli loodetud tihedale majanduslikule suhtlemisele Venemaaga, kuid paraku need lootused ei õigustanud end, kuna Nõukogude Venemaa üritas majandust poliitilise relvana kasutada. Kuigi Venemaa oli jätnud endale vabaduse piirata kaupade sissevedu Eestist, üritas ta samal ajal Eestis endale soodsamaid positsioone saada. Antud küsimuses tekkis Kojas terav vastasseis juhatuse ja nõukogu (J. Puhki ja K. Pätsi) vahel. J. Puhk soovis Vene kaubandusesinduste tegevuse otsustavat piiramist. K. Pätsi arvates olid Koja seisukohavõtud aga liiga teravad. Ka IV sektsioon pooldas Nõukogude Liidu suhtes tunduvalt järeleandlikuma poliitika teostamist. 3. märtsil 1930 reageeris KTK tollane nõukogu esimees J. Puhk Kojas levivatele meeleoludele omapoolse karmi kirjaga, mis oli sõnastatud ettepanekuna Kojale seisukoha kujundamiseks “kaubanduslise läbikäimise korraldamiseks SSSR-iga”. Pöördumises protestitakse teravalt N. Liidu kaubandusesinduste tegevuse vastu Eestis, mis on endale Majandusministeeriumilt kõigele lisaks täiendavaid õigusi taotlenud. J. Puhk kirjutab: “Kui kõik need õigused antud ja venelaste poolt kasutatud saaksid (selle viimase juures ei tuleks kahelda), oleks see meie ettevõtjaskonnale suureks kahjuks. Riiklise kapitali ja poliitiliste tagapüüete juures ei suudaks meil erakapital SSSR riiklise kapitaliga võistelda. Mis tähendaks see aga Eesti iseseisvale majandusele, ka selle üle ei ole raske järeldusi teha.” J. Puhki arvates peaks Kaubandus-Tööstuskoda esinema majandusministri juures üksmeelse seisukohavõtuga, mis teeks ettepaneku piirata Sovtorgfloti ja teiste analoogsete organisatsioonide tegevust Eestis ning rõhutaks, et “SSSR-i riiklikkude kapitalide investeerimine Eestis, ükskõik milliste nimetuste või asutuste alla, ei ole meil soovitav”.J. Puhk suutiski oma seisukoha Kojas maksma panna. Hilisemad sündmused näitasid sellise suhtumise õigsust. Venemaa eesmärk oli vaid saada Balti riigid oma kontrolli alla, põlgamata selleks ära majanduslikke survevahendeid. Balti riikide kaubandus N. Liiduga läks kiiresti allamäge, kusjuures erilistesse raskustesse sattus Läti, kes oli venelastega ajanud leebemat poliitikat kui Eesti. Siis luges Kaubandus-Tööstuskoda oma teeneks, et Eesti “oma majandust pole sidunud Nõukogude Liiduga, nagu seda tegi meie naaber Läti, kus selle järeldused on nüüd nii teravalt päevakorral”.Alates 1931. aastast muutub Koja majanduspoliitika. Selgelt hakatakse toetama vabakaubanduse säilitamist kõigi raskuste kiuste. Koda rõhutas, et kaupade sissevedu ei tohi seada täielikku sõltuvusse kaubandusministeeriumist. Kodumaa tööstust tuli turgutada seesmisi ressursse kasutades, õhutades ühtlasi rahvast rohkem ostma kohalikke kaupu ning kasutama kohalike ettevõtete poolt pakutavaid teenuseid. Nii kutsus Koda näiteks üles kõiki oma liikmeid kasutama kaupade veol vaid Eesti lipu all seilavaid laevu. Erilist aktiivsust kodumaise toodangu propageerimisel ilmutas Tartu osakond. 1931. aasta detsembris otsustati traditsioonilise “Eesti Nädala” kõrval hakata mitmel pool Eestis korraldama ka “Eesti päevi”, kus tutvustati ja propageeriti Eesti tooteid. Koda kutsus vastava kampaania korraldamiseks üles ka oma liikmete abikaasasid ning naisorganisatsioone. Moodustati ka kodumaa saaduste propaganda keskkorralduse juhatus.31. juulil 1940. aastal anti dekreedina välja Kaubandus-Tööstuskoja likvideerimise seadus”. Koja likvideerimine viidi lõpule 20. augustiks. 1940. aastal läksid Koja varad, õigused ja kohustused üle Üleriikliku Kaupmeeste Seltsi Keskliidule. Ilmumast lakkas Koja häälekandja “KTK Teataja”. Uue võimu saavutusi ning riikliku majanduse põhimõtteid hakkas tutvustama Üleriikliku Kaupmeeste Seltsi Keskliidu ajaleht "Teataja".Aprillis 1946 asutati NSVL Kaubanduspalati osakond Tallinnas. Osakonna juhatajaks sai 12. aprillil 1946 Voldemar Jaanus. Vastavalt põhimäärusele oli osakonna ülesanneteks ENSV territooriumil tegutsevate tööstuslike ja kaubanduslike organisatsioonidele kaasa aidata välis- ja sisekaubanduse ja tööstuse arendamiseks, eriti uute kaubaliikide sisseviimiseks tööstusesse ja kaubakäibesse ja vananenud kaubatüüpide moderniseerimiseks.Asutuse funktsioonid olid järgmised: kaasa aitamine ENSV kaubanduslikele ja tööstuslikele organisatsioonidele kodu ja välismaa tööstuse ja kaubanduse saavutustega tutvumisekskaubandus- ja tööstuslike näituste korraldamine ja kaasa aitamine ENSV kaubanduslikele ja tööstuslikele organisatsioonidele üleliidulistest ja välismaa laatadest ja näitustest osavõtmise ettevalmistamiseksasjaomaste organisatsioonide ja isikute palvel kaupade ja seadmete kvaliteedi ekspertiiside tegeminemajanduslike ja kaubanduslike organisatsioonide ülesannete täitmine reklaamimaterjalide originaalide ettevalmistamise alalpäritolutunnistuste väljaandmine Nõukogude Liidust väljaveetavate kaupade kohtaTöötas 3 bürood:kaubaekspertiiside bürookaubandusreklaami bürootõlgete büroo 1972-89. aastani kandis nimetust Eesti NSV Kaubandus- ja Tööstuspalat.Asutus paiknes Tallinnas algul aadressil Pikk 17, siis Lai 14 ning alates 1956. aastast Toom-Kooli 17.\nKoja taasloomise lugu\n“21.märts 1989. Tol päeval kogunes ENSV Kaubandus-Tööstuspalati üldkogu, kes hääletas Eesti Kaubandus-Tööstuskoja taassünni poolt. Asi polnud ainult nime muutmises. Eesti KTK püüdleb tõsiselt kaubanduskoja rahvusvahelise malli poole. Meid tunnustavad Euroopa Kaubanduskoda ja Rahvusvaheline Kaubanduskoda,” nii kirjutas taasavatud iseseisva Kaubanduskoja juhatuse esimees Peeter Tammoja novembris 1990. Alates 21. märtsist 1989 on koda jälle iseseisev ja töötab täie jõuga ettevõtjate heaks. Kuigi praegune Kaubanduskoda on vabatahtliku liikmeskonnaga ühendus, on eesmärgid jäänud ikka samaks – parema ettevõtluskeskkonna ja majanduspoliitika kujundamine. Dialoogis Riigikogu, Valitsuse ja kohalike omavalitsustega esindab ja kaitseb Kaubanduskoda kõigi Eestis tegutsevate ettevõtjate huve. Koja maja lood\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda on läbi oma ajaloo tegutsenud ja ettevõtjaid abistanud erinevates vanalinnas asuvates hoonetes.Lai 45Koda ei saanud oma avamispäevast peale asuda täie jõuga nende tegelike ülesannete lahendamisele, milleks ta oli kutsutud ellu. Tuli muretseda ruumid ja leida vastav tööjõud. Koja ruumide otsimise juures jäädi peatuma selleaegse A. Einpauli maja juurde, mis asetseb Tallinnas, Lai tn nr 45 ja kus koda asus kuni 1933. aastani.Pikk 20Selles majas, Pikk 20, asus Eesti Kaubandus-Tööstuskoda aastatel 1933-1940. Tegemist oli endise Kanut-Gilde majaga, mis peale seisuste kaotamise (kaotas ka gildid) seaduse ellurakendamist 1920. aastal riigistati. Kaubanduskoda, kui uus kaupmeeste ja töösturite esindusühing taotles juba 1925. aastal, et maja antaks üle Kojale. Aga alles 1932. aastal võttis Riigikogu vastu seaduse, millega St. Kanuti-gildi kinnisvara anti Kaubandus-Tööstuskoja omanduseks.Üleandmisel koostatud akt konstateeris, et hoone oli nii seesmiselt kui ka väliselt täiesti tarvitamiskõlbmatu. Parima lahenduse pakkunud arhitekt Edgar Kuusiku kava järgi teostatud ümberehitus jättis vanast hoonest alles ainult välimised ja suure saali seinad. Maja ümberehitamine läks tolleaegses vääringus maksma ümmarguselt 87.000 krooni.1940. aastal võttis nõukogude võim muude koja varade hulgas üle ka maja Pikal tänaval. Kuni üsna lähiajani kattis seda, milleks seda maja ja seal asunud aparatuuri täpselt kasutati, saladuseloor…Lai 141946. aastal loodi NSVL Kaubandus-Tööstuspalati Tallinna osakond, mis paigutati majakesse Lai 14. Koda oli taas kord ruumidega abiks Eesti Teaduste Akadeemiale. 1938. aastal toimus Teaduste Akadeemia avakoosolek Kaubanduskoja majas (siis Pikk 20). 1956. aastal, kui Kaubanduspalat kolis Toompeale, sai Lai 14 valdajaks ENSV Teaduste Akadeemia. Tänaseks on ka Teaduste Akadeemial suurem ja ilusam maja (Kohtu 6).Toom-Kooli 17Viimaseks on jäänud kolimine Toom-Kooli tänav 17. Selle maja ajalugu mäletatakse aastast 1676, mil peale hiigeltulekahju Toompeal sai krundi omanikuks oberst Georg von Dystram. Mõne sajandi jooksul vahetus mitmeid omanikke, viimaseks neist jäi paruness Natalie von Üxküll. 19. sajandi alguses asus siin madal ühekorruseline kolmeteljeline poolkelpkatusega elamu juba oma praeguses pikkuses. 1851. aastal saavutas maja peale suurt ümberehitust oma praeguse ilme ja üldgabariidid. Siseruumid paiknesid pika pimeda koridori mõlemal poolel. Selline lahendus likvideeriti 1955. aastal toimunud kapitaalremondi käigus (arhitekt A. Mira).Järgmisel aastal anti hoone NSVL Kaubanduspalati Tallinna osakonna käsutusse. Tänu liikmete toetusele tehti 1996. Kaubanduskoja majas põhjalik remont, mille tulemust on imetlenud ja kiitnud nii kodu- kui välismaised külalised. Kronoloogia alates Eesti Kaubandus-Tööstuskoja taasasutamisest 1989. aastal\n198921.03.1989 Taastati iseseisev Eesti Kaubandus-TööstuskodaSeptembris taasalustas ilmumist „Kaubandus-Tööstuskoja Teataja“1990Aprillis avati Kaubanduskoja esindus PärnusJuunis alustas tegevust Eesti-USA ühiskaubanduskodaTähistati Kaubanduskoja 65. aastapäevaAvati Kaubanduskoja Saaremaa esindus Kuressaares1991Avati Kaubanduskoja Tartu esindus22. mail 1991 aastal toimus Tartus firmade koosolek, kus otsustati luua Kaubanduskoja esindus Tartusse (nimetati protokollis Tartu Kaubandus-Tööstuskojaks). Kohal oli 20 Tartumaal tegutsevat Koja liiget ja 13 potentsiaalset liiget. Kaubanduskoja tegevust tutvustas Peeter Tammoja. Valiti koja Tartu nõukogu (8-liikmeline).14. august – võeti vastu seadus Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohtu kohta. Tollane Ülemnõukogu võttis vastu seaduse nr 848 „Eesti Kaubandus – Tööstuskoja Arbitraažikohtu kohta“, seadus jõustus 31.08.1991, avaldati Riigi Teatajas 1991, 25, 308.Ilmus esimene Estonian Export Directory. Estonian Export Directory on tänaseni ilmunud igal aastal ning on leitav ka internetis www.estonianexport.ee1992 3. märtsil kinnitati Eesti Kaubandus–Tööstuskoja Arbitraažikohtu ReglementTollane Eesti Kaubandus–Tööstuskoja presiidium kinnitas Eesti Kaubandus–Tööstuskoja Arbitraažikohtu Reglemendi, mis sätestas arbitraažikohtu moodustamise ja vaidluste lahendamise korra.Taastati Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liikmelisus Rahvusvahelises Kaubanduskojas (ICC)Sõlmiti Kieli Tööstus- ja Kaubanduskoja ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja vaheline koostöölepe 1993Eesti Kaubandus-Tööstuskojast sai Euroopa Kaubanduskoja assotsieerunud liigeEestis avati Soome Kaubanduskoja esindusTööd alustas Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus1993. aasta jaanuaris väljastas Kaubanduskoda esimesed päritolusertifikaadid.Eesti Kaubandus-Tööstuskoda väljastab kauba mittesooduspäritolu tõendavaid nn üldsertifikaate. Päritolusertifikaat on dokument, mida kasutatakse kauba päritolu määramise, kaitsemeetmete, kvootide, dumpinguvastaste tollimaksude, põllumajandustoetuste ja avalike enampakkumiste korral. Praegu väljastatakse sertifikaate lisaks peamajale ka Tartu, Pärnu, Jõhvi ja Saaremaa esindustes. Alates 2004. aasta maist, peale liitumist Euroopa Liiduga, lähtutakse EL tolliseadustiku ja selle rakendussätetes kehtestatud mittesooduspäritolu sertifikaatide väljastamise reeglitest. 2011. aastal väljastati üle 16 600 sertifikaadi.1994 11. aprillil toimus Kaubanduskoja erakorraline kongressTallinnas Eesti Projekti saalis toimus Kaubanduskoja erakorraline kongress. Päevakorras oli Kaubanduskoja presiidiumi töö aruanne, EKTK põhikirja redaktsiooni kinnitamine ja juhatuse valimine.Ilmus esimene Kaubanduskoja aastaraamat 25. mail hakkas ilmuma Kaubanduskoja infoleht “Teataja”. Kaubanduskoja toonane peadirektor Toomas Tamsar: „Et oma liikmeid koja tegevusest paremini informeerida, hakkame nüüdsest välja andma infolehte. Infolehes kajastame, mis Kojas uudist räägime; räägime üldse kõigest sellest, mida liikmetel tarvis teada. Jätkame ka oma ajalehe väljaandmist. „Kaubandus-Tööstuskoja Teataja“ ilmub tänavu jaanuarist Hommikulehe lisana üks kord kuus.11. novembril avati Saksamaa Majandusesindus Eestis1995Toimus Kaubanduskoja korraline üldkoosolek. Juhatuse esimeheks vaaliti Toomas Luman26. septembril võeti Eestis vastu ajutise sisseveo konventsiooniga ühinemise seadus. Seadus jõustus 27. oktoobril. Vastavalt 12.12.1995 Eesti Vabariigi Valitsuse määrusele nr 372 „Ajutise sisseveo konventsiooniga ühinemise seaduse rakendamine“ sätestati ajutise sisseveo rakendamise lisatingimused. Garantiiühenduse ja väljastamisühenduse ülesanded pandi Eesti Kaubandus-Tööstuskojale.Koja liikmeskonna hüppeline kasv 933-lt 1439-le.Märkimisväärne kasv jätkus kuni 2002. aastani, pärast mida on kasv olnud väiksem, kuid püsinud stabiilsena.Tähistati Kaubanduskoja 70. aastapäeva.1996Alates 15.11.1996 sai Kaubanduskojast 51. Rahvusvahelise Kaubanduskodade Föderatsiooni/ ATA garantiisüsteemi liige. Kaubanduskoda väljastas esimese ATA märkmiku 15.11.1996 aastal. Eesti liitus Istanbuli konventsiooniga 17.01.1996 ja konventsioon jõustus Eesti territooriumil 17.04.1996. Konventsiooni rakendamist korraldava asutuse ülesandeid määrati täitma Maksu- ja Tolliamet. Alates 15.11.1996 sai Kaubanduskojast 51. Rahvusvahelise Kaubanduskodade Föderatsiooni/ ATA garantiisüsteemi liige. Seisuga 24.07.2012 on väljastatud 935 ATA märkmikku.Euroinfo keskuse loomine1990. aastate keskel seadis Eesti Vabariik endale ja oma ettevõtetele sihiks Euroopa Liiduga liitumise. Sellest eesmärgist tulenevalt oli kõigil ettevõtetel tarvilik ennast kurssi viia ELi dokumentatsiooni ja muu seonduva infoga. Nii loodigi 1996. aastal Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juurde esimene Euroinfo keskus (EIK) Eestis.Alates 1996. aasta oktoobrist on Kaubanduskoja veebileht internetis nähtaval aadressil ktk.uninet.ee. Alates jaanuarist 1997 aadressil www.koda.ee19971997. aasta kevadest sai alguse Kaubanduskoja Kevadballi korraldamise traditsioon.Esimene ball toimus Sakala keskuses.Sai alguse Kaubanduskoja tenniseturniiride traditsioon.1997. aasta suvel toimus Pärnu kesklinna tenniseväljakutel esimene tenniseturniir Kaubanduskoja karikale.Sai alguse Kaubanduskoja juhatuse ja Vabariigi presidendi kohtumise traditsioon.Kaubandus-Tööstuskoja eestvedamisel töötati 1997. aastal tööandjate- ning kutse- ja erialaühenduste poolt välja kontseptsioon ja tegevuskava töötajate kvalifikatsioonisüsteemi loomiseks.Vabariigi Valituses detsembris heakskiidu saanud kava kohaselt alustati kutseoskusnõuete kirjeldamist kutsestandarditena.Sügisel algatas Kaubandus-Tööstuskoda koostöös Majandusministeeriumi, teiste ettevõtlusorganisatsioonidega ja erialaliitudega Eesti kaupade, nii toodete kui teenuste tarbimise suurendamiseks turunduskampaania "Head Eesti Asjad".1998Alates 1998. aastast on Kaubanduskoda Kölni (Kölnmesse GmbH) messide ametlikuks esindajaks Eestis. 1998. aasta alguses delegeeris sotsiaalministeerium kvalifikatsioonisüsteemi loomise ja rakendamise Eesti Kaubandus-Tööstuskojale.Koja eestvedamisel asuti 1998. aastal Kutseseaduse väljatöötamisele.Sai alguse Kaubanduskoja Ärihooaja Avamise traditsioon.29. augustil korraldati puhkuseaja lõpuks ja uue ärihooaja avamiseks liikmesfirmade juhtidele ja nende peredele meeleolukas üritus Tallinna Hipodroomil. Nii lisandus juba traditsioonilisele kevadballile ja ettevõtjate tenniseturniirile veel üks kaubanduskoja liikmete omavahelist suhtlemist toetav üritus.Anti välja esimene Ekspordi KäsiraamatOktoobris algas erinevates maakondades läbiviidavate ekspordiseminaride sari. Kevadel anti välja esimene Eesti eksporditeoreetikute ja –praktikute koostöös sündinud Ekspordi Käsiraamat.1999Oluline aasta tulumaksu seaduse ettevalmistamiselHakkas ilmuma Teataja venekeelne versioon.Suurenes Kaubanduskoja kirjastustegevus - Hakkas ilmuma Kaubanduskoja infolehe Teataja venekeelne versioon Vestnik ning infoleht ise muutus 16-leheküljeliseks.1999. aastal anti esmakordselt välja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kõrgeimad austus- ja tänuavaldused - aumärgid. Juhatuse otsusega anti teenete eest Kaubandus-Tööstuskoja arengule kaasaitamisel ning Eesti majanduse edendamisel: - I klassi aumärk Kaubandus-Tööstuskoja loomise initsiaatorile ja pikaajalisele juhatuse esimehele Joakim Puhkile (postuumselt); - I klassi aumärk Kaubandus-Tööstuskoja esimesele taasiseseisvumise-järgsele juhatuse esimehele Peeter Tammojale; - I klassi aumärk Eesti Vabariigi Presidendile Lennart Merile; - II klassi aumärk Kaubandus-Tööstuskoja endisele peadirektorile Toomas Tamsarile.„Aasta 2000 probleemi teejuht“. Eurokodade auhind parima lahenduse leidmise eest Milleeniumi probleemile. IT-problemaatika kirjeldus ja tegevused-soovitused.2000Jaanuaris avati Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Jõhvi esindus. Veebruaris sai alguse uus ürituste sari – Ärihommikud.28. augustil sõlmisid Kaubanduskoja juhatuse esimees Toomas Luman ja Eesti välisminister Toomas Hendrik Ilves koostöömemorandumi Eesti ekspordipotentsiaali tugevdamiseks.15. novembril esitleti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse koostöös valminud raamatut „Kes on kes Eesti majanduses 2000?". Esimene Eesti ettevõtlust peegeldav biograafiline leksikon, mis on välja antud Eesti taasiseseisvumise ajal.23.-24. novembril toimus Eesti esimene kontaktmess ForEst 2000. Metsa, puidu, mööbli ja paberi kontaktmessil osales kokku 70 Eesti ettevõtet eksponentidena ja 130 registreeritud külalisfirmat 18 riigist.Tähistati Kaubanduskoja 75. aastapäeva20012001. aasta oli Kaubanduskoja jaoks innovatiivsuse aasta.Esmakordselt Kaubandus-Tööstuskoja ajaloos saatis Kaubanduskoja raamatupidamine 10. jaanuaril kõigile liikmetele, kes Kaubanduskojale oma e-maili aadressi on teatanud, liikmemaksu arve elektroonilise dokumendina. Kaubanduskoda saatis 2213 (78% liikmeskonnast omas e-posti aadressi) liikmemaksu arve elektrooniliselt e-maili teel. E-arvete masspostituse teerajaja, e-teenuste propageerija.Kutsereform/KutsekodaNovembris jõudis Kaubanduskojas lõpule üks etapp kutsereformist. 1998. aastast alates on Kaubanduskoda Sotsiaalministeeriumi tellimusel eestvedanud töötajate kvalifikatsioonisüsteemi väljatöötamist. Nüüd jõudis kätte paras aeg anda mahukaks kasvanud töö edasi iseseisvale organisatsioonile Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Tööandjate Keskliit, Eesti Ametiühingute Keskliit ja Sotsiaalministeerium asutasid Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutuse. Loodud Kutsekoda jätkab tehtud tööd Eesti töötajate kvalifikatsiooni võrreldavuse ja teiste riikide poolt tunnustamise saavutamiseks vajalike eelduste loomisel.2002 Kutsehariduse väärtustamiseks ühiskonnas loodi Kaubanduskoja eestvedamisel ühisprojekt ETV-ga - saatesari „Ametilood“. Kolme hooaja jooksul valmis 42 saadet, mille VHS-koopiad leidsid rohket kasutamist koolides ja karjäärikeskustes. 20039. juulil sõlmiti koostöömemorandumi Eesti Vabariigi Valitsusega.Memorandumis kokkulepitu täitmiseks kohtuvad ettevõtlusorganisatsioonide ja Valitsuse esindajad regulaarselt kord kvartalis. Memorandumi allkirjastasid Toomas Luman ja Vabariigi peaminister Juhan Parts.Sügisel toimus võitlus Maksuameti hoiakute muutmiseksEttevalmistused EL liitumiseks, JAH! Kampaania Alates 2003. aastast viib Kaubanduskoda läbi konkurssi Eesti Ettevõtete Konkurentsivõime Edetabel. Edetabelis osalemine on vabatahtlik ning kõik ettevõtted on oodatud ühises mõõduvõtmises osalema. Edetabelid, metoodika ja kõik konkurssi puudutav on aasta läbi kättesaadav aadressil www.konkurents.ee„Mina ja Ettevõte“Kaubanduskoda, Eesti Päevaleht ning Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus korraldasid aastatel 2003–2005 kutseõppuritele suunatud esseekonkurssi „Mina ja Ettevõte“. 2004Alates 2004. aastast on Raadio Kuku eetris Majandusruumi saated. Majandusruum on Raadio Kuku ja Kaubanduskoja koostöös valmiv saade, mille eesmärk on tuua kuulajani majandusse puutuvad aktuaalsed teemad ning kõik huvitav, mis Eesti majanduses toimub. 20052005. aastal sai Kaubanduskoda Stockholmi messide ametlikuks esindajaks Eestis. Ilmus teist korda teatmik „Kes on kes Eesti majanduses 2005?“ Majandusõpik gümnaasiumile“Koostöös Junior Achievement Arengufondiga ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi toel anti välja uus „Majandusõpik gümnaasiumile“.Tähistati Kaubanduskoja 80. aastapäeva2006Kaubanduskoda osales Elukestva õppe sihtasutus Innove projektis „Ettevõtlusõppe arendamine kutseõppes“. Projekti käigus valmisid õppematerjalid ja sündis kokkulepe, mille järgi on kutseõppes kõigil erialadel kohustuslik vähemalt 40 õppetunnine ettevõtlusõppe moodul.2007Koostati ja anti välja raamat “Näiteid Eesti ettevõtete ühiskondlikult vastutustundlikest tegevustest”.Kaubanduskoda hakkas näiteid Eesti ettevõtjate ühiskondlikult vastutustundlikest algatustest ja põhimõtetest koguma 2006. aastal. Eesmärk on näidata avalikkusele, et meie väikeses riigis on palju ettevõtjaid, kes peale oma põhitegevuse panustavad ka töötajate rahulolusse, edendavad kohalikku või kogu Eesti elu, lahendavad keskkonnaprobleeme ja teevad muud tänuväärset.Koostöös Ajutrust Konsultatsioonidega korraldati 2007. aastal üle-eestiline koolitussari „Märka võimalusi!“. „Märka võimalusi!“ koolituspäevadel osalesid kohalikud arvamusliidrid. Kõigis maakondades toimunud koolitustel ärgitati osalejaid märkama nn. pehmete väärtuste ja sotsiaalsete sidemete arendamisel tekkivat lisaväärtust - läbi teoreetiliste õppuste, hoiakudiagnostika testide ja nende analüüsi kaudu jõuti koolitatavate jaoks praktiliselt kasutatavate juhisteni.2008Kaubanduskoda algatas ja korraldas üle-eestilise koolitussarja „Ettevõtlus eduks“ läbiviimise.Koolitussarja eesmärk oli laiendada üldhariduskoolide ja kutseõppeasutuste majandusõpetajate teadmisi viimastest arengutrendidest majanduses nii Eestis, Euroopas, kui ka maailmas tervikuna ning tutvustada ajakohaseid erinevate projektide raames valminud õppematerjale. Koolituspäevad viidi läbi koos Eesti Panga, Eesti Konjunktuuriinstituudi ja Tartu Ülikooli lektoritega.Ilmus juhtivaid kaubamärke ja ettevõtteid tutvustav raamat “Leading Brands of Estonia”. Raamat on mõeldud Eesti kui innovaatilise ning arenenud majandusega riigi tutvustamiseks ning siin loodud kaupade ja teenuste reklaamimiseks. Uus saneerimisseadus loob senise likvideeriva pankrotimenetluse kõrvale ka ettevõtete tervendamise võimaluse.Eesti tulumaksusüsteemi maksimaalse (de facto) säilitamise saavutamine.Alustati olulisi protsesse nii ettevõtete aruandluskohustuste lihtsustamiseks kui ka põhjendamatute tegevuspiirangute ülevaatamiseks.Ellu kutsuti Ekspordi AkadeemiaLoengute ja arutelude foorum omandamaks uusi teadmisi ja oskusi ning laiendamaks juhtivate eksportööride suhtevõrgustikku.2008. aasta algusest oleme 40 riiki ja 600 organisatsiooni hõlmava võrgustiku Enterprise Europe Network koordinaator Eestis. Võrgustiku eesmärk on läbi ettevõtlust toetavate teenuste tõsta väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet.Loodi konkurentsiportaal www.konkurents.eePeame väga oluliseks konkurentsivõime mõõtmist, kasvatamist ja tunnustamist läbi konkursi Eesti Ettevõtete Konkurentsivõime Edetabel, mille tulemuste kajastamiseks sai loodud konkurentsiportaal www.konkurents.ee20092009. aasta juulist jõustus uus töölepingu seadus, mis lisaks suuremale paindlikkusele kaotas ära väikeettevõtete senise diskrimineerimise töötuskindlustuse hüvitiste kasutamisel. Kaubanduskoda on asutajaks:Kutsekvalifikatsiooni SA Kutsekoda www.kutsekoda.eeEesti Standardikeskus www.evs.eeEesti Konjuktuuriinstituut www.ki.ee\nOlulised vastuvõetud seadused, abistamaks ettevõtjaid\nEttevõtjate jaoks olulised vastuvõetud seadused aastatel 1989-2012. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda on nendega vastuvõtmisel lähedalt seotud olnud. 1989 maksuseadus, ettevõtluse seadus1990 omandiseadus1991 välisinvesteeringute seadus1992 ettevõtete tulumaksu seadus, põhiseadus, töölepingu seadus1993 täiskasvanute koolituse seadus1995 äriseadustik1996 mittetulundusühingute seadus1999 uus tulumaksuseadus ettevõtetele2000 kutseseadus, Väärtpaberite Keskregistri seadus, sotsiaalmaksuseadus, tehnilise normi ja standardi seadus2001 käibemaksuseadus, tolliseadustik2002 pankrotiseadus, võlaõigusseadus, raamatupidamise seadus, maksukorralduse seadus, tsiviilseadustiku üldosa seadus2004 äriseadustiku muudatused, konkurentsiseaduse muudatused, riigihangete seadus, reklaamiseadus, käibemaksuseadus, pakendiseaduse muudatused, pakendiaktsiisiseaduse muudatused, alkoholi- tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse muudatused2006 uue riigihangete seaduse muudatuse eelnõu, jäätmeseaduse ja pakendiseadusse, karistusseadustiku muutmine, äriseadustiku muutmine, Vabariigi Valitsuse määrus „Probleemtoodetes keelatud ohtlike ainete täpsustav loetelu2007 riigihangete seadus2008 saneerimise seadus, hasartmängumaksuseadus, reklaamiseadus, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus2009 uus töölepingu seadus\nEesti Kaubandus-Tööstuskoja juhid läbi aastate\nKonstantin PätsKTK ajutise elluviimise komitee esimeesKoja nõukogu esimees 1925-29Tallinna börsikomitee esimees 1925-31Koja aunõunikJoakim PuhkKTK juhatuse esimees 1925-29, 1931-40Koja nõukogu esimees 1929-31Leo Seppjuhatuse esimees 1929-31Johan Sihvernõukogu esimees 1931-40Maks HurtKTK direktor 1925-38Valdemar SimsivartKTK direktor 1938-40Peeter TammojaKTK juhatuse esimees 1989-95Toomas TamsarKTK peadirektor 1994-98Mart RelveKTK peadirektor 1998-2002Siim RaieKTK peadirektor 2002-2011Toomas LumanKTK juhatuse esimees alates 1995. a.Mait PaltsKTK peadirektor alates aastast 2011\nKeskväljak 4 (3. korrus) 41531, Jõhvi Tel: 337 4950 Faks: 337 4951 idaviru@koda.ee Rüütli 39 80011, Pärnu Tel: 443 0989 Faks: 443 0859 parnu@koda.ee Tallinna 16 93819, Kuressaare Tel: 452 4757 Faks: 452 4758 saare@koda.ee www.enterprise-europe.ee www.estonianexport.ee www.ettevotluskonkurss.ee www.talendidkoju.ee www.unistusedellu.ee Soovita linki http://www.koda.ee/kojast/koja-ajalugu/


Jalatsid > Sandaalid | MATKaSPORT\nJalatsid > Sandaalid\nKeen - COMMUTER 4 meesteleSpetsiaalse SPD tallaga rattasõidu sandaalid. 79.95€ 119.95€Vaata Keen - COMMUTER 4 naisteleSpetsiaalse SPD tallaga rattasõidu sandaalid 79.95€ 119.95€Vaata Keen - DAUNTLESS STRAPPY naisteleStiilne ja mugav linnasandaal naistele 55.00€ 109.95€Vaata Keen - NEWPORT meesteleLegendaarsed varbakaitsega nahast matkasandaalid 86.95€ 109.95€Vaata Keen - VENICE naisteleVarbaid kaitsvad nahast matkasandaalid naistele 86.95€ 109.95€Vaata Keen - CLEARWATER CNX meesteleKerged ja madala profiiliga sandaalid. Sobivad tegevusteks vees ja vee läheduses. 99.95€Vaata Keen - CLEARWATER CNX naisteleKerged madala profiiliga sandaalid. Sobivad tegevusteks vees ja vee läheduses 59.95€ 99.95€Vaata Keen - NEWPORT H2 meesteleVarbaid kaitsvad mugavad tekstiilrihmadega matkasandaalid vee lähedal ja vees tegutsemiseks 69.95€ 99.95€Vaata Keen - OWYHEE meesteleVeesandaali ja matkajalatsi tõhus kombinatsioon. 99.95€Vaata Keen - UNEEK 8MM meesteleUnikaalsed vabaõhu jalatsid nüüd ka 8mm paeltega 49.95€ 99.95€Vaata Keen - UNEEK 8MM naisteleUnikaalsed vabaõhu jalatsid nüüd ka 8mm paeltega. 69.95€ 99.95€Vaata Keen - UNEEK meesteleKaks nööri ja tald - unikaalsed vaba õhu jalatsid 49.95€ 99.95€Vaata Keen - UNEEK naisteleKaks nööri ja tald - unikaalsed vaba õhu jalatsid 49.95€ 99.95€Vaata Keen - UNEEK Round Cord meesteleOle unikaalne vali stiilsed vabaõhu jalatsid 69.95€ 99.95€Vaata Keen - UNEEK Round Cord naisteleOle unikaalne- vali stiilsed vabaõhu jalatsid 49.95€ 99.95€Vaata Keen - VENICE H2 naisteleVarbaid kaitsvad värvilised matkasandaalid naistele kasutamiseks vee lähedal või vees liikumiseks 69.95€ 99.95€Vaata Keen - MAUPIN meesteleLahtiste varvastega veelembesed sandaalid KEENilt. 69.95€ 89.95€Vaata Keen - ROSE LEATHERPopulaarsete Rose sandaalide uuem nahast versioon näeb isegi märjana hea välja. 44.95€ 89.95€Vaata Keen - ROSE CITY SLIDE naisteleLuba oma jalgadele mugavust igal argipäeval 42.00€ 84.95€Vaata Keen - ROSE SANDAL naisteleNaistele loodud sandaalid, mis on jalas mugavad nii vees kui linnatänaval jalutades. 42.95€ 84.95€Vaata Keen - WHISPER naisteleVärvilised "käi kus tahad" sandaalid mis on disainitud just naistele 59.95€ 84.95€Vaata Keen - NEWPORT PREMIUM noorteleMugavad ning vastupidavad sandaalid noortele matkajatele. 69.95€Vaata Keen - BALI naisteleIdeaalne suvesandaal loodud just vee läheduses aja veetmiseks 39.95€ 59.95€Vaata Keen - SEACAMP II CNX lasteleMadala profiiliga hübriidsandaalid hullamiseks maal ja vees 29,95€ 59,95€Vaata Keen - SEACAMP II CNX noorteleMadala profiiliga hübriidsandaalid hullamiseks maal ja vees 29,95€ 59,95€Vaata Keen - WAIMEA H2 meesteleVäga kerged ning stiilsed lätud, millega tunned end mugavalt nii mere ääres kui SPAs. 39.95€ 59.95€Vaata Keen - NEWPORT H2 noorteleMugavad ja vastupidavad varbakaitsega ning tekstiilrihmadega sandaalid suurematele lastele. 29.95€ 54.95€Vaata Keen - NEWPORT H2 lasteleMugavad ja vastupidavad varbakaitsega ning tekstiilrihmadega sandaalid mudilastele. 29,95€ 49,95€Vaata Keen - WHISPER lasteleVärvilised "käi kus tahad" sandaalid, mis sobivad kasutamiseks ka vees ja vee lähedal. 29,95€ 49,95€Vaata Keen - WHISPER noorteleVärvilised "Käi kus tahad" sandaalid tüdrukutele nii vees kui pargis käimiseks. 29.95€ 49.95€Vaata Keen - NEWPORT H2 väikelasteleMugavad ja vastupidavad varbakaitsega ning tekstiilrihmadega sandaalid mudilastele 19.95€ 44.95€Vaata Keen - SEACAMP II CNX väikelasteleMadala profiiliga hübriidsandaalid hullamiseks maal ja vees 22,50€ 44,95€Vaata Keen - BarbadosSuveplätu naistele 14.95€ 29.95€Vaata <!- Pealeht sisu LÕPP->