Kas on voimalik kindlaks maarata fingerite suuruste suuruse suuruse - Uroloogi noukogu, kuidas liikme suurendada\nKas on voimalik kindlaks maarata fingerite suuruste suuruse suuruse. Seotud tooted\nNii saame looduse ühe lihtsaima mudelina füüsikalise suuruse nimega pikkus, aga põhimõtteliselt samamoodi ka teised füüsikalised suurused. Me oleme seni kasutanud veidi umbmäärast terminit aisting, täpsustamata konkreetset meeleelundit, mille vahendusel aisting saadakse. Raskused nende ehtede ostmisel ei toimu. Te peate maksma veokulud. Füüsikaliste objektide lihtsustatud mudeleid leiab näiteks arvutisimulatsioonides.\nSamuti on vaja arvesse võtta tulevase ringi paksust. Kui kaunistamiseks on õhuke mmpeate lihtsalt tulemus lähima tabeli väärtusest ümber tegema. Kui soovite määrata tsükli suuruse paksusega üle 7 mm, peate tegema väikese "reserv ", Võrdne 0,5 mm. See tähendab, et massiivse kaunistamise ostmisel muutub tavaline Me ütlesime kõik kõige populaarsemad viisid.\nKaugemal asjad teile! Võib-olla olete huvitatud Ring suurus on selle sisemise läbimõõdu millimeetrites. Standardmõõtmeline rida algab ga ja lõpeb ga, samm pool millimeeter: 15; 15,5; Naiste puhul on kõige populaarsem 16 kuni Niisiis, kuidas saab leida sõrme suurus kodus?\nOn mitmeid lihtsaid meetodeid, kaaluma kõige populaarsemat. Teise ringi abil Võtke rõngas oma kastist, mis sobib soovitud sõrme jaoks. Kui see on lihtne vorm, piisab selle paberilehele ja suunake ringi ringi. Läbimõõt on vajalik väärtus. Kui toode on vormis keeruline, lisage sellele joonlaud ja mõõta kõige laiemat sisekaugust.\nEhtekaupluses Võimaluse korral võtke ühendust lähima ehtekaupluse või remonditöökojaga. Te aitate teid hea meelega, tulemuste täpsus on tagatud.\nKui vaja teada, et suurus tekib sageli, näiteks sa oled alaline klient Ehted online-kauplused. Siis on mõttekas omandada professionaalseid tuvisid.\nEhtevahendi kaubandusega tegelevatel saitidel leiate erinevad valikud. Lihtsa plastiku maksumus on umbes rubla. See ost kategooriast on elu jaoks. Ostsin selle üks kord ja seal on võimalus, Kas on voimalik kindlaks maarata fingerite suuruste suuruse suuruse lahkumata maja igal ajal, teada oma suurused.\nMe mõõdame saadud pikkust, jagada π-3, Me saame millimeetrites väärtuse, see on teie suurus. Täpsema määratluse jaoks mähkige viis korda. Siis tuleb pikkus jagada 15,7-ga. Triibuline paber See meetod on eelneva võrreldes täpsem. Me vajame kõiki sama tööriistade komplekti. Ainult selle asemel tuleks lõnga asemel katkestada paberilaiuse ribast sentimeetri ümber.\nTegevuse järjestus on sama. Vaata riba ümber sõrme.\nRistumiskohas paneme kaubamärgi. Me mõõdame kaugus märgise ja jagada 3. Oluline on tihedalt ümbritseda, kuid mitte pingutata. Võite kasutada ka kangast või õmbluse sentimeetri.\nSuhe riba pikkuse sentimeetrites ja suurused rõngad on esitatud tabelis. Kooli valitseja Kavandatav meetod hõlmab valitseja olemasolu erinevate suuruste aukudega. See on selline kooli klaver. Valides, määrake, milline auk on piisavalt mugav. Mõõtke selle läbimõõt - see on vajalik suurus. Sõrme laiuses See meetod on üks kõige tõhusamaid.\nKinnitage käsi paberilehele. Välja sõrme mõlemal poolel, kohas, kus rõngas kiirustab. Siltide vaheline kaugus on soovitud suurus. Oluline on kasutada õhukest käepidet, hoida seda rangelt vertikaalselt, et vältida suur viga. Riietussuurus Selge, otsene suhe nende kahe näitaja vahel ei ole. Kuid kiire ligikaudse määratluse puhul saab seda meetodit kasutada. Kuid täpsust ei ole võimalik tagada. Suhted on esitatud tabelis. Kasutamine mõned esitatud meetodid praktikas kodus pilk video.\nMis mõjutab mõõtmise täpsust On mitmeid olulisi tegureid, mis võivad tugevalt mõjutada mõõtmise täpsust kodus. Kaaluge peamist. See on kasulik: Sõrmus laius. See parameeter sõltub sellest, kuidas sellest tulenevat väärtust ümber pöörata. Kui valitud rõngas on õhuke - väiksemal küljel ümardatud 16,2 tähendab 16 suurust. Kui rõngas on laiaulatuslik rohkem Sustav paksus oluliselt mõjutab täpsust. Paljud luud rohkem kui falanx ise.\nOluline on, et rõngas oleks piisavalt pingul olnud, kuna see ei aita falange. Paberi ribade kasutamisel tuleb see nihutada liigese.\nTugevas külmumisel või soojusel on sõrmede paksuse olulised Kas on voimalik kindlaks maarata fingerite suuruste suuruse suuruse.\nSellistes tingimustes ei ole võimalik mõõtmisi teha. Oodake, kuni vereringe on normaalne. Vedeliku tasakaal kehas sõltub otseselt kellaajast. See on kõige parem teha mõõtmisi keset päeva.\nSiiski, kui käed pühib hommikul ära või õhtul, viige täiendavaid mõõtmisi. Seda tegurit tuleks arvesse võtta.\nOn vaja oodata aega, annavad käed normaalsesse riiki tagasi pöörduda.\nParemal või vasak käsi. Oluline on mitte unustada, et parempoolse ja vasak käe mõõtmed võivad oluliselt erineda. Eriti sageli juhtub see nende kätega töötavate inimestega.\nKui sa tead ühe käte suurust, siis sõrm on parem rõõmsameelne.\nTehnilisest seisukohast Parem on tellida väiksema rõnga, mida suurem on. Igal ehteoskuses ütlete, et teil on palju lihtsam suurendada rullsee töö on odavam. Vähendamisel on vaja lõigata tsükli tükk ja see toiming on keerulisem, kulukam. See on huvitav: Mõõtmise täpsuse tähtsust ei saa alahinnata.\nGaranteeritud tulemuse saamiseks kasutage mitmeid erinevad meetodid tulemuste võrdlemine. Ärge kunagi heidutage, kui nad otsustavad. Seaduse kohaselt on teil täielik õigus kaunistamiseks tagastada 14 päeva jooksul alates ostukuupäevast.\nKuid rõngaste puhul on juhtum erinev: kogu juhtum on see, kas kaunistus peab tegema. Niisiis, kuidas määrata "AliExpress" ei ole võimalust paigaldada?


Garantii | Korterite ning majade remont Tallinnas.\nPalju maksab korteri kapitaalremont?\nMeie firma garanteerib kõikide tööde teostamist vastavalt Eesti Vabariigi seadusele ning ka vastavalt teistele reglementeeritavatele aktidele ja viimase redaktsiooni dokumentidele, samuti ka vastavalt muutustele, tehtud lepingu allkirjastamise kuupäeval. Meie töötame ametlike, tavapäraste standartide järgi ning praktiseerime remondi- ja ehitamisteenuste osutamist analoogilistel tingimustel.\nGarantiiaega määratakse 3 (kolmele) aastale alates objekti tööde äraandmise/vastuvõtmise momendilt.\nGarantii kehtib kõikidele tööde liikidele, mis on teostatud töövõtu lepingu järgi, nimelt:\nMuud latentsed tööd.\nGarantii ei kehti defektidele, mis on ilmunud järgmiste asjaolude pärast:\nObjekti normaalne kulum;\nSeadmete ja inventari vale kasutus;\nObjekti väärremont, mis on teostatud Tellija ise või Tellija kutsutud kolmandate isikute abil;\nEttenägematud asjaolud: üleujutus, tulekahju, majavamm, hallitus, paneelivaheliste õmbluste leke, katuse leke jms;\nVastu võtame kosmeetilised remondid, kontorite ja mitteeluruumide remondid, sanitaartehniliste või elektrijuhtmete vahetamise ja muude ehitustööde tellimusi.


Keskkonnaharidus Kohila Mõisakoolis | Kohila Mõisakool\nKeskkonnaharidus Kohila Mõisakoolis\nPosted on 19. juuni 2015 by Maria\nJuba teist õppeaastat on Kohila Mõisakooli loodusõpetuse õppekava täiendanud Keskkonna Investeeringute Keskuse (KIK) projektid keskkonnateadlikkuse programmi kaudu ning Kohila Keskkonnahariduse Keskuse õppeprogrammid.\nSelle aastase KIKi projekti raames külastati sügisel Silma Õpikoda Läänemaal, kus saadi teadmisi Eestis elutsevate lindude kohta. Kes talvituvad siin, kes lendavad ära. Samuti selle kohta, milline on lindude teekond ning mis ohte nad seal kohtavad. Käidi mereäärsel luhal vaatlemas lindude kogunemist enne suurt rännet. Kevadel toimus õppekäik Tallinna Botaanika aeda, kus tutvuti eksootiliste taimedega, saadi teadmisi taimede rollist elukeskkonnale ning aimu nende mitmekesisusest. Peeti ka ilus piknik.\nLapsed proovisid kätt ka ise taimede kasvatamisel. Märtsis pandi seemnest kasvama lille- ja tomati taimi, mis hiljem istutati ümber kooliõuele istuskastidesse. Külm küll näpistas osad taimed ära, kuid see oligi eluline õppetund, et inimene peab õppima loodusega arvestama.\nKohila Keskkonnahariduse Keskus viis Mõisakooli õpilased sel õppeaastal kahele õppekäigule. Talvel käidi Kadaka külas loomade söötmisplatsil otsimas loomade jälgi ning viidi neile ka natuke „maiustusi“. Kevadel toimus õppeprogramm „Kevad tuleb“ Pirgu terviserajal koos põneva maastikumänguga.\nSuured tänud MTÜ Kohila Mõisakooli poolt KIK-le ja Kohila Keskkonnahariduse Keskusele, tänu kellele on Kohila Mõisakooli õpilaste loodusõpetuse programm huvitavam ning mitmekesisem. Samuti suured tänud õpetajatele, kel on tahtmist pakkuda lastele põnevaid ja harivaid kogemusi. Ning kõige suuremad tänud muidugi õpilastele, kes alati on huvi ja innuga valmis uusi teadmisi omandama ja kohti avastama.\nRubriigid: Kooli sündmused, autor: Maria. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Kas 100 miljonit eurot jätab Eesti toidusektori külmaks? - Põllumajandusuudised\nEuroopa Komisjon kiitis sel sügisel heaks 108 miljoni euro väärtuses toidusektori organisatsioonide projekte, mis on suunatud põllumajandussaaduste ja toidutoodete tutvustamiseks ning toiduekspordi edendamiseks. Eesti huvi on seni olnud leige, selgub nn promotsioonimeetme statistikast.\n„ELi kuulumise jooksul on Eestis rakendatud viite programmi, millest väljapoole on suunatud vaid üks. Nende maksumus ulatub kokku 1,9 miljoni euroni, millest EL kaasrahastus on 50%. Võrdluseks, meie naaberriikidest on viimastel aastatel promotsioonimeetme võimalusi väga aktiivselt kasutanud Leedu, kus on rahastus saadud kümnele projektile kogumaksumusega 25 miljonit eurot,“ kirjutab Maablogis Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand.\nHeaks kiidetud programme on kokku 33, Eestit esindatud ei ole. Kahele programmile on heakskiidu saanud Leedu ja ühele Läti, koguni seitsmele programmile aga Kreeka, neljas programmis osalevad Bulgaaria ja Itaalia, kahes programmis Belgia ja Suurbritannia.\nEesti põllumajandussaaduste ekspordi väärtus on perioodil 2010-2014 kerkinud 0,83 miljardilt 1,22 miljardi euroni, moodustades ligi 10% Eesti koguekspordist. Euroopa Liidu teavitamis- ja müügiedendamismeetme võimalusi on aga seni üsna tagasihoidlikult kasutatud. ELi kuulumise jooksul on rakendatud viis programmi, millest Eestist väljapoole on suunatud vaid üks. Nende maksumus ulatub kokku 1,9 miljoni euroni, millest EL kaasrahastus on 50%.\nVõrdluseks, meie naaberriikidest on viimastel aastatel promotsioonimeetme võimalusi väga aktiivselt kasutanud Leedu, kelle põllumajandussaaduste ekspordi väärtus on perioodil 2010-2014 kerkinud 2,8 miljardilt eurolt 4,6 miljardini ja moodustas mullu ligi 19% riigi koguekspordist. Aastatel 2012-2015 on Leedu toidusektori organisatsioonid saanud rahastuse kokku kümnele projektile kogumaksumusega 25 miljonit eurot. Sihtturgudeks on Leedu projektidel olnud näiteks Hiina, USA ja Lähis-Ida.\nEesti toodab mitmeid põllumajandussaadusi üle oma isevarustatuse taseme ning eriti alates Venemaa poolt kehtestatud sanktsioonidest on tugevalt päevakorral uute turgude leidmine. Kas Eesti põllumajandus- ja toidusektori organisatsioonid võtavad väljakutse vastu?\nAutor: Taavi Kand


Teisenda Pond mõõtühikuks lbf (Pond mõõtühikuks Pound-force)\nKui palju on Pound-force ühes Pond?\n1 Pond = 0,002 204 622 621 848 8 Pound-force [lbf] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Pond mõõtühikuks Pound-force teisendamiseks.\nTeisenda Pond mõõtühikuks Pound-force (Pond mõõtühikuks lbf):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '403 Pond'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Jõud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '12 Pond na lbf' või '2 Pond to lbf' või '63 Pond -> Pound-force' või '73 Pond = lbf' või '94 Pond na Pound-force' või '6 Pond to Pound-force'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(70 * 6) Pond'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '403 Pond + 1209 Pound-force' või '71mm x 38cm x 85dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


praegune kellaaeg 20.04.2019 02:04\nMida arvata aga olukorrast, kui last absoluutselt ei huvita fiktsioon ja pigem sirvib mingeid populaarteaduslikke raamatuid ja õpikuid ja väidab, et telefoniraamatute lehitsemine on talle ka huvitavam, kui välja mõeldud tegelaste välja mõeldud seiklused?\nRaamatute lugemine on suurema osa lasta/noorte jaoks nii ehk naa midagi ebameeldivat by default. Sa võid valida variandi, et nö. ei sunni neid mingil moel raamatut kätte võtma...võibolla mõnel juhul see tähendab tõesti, et siis nad teevad seda hoopis vabatahtlikult. Ma usun, et enamasti see tähendab, et ühtegi raamatut lihtsalt kätte ei võetagi ning selline vabatahtlik ajaviide saadetakse samasse auku nagu näiteks sõpradega mõne füüsikalise eksperimendi korraldamine.\nVanemana pead nii ehk naa mingeid asju ja mingil määral sundima või panema lapse midagi nö. välja teenima. Jääda lihtsalt lootma, et laps on ise piisavalt tark tegemaks alati õigeid otsuseid on kahjuks pehmelt öeldes naiivne.\nÜldjoontes ja enamikel juhtudel nõus.\nSiin on selgelt vanemate tegemata töö, kui lapse suhtumine lugemisse on kui tüütusse kohustusse.\nOma lapsele olen väikesest saati raamatuid ette lugenud (magamamineku rutiini üks osa) ja lapsel oli uhkuse asi, et saada ise lugemine nii selgeks, et ta saaks ise unejuttu lugeda. Tunnusta last tema pingutuste eest ja ta teeb.\nMiks ma nüüd peaksin sildistama lugemise millekski vastikuks kohustuseks, mille tegemise läbi saab midagi "head", mis tegelikult on last nüristav tegevus (nutitelefonis mängimine)? Koolis heade hinnete eest viin ta preemiaks Hesburgerisse?\nTahan öelda, et ei ole asi must-valge.\nJah, on palju ebameeldivaid asju, mida laps tuleb suunata tegema ja teda kuidagi motiveerida selles.\nAga lapse "äraostmine" on libe tee mille käigus sa kujundad lapse väärtushinnanguid - võib esineda soovimatuid kõrvalmõjusid.\nkipun nõustuma Normaalsete, igapäevaste tegevuste eest "palga maksmine" ei ole ka minu arvates mõistlik tee. Motivatsioon peab olema kusagil mujal, nö "raha eest" raamatute lugemine võin tekitada küll näilise ja kvantitatiivse mõju (luges läbi N raamatut, hurraa), aga sisemine soov lugeda sellest ei tekki - kaob tasu, kaob ka lugemus.\nno aga milles probleem, las loeb siis õpikuid ja populaarteduslikke asi, need on ju ka huvitavad ja kasulikud.\nEi ole kunagi kõik juturaamatuid lugeda armastanud ja ei armasta ka tulevikus. Ilmselt ei peagi.\nMa pakun ka, et kuniks lugemishuvi millegi vastu on - on kõik hästi.\nMaitsed on ajas muutuvad.\nKui sa tahad, et ta niiöelda "lugusid" ka loeks, kuid teda häirib just, et on "väljamõeldud asjad" siis üks variant on ajaloolisi sündmusi kirjeldavad raamatud - on lugu, aga on päris või vähemalt osaliselt päris ning mõjutas kellegi elu - omab tähendust.\nMäletan enda kohta, et kunagi väga noorena üritasin lugeda 3 musketäri ning see tundus täiesti jabur - terve lehekülg mingi tänavaolustiku kirjeldust, kes suudab sellist jama lugeda. Samas Winnetou seiklused tundusid väga ägedad - kogu aeg midagi toimus. Lugesin läbi kõik selle sarja raamatud.\nMöödusid aastad ja sama riiuli ees samu raamatuid sirvides oli kõik kui ümber pööratud - mulle väga meeldis 3 musketäri, kõik see olustiku kirjeldus oli täiesti omal kohal, võimaldas sügavamalt sisse elada ning Winnetou tundus kummaline "kiirsöök", mida enam nautida ei suutnud.\nnamstoop, Draqula, arvan ka, et see pole probleem, kuid meie haridussüsteem teeb paraku selliste huvidega (ja teises suunas huvi puudumistega) inimese elu ikka väga raskeks.\nKolm musketäri on täiesti kümnesse näide. Tegemist on kohustusliku kirjandusega põhikoolis. Ei saa otsustada, et sa seda ei loe ja loed selle asemel mingit 2 MS tankide raamatuid. (Sellised kergelt inseneerilikud - joonised, läbilõiked jmt)\nKolmes musketäris olid peategelased neli musketäri..\nProbleem pole selles kas see laps õpib või ei õpi.\nProbleem on hoopis selles, et:\n1. õpetajad ise ei suuda õppida kõike uut\n2. Ning kuna õpetaja ise ei oska kõike uut ning toredat, siis koolitab õpetaja õppureid kellega on ette teada, et nad jäävad tööturul töötuks kuna nad ei oska kõike uut kuna neile pole seda keegi õppinud.\nEnda "Autoelektri probleemide Mass-teemas" näen ma juba terve aasta seda kuidas:\n1 autoelektrikud-tehnikud ei suuda ennast täiendkoolitada.\nTulemuseks on siis ridamisi Valediagnoose. Mul on endal täiesti taskus olemas kenasti kaks Valediagnoosi mis oleks olemata kui autotehnikud pühendaks 7 päeva nädalas enda ümberkoolitamistele.\n2. Olen sel aastal vaielndud samal teemal ka mitmete koolitajatega kes alles alustavaid autotehnikuid koolitavad.\nNing kellega on siis samuti üheselt näha kuidas nad ise kõigepealt pole ennast täiendkoolitanud.\nKes ei saa aru mis teemast jutt käib, siis on see järgmine teema.\nNing see teema näitab selgelt kui paaniliselt tegelikult täiend/ümberõpet kardetakse.\nOlen keskastme juht ning oman Rollimängude kogemusi - seetõttu on see ka kõik hästi läbi näha - kuidas eelistatakse niisama see päevake mööda saata. Peaasi, et ei pea õpikutes tuhnima, veel hullem 24 tundi ööpäevas kõikvõimalikke analüse ning teste tegema.\nvõta lõpuks ometigi raamat kätte ja loe mõttega läbi - ehk ülikõva pingutuse järel hakkad aru saama miks Dumas just nii oma raamatu pealkirjastas\nloodetavasti pole liiga palju tahetud sinu arengutaset arvestades..........\nMa ei saaks siis ka aru. Miks 4 musketari on ja öeldakse, et üks kõigi ja kõik ühe eest! Kui on kolm musketäri? Juriidiliselt saaks kohtus pealkirja järgi ütelda, et ühe eest võime küll mitte eest seista..\nTartu teadlasel ikka omajagu õigus. Kui raamatut lugedes ei saada aru saada kuimitu on musketäre, kuimitu sõpru raamatu enamuse teksti ulatuses................\nOngi õigus. Ka ilmutuse raamatust ei saada aru..\nSee läheb vist jälle üle su piiri aga ilmutuse raamatust ei peagi mitte keegi aru saama.\nKolm musketäri on kohustuslik ja sellest peab aru saama, muidu saab trahvi!!\nKolme musketäri raamatust on tegelikult üsna lihtne aru saada kui vähegi peakest otsas.\nKui tahad ennast rohkem ja tõsisemalt arendada võta Balzac kogutud teosed (15 paksu köidet mäletamisi) ette, kohustulikus nimekirjas oli minu ajal tõsi küll sealt vaid Isa Goriot nimeline jutt.\nHuvitav, et see raamat üldse kohustuslik on. Pole olnud au seda lugeda\nD'Artagnan ei olnud musketär, alguses oli ta lihtsalt vaesunud gaskoonia aadliku poeg, ehk siis tsiviilisik, siis võeti ta kuninga soovitusel kuninga kaardiväkke. Musketäriks sai ta alles raamatu lõpus! 3 politsenikku ja 1 kaevur võivad koos hõigata "üks kõigi, kõik ühe eest"... selleks ei pea nad musketärid olema... Vana sa libu oled üldse?\nMa kardan, et digiajastu areng teeb lapsed targemaks! Täpselt sama asi on kuidas vanal ajal. Kes õpib, see õpib ja kes ei õpi, see ei õpi! Hiljem on veel olemas ümberõppimisvõime!\nKes õpib, see õpib ja kes ei õpi, see ei õpi!\nkuna inimene on loomu poolest laisk ja kaldub oma tegemisi või tegematajätmisi õigustama, on osadele see digisaast lihtsalt asendustegevuseks ning hiljem ettekäändeks..\nPagan, hea raamat oli!\nEndal jäi paraku triloogia poisikesena lugemata, kuna kodus "Kakskümmend aastat hiljem" polnud.\nTea, kas tasub veel vanast peast ette võtta?\nma vaatasin multikat kolmest musketäri koerast, keda oli vist neli! See oli mu lemmik multikas.\nraamatut eriti ei loe enam, ma liikuvast ekraani ajast pärit.\netv2 ka zorro multikat vaadatud.\nTahaks ka tõest ja õigusest multika versiooni nt. ahvipärdikutest.\nLoo moraal: ekraaniaega peaks piirama\nMinu kogemuste põhjal on paljudel noortel probleemiks ise endale mingi asi selgeks teha, eriti veel siis, kui netist midagi ei leia. Need oskused mida ma ise omal käel, katse/eksituse meetodil selgeks olen saanud, peab noortele nüüd algusest lõpuni selgeks tegema ja ette näitama. Ei piisa põhitõdede selgitamisest, sest siis ei jõua asi kuhugi, sa pead lihtsalt kõik töövõtted, spetsiifilised programmid, materjalid ette näitama ja läbi nämmutama. Kui sa seda ei tee, jääb asi katki, sest lausa füüsiliselt on tunda, et ei viitsita või ei osata enam iseseisvalt ennast arendada või ennast aidata. Juhul kui jäädakse kuhugi toppama ja kohe "juhendit" võtta pole, satutakse paanikasse ja loobutakse, kuni tuleb keegi "onu" või "tädi" ja hädas olija kättpidi probleemist läbi talutab. Paarikümne aasta pärast on need onud ja tädid aga parematel jahimaadel ja mis saab siis?\nMina hakkasin lugema pärast kooli, sest kohustuslik kirjandus oli s*tt - siiamaani ei meeldi.\nKui saan ise valida, mida lugeda soovin, siis loen rõõmuga ja üldse mitte vähe. Üksikraamatuid ei vaata, peab olema vähemalt triloogia või lausa seeria (vähemalt meelelahutuse aspektist).\nmida te ohite, kui ainuke asi millele näpud külge saab on arvuti.\nEi saanud hästi aru probleemipüstitusest.\nRaamatud pole kättesaadavad?\nRaamatukogud samas ju pakuvad tasuta?\nOn olemas selline raamat nagu Jared Diamondi "Püssid, pisikud ja teras". Tema on tunnustatud antropoloog ja ütleb selgelt välja, et Paapua lapsed on intelligentsemad kui lääne ühiskonnas kasvanud lapsed. Ja põhjendab ka seda. Intelligentsust arendab väga oluliselt 2 asja, käeline tegevus ja suhtlemine ja mõlema asjaga on tänapäeva lastel tõsiseid probleeme.\nÜkspäev postitati Facebooki üks video, kus Simon Sinek lahkab milleeniumilaste probleeme, kus jõutakse üsna sama asja juurde välja. Ekraanisuhtlus ei asenda päris suhtlust ja ekraanisõbrad pole päris sõbrad.\nUudised » Varia » Tartu teadlane: kas digiajastu on muutnud meie lapsed rumalaks? mine lehele eelmine 1, 2, 3, 4, 5 järgmine


Viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika – Direktiiv 2008/115/EÜ – Riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine – Artikli 15 lõiked 4–6 – Kinnipidamise tähtaeg – Ajavahemiku arvessevõtmine, mil väljasaatmisotsuse täideviimine oli peatatud – Mõiste „väljasaatmine on mõistlik”\nKohtuasjas C‑357/09 PPU,\nmille ese on EÜ artiklite 68 ja 234 alusel Administrativen sad Sofia-gradi (Bulgaaria) 10. augusti 2009. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. septembril 2009, menetluses\nkoosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, C. Toader, kohtunikud C. W. A. Timmermans, P. Kūris, E. Juhász, G. Arestis, L. Bay Larsen (ettekandja), T. von Danwitz ja A. Arabadjiev,\narvestades eelotsusetaotluse esitanud kohtu 10. augusti 2009. aasta taotlust, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. septembril 2009 ja mida täiendati 10. septembril 2009, lahendada eelotsusetaotlus kodukorra artikli 104b alusel kiirmenetluses,\narvestades teise koja 22. septembri 2009. aasta otsust see taotlus rahuldada,\narvestades kirjalikus menetluses ja 27. oktoobri 2009. aasta kohtuistungil esitatut,\n– S. S. Kadzoev, esindajad: advokaadid D. Daskalova ja V. Ilareva,\n– Bulgaaria valitsus, esindajad: T. Ivanov ja E. Petranova,\n– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: S. Petrova ja M. Condou-Durande,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, lk 98) artikli 15 lõigete 4–6 tõlgendamist.\n2 See taotlus esitati halduskohtumenetluses, mis algatati pärast seda, kui Direktsia „Migratsia” pri Ministerstvo na vatreshnite raboti (siseministeeriumi migratsiooniosakond) juhataja oli esitanud taotluse, et Administrativen sad Sofia-grad (Sofia halduskohus) teeks omal algatusel otsuse pikendada S. S. Kadzoevi (Huchbarovi) kinnipidamist migratsiooniosakonna välismaalaste ajutise majutamise erikeskuses (edaspidi „väljasaatmiskeskus”) Busmantsi külas, mis asub Sofia piirkonnas.\n3 Direktiiv 2008/115 võeti vastu eelkõige EÜ artikli 63 esimese lõigu punkti 3 alapunkti b alusel. Direktiivi põhjendus 9 on sõnastatud järgmiselt:\n„Kooskõlas nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) [(ELT L 326, lk 13)] ei tohiks kolmanda riigi kodanikku, kes on liikmesriigis varjupaika taotlenud, käsitleda liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibiva isikuna seni, kuni on jõustunud taotluse kohta tehtud eitav otsus või otsus, millega lõpetatakse tema õigus viibida riigis varjupaigataotlejana.”\n4 Direktiivi 2008/115 artikkel 15, mis paikneb väljasaatmise eesmärgil kinnipidamist käsitlevas peatükis, on sõnastatud järgmiselt:\na) näevad ette kas kinnipidamise õiguspärasuse kiire kohtuliku läbivaatamise võimalikult kiiresti alates kinnipidamise algusest,\n5 Direktiivi 2008/115 artikli 20 kohaselt peavad liikmesriigid jõustama direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24. detsembril 2010, arvestades artikli 13 lõiget 4 puudutavat erandit.\n6 Vastavalt direktiivi artiklile 22 jõustus direktiiv 13. jaanuaril 2009.\n7 Direktiiv 2008/115 võeti Bulgaaria õigusesse üle Bulgaaria Vabariigi välismaalaste seadusega (DV nr 153, 1998), mida muudeti 15. mail 2009 (DV nr 36, 2009, edaspidi „välismaalaste seadus”).\n8 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnutsi ei ole direktiivi artikli 15 lõiget 4 siiski veel Bulgaaria õigusesse üle võetud.\n9 Välismaalaste seaduse artikli 44 lõige 6 sätestab, et juhul, kui välismaalase suhtes ei saa haldussunnimeedet kohaldada, kuna tema isik ei ole tuvastatud või esineb ilmne põgenemise oht, võib korralduse andnud asutus näha ette välismaalase sunniviisilise paigutamise väljasaatmiskeskusesse, selleks et korraldada välismaalase toimetamine piiripunkti või väljasaatmine Bulgaaria Vabariigist.\n10 Enne direktiivi 2008/115 ülevõtmist ei olnud sellisesse keskusesse paigutamine tähtajaliselt piiratud.\n11 Praegu näeb välismaalaste seaduse artikli 44 lõige 8 ette, et „[m]ajutamine kestab kuni lõikes 6 nimetatud asjaolude kadumiseni, kuid mitte kauem kui kuus kuud. Majutamise kestust võib erandkorras pikendada veel kuni kaheteistkümneks kuuks, kui asjaomane isik keeldub pädevate asutustega koostööst, kui väljasaatmiseks vajalike dokumentide edastamine viibib või kui asjaomane isik ohustab riigi julgeolekut või avalikku korda”.\n12 Välismaalaste seaduse artikli 46a lõiked 3–5 sätestavad:\n„(3) Väljasaatmiskeskuse juhataja esitab iga kuue kuu tagant nimekirja välismaalastest, kes on viibinud väljasaatmiskeskuses kauem kui kuus kuud, kuna esinevad riigist väljasaatmist takistavad asjaolud. Nimekiri saadetakse väljasaatmiskoha asukoha halduskohtule.\n(4) Pärast kuuekuulist majutamist väljasaatmiskeskuses otsustab kohus omal algatusel kinnisel istungil määrusega majutamise jätkumise, asendamise või lõpetamise üle. Kohtu määrus ei kuulu edasikaebamisele.\n(5) Kui kohus tunnistab vaidlustatud sunniviisilise majutamise korralduse kehtetuks või annab korralduse välismaalase vabastamiseks, vabastatakse viimane väljasaatmiskeskusest viivitamatult.”\n13 21. oktoobril 2006 pidasid Bulgaaria piirivalveasutuste töötajad Türgi piiri lähedal kinni isikut tõendavate dokumentideta isiku, kes väitis, et ta on Said Shamilovich Huchbarov, sündinud 11. veebruaril 1979 Groznõis (Tšetšeenia). Ta teatas, et ta ei soovi, et tema kinnipidamisest teavitatakse Venemaa konsulaati.\n14 Pädevate politseiasutuste 22. oktoobri 2006. korraldusega võeti selle isiku suhtes vastu piiripunkti toimetamise haldussunnimeede.\n15 3. novembril 2006 paigutati asjassepuutuv isik väljasaatmiskeskusesse, kuni osutub võimalikuks korralduse täitmine, st kuni välisreisiks õigust andva reisidokumendi väljastamiseni ja Tšetšeeniasse sõidupileti ostmiseks vajalike rahaliste vahendite eraldamiseni. Kõnesolev korraldus muutus pärast kohtulikku kontrollimist täitmisele pööratavaks 17. aprillil 2008.\n16 14. detsembril 2006 teatas asjassepuutuv isik väljasaatmiskeskuse ametiisikutele, et tema tegelik perekonnanimi on Kadzoev, mitte Huchbarov.\n17 Administrativen sad Sofia-gradis menetletava kahe halduskohtuasja käigus esitati sünnitunnistus, millest nähtub, et Kadzoev sündis 11. veebruaril 1979 Moskvas (endine Nõukogude Liit) ning tema isa oli tšetšeen Shamil Kadzoev ja ema grusiinlanna Loli Elihvari. Kuid esitati ka Tšetšeeni Itškeeria Vabariigi ajutine isikutunnistus, mis kehtis kuni 3. veebruarini 2001 ja mis oli välja antud 11. veebruaril 1979 Groznõis sündinud Said Shamilovich Kadzoevi nimele. Sellele vaatamata jätkas asjassepuutuv isik ametiasutustega suhtlemisel nii Kadzoevi kui ka Huchbarovi nime kasutamist.\n18 Ajavahemikul 2007. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta aprillini vahetasid Bulgaaria ja Venemaa ametiasutused kirju. Vastupidi Bulgaaria ametiasutuste veendumusele kinnitasid Venemaa ametiasutused, et Said Shamilovich Kadzoevi nimele väljastatud ajutise isikutunnistuse on välja andnud Vene Föderatsioonile tundmatud isikud ja asutus ning seda ei saa käsitada dokumendina, mis tõendaks, et isik on Venemaa kodanik.\n19 Väljasaatmiskeskuses viibides esitas Kadzoev 31. mail 2007 varjupaigataotluse. 9. oktoobri 2007. aasta otsusega jättis Administrativen sad Sofia-grad rahuldamata Kadzoevi kaebuse Bulgaaria haldusasutuste keeldumise peale seda taotlust rahuldada, samuti varjupaigataotluse. Kadzoev esitas 21. märtsil 2008 teise varjupaigataotluse, mis võeti 2. aprillil 2008 siiski tagasi. 24. märtsil 2009 esitas Kadzoev kolmandat korda varjupaigataotluse. Administrativen sad Sofia-grad jättis 10. juuli 2009. aasta lahendiga Kadzoevi taotluse rahuldamata ja keeldus talle varjupaika andmast. Seda kohtulahendit ei saa edasi kaevata.\n20 Kadzoevi advokaat esitas 20. juunil 2008 taotluse asendada kinnipidamine leebema meetmega ehk kohustada Kadzoevit andma regulaarselt allkiri oma elukohajärgsesse politseiregistrisse. Pädevad asutused tegid kindlaks, et Kadzoevil puudus Bulgaarias kehtiv aadress, ning jätsid selle taotluse rahuldamata põhjendusel, et nõutavad tingimused ei ole täidetud.\n21 22. oktoobril 2008 esitati samasugune taotlus, mis jäeti samuti rahuldamata.\n22 Pärast Kadzoevi taotlusel diskrimineerimisvastases komisjonis algatatud haldusmenetlust, mis sai aluseks menetlusele Varhoven administrativen sadis (kõrgem halduskohus), leidis see kohus oma 12. märtsi 2009. aasta otsuses nagu komisjongi, et Kadzoevi isikut ja kodakondsust ei ole võimalik kindlalt tuvastada ning käsitas teda seetõttu kodakondsuseta isikuna.\n23 Eelotsusetaotlusest nähtuvalt peavad piinamisi kannatanud inimeste tugikeskus, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Büroo ja Amnesty International usutavaks, et Kadzoev on oma päritoluriigis olnud piinamise ning alandava ja ebainimliku kohtlemise ohver.\n24 Hoolimata Bulgaaria ametiasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja Kadzoevi enda pingutustest leida turvaline kolmas riik, mis võtaks Kadzoevi vastu, ei ole mingit kokkulepet saavutatud ning Kadzoev ei ole siiani saanud reisidokumente. Austria Vabariik ja Gruusia, kellele Bulgaaria ametiasutused esitasid vastava taotluse, keeldusid Kadzoevit vastu võtmast. Bulgaaria ametiasutused pöördusid ka Türgi Vabariigi poole, kes ei vastanud.\n25 Administrativen sad Sofia-grad täpsustab, et Kadzoevit peetakse jätkuvalt kinni väljasaatmiskeskuses.\n26 Põhikohtuasja algatamise aluseks oli siseministeeriumi migratsiooniosakonna juhataja haldusakt, millega taotleti, et kohus teeks omal algatusel välismaalaste seaduse artikli 46a lõike 3 alusel otsuse pikendada Kadzoevi kinnipidamist.\n27 Nimetatud kohus märgib, et enne direktiivi 2008/115 ülevõtmise eesmärgil Bulgaaria Vabariigi välismaalaste seaduse muutmist ei olnud väljasaatmiskeskuses kinnipidamise kestus ajaliselt piiratud. Ta märgib, et puuduvad üleminekusätted, mis reguleeriksid olukordi, kus otsus on tehtud enne seadusemuudatust. Seetõttu on tähtaegu ja nende pikendamise põhjusi käsitlevate direktiivist tulenevate uute sätete kohaldatavus küsimus, mis vajab tõlgendamist, eriti kuna põhikohtuasjas oli direktiiviga ette nähtud kinnipidamise maksimaalne kestus enne direktiivi vastuvõtmist juba ületatud.\n28 Pealegi ei täpsusta ükski säte sõnaselgelt, kas sellises olukorras nagu põhikohtuasjas tuleb direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud tähtaegu mõista nii, et need hõlmavad ajavahemikku, mil välismaalast peeti kinni, kuid sundkorras piiripunkti toimetamine oli seadusest tulenevalt keelatud, sest Kadzoev oli algatanud menetluse pagulasseisundi ja täiendava kaitse seisundi saamiseks.\n29 Viimaseks märgib see kohus, et kui nõustuda sellega, et „väljasaatmine ei ole enam mõistlik” direktiivi 2008/115 artikli 15 lõike 4 mõttes, kerkib üles küsimus, kas Kadzoev tuleks selle sätte kohaselt viivitamatult vabastada.\n30 Neil asjaoludel otsustas Administrativen sad Sofia-grad menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\na) kui liikmesriigi siseriiklik õigus ei näinud kuni kõnealuse direktiivi ülevõtmiseni ette ei kinnipidamise maksimaalset kestust ega kestuse pikendamise põhjusi ja direktiivi ülevõtmisel ei nähtud ette uute sätete tagasiulatuvat kohaldamist, on direktiivi nimetatud sätted kohaldatavad alles alates direktiivi liikmesriigi õigusesse ülevõtmise ajast ja hõlmavad vaid seda aega?\na) riik, kelle kodanik asjaomane isik on, keeldus kinnipidamise kohtuliku kontrolli ajal väljastamast asjaomasele isikule tagasipöördumise eesmärgil reisidokumenti ja käesoleval ajal ei ole isiku suhtes sõlmitud tagasivõtulepingut kolmanda riigiga, kuigi liikmesriigi haldusasutused sellesuunalisi jõupingutusi jätkavad?\nb) kinnipidamise kohtuliku kontrolli ajal oli olemas leping Euroopa Ühenduse ja selle riigi vahel, kelle kodanik asjaomane isik on, kuid liikmesriik ei tuginenud uue tõendi – asjaomase isiku sünnitunnistus – olemasolu tõttu kõnealuse lepingu klauslitele, kusjuures asjaomane isik ei soovi tagasi pöörduda?\n4. Kas […] direktiivi 2008/115 […] artikli 15 lõikeid 4 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et kui kolmanda riigi kodaniku väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kontrollimisel tuvastatakse, et tema väljasaatmine ei ole mõistlik ja kinnipidamise kestuse pikendamise võimalused on ammendatud,\na) ei tule teda viivitamatult vabastada, kui kumulatiivselt on täidetud järgmised tingimused: asjaomasel isikul puuduvad kehtivad isikut tõendavad dokumendid, olenemata kehtivuse tähtajast, mistõttu esinevad kahtlused tema isiku osas, ta käitub agressiivselt, tal puuduvad elatusvahendid ja üksi kolmas isik ei ole kohustunud teda ülal pidama?\n31 Administrativen sad Sofia-grad esitas taotluse lahendada eelotsusetaotlus kodukorra artikli 104b alusel kiirmenetluses.\n32 Eelotsusetaotluse esitanud kohus põhjendas seda väitega, et kohtuasjas on kerkinud üles küsimus, kas tuleks jätkata Kadzoevi kinnipidamist väljasaatmiskeskuses või tuleks ta vabastada. Mainitud isiku olukorda arvesse võttes märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et menetlust ei tohiks pikaks ajaks peatada.\n33 Euroopa Kohtu teine koda otsustas pärast kohtujuristi ärakuulamist rahuldada eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotluse lahendada eelotsusetaotlus kiirmenetluses ning suunata kohtuasja Euroopa Kohtusse, et see määrataks suurkojale.\n34 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et nendes sätestatud kinnipidamise maksimaalne kestus peab hõlmama ka kinnipidamisaega enne direktiiviga kehtestatud korra kohaldatavaks muutumist.\n35 Olgu meenutatud, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiked 5 ja 6 määravad kindlaks väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise maksimaalse kestuse.\n36 Kui kinnipidamise maksimaalse kestuse arvutamisel ei võetaks arvesse väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise aega, mis möödus enne direktiivi 2008/115 kohaldatavaks muutumist, võiks Kadzoevi olukorras olevaid isikuid pidada kinni üle direktiivi artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud maksimaalsete tähtaegade.\n37 Niisugune olukord ei oleks kooskõlas kõnesolevate direktiivi 2008/115 sätete eesmärgiga tagada, et väljasaatmise eesmärgil kinnipidamine ei kesta ühelgi juhul kauem kui 18 kuud.\n38 Liiatigi kohaldatakse varasemate õigusnormide kehtivusajal tekkinud olukorra edaspidiste tagajärgede suhtes vahetult direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiked 5 ja 6.\n39 Seetõttu tuleb esimese küsimuse punktile a vastata, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et nendes sätestatud kinnipidamise maksimaalne kestus peab hõlmama ka kinnipidamisaega väljasaatmismenetluses, mis on algatatud enne direktiiviga kehtestatud korra kohaldatavaks muutumist.\n40 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise tähtaja arvutamisel tuleb arvesse võtta ka ajavahemikku, mil väljasaatmisotsuse täideviimine oli kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise tõttu peatatud, kuigi ta viibis varjupaigataotlusega seotud menetluse ajal endistviisi väljasaatmiskeskuses.\n41 Olgu meenutatud, et direktiivi 2008/115 põhjenduses 9 on märgitud, et „[k]ooskõlas […] direktiiviga 2005/85 […] ei tohiks kolmanda riigi kodanikku, kes on liikmesriigis varjupaika taotlenud, käsitleda liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibiva isikuna seni, kuni on jõustunud taotluse kohta tehtud eitav otsus või otsus, millega lõpetatakse tema õigus viibida riigis varjupaigataotlejana”.\n42 Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (ELT L 31, lk 18; ELT eriväljaanne 19/06, lk 101), artikli 7 lõigete 1 ja 3 kohaselt võivad varjupaigataotlejad vabalt liikuda vastuvõtva liikmesriigi territooriumil või selle poolt kindlaksmääratud alal, kuid vajaduse korral, näiteks avaliku korraga seotud või õiguslikel põhjustel, võivad liikmesriigid paigutada taotluse esitaja teatavasse kohta vastavalt oma siseriiklikule õigusele.\n43 Vastavalt direktiivi 2003/9 artiklile 21 tagavad liikmesriigid, et sellest direktiivist tulenevate hüvitiste andmisega seotud eitavate otsuste või artikli 7 järgsete otsuste vastu, mis mõjutavad varjupaigataotlejaid isiklikult, võib esitada edasikaebuse siseriiklikus õiguses ette nähtud korra kohaselt. Vähemalt viimases astmes tagatakse võimalus esitada kohtule edasikaebus või taotleda kohtu kaudu asja uut läbivaatamist.\n44 Direktiivi 2005/85 artikli 18 lõige 1 sätestab, et liikmesriigid ei pea isikut kinni ainult sel põhjusel, et viimane on varjupaigataotleja, ning sama artikli lõige 2 sätestab, et kui varjupaigataotlejat peetakse kinni, tagavad liikmesriigid võimaluse asja kiireks kohtulikuks läbivaatamiseks.\n45 Niisiis kehtib direktiiviga 2008/115 reguleeritud kinnipidamisele väljasaatmise eesmärgil ning eelkõige direktiividega 2003/9 ja 2005/85 ja kohaldatavate siseriiklike sätetega reguleeritud varjupaigataotleja kinnipidamisele erinev õiguslik režiim.\n46 Siseriikliku kohtu ülesanne on kindlaks teha, kas Kadzoevi viibimine väljasaatmiskeskuses ajal, kui ta oli varjupaigataotleja, on kooskõlas tingimustega, mis on ette nähtud varjupaigapoliitikat käsitlevates ühenduse ja siseriiklikes sätetes.\n47 Kui peaks selguma, et ei ole tehtud ühtegi otsust Kadzoevi paigutamiseks väljasaatmiskeskusesse seoses menetlusega, mis algatati tema varjupaigataotluste alusel, mida on mainitud käesoleva otsuse punktis 19, ning tema kinnipidamise aluseks on varasem väljasaatmise eesmärgil kinnipidamist reguleeriv siseriiklik kord või direktiivist 2008/115 tulenev kord, siis tuleb direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kestuse arvutamisel võtta arvesse Kadzoevi kinnipidamise aega, mis vastab ajale, mil kõnesolev varjupaigamenetlus oli pooleli.\n48 Seetõttu tuleb esimese küsimuse punktile b vastata, et ajavahemikku, mis isik oli paigutatud väljasaatmiskeskusesse vastavalt otsusele, mis tehti varjupaigataotlejaid käsitlevate siseriiklike ja ühenduse sätete alusel, ei tule käsitada kui kinnipidamist väljasaatmise eesmärgil direktiivi 2008/115 artikli 15 mõttes.\n49 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et ajavahemikku, mil sundkorras piiripunkti toimetamise korralduse täideviimine oli peatatud seetõttu, et asjassepuutuv isik oli esitanud selle korralduse peale kohtusse kaebuse, võetakse arvesse väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise aja arvutamisel, kui isik viibis kohtumenetluse ajal endistviisi väljasaatmiskeskuses.\n50 Sellega seoses olgu meenutatud, et direktiivi 2008/115 artikli 13 lõiked 1 ja 2 näevad ette, et kolmanda riigi kodanikule võimaldatakse tõhusad õiguskaitsevahendid tagasisaatmisega seotud otsuste vaidlustamiseks või nende läbivaatamise taotlemiseks pädevas kohtu- või haldusasutuses või pädevas organis, mis koosneb liikmetest, kes on erapooletud ja kelle sõltumatus on tagatud. Nimetatud pädeval asutusel või organil on volitused vaadata läbi tagasisaatmisega seotud otsused, sealhulgas võimalus nende täitmine ajutiselt peatada, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse kohaselt juba kohaldatakse ajutist peatamist.\n51 Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiked 5 ja 6 ega ükski muu selle direktiivi säte ei võimalda asuda seisukohale, et väljasaatmise eemärgil kinnipidamise ajavahemikke ei tuleks arvata artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud kinnipidamise maksimaalse kestuse hulka seetõttu, et väljasaatmisotsus on peatatud.\n52 Eelkõige tuleb märkida, et väljasaatmisotsuse peatamine selle otsuse kohtusse edasikaebamise tõttu ei esine kinnipidamisaja pikendamise põhjuste hulgas, mis on loetletud direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikes 6.\n53 Niisiis tuleb ajavahemikku, mil asjassepuutuv isik oli kinnipeetav väljasaatmisotsuse õiguspärasuse kohtuliku kontrollimise menetluse ajal, võtta arvesse direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud kinnipidamise maksimaalse kestuse arvutamisel.\n54 Kui see nii ei oleks, võiks väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kestus ühes liikmesriigis eri juhtudel või erinevates liikmesriikides võib-olla oluliselt varieeruda, tingituna siseriiklike kohtumenetluste eripärast ja asjaoludest, ning see läheks vastuollu direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigete 5 ja 6 eesmärgiga tagada, et kinnipidamise maksimaalne kestus on liikmesriikides ühesugune.\n55 Seda järeldust ei kummuta 29. jaanuari 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑19/08: Petrosian jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), millele Bulgaaria valitsus viitab. Mainitud kohtuasjas oli tõlgendamisel nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (EÜT L 50, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 109), ning Euroopa Kohus otsustas selles kohtuasjas, et kui üleandmise menetluse puhul näevad palve esitanud liikmesriigi õigusnormid ette kaebuse peatava toime, hakkab määruse artikli 20 lõike 1 punktis d ette nähtud üleandmise tähtaeg kulgema mitte alates üleandmise menetlust peatavast esialgse õiguskaitse määrusest, vaid alles alates sisulisest lahendist, millega tuvastatakse menetluse õiguspärasus ning mis ei tee üleandmisele takistusi.\n56 Niisugust määruse nr 343/2003 artikli 20 lõike 1 punkti d tõlgendust ei saa üle võtta direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigete 5 ja 6 tõlgendamisel. Eespool viidatud Petrosiani kohtuotsuses kõne all olev tähtaeg määrab kindlaks aja, mis on palve esitanud liikmesriigi käsutuses, et anda varjupaigataotleja üle tema tagasivõtmiseks kohustatud riigile, samas kui direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud maksimaalse tähtaja eesmärgiks on piirata isikult vabaduse võtmist. Pealegi piiravad viimati mainitud tähtajad väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise kestust, mitte väljasaatmismenetluse kui sellise läbiviimist.\n57 Seetõttu tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et ajavahemikku, mil sundkorras piiripunkti toimetamise korralduse täideviimine oli peatatud seetõttu, et asjassepuutuv isik oli esitanud selle korralduse peale kohtusse kaebuse, võetakse arvesse väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise aja arvutamisel, kui isik viibis kohtumenetluse ajal endistviisi väljasaatmiskeskuses.\n58 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus saada selgust direktiivi 2008/115 artikli 15 lõike 4 ja eelkõige mõiste „väljasaatmine on mõistlik” tähenduses, pidades silmas põhikohtuasja faktilisi asjaolusid.\n59 Kolmanda küsimuse punktiga c soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et väljasaatmine ei ole mõistlik, kui sama artikli lõikes 6 ette nähtud võimalused kinnipidamise tähtaegade pikendamiseks on ammendatud ning asjassepuutuva isiku kinnipidamise kohtuliku kontrollimise ajaks ei ole sõlmitud kolmanda riigiga tagasivõtulepingut.\n60 Olgu märgitud, et kui direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikes 6 ette nähtud kinnipidamise maksimaalne kestus on saavutatud, ei kerki üles küsimust, kas „väljasaatmine ei ole enam mõistlik” sama artikli lõike 4 tähenduses. Niisugusel juhtumil tuleb asjassepuutuv isik igal juhul kohe vabastada.\n61 Niisiis saab direktiivi 2008/115 artikli 15 lõige 4 olla kohaldatav üksnes siis, kui direktiivi artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud maksimaalsed kinnipidamise tähtajad ei ole möödunud.\n62 Seetõttu tuleb kolmanda küsimuse punktile c vastata, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav, kui artikli 15 lõikes 6 ette nähtud võimalused kinnipidamise tähtaegade pikendamiseks on asjassepuutuva isiku kinnipidamise kohtuliku kontrollimise ajal ammendatud.\n63 Kolmanda küsimuse punktidega a ja b seoses tuleb toonitada, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõike 4 kohaselt ei ole kinnipidamine enam õigustatud ning asjaomane isik vabastatakse viivitamatult, kui ilmneb, et väljasaatmine ei ole enam mõistlik õiguslikel või muudel kaalutlustel.\n64 Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetest 1 ja 5 nähtuvalt võib isiku kinnipidamine väljasaatmise eesmärgil kesta ainult seni, kuni kestab nõuetekohase hoolsusega väljasaatmise korraldamine ning kuni see on vajalik eduka väljasaatmise tagamiseks.\n65 Selleks et väljasaatmist saaks pidada jätkuvalt mõistlikuks direktiivi 2008/115 artikli 15 lõike 4 tähenduses, on veel vaja, et ajal, mil siseriiklik kohus kontrollib kinnipidamise õiguspärasust, tunduks reaalne korraldada väljasaatmine direktiivi 2008/115 artikli 15 lõigetes 5 ja 6 ette nähtud tähtaegade piires.\n66 Väljasaatmine ei ole mõistlik, kui on ebatõenäoline, et asjassepuutuv isik võetaks vastu kolmandasse riiki nende tähtaegade piires.\n67 Seetõttu tuleb kolmanda küsimuse punktidele a ja b vastata, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et väljasaatmine on mõistlik ainult siis, kui on reaalne korraldada väljasaatmine sama artikli lõigetes 5 ja 6 ette nähtud tähtaegade piires, ning väljasaatmine ei ole mõistlik, kui on ebatõenäoline, et asjassepuutuv isik võetaks vastu kolmandasse riiki nende tähtaegade piires.\n68 Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiked 4 ja 6 lubavad seda, et direktiivis ette nähtud maksimaalse kinnipidamisaja möödumisele vaatamata ei vabastata asjassepuutuvat isikut viivitamatult põhjusel, et tal puuduvad kehtivad dokumendid, ta käitub agressiivselt ning tal puuduvad vajalikud elatusvahendid ja eluase või selleotstarbelised liikmesriigi antud vahendid.\n69 Sellega seoses tuleb rõhutada, et eelkõige käesoleva otsuse punktidest 35, 52 ja 59 nähtuvalt ei luba direktiivi 2008/115 artikli 15 lõige 6 ühelgi juhul ületada selles sättes ette nähtud maksimaalset tähtaega.\n70 Võimalus pidada isikut kinni avaliku korra ja julgeolekuga seonduvatel põhjustel ei saa rajaneda direktiivil 2008/115. Seetõttu ei saa ükski eelotsusetaotluse esitanud kohtu viidatud asjaoludest olla iseenesest põhjuseks pidada isikut kinni selle direktiivi sätete alusel.\n71 Järelikult tuleb neljandale küsimusele vastata, et direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 4 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et need ei luba seda, et pärast direktiivis ette nähtud maksimaalse kinnipidamisaja möödumist ei vabastata asjassepuutuvat isikut viivitamatult põhjusel, et tal puuduvad kehtivad dokumendid, ta käitub agressiivselt ning tal puuduvad vajalikud elatusvahendid ja eluase või selleotstarbelised liikmesriigi antud vahendid.\n72 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\n1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et nendes sätestatud kinnipidamise maksimaalne kestus peab hõlmama ka kinnipidamisaega väljasaatmismenetluses, mis on algatatud enne selle direktiiviga kehtestatud korra kohaldatavaks muutumist.\n2. Ajavahemikku, mil isik oli paigutatud väljasaatmiskeskusesse vastavalt otsusele, mis tehti varjupaigataotlejaid käsitlevate siseriiklike ja ühenduse sätete alusel, ei tule käsitada kui kinnipidamist väljasaatmise eesmärgil direktiivi 2008/115 artikli 15 mõttes.\n3. Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et ajavahemikku, mil sundkorras piiripunkti toimetamise korralduse täideviimine oli peatatud seetõttu, et asjassepuutuv isik oli esitanud selle korralduse peale kohtusse kaebuse, võetakse arvesse väljasaatmise eesmärgil kinnipidamise aja arvutamisel, kui isik viibis kohtumenetluse ajal endistviisi väljasaatmiskeskuses.\n4. Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav, kui direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikes 6 ette nähtud võimalused kinnipidamise tähtaegade pikendamiseks on asjassepuutuva isiku kinnipidamise kohtuliku kontrollimise ajal ammendatud.\n5. Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et väljasaatmine on mõistlik ainult siis, kui on reaalne korraldada väljasaatmine sama artikli lõigetes 5 ja 6 ette nähtud tähtaegade piires, ning väljasaatmine ei ole mõistlik, kui on ebatõenäoline, et asjassepuutuv isik võetaks vastu kolmandasse riiki nende tähtaegade piires.\n6. Direktiivi 2008/115 artikli 15 lõikeid 4 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et need ei luba seda, et pärast direktiivis ette nähtud maksimaalse kinnipidamisaja möödumist ei vabastata asjassepuutuvat isikut viivitamatult põhjusel, et tal puuduvad kehtivad dokumendid, ta käitub agressiivselt ning tal puuduvad vajalikud elatusvahendid ja eluase või selleotstarbelised liikmesriigi antud vahendid.


Ajakirjanik arvab: Võtaks õige eeskuju… Brüsselist\n– 01/02/2008Rubriik: Arvamus\nNimelt on Euroopa Liidu pealinnas prügimajandus korraldatud minu arvates väga inimsõbralikult. Linnaosade vahel on ära jagatud päevad, millal kusagilt kas siis paberit-pappi, biojäätmeid, pakendeid või üldist prügi ära viiakse. Kodanik paneb olmejäätmed eri värvi prügikottidesse (valge – üldine, kollane – paber-papp, roheline – biojäätmed, sinine – pakendid).\nKilekotid tõstetakse õhtul ukse taha tänavale ning prügiauto korjab need siis möödaminnes ära. Vaid klaastaara ja vanad riided (!) peab kodanik ise konteineritesse viima.\nPrügikotte müüakse seal igas suuremas poes (kus toidu kõrval ka esmatarbekaup) ning jäätmemajanduse eest vastutab nagu meilgi kohalik omavalitsus.\nNii lihtne ja loogiline. Muide, kui kedagi huvitab, saab vaadata Brüsseli prügimajanduse koduleheküljelt http://www.bruxelles-proprete.be (lehekülg on küll prantsus- ja flaamikeelne). Seal on kirjas, kuidas prügi sorteerida ning millal vastavat värvi prügikotid tänavale jätta.\nLisatud: 01.02.2008 / 15:20\nhästi kummaline on tegelt meie arusaam loodushoiust, et elanikud oma olmeprügiga saastavad loodust! olge päris rahulikud, see on köömes selle körval, mida teevad suured keemiakombinaadid ja tehased!\nLisatud: 01.02.2008 / 15:24\nnüüd hakkab keegi kindlasti kohe seda prügisorteerimist õigustama, et hakkame ikka väikesest asjadest peale, oleme teadlikud jne jne… jään oma seiskuha juurde, et las prügi sorteerivad prügifirmad, mitte aga kodanikud!\nLisatud: 01.02.2008 / 15:30\nmul on siiski väga väike köök ja väga väga palju prügi koguneb, sest pere on suur. ma ei kavatse igatahes endale kööki prügisorteerimisjaama asutada, seepärast kogun ikka kõik kenasti ühte suurde prügikotti ja selle viin ilusti prügikonteinerisse. me maksame kõik prügiveo eest, minumeelest see kallines nüüd veelgi ja ma ei saa aru, miks ma peaksin veel midagi sorteerima?!\nLisatud: 01.02.2008 / 17:53\narvan, et inimesed, kes ka toidujäätmeid täis prügi on nõus sorteerima, teeksid sed mitte väikse palga eest. me lihtsalt ei leia tööjõudu.\nLisatud: 01.02.2008 / 08:19\nNo ei ole ilus vaadata neid kotte seal teede ääres. Ja propageerida, et küll on ikka tore igal perel eraldi jäätmeid prügikottidesse oma maja ette panna – no kuulge, kas teate üldse kui palju kilekotte iga päev maailmas ära visatakse? Palju loodussäästlikum on viia ikka klaas klaasikonteineritesse ja kotid, milles neid on transporditud koju tagasi – järgnevateks kasutusteks. Ja biolagunevaid jäätmeid saab iga majaomanik, ka linnas, ise komposteerida. Igal juhul mitte kilekottides kuhugi kokku korjata. Muidu oleme lõpuks nagu ameeriklased, kes ka lehed pargist kokku riisuvad ja siis prügikottides prügimäele viivad. Siinjuures soovitan lugeda Epp Petrone raamatut “Roheliseks kasvamine”. Eriti hoolega soovitan lugeda selle artikli autoril.\nLisatud: 01.02.2008 / 08:25\nTsiteerin: //Kuna minu kodu on sellises Saaremaa vallas, kus prügisorteerimist veel ei nõuta, pole ma ka pidanud erinevat värvi konteinerite asukohta tuvastama ega koduses majapidamises olmejäätmeid sorteerima//\nTule taevas appi! Et prügi peab siis sellepärast sorteerima, et seda nüüd nõutakse? Ja artikli autor ei pea, sest teie vallas ei nõuta? Kliima soojenemisest ja kasvuhoonegaasidest olete midagi kuulnud? Iga normaalne mõistusega inimene sorteerib juba ammu prügi – ilma igasuguse käskimise ja seaduseta, sest mõtlev inimene saab aru, et kui ei sorteeri, siis saastab loodust. Mina sorteerin, komposteerin ja taaskasutan juba aastaid ja ei võta poes pidevalt uusi kilekotte, vaid kasutan vanu uuesti kuni need ribadeks või hoopis riidekotti. Inimesed võiksid ikka ise ka mõelda, kuidas loodussäästlikumalt elada, mitte propageerida ajaleheveergudel prügikottide kasutamist. Las see Brüssel teeb, mida tahab euroliidu maksumaksjate rahade eest, olgem meie siin vähemalt targemad!\nLisatud: 01.02.2008 / 08:55\nmina jällegi elan kortermajas, täpsemalt siis korteriühistus. siin on asjad veits keerukamad, nimelt pole kuhugi kompostihunnikut rajada, samuti pole mul imepisikeses köögis kohta kuhu ma paigutaks kolm prügikotti, sest kuidas ma siis muidu seda prügi sorteeriks?minumeelest peaks selle töö ära tegema prügi sorteerimise firma, hulk inimesi saaks seal tööd, mina oma kiire elutempo juures ei jõuagi tegeleda sellega, et ain a nuputan, kuhu oma mingit prügi paigutada, panen ikka nii toidujäätmed kui kilekotid kui muud pakendid ühte prügikotti, loomulikult patareisid ja muud sellist ohtlikku, samuti klaastaarat ei viska prügiga segamini, nii teadlik olen küll!\nLisatud: 01.02.2008 / 09:38\nMe ei saa võtta ühte linna eeskujuks, sest umbes sarnane süsteem ei töödanud Napolis( http://bp1.blogger.com/_a7DtH7u-v8Q/RlWQq347CSI/AAAAAAAAAFw/hP7w7iVcz3Y/s1600-h/napoli5.jpg) Kodus peaks sorteerima vähemalt biolagunevad ja muud jäätmed eraldi, sest hetkel ei leidu just eriti palju inimesi, kes oleksid nõus erilises pasas tööd tegema. Kui aga toidujäätmeid muu sodi sees poleks, oleks sorteerimine prügifirmades veel mõeldavgi. Korteriühistutel pole vaja biojäätmete kogumiseks muud, kui vaid üht korralikku konteinerit, mida prügifirma tühjendab. meie väikeste köökide kurtjatele niipalju, et ei pea ju koguma suuri koguseid, niikuinii käiakse iga päev õues ja see lisa 20m käia prügikotiga teeb pigem head kui halba, samuti ei võta see üle paari minuti aega.\nLisatud: 01.02.2008 / 12:37\nNii väikest kööki pole olemas, kuhu ei mahuks laua alla või valamukappi max 5 l kaanega plastmassämber, kuhu biolagunevaid jäätmeid(ka kohvifiltrid koos kohviga) panna. Ja pakendid surutakse kokku, nii et neid mahub ikka väga palju ühte tavalisse prügikasti. Need ongi peamised jäätmed, mis üldse tekivad. Sellise prügi jaoks, mida pakendi kasti panna ei saa, võid näiteks wc-sse panna eraldi prügikasti. Sinna siis viid ka nipet-näpet muud, mis pakend ei ole, aga seda ei teki tõesti palju. Ja pabereid/ajalehti võid koguda kirjutuslaua alla virna või kuhugi mujale kapi vahele. Asi algab siiski inimeste teadlikkusest ja sisemisest haritusest. Me kas saame aru, miks meil üldse sorteerida on vaja või siis ei saa. Loodushoidlik elu algab väikestest asjadest ja kui vajalikke konteinereid pole, tuleb neid omavalitsustelt nõuda – see on teie õigus.


Jäätmete põletamine ja keskkonnakaitse - Ajakiri Keskkonnatehnika\nAjakiri Keskkonnatehnika > *Jäätmed > Jäätmete põletamine ja keskkonnakaitse\nJäätmepõletustehnoloogia on põhiliselt järgmine:\njäätmete vaheladustamine punkrisse;\njäätmete juhtimine koldesse;\nsoojuse ja elektri tootmine;\nsuitsugaaside väljutamine korstna kaudu;\nreovee puhastamine ja selle reostusnäitajate kontroll;\ntuhakäitlus ja -kõrvaldamine; tahkete jääkide käitlus ja ladestamine.\nPeamised valupunktid on jäätmete vaheladustamine, heitgaasi puhastamine ja tuhakäitlus.\nJÄÄTMETE VASTUVÕTT JA VAHELADUSTAMINE\nÜlalviidatud määruse kohaselt peab põletusjaama käitaja kontrollima sissetulevate jäätmete põlemiskõlblikkust. Vaheladustamisel tuleb vältida haisu levimist väljapoole punkrit. Jäätmed laaditakse autost maha ja liiguvad punkrisse mööda kaldteed või kallatakse punkrisse otse autost. Seejärel suletakse mahalaadimisala ja punkri vahelised väravad või luugid. Haisu levimise vältimiseks võetakse põlemisõhk punkrist, tekitades seal alarõhu. Õhupuhastussüsteem tõkestab haisu väljapääsemise ka siis, kui põletusseade ei tööta, ent punkris on jäätmeid.\nVaheladustamine kinnises punkris:\nväldib jäätmete kokkupuutumist vihmaveega, et ei tekiks reostunud ja käitlemist vajavat nõrgvett ning et jäätmete kütteväärtus niiskumise tõttu ei väheneks;\nväldib jäätmete laialikandumist tuulega;\nvälistab haisu levimise;\nväldib jäätmetes sisalduvate lenduvate ainete sattumist keskkonda.\nSUITSUGAASIDE PUHASTAMINE JA TUHAKÄITLUS\nSuitsugaasipuhastusseadmed peavad täitma mitut funktsiooni:\npuhastama happelisi gaase;\nkõrvaldama dioksiinid ja furaanid;\nvähendama elavhõbeda ja muude raskmetallide heidet;\nkinni pidama lendtuhaosakesi.\nHappeliste gaaside puhastamine\nHappeliste gaaside puhastamiseks võib kasutada märg-, poolkuiv- või kuivtehnoloogiat.\nMärgtehnoloogia (joonis 1) korral kasutatakse tavaliselt kaheastmelisi skrabereid. Skraberi esimeses astmes, kus pH on madal (hinnanguliselt 1), kõrvaldatakse peamiselt HCl ja HF. Teise, SO2 kõrvaldamiseks mõeldud astmesse, doseeritakse lupja või seebikivi (NaOH) ning pH on seal 6–8. Märgtehnoloogia korral tekib saasteainerikas reovesi, mida on vaja nõuetekohaselt käidelda.\nJoonis 1. Märgpuhastuse tehnoloogiaskeem: 1 kolle, 2 koldetuha eemaldamine, 3 ammoniaagi sissepritse, 4 suitsukäik-küttepinnad, 5 elektrostaatiline fi lter, 6 pesur, 7 skraberi I aste, 8 skraberi II aste, 9 adsorbendi sissejuhtimine, 10 kottfi lter, 11 korsten. Joonis: Siim Link\nPoolkuivtehnoloogia (joonis 2) puhul pihustatakse lubjapiim (Ca(OH)2 ja vee suspensioon) suitsugaasidesse reaktortornis, kus vesi aurustub ja happelised gaasid adsorbeeruvad tahketele osakestele. Järgneb tahkete osakeste kõrvaldamine. Poolkuivtehnoloogia korral reovett ei teki ning veetarve on väiksem kui märgtehnoloogia puhul. Tahkeid jääke tekib aga rohkem.\nJoonis 2. Poolkuivpuhastuse tehnoloogiaskeem: 1 kolle, 2 koldetuha eemaldamine, 3 suitsukäik-küttepinnad, 4 poolkuivreaktor, 5 süsiniku sissejuhtimine, 6 kottfi lter, 7 soojusvaheti, 8 katalüsaatoriga reaktor lämmastikuühendite sisalduse vähendamiseks, 9 korsten. Joonis: Siim Link\nKuivtehnoloogia korral kasutatakse aluselisi reagente – lupja või naatriumvesinikkarbonaati (NaHCO3). Reaktorisse võib anda ka aktiivsütt, millesse absorbeerumine vähendab gaasi elavhõbeda- ning dioksiini- ja furaanisisaldust.\nPeab tõdema, et kuivtehnoloogia tagab heitmete kehtestatud piirväärtused, kuid märg- ja poolkuivtehnoloogia võimaldab saada väiksema kontsentratsiooniga heitmeid. Selleks et kuivtehnoloogia puhul tekkivate heitmete kontsentratsiooni vähendada, on vaja suurendada reagendidoosi. Siis tekib aga teiste tehnoloogiatega võrreldes rohkem jääke.\nDioksiinide ja furaanide kõrvaldamine\nDioksiine ja furaane kõrvaldatakse põlemisgaasidest aktiivsöe ja aluseliste reagentide abil. Aktiivsüsi doseeritakse koos aluselise reagendiga (lubi või naatriumvesinikkarbonaat – söögisooda) gaasivoolusesse, kus nad segunevad suitsugaasidega. Dioksiinid ja furaanid adsorbeeruvad gaasivooluses. Aktiivsüsi, aluseline reagent ja selle reaktsioonisaadused püütakse kinni tahkete osakeste püünises (tavaliselt kottfiltris). Reagenti akumuleerunud ja sellega eemaldatud dioksiinide hulk on väiksem kui tõhusa lendtuhapüüdesüsteemiga kõrvaldatav (dioksiinid adsorbeeruvad lendtuha pinnale ning hinnanguliselt sisaldub 80% dioksiinidest ja furaanidest lendtuhas. Reagenti on vaja siiski täiendavalt lisada, et neid heidetaks atmosfääri võimalikult vähe.\nMärgtehnoloogia korral kõrvaldatakse elavhõbedat I astme skraberis ning aktiivsöe skraberijärgset doseerimist rakendades. Esimeses astmes, kus pH on madal (hinnanguliselt 1), on elavhõbeda kõrvaldamise tõhusus HgCl2-na, mis on üldiselt peamine elavhõbedaühend pärast jäätmete põlemist, > 95%. Metallilise elavhõbeda eemaldamise tõhusus on väike (0–10%).\nPoolkuiv- ja kuivtehnoloogia korral lisatakse suitsugaasidesse aktiivsütt ja happeliste gaaside reagenti sellises vahekorras, et oleks tagatud heitmete parima võimaliku tehnikaga ettenähtud tase.\nLämmastikuheidet vähendatakse mittekatalüütiliselt või katalüütiliselt.\nSelektiivne mittekatalüütiline vähendamine (ingl. k selective non-catalytic reduction, SNCR) on protsess, mille puhul koldesse juhitakse redutseerivat agensit (tavaliselt ammoniaaki). Reaktsioon lämmastikoksiididega toimub temperatuuril 850 kuni 1000 °C. Kui selle tehnoloogiaga soovitakse suitsugaaside NOx -sisaldust vähendada rohkem kui 60–80%, on vaja suurendada redutseeriva agensi doosi. See võib aga põhjustada ammoniaagi emissiooni, mida nimetatakse ammoniaagi läbilipsamiseks.\nSuitsugaaside märgpuhastustehnoloogia korral saab liigset ammoniaaki skraberi reoveest kinni püüda ja taaskasutada. Lubjapõhise poolkuiv- ja kuivtehnoloogia korral absorbeerib NH3 ülejäägi HCl kõrvaldamisel tekkiv CaCl2. NH3 vabaneb, kui CaCl2 puutub kokku veega.\nSelektiivne katalüütiline vähendamine (ingl k selective catalytic reduction, SCR) on katalüütiline protsess, mille puhul suitsugaasidele lisatakse õhuga segatud ammoniaaki ning juhitakse siis läbi katalüsaatori – tiheda traatvõrgu (nt plaatina (Pt), roodium (Rh), TiO2, tseoliidid). Katalüsaatoris reageerib ammoniaak NOx-ga ning vabanevad lämmastik ja veeaur. See tehnoloogia on eelmisest tõhusam.\nLendtuha kinnipidamiseks tasub kasutada kottfiltreid, mis püüavad kinni alla 1 μm suurusi lendtuha- ja aktiivsöeosakesi ning ka happeliste gaaside adsorbeerimiseks kasutatavat aluselist reagenti. Kui aga soovitakse lendtuhka ja poolkuiva puhastamise jääke eraldi käidelda, on soovitatav paigaldada elektrostaatiline sadesti, mis peab kinni lendtuha üle 10 μm suuruse fraktsiooni ning vähendab sel moel kottfiltrite koormust.\nPÕHJATUHA JA SUITSUGAASI TAHKETE PUHASTUSJÄÄKIDE KÄITLEMINE\nPeale suitsugaaside puhastamise tuleb pöörata tähelepanu ka põhjatuha ja suitsugaasi tahkete puhastusjääkide käitlemisele. Põletusseadmest pärinevad tahked jäägid võivad sisaldada mitmesuguseid ohtlikke aineid (nt raskmetalle, dioksiine ja furaane, soolasid), mistõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata tuhakäitlusele. Suitsugaaside puhastamisel tekkiv lendtuhk liigitatakse ohtlikuks jäätmeks. Põhjatuhka üldjuhul ohtlikuks ei liigitata, kuid ka seda tuleb vajaduse korral enne ladestamist töödelda.\nPõletamisjääkidest võib keskkonnaohutult kasutada põhjatuhka1 , mida tekib 75–90% tuha kogumahust ning mis koosneb peamiselt mineraaloksiididest. Raskmetalle on selles tavaliselt alla 1,5%, kuid see protsent võib suuresti varieeruda.\nSuur mineraalisisaldus lubab põhjatuhka kasutada tee-ehituses ja ehitusmaterjalina ka mujal (nt liiva või kruusa asemel). Seda on võimalik teha, kui materjal vastab keskkonna- ja tehnilistele kriteeriumitele. Eelnevalt on vaja tuha kvaliteeti esmaste ja teiseste meetmetega optimeerida.\nEsmased meetmed seisnevad põlemise optimeerimises, et\nsüsinikuühendid täielikult ära põleksid;\nraskmetallid kütusekihist lenduksid;\npõhjatuhas kinnistuksid leostuvust vähendavad elemendid.\nTeisesed meetmed hõlmavad üht või mitut järgmistest tegevustest:\ntükisuuruse vähendamine, et tagada metallide kõrvaldamist ja parendada tuha tehnilist kvaliteeti;\nmust- ja värviliste metallide võimalikult täielik kõrvaldamine;\npesemine, et eemaldada lahustuvaid soolasid;\nvanandamine, et stabiliseerida tuhaosakeste maatriksi struktuuri ja vähendada tuha reaktsioonivõimet;\ntöötlemine sideainetega, parandamaks kasutusomadusi (nt tee-ehituses täitematerjalina);\ntermiline töötlemine, et siduda inertmetallid klaasimaatriksisse.\nPõhjatuha töötlemismeetoditest on kõige kasutatavamad metallide kõrvaldamine ja vanandamine. Tuhka tuleb töödelda keskkonnaohutult, niisutades seda tolmuemissiooni minimeerimiseks. Põhjatuha vanandamiskoht peab olema varustatud nõrgvett koguva drenaažiga. Kindlasti ei tohi põhjatuhka segada lendtuha ega muude suitsugaasi puhastusjääkidega, et saastamine ei vähendaks selle kasutusvõimalusi.\nVärske põhjatuhk ei ole keemiliselt inertne materjal. Reaktsioonivõime ja tuhasse jäänud metallide leostuvuse vähendamiseks on vaja tuhka vanandada. Selleks ladustatakse põhjatuhk pärast metallide kõrvaldamist mitmeks nädalaks lageda taeva alla või katusealusesse. Ladustusala põrand kaetakse betooniga ning varustatakse drenaažiga, et nõrgvesi kokku koguda ja vajaduse korral töödelda. Kui põhjatuhk on kuiv, võib seda sprinklerite või voolikuga niisutada, et ta ei tolmaks ning selleks, et soodustada soolade leostumist ja karboniseerumist. Tuhka tuleb regulaarselt segada, et vananemine oleks ühtlane (CO2 pääseks kogu massile hästi ligi ning nõrgvesi drenaaži voolaks) ja võimalikult kiire. Vananemine kestab 6–20 nädalat ning pärast seda võib põhjatuhka kasutada ehitusmaterjalina või prügilasse ladestada.\nFiltrituhk ja muud suitsugaasipuhastusjäägid liigitatakse ohtlike jäätmete hulka ning neid tohib ladestada ainult spetsiaalsetesse ladestuspaikadesse. Nende hulka kuuluvad lendtuhk, kasutatud aktiivsüsi ning kuiv- ja poolkuivpuhastusest pärinev reagent koos neisse adsorbeerunud saasteainetega ja märgpuhastuse korral skraberivee puhastamisel tekkiv nn filtrikook.\nSuitsugaasipuhastusjääkide tahkestamine tsemendiga\nTahkestada võib kõiki suitsugaasipuhastusjääke, segades neisse mineraalseid või hüdraulilisi sideaineid (tsement, söe lendtuhk). Tahkestatud jääke on ladestatud maa peale või allmaarajatistesse. Saksamaal on nendega täidetud soola- ja söekaevanduskäike, et vältida nende kokkuvarisemist. Sideained suurendavad jääkide kogust. Suitsugaasipuhastusjääkide sulatamine ja klaasistamine Sulatamine ja klaasistamine annab kõige kompaktsema (jäägi maht muutub viis korda väiksemaks) ja tihedama (tavaliselt 2,4–2,9 t/m3 ) ning keskkonnaohutuma lõppsaaduse. Orgaanilised saasteained, nt dioksiinid, hävivad. Tahkete jääkide termilisel töötlemisel emiteeruvad mitmesugused saasteained (nt NOx , üldsüsinik, SOx , tolm, raskmetallid) ning suitsugaase on vaja täiendavalt puhastada. Seda võib teha jäätmepõletusjaamas. Energiakulu on päris suur (700–1200 kWh/t).\nArtikli autor on SIIM LINK, Tallinna Tehnikaülikooli soojustehnika instituut\nArtikkel ilmus ajakirjas Keskkonnatehnika 5/2008, lk 14–16\nFoto: King Otto / WikimediaCommons CC BY-SA 3.0\n← Milline on väike-elektrituulikute tulevik?\nEesti olulised üleujutusalad ja olulise üleujutusriski piirkonnad →\nPäikeseküttesüsteem aitab eramu küttekulu kokku hoida\n11. aug. 2019 12. aug. 2019 KKT


Euro jaoks on hullemad ajad alles ees - Vanglaplaneet\nEuro jaoks on hullemad ajad alles ees\n22. veebr. 2010 Majandus 0\nEuroopa ühisraha euro kursi langus jätkub praeguselt üheksa kuu madalaimalt tasemelt isegi siis, kui Euroopa Liit Kreeka probleemidest välja aitab, vahendab Bloomberg tuletisinstrumentidega kauplejate arvamust.\nTäna hommikul kauples euro Londonis 1,3611 dollari tasemel. Reedel õhtul oli New Yorgis hinnaks 1,3613 dollarit. Selle aasta algusest on euro dollari suhtes odavnenud 5,2 protsenti.\nTuletisinstrumentidega kauplejad on 16-riigi ühisvaluuta suhtes pessimistlikumad kui eales varem. Nii kärpis Barclays aasta väljavaate varasemalt 1,45 dollari tasemelt 1,40 dollarile. Maailma teise suurema valuutakaupleja UBSi analüütik Geoffrey Yu tõdeb, et euro võib käia isegi 1,30 dollari tasemel.\nOmanimelise majandusuuringute firma juht Gary Shilling usub, et euro võib dollari suhtes langeda isegi pariteetsuse tasemele ehk siis ühe euro vastu saaks täpselt ühe dollari. Euro on alates 2002. aastast kaubelnud ülevalpool ühe dollari taset.\n«Investorid on juba hakanud kriisi järgmise faasi peale mõtlema ning ainus järeldus, millele nad on jõudnud, on uued põhjendused euro müügiks,» lausus uudisteagentuurile Barclays Pls rahvusvahelise valuutakauplemise üksuse juht David Woo.\n«Kreeka, Hispaania ja Portugali eelarve kokkutõmbamine viib nende riikide majandused tõenäoliselt uude langusse,» lisas ta.\nEurodes laenude lühiajalised intressid on dollarilaenudega võrreldes turul viimase poole aasta odavaimad. Sel kuul on vahe kasvanud 50 protsenti, mis tähendab, et investorid mängivad selle peale, et Euroopa Keskpank jätab keskse intressimäära praegusel rekordmadalal tasemel muutmata, ohverdades euro tugevuse üüratute võlakoormatega riikide probleemide lahendamiseks.


Kuidas Pärnu turismimagnetiks sai peata Lenin | Õhtuleht\nKuidas Pärnu turismimagnetiks sai peata Lenin\nTõnis Erilaid 22.12.2017, 00:01\nUue sajandini jäi pisut rohkem kui nädal, kui endise kompartei Pärnu linnakomitee hoone juurde, kuhu Mark Soosaar oli loonud Chaplini keskuse, ilmus peata ja käelabata pronksmees sildiga „Hüvasti, XX sajand“. Paljud kinnitavad, et kuju pandi üles 22. detsembril 1999.\nEi läinud kuigi kaua kaua, kui terasemad linlased märkasid: see ju Lenin! Pisut vigane, aga ikka sama, mis vanasti seisis Tallinnas praegusel Rävala puiesteel EKP Keskkomitee maja ees.\nRahvast käis imetlemas lähedalt ja kaugelt. Mõni väidab, et olulisemat vaatamisväärsust toona Pärnus ei olnudki. Ühel ilusal laupäevasel varahommikul 2003. aastal sõitis aga kuju juurde kraana kirjaga Laarmann&Co. Täpselt sama nimi oli abilinnapeal, kes väitis, et peata mees pole mingi kunst, võtab linna parkimisplatsil ruumi ja lasi 3,4 tonni kaaluva kuju minema vedada.\nSoosaar võitles abilinnapealt kuju kätte, pani veoautokasti, lasi skulptoril sellele Pärnus sündinud teadlase Georg Wilhelm Richmanni ja hiljem Konstantin Pätsi omaga sarnaneva pea otsa teha. Lõpuks keelati kuju jälle ära. Soosaaar mässis selle musta kilesse nimega „Keelatud ajalugu!“.\nNimi nimeks, aga kuju kuulsus haihtus. Lenin läks ikka linarahvale paremini peale.


Siit saate teada, kuidas kaitsta cPaneli, et kaitsta oma veebisaiti turvaaukude häkkimise eest. CPaneli turvalisuse parandamise näpunäited.\ncPanel on üks populaarsemaid juhtpaneele, mida laialdaselt kasutatakse veebimajutusteenuste pakkujate seas ja mida veebimeistrid usaldavad kogu maailmas, et aidata neil oma veebimajutuse kontot ja veebisaiti hallata. CPaneli andmetel luuakse cPaneli hostimiskonto veebis iga 14,5 sekundi järel. Kuna cPanel on nii populaarne, on see ka häkkerite rünnaku populaarne sihtmärk. Veebisaidi häkkimine võib olla kellelegi kahjulik, mistõttu on veebisaidi turvalisus nii oluline.\n1 Kust alustada oma veebisaidi turvamist cPaneli platvormiga?\n2 1. nõuanne. Kasutage tugevaid, sageli värskendatud paroole\n3 2. nõuanne. Laadige failid turvaliselt üles FTPS-i või SFTP-ga\n4 3. nõuanne: lubage Hotlink Protection\n5 4. nõuanne: looge piiratud funktsionaalsusega andmebaasi kasutajad\n6 5. nõuanne. Salvestage mandaat väljaspool veebijuurt\n7 6. nõuanne: keelake failide indekseerimine\n8 7. nõuanne. Parooliga kaitsvad failid\n9 8. nõuanne. E-posti kaitse: lubage SpamAssassin\n10 9. nõuanne. E-posti kaitse: lubage SPF ja DKIM\nKust alustada oma veebisaidi turvamist cPaneli platvormiga?\nEsmapilgul võib cPanel tunduda keeruline ja väljakutsuv – sellel on isegi terve jaotis, mis on pühendatud turvalisusele! Õnneks on oma veebisaidi turvamine cPaneli abil üsna lihtne. Siin on mõned suurepärased näpunäited, kuidas alustada turvalise ja turvalise cPaneliga alustamist.\nCPaneli sisselogimiseks ei saa piisavalt rõhutada tugeva parooli olulisust. Looge parool, mis sisaldab mitmesuguseid tähti, sealhulgas tähti ja numbreid, & sümbolid. Mida pikem parool on, seda parem. Kasutage parooli, mida cPanel peab väga tugevaks.\nVeebisaidi turvalisuse tagamiseks on soovitatav oma cPaneli parooli sageli värskendada. Te peaksite parooli värskendama iga paari kuu tagant või isegi sagedamini. Samuti pidage meeles, et kasutage ülejäänud saidi jaoks alati erinevaid paroole, näiteks veebimajutuse kontot, ftp-kontosid või isegi veebisaidi sisselogimisi.\n2. nõuanne. Laadige failid turvaliselt üles FTPS-i või SFTP-ga\nMilline on kõige turvalisem viis failide ülekandmiseks oma serverisse? FTP ilma SSL-iga ei krüpteeri teie sisselogimisandmeid ega edastatavaid faile. See tähendab, et häkker võib neid pealtkuulata ja faile isegi muuta. Enamik hostingu pakkujaid ja failiedastusrakendusi toetavad turvalisemaid failide edastamise meetodeid, näiteks FTPS (FTP turvalise ühenduse kaudu) ja SFTP (FTP üle SSH). Need meetodid parandavad märkimisväärselt turvalisust, tagades, et teie mandaadid ja kõik failid serverisse saatmise ajal on krüptitud.\n3. nõuanne: lubage Hotlink Protection\nSelleks, et teie veebisait sisaldaks pilte, peate need kuskile oma serverisse salvestama. Mis takistab kellelgi leida selle pildi URL-i ja seejärel manustada selle otse teisele veebisaidile, mis teile ei kuulu? See varastatakse teie enda ribalaiuse ressurssidest. Seda nimetatakse kuumadeks linkimiseks. Kuumseoseerimise probleem on olemas kõigi failitüüpide, mitte ainult piltide puhul. cPanel pakub lihtsat lahendust nimega Hotlink Protection, mis kaitseb teie faile manustamise eest kolmanda osapoole veebisaidile.\nMinge jaotisse „Turvalisus” ja klõpsake nuppu „Kiirlingi kaitse”. Veenduge, et see oleks lubatud.\nKui on veel mõnda domeeninime, millel peab olema juurdepääs teie failidele, lisage need jaotisesse „Juurdepääsu võimaldamiseks URL-id”. Pange tähele, et cPanel sisaldab automaatselt teie veebisaidi domeeninime.\nSisestage jaotises „Järgmiste laienduste otsese juurdepääsu blokeerimine” failitüüpide loend, mida soovite kuumade linkide eest kaitsta. Kiireks alustamiseks sisestage järgmine loend, et vältida piltide kuuma linkimist, mitut populaarset meediumivormingut ja mõnda muud failitüüpi: JPG, JPEG, GIF, PNG, BMP, MOV, MP4, MP3, WAV, WMV, WebM, OGG, swf, xml, pdf, js, css, ico, txt\nMärkige ruut „Luba otsetaotlused”. Selle märkimata jätmine võib põhjustada probleeme teie veebisaidi funktsionaalsusega.\n4. nõuanne: looge piiratud funktsionaalsusega andmebaasi kasutajad\nTeie veebisaidil andmebaasidele juurdepääsu saamiseks peate sisestama andmebaasi kasutaja mandaadid. Milliseid mandaate peaksite kasutama? Kui teie hostiettevõte edastas juurandmebaasi kasutajale mandaadi, ärge kunagi kasutage neid oma rakenduse koodis. Juurkasutaja annab täieliku juurdepääsu teie andmebaasile, mis võib põhjustada turvaauke. cPanel pakub võimalust luua andmebaasikasutajaid, mis on piiratud iga andmebaasi konkreetse funktsionaalsusega.\nMinge jaotisse “Andmebaasid”. MySQL-i andmebaaside korral klõpsake nuppu „MySQL-andmebaasid”. PostgreSQL andmebaaside jaoks klõpsake nuppu “PostgreSQL andmebaasid”.\nIlmuval lehel täitke jaotises „Lisa uus kasutaja” nõutavad väljad. Pange sisestatud kasutajanimi ja parool tähele – teil on neid hiljem vaja.\nNüüd peate oma loodud kasutaja seostama oma rakenduse andmebaasiga. Valige jaotises „Kasutaja lisamine andmebaasi” oma rakenduse andmebaas ja äsja loodud kasutaja. Klõpsake „Lisa“.\nValige kuvatavas kuvas ainult andmebaasi õigused, mida teie kasutaja vajab. Funktsioonide piiramine INSERT, SELECT, UPDATE ja DELETE on rakenduste jaoks tavaliselt vastuvõetav.\nLisage vastloodud kasutaja mandaadid rakenduse koodile. Peaksite neid mandaate turvalises kohas hoidma. (Vt järgmist jaotist.)\n5. nõuanne. Salvestage mandaat väljaspool veebijuurt\nKui teie veebisaidil on dünaamilist sisu (e-kirjade saatmine, andmebaasi salvestamine jne), peate tõenäoliselt mandaadid kuskile oma serverisse salvestama. Turvalisuse huvides peaksite mandaate alati hoidma väljaspool avaliku veebisaidi kausta. CPaneli kasutavad serverid salvestavad tavaliselt kõik avalike veebisaitide failid kausta nimega “public_html”. Kõik failid, mis asuvad väljaspool seda kausta, pole avalikult juurdepääsetavad. Sel põhjusel salvestage mandaadifailid alati kaustast „public_html” väljaspool. Teie taustaprotsessor (näiteks PHP) saab vajadusel mandaadile siiski viidata.\nMinge jaotisse Failid ja klõpsake nuppu „Failihaldur”.\nValige „Kodukataloog” ja klõpsake nuppu „Mine”.\nLooge kodukataloogis uus kaust (väljaspool kataloogi „public_html”) ja salvestage kõik oma volitused vastloodud kausta.\nNendele mandaatidele oma rakendusest juurde pääsemiseks looge neile suhteline viide. Näiteks PHP-fail, mis asub otse kaustas „public_html”, pääseb mandaatide juurde, kasutades koodi „Nõu_konts (“ ../ credentials_folder / credentials.php ”;”). “../” viib kataloogi liikumise kodukataloogi (kataloog, mis sisaldab “public_html”). Volituste juurde pääseb kaustas nimega „credentials_folder”..\n6. nõuanne: keelake failide indekseerimine\nFailide indekseerimine on kõigi teie serveri kindlas kaustas olevate failide avalik loetelu. Näiteks kui teie avaliku veebisaidi kaustas on kaust nimega „ost” ja selles kaustas pole ühtegi indeksifaili, siis sirvides saidil „http://example.com/purchase/” loetletakse kõik failid kausta, kui failide indekseerimine on lubatud. See on julgeolekuoht, kuna failide loetlemine võib aidata häkkimist. Failide indekseerimise keelamiseks toimige järgmiselt.\nMinge jaotisse Eelistused ja klõpsake nuppu „Indeksid”.\nValige „Web Root (public_html / www)” ja klõpsake nuppu „Mine”.\nKlõpsake tekstilinki „public_html” (ärge klõpsake kaustaikooni). See on esimene link nimekirjas.\nIlmunud lehel valige „Indekseerimist pole“ ja klõpsake „Salvesta“.\n7. nõuanne. Parooliga kaitsvad failid\nKui teil on faile, mida soovite jagada piiratud grupiga inimestega, võimaldab cPanel teil neid faile parooliga kaitsta.\nMinge jaotisse „Failid” ja klõpsake nuppu „Kataloogi privaatsus”..\nValige „Web Root (public_html / www)” ja klõpsake „Go”.\nLiikuge kausta, mida soovite parooliga kaitsta, ja klõpsake selle nimel.\nValige kuvatud lehel märkeruut „Parooliga kaitstud kataloog” ja sisestage nimi. See nimi kuvatakse sisselogimise hüpikmenüüs, mis kuvatakse failidele juurdepääsu korral.\nVajutage nuppu „Salvesta“. Kaust on nüüd parooliga kaitstud.\nSelle kausta juurde pääsemiseks peate nüüd looma kasutajanime ja parooli. Sisestage jaotisesse „Loo kasutaja” kõik vajalikud väljad ja vajutage „Salvesta”.\nNüüd saate oma brauseris navigeerida selles kaustas oleva faili juurde. Lihtsalt sisestage mandaadid, kui seda küsitakse, ja siis on teil juurdepääs failile.\nMärkus. Kui pääsete failidele juurde URL-i alguses, mis algab tähega http: //, ei edastata viipas sisestatud kasutajanime ja parooli turvaliselt, mille tulemuseks on häkker. Kui teil on serverisse installitud SSL, pääsete oma failide turvalisuse tagamiseks alati juurde https: // URL-iga.\n8. nõuanne. E-posti kaitse: lubage SpamAssassin\nSpamAssassin on teenus, mis filtreerib ja eemaldab tuvastatud rämpsposti teie e-posti postkastist automaatselt. Selle funktsiooni lubamiseks minge jaotisse „E-post” ja klõpsake nuppu „Apache SpamAssassin”. Ilmuval lehel klõpsake nuppu „Luba Apache SpamAssassin”..\n9. nõuanne. E-posti kaitse: lubage SPF ja DKIM\nSPF (Sender Policy Framework) aitab vältida rämpsposti vastuvõtmist sellele, mis näib teie e-posti aadressil (e-posti kelmustamine). See toimub, loetledes serverid ja IP-aadressid, millel on tõeline volitus teie e-posti aadressidelt e-kirju saata. Seejärel kinnitatakse see teave serveri või IP-ga, mis meilisõnumi tegelikult saatis, et kontrollida, kas see on rämpspost. DKIM (DomainKeys Identified Mail) on veel üks e-posti turvameede, mis lisab teie e-posti aadressidelt saadetud e-kirjadele autentsuse. See tagab, et e-kirjad on muutmata ja võltsitud. Nende funktsioonide lubamisel hoolitseb cPanel automaatselt nende väärtuste loomise eest, mida saate DNS-kirjetele lisada.\nMinge jaotisse „E-post” ja klõpsake nuppu „E-posti autentimine”.\nLuba DKIM ja SPF.\nSisestage esitatud tekstikirjed oma domeeninime DNS-i kirjetesse.\nVeebisaidi turvamine pole tingimata nii keeruline, kui tundub. Platvormid, näiteks cPanel, lihtsustavad protsessi, pakkudes lihtsat liidest ja vahendeid, mis aitavad teie saiti turvalisena hoida ja nõrgad kohad kõrvaldada. Saidi turvamine on väärt aega, kuna see takistab häkkimast teie ettevõtte mainet. Kasutades cPaneli pakutavaid tööriistu veebisaidi turvalisuse suurendamiseks, on teie veebisait turvalisemaks ja häkkimise eest kaitsmiseks palju kaugemale jõudnud..\nSiit saate teada, kuidas nende valdkonna parimate tavade abil oma veebisaidi varundada ja taastada,


Islandi kapital jahib odavlennuturgu - Äripäev\nIslandi kapital jahib odavlennuturgu\nTõnis Arnover 12. jaanuar 2006, 00:00\nFL Group on sammhaaval suurendanud osalust easyJetis. Nüüdseks on see tõusnud 16,2 protsendile. Kogu easyJeti äraostmise kuuldused läksid liikvele eelmisel nädalal, kui FL Groupi tegevdirektor Hannes Smarason vihjas Taani ärilehele Börsen, et sooviks tihendada easyJeti ja Sterling Airwaysi koostööd. Mõni aeg tagasi oli FL Group hankinud Reykjaviki börsil tehtud aktsiaemissiooniga uut kapitali 9,5 miljardit Eesti krooni.\n29,7 miljardi kroonise käibega easyJeti asutaja ja suuromanik Stelios Haji-Ioannou, kellele koos kahe õega kuulub 40,5% aktsiatest, on öelnud, et ei ole praegu müügist huvitatud. Samas ta tunnistas, et FL Group oleks hea ostja.\nIslandi investeerimisgruppidel näikse olevat plaanis Euroopa ja eriti Põhja-Euroopa lennunduses suuri ümberkorraldusi teha. Seda näitavad nende viimase aja agarad ostud. Peale FL Groupi osaleb selles mängus veel kaks Islandi finantsgrupeeringut - Fons ja Straumur-Burdaras.\nFL Groupile kuulub sajaprotsendiliselt Islandi lennufirma Icelandair, mille see ostis mõni aeg tagasi Fonsi käest. Smarasoni juhtimisel on FL Group Icelandairi äritegevust tugevalt laiendanud. Eelmisel nädalal ostis grupp kuueprotsendilise osaluse Soome Finnairis, kus varem oli grupi tütarfirmal 2,5% osalus.\nInvesteerimisfirma Fons, kellele Islandil kuulub lennufirma Iceland Express, alustas Põhjalas lennufirmaoste mullu märtsis. Kõigepealt omandati Taani-Norra kapitalile kuuluv lennufirma Sterling ja mõne kuu pärast Taani AP Möllerile kuuluv Maersk Air. Firma liideti ja müüdi FL Groupile 3 miljardi krooniga.\nRootsis säilitas Fons väikese odavlennufirma Fly Me ning ostis eelmise aasta lõpul suure aktsiapaki reisifirmast Ticket. Turgudel arvatakse, et uus suuromanik püüab tihendada Fly Me koostööd Ticketiga.\nIslandi investeerimisgrupi Straumur-Burdaras käes on 12% Soome Finnairi aktsiatest, samuti on see suurosanik Rootsi Fly Mes. Burdaras on teinud Finnairile ettepaneku tihendada Finnairi odavlennufirma Fly Nordic ja Rootsi Fly Me koostööd, kuid Finnair seda ei ei soovi.\nKui islandlastel on easyJeti ostuga tõsi taga, siis ei pea analüütikud sugugi võimatuks, et lähitulevikus võidakse see liita Icelandairi, Sterlingi ja Fly Mega. Ning miks ka mitte Norra odavlennufirmaga Norwegian Air Shuttle, mille ümber käivad juba mõnda aega ostukuuldused. Kui sinna ei kaasata ka Finnairi, siis peavad Finnair ja SAS arvestama tõsise konkurendi tekke võimalusega.


Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine. Stockpair Eesti 2020: ülevaade ja kauplejate tagasiside\nKauplemissusteemi professionaalne labivaatamine, Sõnaraamat | Minuraha\nIsiklik suhtlus, arvamuste ja ideede vahetamine ning isegi kiire abi sõbrale - see kõik on muutunud mõnevõrra raskeks. Tänapäeval tehakse kauplemist enamasti personaalarvutitest ja iga kaupleja pöörleb sageli kuhjaga oma probleemide järele.\nNegatiivne on see, et selline eraldatus muudab võimatuks konsulteerida kõigis küsimustes. Näiteks tekivad väga sageli küsimused maakleri valimise või vahetamise, erinevate kaubanduskeskuste eeliste ja puuduste kohta. Eriti puudulik teave puudutab neid, kes on suure kauplemistee alguses. Maakleri valimise küsimus pole tühikäik.\nPealegi on see kauplemistee valinud inimese jaoks kõige olulisem küsimus. Maakleri valik sõltub mitte ainult kauplemistehingute mugavusest, mis Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine iseenesest oluline, vaid ka investeeritud vahendite põhiturvalisusest.\nJa ka rahasummade sisestamise ja väljavõtmise toimingud ise peaksid kaupleja Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine olema lihtsad ja selged. Seetõttu on kõige parem alustada maaklerfirmade analüüsi kavandatud kaubandustingimuste ülevaatamisega ja ma pean kontrollima ka nende finantstehinguid.\nForex ei ole enam megalinnade elanike eesõigus. Igas kohas, kus on Interneti-ühendus, saab igaüks proovida oma kätt finantsinstrumentidega kauplemisel. Kontot ei Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine vaja avada geograafiliselt lähimas kauplemiskeskuses ning finantstehingud tehakse lähedalasuva pangakontori kaudu.\nSkrill Neteller i maksesüsteemides registreerimiseks piisab ühe korra registreerimisest ja kaupleja geopoliitiline kaugus tehingukeskusest läheb mööda. Muidugi eeldatakse, et valitud maaklerfirma peab toetama nende veebimaksetega töötamist. Ja see massiline iseloom iseenesest näitab selle maakleriga suhtlemise meetodi usaldusväärsust ja mugavust. Nüüd saate valida selle kaubanduskeskuse valiku, kus kaupleja kavatseb kauplemiskonto avada. Tänapäeval leidub ühepäevaseid ettevõtteid harva firmasid, kes kohe sulgevad, kui nad koguvad inimestelt teatud summa raha.\nKuid tõeliselt pikaajalisi ja edukaid kauplemiskeskusi pole palju. Sageli viiakse nende viljakas tegevus läbi pompoossete ja tüütute tutvustusteta, mis on tüüpilised vähem edukatele maaklerifirmadele. Seetõttu on algajal vahel päris keeruline eraldada tegelikke terasid võltsilt läikivast taarast. Skrill, Neteller ja kaupmees. Ajaproovitud ühendus. Igasuguse töö eest tuleb maksta. See postulaat kehtib võrdselt nii töötaja kui ka individuaalse ettevõtlusega tegeleva inimese kohta.\nKahjuks teevad meie aja reaalsused leibkonna eelarve täitmise protsessis sageli soovimatuid muudatusi. Ja tõeline õitsengusaar on sellega seoses finantsturgudel kaupleja töö. Eriti kui kauplemiskeskuses on sularaha sisestamise ja väljastamise süsteem, mis on integreeritud Skrill i ja Neteller i veebimakse süsteemidega.\nTäna toetab enamik elektroonilisi Forexi maaklereid neid elektroonilisi maksesüsteeme. Miks on need maksesüsteemid nii populaarsed? Esiteks turvalisuse pärast.\nNendel süsteemidel on kõrge turvalisuse aste, mis on loodud spetsiaalselt veebimaksete jaoks. Teiseks - süsteemidega töötamise mugavus.\nSeda mugavust seostatakse finantstehingute väga selge ja lihtsa vormiga. Nende süsteemide kaudu raha saatmiseks või hankimiseks on vaja väga vähe - isegi koolipoiss saab seda teha. Lisaks tehakse ülekanded ise koheselt ja ööpäevaringselt.\nPärast kaupluse sulgemist kell 3 hommikul saab kaupleja saadud kasumi viivitamatult oma rahakotile saata. Ja tema korralduse täidab süsteem. Siin töötavad kõik tunnid ja pausideks lihtsalt pole aega. Ja Skrill i ja Neteller i süsteemidest raha väljavõtmise protseduur on läbi mõeldud väikseima detailini. Veebi rahakoti omanik saab oma virtuaalse raha vahetada sularaha vastu, kanda selle oma pangakontole, maksta mitmesuguste teenuste eest või saata isegi Western Unioni ülekande endale ükskõik kuhu maailmas.\nNäiteks lõõgastudes puhates Kariibi mere rannikul palmipuude varjus, veetes hea kauplemistoimingu. Peaaegu kohe on see veelgi toredam ja järgmise kaubanduse avamiseks kulunud aeg jäi märkamatuks. Seda võimaldavad nii Skrill i kui ka Neteller i süsteem.\nPealegi on see mugavus peaaegu tasuta.\nSüsteemid võtavad oma teenuste eest väga madalaid tasusid; nende komisjonitasud on e-raha süsteemide hulgas ühed madalamad. Lisaks on Skrill i ja Neteller i süsteemid olnud juba enam kui 15 aastat. Neid süsteeme võib nimetada isegi Interneti-maksete veteranideks. Nende veteranide tunnustuseks ei peatunud nad saavutatud edusammudel, vaid arendavad edasi tarbijate vajaduste dünaamikat.\nIsegi kommunaalmakseid saab teha ilma arvutilauast tõusmata. Lühidalt öeldes: Skrill i ja Neteller i süsteemid on kaupleja jaoks silmapaistmatud, kuid väga usaldusväärsed abilised, mis ühendavad raamatupidaja, kassapidaja ja turvatöötaja ülesanded ning kõige selle eest võtavad süsteemid väga madalat tasu. Rohkem kui 15 tegutsemisaasta jooksul on neid eeliseid juba rohkem kui 30 miljonit kasutajat hinnanud ja see nimekiri kasvab pidevalt.\nTänapäeval on väga raske ette kujutada, et Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine pole veebitaskut. Forexi kauplemine on lahutamatult seotud Skrill i ja Neteller i süsteemide kasutamisega. Seetõttu saab iga algaja kaupleja enne oma tegevuse alustamist kõigepealt Skrill i Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine Neteller i kasutajaks.\nÕnneks on see protseduur lihtne ja mugav. Forex turul, w müts on? Mis on Forex?\nSee on raha. Pealegi tuleks sõna Raha kirjutada suure tähega, sest rahasumma, mis läbib iga päev erinevaid turukaubandusplatvorme, on tõesti muljetavaldav, sest erinevate analüütikute sõnul on see triljonit dollarit.\nLas need ostavad ja müüvad panga ametnikud ja finantsanalüütikud, ehitades üles oma ettevõtete rahakoti. Kuid mitte.\nViimasel ajal on kauplemine Forexi turul muutunud tavakodanikele kättesaadavaks. Kaasaegsed tehnoloogiad on Forexi turu arvutimonitoride kaudu viinud igasse koju.\nNüüd saab igaüks proovida varanduse linnu, jälgides maailma valuutade vahetuskursside kõikumisi. Osta odavamalt, müü kallimalt - mis tahes kaubanduse põhimõte, sealhulgas valuutapaaridega kauplemine Forexi turul. Lisaks räägivad mitmesugused teleekraanidel ja trükiste lehtedel laialt levitatavad reklaamid meile piisavalt üksikasjalikult Forexi börsi kaudu kaubeldavate tehingute atraktiivsusest.\nKeda see reklaam huvitab? Olgu öeldud, et Forexi turg ise on globaalne kauplemisplatvorm, mis pole seotud ühegi maailma riigiga. Valuuta müüja ja ostja vaheline suhtlus toimub spetsialiseeritud vahenduskontorite kaudu, mis tänu installitud tarkvarale võimaldavad teil nende klientide jaoks finantstehinguid teha. Just need vahenduskontorid või muul viisil kauplemiskeskused meelitavad huvitatud isikuid ja juriidilisi isikuid kauplema. Nende kasutegurit seletatakse sellega, et nad saavad teatud protsendi vahendustasust komisjonitasu või hinnavahe, st väikese valuutaerinevuse valuuta ostmise ja müümise hinna vahel.\nLoomulikult, mida rohkem turuosalisi kauplemistehinguid teostavad, seda suurem on maakleri kasum. Ja kas Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine on kaupleja jaoks kasumlik ja kui palju isiklikku raha peate investeerima, et tulevikus mingit tulu Kauplemissusteemi professionaalne labivaatamine Forexi turul kauplemise üks tõeliselt huvitavaid eeliseid on kauplemise marginaalsus.\nLihtsamalt öeldes - ükskõik milline kaupleja - garanteerib maaklerfirma teatud krediidi või võimenduse saamise, Officei ruumide varude valikud summa määratakse kindlaks kaubanduskeskusega lepingu sõlmimisel.\nTavaliselt on selle finantsvõimenduse suurus 1: Teisisõnu, kliendi investeeritud ühe dollari eest annab maakler 50 omavahendit ja aitab kliendil osta suuremat hulka teda huvitavaid rahatähti.\nSee tähendab, et päriskonto avamiseks pole vaja kümme tuhat dollarit. Lisaks pakuvad mõned kauplemiskeskused konto avamist isegi alates 1 dollarist. On loomulik, et te ei saa sellisest panusest rikkaks, kuid õppeprotsessina on selline tegevus üsna vastuvõetav.\nLühidalt, hoolimata toetajatest ja vastastest, kelle arv on umbes sama, Forexi turg oli eile, on täna ja on homme ning igaüks peab oma platvormidel kaubelda või jääda kõrvaltvaatajaks. Forexi tsitaadid. Üldine kontseptsioon. Vastupidiselt hinna tavapärasele määramisele Forex tsiteerib, pole oluline mitte niivõrd konkreetse toote hind, kuivõrd ühe valuutaliigi väärtuse peegeldus teise suhtes.\nForexi turu kauplemisplatvormidel esitatud instrumendid, selle osa, mis hõlmab kauplemist rahaühikutega, on nimetatud valuutapaarideks. Selles paaris kõigepealt määratletud valuutat nimetatakse baasvaluutaks ja Forexi noteeringud kajastavad selle baasvaluuta ja paari teise rahaühiku suhet. Samamoodi on noteeringute määratlus teiste valuutapaaride suhtes.


A Toast to Christmas! / DROPS Extra 0-1046 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nVaata DROPS Extra 0-1046 originaalmustrit.\nDROPS Paris lõngast heegeldatud kaunistus - veinipaki kate - piparkoogi maja jõuludeks\nVõtmesõnad: jõulud, jõulukaunistused, kööki, lauale,\nDROPSi disain: mudel nr w-534\nMõõdud: ümbermõõt 52 cm ja kõrgus 21 cm\n200 g värv nr 44, pruun\nja natuke värv nr 12, punane; värv nr 46, rooste; värv nr 39, pistaatsia; värv nr 14, tumekollane ja värv nr 10, tume türkiis\nDROPSi HEEGELNÕEL: 4,5 mm – või sobiv, et 16 kinnissilmust x 18 rida = 10 x 10 cm\nKate on veinikarbile ümbermõõduga 52 cm. Kui karp on teiste mõõtmetega, lisa/lahuta 3 silmust iga 2 cm kohta.\nMõõda veinikarbi lühem külg ja korruta cm 1,6-ga. Jaga silmuste arv kahega ja alusta selle silmuste arvuga enne silmusemärkijat.\nAlusta kinnissilmuste rida 1 ahelsilmusega.\nEt ringselt heegeldades ei jääks algusesse auku, kasuta järgnevat tehnikat (ahelsilmustest keti asemel): hoia pöidlaga lõngaotsa ja keera lõng aasa tegemiseks ümber nimetissõrme. Hoia aasa vasaku käe pöidla ja keskmise sõrmega ning pane jooksev lõng üle nimetissõrme. Pista heegelnõel aasast läbi ja tõmba silmus, tee 1 ahels ning siis tee 5 kinnissilmust (ks) ümber lõngast aasa. Kui oled teinud soovitud arvu silmuseid, tõmba lõngaotsast ring kinni.\nHeegeldatakse edasi-tagasi. Heegelda 84 ahels 4,5 mm heegelnõelaga ja pruuni lõngaga - loe mõõtmise nippi! Tee 1 ahels - loe heegeldamise nippi, siis 1 ks igasse ahels-sse (= 84 ks).\nHeegelda veel 2 rida, tehes 1 ks igasse ks-sse (viimane rida on töö PP poolt).\nSiis tee nii: heegelda 1 ks igasse esimesse 74 ks-sse, kuni töö kõrgus on 6 cm (säti nii, et järgmine rida on töö PH pool).\nHeegelda 1 ks igasse esimesse 74 ks-sse, tee 10 ahels, SAMAL AJAL paigalda 1 silmusemärkija (SM) 5. ja 6. ahels vahele. JÄLGI HEEGELDAMISE TUGEVUST!\nSiis heegeda 1 ks igasse silmusesse (= 84 ks). Jätka, tehes 1 ks igasse kinnissilmusesse, kuni töö kõrgus on 14 cm.\nHeegelda 1 rida nii: * 1 ks, 1 ahels, jäta vahele 1 ks *, korda *kuni* ja lõpuks tee 1 ks viimasesse ks-sse real.\nVõta pruun lõng ja tee 1 ks igasse ks-sse ja 1 ks igasse ahels-sse real. Tee 1 ks igasse kinnissilmusesse, kuni töö kõrgus on 21 cm. NB! Heegelda vastavalt karbi kõrgusele!\nHeegelda 1 rida nii: * 1 ks, 1 ahels, jäta vahele 1 ks *, korda *kuni* ja lõpuks tee 1 ks viimasesse ks-sse real. Katkesta ja kinnita lõng.\nÕmble külg kokku läbi ääresilmuste välimiste aasade pruuni lõngaga.\nSiis heegelda katus edasi-tagasi pruuni lõngaga. Alusta 9 s enne SM-i ja tee 1 ks igasse järgmisesse 18 silmusesse. Pööra tööd ja tee 1 ks igasse 18 ks-sse. Jätka niimoodi, kuni töö on 15 cm pikkune (NB! Heegelda vastavalt karbi kõrgusele!) Katkesta ja kinnita lõng.\nÕmble katus külgede külge.\nHeegelda lumine ääris maja ümber valgele reale naturaalvalgega nii: * 1 ks, 3 ahels, jäta vahele 1 ks *, korda *kuni* ümber terve maja, lõpuks tee aass esimesse ks-sse.\nSiis tee 3 ahels, tee 5 sm ja 1 aass igasse ahels-kaarde ringil, lõpuks tee 1 aass kolmandasse ahels-sse. Katkesta ja kinnita lõng.\nTee samasugune ääris maja alläärde (esimene ks rida).\nVaata skeemi. Jaga katus vertikaalselt kaheks, servast kuni üles viimase valge reani.\nSiis tiki varspistes triibud üles servani, üle katuse ja teisele poole. Korda, kuni terve katus on jagatud ruutudeks. Tiki triibud ülevalt alla ka maja nurkadesse.\nTee lõngast aas kinnissilmustega - vaata ülevalt, oranži/punase/türkiis/pistaatsia/kollase lõngaga. Katkesta lõng.\nHeegelda 1 komm iga katuseruudu kohta. Kinnita kommid katusele.\nUKS + AKEN\nTiki uks valge lõngaga ja varspistetega u. 10 cm alläärest üles ja siis 5 cm lai.\nHeegelda lumine ääris ukse kohale valge lõngaga nii: Tee 1 ks esimesse ks-sse, * 2 ahels, jäta vahele 2 ks, 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *kuni* 3 korda kokku. Pööra tööd ja heegelda tagasi 1 poolsammas (psm), 1 sm, 1 psm, 1 aass igasse ahels-kaarte.\nTiki aken ukse kõrvale u. 5 cm kõrgusele, ning siis heegelda lumine ääris nagu ukselegi. Uksenupp heegelda nii nagu kommi - vaata ülevalt, naturaalvalge lõngaga. Kinnita uksele.\nTee valgest lõngast aas kinnissilmustega - vaata ülevalt. Tee kokku 3 lumepalli. Kinnita need akna alla.\nHeegelda ava kohale lumine ääris naturaalvalgega nii: tee 1 ks esimesse ks-sse, * 2 ahels, jäta vahele 2 ks, 1 ks järgmisesse ks-sse *, korda *kuni* 4 korda kokku.\nPööra tööd ja heegelda tagasi 1 poolsammas , 1 sm, 1 psm, 1 aass igasse ahels-kaarte. Katkesta ja kinnita lõng.\n= maja nurgad\n= maja kkatus\n= lumised ääred- härmatis\nJäta kommentaar mustrile DROPS Extra 0-1046