Tee ehitamise kvaliteedi nõuded – Riigi Teataja\nTee ehitamise kvaliteedi nõuded\nRT I, 08.04.2016, 4\nMäärus kehtestatakse ehitusseadustiku § 96 lõike 3 alusel.\n§ 1. Määruse reguleerimisala ja rakendamine\n(1) Käesoleva määrusega reguleeritakse avalikult kasutatava tee (edaspidi tee) ehitamise kvaliteedi nõudeid (edaspidi kvaliteedinõuded). Avalikkusele ligipääsetava eratee ehitamise kvaliteedi nõuded määrab tee omanik.\n(2) Tee ehitustööde (edaspidi teetööd) kvaliteet peab teetööde ja nende vaheetappide vastuvõtmisel vastama vähemalt käesoleva määrusega sätestatud nõuetele. Tee omanik rakendab kõrgemaid nõudeid või lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele täiendavaid nõudeid, kui see on vajalik ehitusseadustikus ja liiklusseaduses sätestatud nõuete täitmiseks või muude vajalike tee parameetrite tagamiseks. Sellised nõuded on tee ehitusprojekti (edaspidi projekt) koostajale ja teetööde tegijale kohustuslikud.\n(3) Erandina võib teetööde tellija tema poolt määratud tingimustel teetöid vastu võtta, kui mõõtmistulemustega, mis ei erine lubatud hälbest üle 10%, on ilmnenud kvaliteedinõuete mittetäitmine kuni 5% juhtudel mõõtmiste arvust või tööde ümbertegemine ei ole otstarbekas.\n(4) Käesolevas määruses standardile viitamise korral eeldatakse, et viidatud standardi järgimisel on käesolevas määruses sätestatud nõuded täidetud. Soovitatud standardist erinevate nõuete või meetodite kasutamisel peab tõendama nende nõuete või meetodite sobivust ja vastavust käesoleva määruse nõuetele.\n§ 2. Üldnõuded\n(1) Tee ja teetööd peavad teetööde vastuvõtmisel vastama projektile, ehitusseadustiku § 99 lõike 4 alusel kehtestatud tee projekteerimise normidele ja vähemalt käesolevas määruses sätestatud nõuetele.\n(2) Projekti tellimisel ja koostamisel peab eelkõige lähtuma liikleja ohutuse tagamisest, samuti peab projektlahendus võimaldama tee korrashoiuks kasutatavate vahendite võimalikult säästliku ja otstarbeka kasutamise.\n(3) Aastaringse ohutu liiklemise tagamiseks peab vajadusel tee koosseisus olema kõnnitee või eraldiseisev jalgtee ja jalgrattatee. Jalakäijate jaoks sõiduteest eraldi rajatud tee võib olla ka ilma katteta või pinnastee.\n(4) Jalakäijate jaoks ette nähtud tee ja samatasandiline ristmik peab olema liikumishäire või puudega inimese liikumist häirivatest takistustest vaba. Kohtades, kus jalakäijatel on vajadus sõidutee ületamiseks, peab täitma ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel kehtestatud nõudeid liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes.\n(5) Liikluse rahustamiseks ehitatakse künnised, kui muul viisil ei ole võimalik liiklust rahustada. Künniseid võib paigaldada teele, kus ei ole lubatud sõita üle 50 km/h. Künnised ehitatakse sõiduteele kogu sõiduosa laiuses, tagades sajuvete äravoolu.\n(6) Tee koosseisu kuuluvad ehitatavad või remonditavad rajatised peavad võimaldama tee ohutut kasutamist ehitusseadustiku § 99 lõike 4 alusel kehtestatud tee projekteerimise normides või projektis ette nähtud kasutusaja (edaspidi ette nähtud kasutusaeg) jooksul.\n(7) Teetööd viiakse läbi kooskõlas keskkonnaseisundi ja maastiku säilitamise nõuetega ning teetöödel peab rakendama meetmeid keskkonna kaitseks. Kui teetööd võivad muuta keskkonna geoloogilist, hüdroloogilist või ökoloogilist seisundit, peavad teetööde tehnilised lahendused ja kvaliteet vältima ümbritseva keskkonna kahjustamist, samuti arvestama keskkonnamõju hindamise aruandes sätestatud nõudeid ja leevendusmeetmeid.\n(8) Teetöödel sideainete kasutamisel peab vältima nende sattumist pinnasesse ja veekogudesse.\n(9) Teetöödel peab pöörama tähelepanu olemasolevate, nii looduslike kui ka ehitatud vee äravoolukohtade ülesleidmisele, nende kasutamisele ja korrastamisele. Teetööde tulemusena ei või halveneda vee äravoolutingimused teed ümbritseval alal.\n(10) Tee muldkehasse paigaldatud tehnovõrkude ja sajuvete kanalisatsiooni restkaevude kaaned ei või üldjuhul asetseda sõidukite sõidujälgedes.\n(11) Kaevude kaaned ei või olla teepinnast kõrgemal ja võivad olla mõõtepinnast madalamal määruse lisas 2 kattekihtide tasasusele kehtestatud hälvete võrra. Sõidutee rentslis asuvad sajuvete neelukaaned peavad olema teekattest madalamal kuni 10 mm. Kaevukaaned ei või tekitada nendest ülesõitmisel müra.\n(12) Teekatte haardetegur ei või liikluseks avatud sõiduteel, kus lubatud sõidukiirus on üle 50 km/h, erineda tee ristsuunas üle 0,1 ühiku võrra tee ristsuuna haardeteguri keskväärtusest.\n(13) Teekatte haardetegur ei või tee seisundinõuetega määratletud ohtlikele kohtadele või ohtlikele teelõikudele üleminekul järsult muutuda.\n(14) Teetöödest põhjustatud ümbersõiduteed peavad vastama vähemalt 1. seisunditasemele vastavalt ehitusseadustiku § 97 lõike 2 alusel sätestatud nõuetele. Teetöödest põhjustatud ümbersõidutee seisund ja ümbersõidu ajaline kestus määratakse teedel, kus liikleb üle 1000 auto ööpäevas, tulude ja kulude analüüsiga, milles peab arvesse võtma liiklejatele tekkivaid täiendavaid kulusid.\n(15) Muldkeha ja katendi kihte võib rajada üksnes valmis ehitatud ja kehtiva korra kohaselt vastu võetud alumistele kihtidele. Külmakindluse hindamisel on vajalikud akrediteeritud labori (edaspidi labor) andmed, kuid omanikujärelevalve võib alumise katendikihi töid vastu võtta, samuti lubada ülemise kihi materjale paigaldada juhul, kui alumise kihi materjali veeimavus on labori andmete kohaselt alla 2%.\n(16) Kvaliteedinõuete täitmise kontrollimisel kasutatavad seadmed ja mõõtja erialane pädevus peavad vastama kehtestatud nõuetele. Seadmed peavad olema kalibreeritud. Seadmete kontrollimise ja kalibreerimise nõuded on kirjeldatud standardites EVS-EN 932-5 ja EVS-EN 12697-38.\n(17) Kvaliteedinõuetes sätestatud lubatud hälbeid arvestatakse kõrgussüsteemi mõõdistamisvõrgu sõlmpunkti suhtes. Objekti sidumine kehtestatud kõrgussüsteemiga peab olema tehtud ehitusgeodeetiliste ja -geoloogiliste uuringute tegevusalal majandustegevuse registri registreeringut omava isiku poolt.\n§ 3. Teetöödel kasutatavate materjalide üldnõuded\n(1) Teetööde tegija on kohustatud võtma teetöödel kasutatavate materjalide proovid ja tegema või korraldama oma kulul kõik kvaliteedinõuetes ette nähtud katsetused, kui töövõtulepingus ei ole sätestatud teisiti.\n(2) Täitematerjalide tootja või tema volitatud esindaja tõendab vastavushindamise dokumentatsiooniga (toimivus- või vastavusdeklaratsioon) nende täitematerjalide partiide nõuetele vastavust, mille kohta on käesolevas määruses kvaliteedinõuded kehtestatud. Vahetult enne täitematerjalide paigaldamist peab laboris kontrollima kasutatavate täitematerjalide (välja arvatud filler) iga partii omaduste vastavust vastavushindamise dokumentatsioonile ja nõuetele.\n(3) Imporditud täitematerjali üheks partiiks loetakse üks laeva- või raudteesaadetis. Kohaliku täitematerjali üheks partiiks loetakse ühest karjäärist asfaltbetoonsegude jaoks tarnitud täitematerjalil kuni 3000 tonni, muudel juhtudel loetakse täitematerjalide üheks partiiks 6000 tonni.\n(4) Iga partii vastavushindamise dokumentatsioonile vastavuse kontrollimisel kontrollitakse peentäitematerjali terastikulist koostist, peenosiste sisaldust ning muldkehas ja dreenikihis kasutatava materjali filtratsiooni. Jämetäitematerjalil kontrollitakse terastikulist koostist, peenosiste sisaldust, purunemiskindlust ja tera kuju plaatsusteguri järgi. Jämetäitematerjali, mille purunemiskindlus on ≤25, kasutamisel ülemises kihis kontrollitakse lisaks ka kulumiskindlust Nordic-katsel. Jämetäitematerjalide külmakindlust kontrollitakse vähemalt üks kord enne materjalide paigaldamist. Külmakindluse hindamisel on labori andmed vajalikud, kuid materjale võib paigaldada juhul, kui materjali veeimavus on labori andmete kohaselt alla 2%.\n(5) Teetööde tegija peab nõuetekohased labori katse- ja mõõtmisprotokollid või nende digitaalselt allkirjastatud ärakirjad esitama viivituseta omanikujärelevalve esindajale.\n(6) Esitatud laboratoorsete katseandmete õigsuses kahtlemisel ja muudel põhjendatud juhtudel on teetööde tellija esindajal õigus koos teetööde tegija esindajaga võtta täiendavateks katsetusteks kontrollproove. Proove võetakse vastavalt soovitatud standardites sätestatud proovide võtmise metoodikale.\n(7) Kontrollproove katsetatakse laboris. Kontrollproove võib samaaegselt katsetada ka teetööde tellija nõusolekul ja tingimustel teetööde tegija poolt seni kasutatud laboris. Kui kontrollproovide katseandmete põhjal selgub, et teetööde tegija poolt käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt tehtud laboratoorsetel katsetustel saadud tulemused koos lubatud hälvetega ei vasta kehtestatud normidele, on teetööde tellijal edaspidi õigus nõuda kõikide katsetuste tegemist teises laboris. Nõuetele mittevastava paigaldatud materjali peab teetööde tegija eemaldama. Katendist võetud kontrollproovide augud peab nende aukude puurija täitma viivituseta katendi ehitamisel kasutatud materjalidega või muude samaväärsete materjalidega.\n2. peatükk Kvaliteedinõuded teeliikide järgi\n§ 4. Pinnatud tee\n(1) Ilmastikukaitse- ja kulumiskihi ehitamisel teekattele laotatakse vaheldumisi bituumensideainet ja sobiva terakoostisega jämetäitematerjali või peentäitematerjali ning rullitakse (edaspidi pindamine). Pindamine võib olla ühe- või mitmekihiline. Pindamist kasutatakse nii teekatte säilitamiseks kui ka paigaldatud uue katte haardeteguri parandamiseks.\n(2) Pindamiskiht peab visuaalsel hindamisel olema ühtlase tekstuuriga ja tasane. Pinnatud tee peab pärast rullimise lõpetamist olema 72 tunni möödudes kiirusepiiranguteta ning lahtine killustik peab olema eemaldatud. Tellija nõusolekul võib kiirusepiirangutega liiklemise aega erandkorras pikendada ettenägematu saju kestusaja võrra või tee katte pinnal ootamatult alla 5 ºC langenud õhutemperatuuri puhul 24 tunni võrra.\n(3) Fraktsioneeritud killustikuga pindamiskihi kvaliteeti hinnatakse killustikuterade laotustiheduse ja tekstuuri sügavuse mõõtmise meetodil. Nõuded, mis kehtivad pärast lahtise killustiku eemaldamist, on sätestatud käesoleva määruse § 14 lõigetes 5 ja 6.\n§ 5. Kruusatee\n(1) Kruusateel peab kruusakihi paksus olema vähemalt 20 cm, millest vähemalt 12 cm paksune ülakiht peab olema käesoleva määruse lisas 10 sätestatud positsiooni 5 või 6 terakoostisega. Kruusakihi ülakihti mõõdetakse tee teljel ja tee servast 1 meetri kaugusel. Tihendatud kattel ei tohi olla lahtisi 32 mm avaga sõela mitteläbivaid osakesi.\n(2) Kruusatee kvaliteeti kontrollitakse iga 100 meetri järel. Lubatud suurimad hälbed projektist on järgmised:\n1) põikkalde erinevus ±0,5%;\n2) tee telje kõrguse erinevus ±50 mm, asustatud alas või külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n3) piki- ja põikitasasus (ebatasasus 3-meetrise lati all) ≤15 mm;\n4) elastsusmoodul tihendatud kruusatee pinnal määratuna LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega ristlõike kolmes punktis peab olema ≥120 MPa. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n§ 6. Asfaltbetoon- ja mustkattega tee\n(1) Katte vastavust projektile kontrollitakse iga 25 meetri järel ja lubatud suurimad hälbed projektist võivad olla järgmised:\n1) põikkalle kahepoolse põikkaldega teel ±0,5% ja ühepoolse põikkaldega teel ±0,3%;\n2) tee telje kõrgus projektist ±50 mm, asustatud alas või külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n3) katte serva kaugus tee teljest võib erineda –0/+15 cm, kusjuures kahe järjestikuse mõõtmise vahe ei või olla üle 5 cm.\n(2) Asfalt- ja mustkattega tee tasasus peab vastama käesoleva määruse lisas 1 esitatud nõuetele. Mõõtmist alustatakse vähemalt 20 meetrit enne iga uue paigaldatud lõigu algust. Teel, mille pikkused, vertikaalkõverate raadiused või keeruline vertikaalplaneering ei võimalda tasasusindeksit IRI (International Roughness Index) mõõta, mõõdetakse tasasust 3 meetri pikkuse latiga. Suurimad lubatud ebatasasused 3 meetri pikkuse lati all on esitatud käesoleva määruse lisas 2. Tasasusindeks IRI iseloomustab üksikute 100 meetri pikkuste kattelõikude tasasust (millimeetrit meetri kohta) ja on määratletud kiirusel 80 km/h. Teistsuguseid mõõtmistehnoloogiaid võib teetööde tellija nõusolekul kasutada, kuid nende kasutamisel peab töö tegija üleminekutegureid põhjendama.\n(3) Teekatte haardetegurit mõõdetakse mitte varem kui kaks nädalat pärast liikluse avamist. Haardetegur peab olema vähemalt 0,4, kui lubatud suurim kiirus vastaval teelõigul on kuni 80 km/h. Kui lubatud suurim kiirus vastaval teelõigul on suurem kui 80 km/h, peab haardetegur olema vähemalt 0,5 vastavalt Euroopa tehnilisele normile CEN/TS 13036-2. Mõõtmisel teiste meetodite järgi peab mõõtja tõendama mõõtmistulemuse vastavust nimetatud tehnilisele normile. Kui haardetegur ei vasta nõuetele, peab paigaldama kiirust piiravad liiklusmärgid ja mõõtma haardetegurit regulaarselt vähemalt kord kuus, seda ka talveperioodil, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Kui nõutavat haardetegurit ei ole saavutatud naastrehvide kasutamise hooaja lõppemiseks, on teetööde tegijal kohustus viia haardetegur viivituseta vastavusse nõuetega.\n(4) Paigaldatud asfalt- ja mustkatte tihendustegur ja jäävpoorsus peavad vastama käesoleva määruse lisas 3 esitatud nõuetele.\n(5) Paigaldatud katte vuugid peavad pärast tihendamist olema monoliitsed, tasased ja tihedad. Vuugi katte tihendustegur ja jäävpoorsus peavad vastama käesoleva määruse lisas 3 esitatud nõuetele.\n(6) Tugipeenarde elastsusmoodul mõõdetuna LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega tugipeenra keskelt peab olema vähemalt 130 MPa. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n(7) Teepeenarde põikkalle võib erineda projektis märgitud põikkaldest ±0,5%. Tugipeenar ei või olla projektis märgitud laiusest kitsam. Tugipeenra kattepoolne serv ei tohi olla kattest kõrgem ja võib olla kattest madalam kuni 10 mm.\n§ 7. Sillutiskattega tee\n(1) Killustik- või kruusaluse paksus sillutiskatte all peab olema vähemalt 15 cm. Sõltuvalt konstruktsiooni tüübist laotakse sillutiskivid kas liivast, tsemendiga stabiliseeritud liivast või muust sobivast materjalist sängituskihile.\n(2) Sillutiskatte suurimad lubatud hälbed projektist on järgmised:\n1) põikkalde erinevus ±1%;\n2) tee telje kõrgus ±50 mm, asustatud alas või külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n3) piki- ja põikitasasus (ebatasasus 1 meetri pikkuse lati all) ≤5 mm, klombitud munakivisillutisel ≤15 mm;\n4) tehiskivisillutisel ei või kivide omavaheline kõrguste erinevus ületada 2 mm ja klombitud munakivisillutisel 5 mm;\n5) looduskivist sillutise paigaldamisel betoonist sängituskihile peab vuugi täitekõrgus tsementmördiga täidetult olema vähemalt 2/3 sillutiskivi kõrgusest;\n6) murtud pinnaga sillutiskivide vahelise vuugi laius ei tohi ületada 20 mm;\n7) lõigatud pinnaga looduskivide vahelise vuugi ja tehiskivide vahelise vuugi laius ei tohi ületada 10 mm.\n3. peatükk Kvaliteedinõuded tööliikide järgi\n§ 8. Ettevalmistustööde tegemine\n(1) Enne muldkeha ja katendi rajamist peavad tee trassil või selle osal olema tehtud ettevalmistustööd. Nende tööde hulka kuuluvad muuhulgas järgmised tööd:\n1) tee trassi ja rajatiste väljamärkimine looduses;\n2) side- ja elektriliinide ning kaablite ümberehitus või paigaldus;\n3) torujuhtmete ja kollektorite ümberehitus või paigaldus;\n4) teetöödega seotud materjalide laoplatside, ümbersõiduteede ja teiste alade puhastamine, vertikaalplaneerimine ning ettevalmistamine;\n5) ajutiste ümbersõiduteede ja objektisiseste teede rajamine;\n6) muldkeha alla jääva aluspinnase vertikaalplaneerimine ja tihendamine.\n(2) Torujuhtmete ja kollektorite paigaldamise maksimaalsed lubatavad hälbed peavad vastama vastava rajatise ehitusnormidele ja nendes normides lubatud hälvetele.\n(3) Sajuvete kanalisatsiooni kõrguste ja kallete lubatavad hälbed on esitatud käesoleva määruse lisas 4.\n(4) Geodeetiliste tööde lubatud hälbed on esitatud käesoleva määruse lisas 5.\n(5) Mulde aluspinnase tihendustegur peab olema ≥0,94. Pealispinna kõrgusarvude lubatud hälve on ±10 cm, kui selle lubatud hälbe suurus ei ole projektis toodust väiksem.\n(6) Tee trassilt langetatud puude raiel ja teisaldamisel peab lähtuma metsaseadusest ning metsamaterjali omaniku nõudmistest.\n§ 9. Muldkeha ehitamine\n(1) Muldkeha ehituskvaliteedi hindamiseks kontrollitakse:\n1) muldkeha kihtide tihedust;\n2) muldkeha pinna tasasust;\n3) muldkeha materjali terastikulist koostist, filtratsiooni ja külmakindlust;\n4) mulde kõrgust ja ristprofiili mõõtmeid;\n5) külgkraavide kõrgust.\n(2) Talvel ehitatud muldkehale võib katendit ehitada üksnes pärast muldkeha sulamist, tihendamist ja profileerimist.\n(3) Üle 5 meetri kõrgusele muldkehale võib katendi paigaldada enne ühe aasta möödumist mulde vastuvõtmisest juhul, kui muldkeha on tihendatud kuni 0,3 meetri paksuste kihtidena ja kõikide kihtide tihedus vastab nõuetele või kuni 0,5 meetri paksuste kihtidena, kui teetööde tegija tõendab, et nõutav tihedus on kogu tihendatava kihi paksuses saavutatav.\n(4) Tee muldkeha pinnase tihedust kontrollitakse tihendatavate kihtide kaupa ristlõike kolmes punktis, muldkehal kõrgusega kuni 3 meetrit iga 100 meetri järel ja muldkehal kõrgusega üle 3 meetri iga 50 meetri järel.\n(5) Liivpinnasest muldkeha tihedustegur peab vastama käesoleva määruse lisas 6 toodud nõuetele. Muudest pinnastest ehitatud muldkeha kihil kontrollitakse tihedust elastsusmooduli mõõtmise teel LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n(6) Elastsusmoodul, mõõdetuna LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega või samaväärse seadmega muldkeha pinnal, ei tohi olla väiksem projektis ettenähtust. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n(7) Elastsusmoodulit mõõdetakse tee teljelt ning mõlemalt poolt vähemalt ühe meetri kaugusel mulde servast.\n(8) Muldkeha tasasust kontrollitakse ühtlase pikikaldega teelõikudel tee teljel ja vähemalt ühe meetri kaugusel muldkeha servast iga 25 meetri järel. Nivelleerimisandmete põhjal arvutatud kõrguste vahed peavad vastama tingimusele:\nkus Hi, Hi+1 ja Hi+2 on nivelleerimisel saadud lugemid tee pikisuunalistes naaberpunktides.\n(9) Teel, mille pikkus, keerukus või vertikaalplaneeringu samm ei võimalda käesoleva paragrahvi lõikes 8 märgitud meetodit kasutada, määratakse muldkeha tasasus latiga, mille pikkus on 3 meetrit. Tasasust kontrollitakse iga 25 meetri järel ja suurim lubatud ebatasasus piki- ja põiksuunas on 30 mm.\n(10) Muldkeha täitematerjali terastikulist koostist ja filtratsiooni kontrollitakse mitte harvem kui üks kord iga 3000 m³ muldkehasse paigaldatud ja tihendatud pinnase kohta. Filtratsioonimoodulite määramine on kirjeldatud standardis EVS 901-20. Muldkeha töökihis kasutatava täitematerjali filtratsioonimoodul peab olema vähemalt 0,2 meetrit ööpäevas. Nõuetele mittevastav materjal tuleb tee konstruktsioonist eemaldada.\n(11) Muldkeha ristprofiili kontrollitakse iga 25 meetri järel. Kontrollitakse:\n1) telje kõrguse vastavust projektile;\n2) laiust ja paiknemist tee telje suhtes;\n(12) Muldkeha ristprofiili suurimad lubatud hälbed projektist on:\n1) telje kõrgus ±50 mm, asustatud alas või külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n2) mulde serva kaugus tee teljest –5 cm / +10 cm;\n3) põikkalded kahepoolse põikkaldega teel ±0,5% ja ühepoolse põikkaldega teel ±0,3%.\n(13) Muldkeha nõlvus peab vastama käesoleva määruse lisas 7 toodud nõuetele.\n(14) Külgkraavide põhja kõrgused võivad erineda projektist ±10 cm tingimusel, et vete äravool on tagatud projektis ettenähtud suunas.\n(15) Kui muldkeha materjal muutub või kui on vaja tasandada külmakergete, kandevõime või vajumiste erinevusi, peab ehitama siirdekiilud. Siirdekiilude lubatud kalded ja siirdekiilu pikkuse arvutusvalem on esitatud käesoleva määruse lisas 8. Siirdekiilu kõrguste suurim lubatud hälve projektist on ±20 mm.\n(16) Muldkeha projekteerimisel peab arvestama, kuidas pärast tee käikuandmist saab täita hooldustööde nõudeid.\n§ 10. Tee katendi ehitamine\nKatendi konstruktsioon ja tugevusomadused tervikuna peavad vastama projektis ja käesolevas määruses toodud nõuetele. Katendi kihtide (kate, alus ja dreenkiht) kvaliteeti kontrollitakse katendi ehitamisel nii eraldi kui ka ühtse tervikuna.\n§ 11. Dreenkihi ehitamine\n(1) Dreenkihi ehituskvaliteedi hindamiseks kontrollitakse:\n1) dreenkihi tihedust;\n2) pinna tasasust;\n3) dreenkihi materjali terastikulist koostist ja filtratsiooni;\n4) ristprofiili mõõtmeid.\n(2) Dreenkihi tihedust kontrollitakse tihendatavate kihtide kaupa ristlõike kolmes punktis iga 50 meetri järel.\n(3) Liivpinnasest dreenkihi tihendustegur, mis on pinnaseskeleti tegeliku mahumassi ja sama pinnase optimaalse niiskuse juures määratud maksimaalse mahumassi suhe, peab olema vähemalt 0,98. Liivpinnasest dreenikihi elastsusmoodul, mõõdetuna teel LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega, peab olema vähemalt 65 MPa. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n(4) Muudest täitematerjalidest ehitatud dreenkihil kontrollitakse tihedust elastsusmooduli mõõtmise teel LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega. Elastsusmoodul dreenkihi pinnal ei tohi olla väiksem projektis ettenähtust. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n(5) Dreenkihi täitematerjali terastikulist koostist kontrollitakse mitte harvem kui üks kord iga 3000 m³ paigaldatud täitematerjali kohta ning filtratsiooni kontrollitakse mitte harvem kui üks kord iga 1000 m³ paigaldatud täitematerjali kohta. Nõuetele mittevastava materjali peab konstruktsioonist eemaldama.\n(6) Dreenkihi ehitustöödel kasutatavate materjalide filtratsioonimoodulite määramine on kirjeldatud standardis EVS 901-20. Dreenkihi filtratsioonimoodul peab olema vähemalt 0,5 meetrit ööpäevas. Nõuetele mittevastava materjali peab konstruktsioonist eemaldama.\n(7) Dreenkihi ristprofiili kontrollitakse iga 25 meetri järel. Kontrollitakse:\n(8) Dreenkihi ristprofiili suurimad lubatud hälbed projektist on:\n2) dreenkihi serva kaugus tee teljest –5 cm / +10 cm;\n§ 12. Aluse ehitamine\n(1) Alused ehitatakse optimaalse terastikulise koostisega täitematerjalide segust (edaspidi sidumata segu), mustkillustikust, ridakillustikust või fraktsioneeritud täitematerjalidest kiilumismeetodil. Killustikaluse ehitamiseks kasutatavate täitematerjalide terastikulise koostise nõuded on kirjeldatud standardis EVS-EN 13285. Kasutatavate täitematerjalide nõuded on kirjeldatud standardis EVS-EN 13242 ja nende kontrollitavate omaduste loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas 9.\n(2) Fraktsioneeritud killustikust alus ehitatakse kiilumismeetodil, juhindudes järgmistest killustiku kulunormidest:\n1) põhifraktsioon 16–32 mm – kiilekillustiku fraktsioonide 8–12 mm, 4–16 mm või 8–16 kulu 25 kg/m²;\n2) põhifraktsioon 32–63 mm – kiilekillustiku fraktsioonide 8–16 mm ja 12–16 mm kulu 25 kg/m² või 16–32 mm kulu 35 kg/m², mille peale kiilutakse fraktsioonid 8–12 mm, 4–16 mm või 8–16 mm kuluga 15 kg/m²;\n3) põhifraktsioon 63–120 mm – kiilekillustiku fraktsioonide 16–32 mm kulu 30 kg/m², mille peale kiilutakse killustik fraktsioonidega 8–12 mm, 4–16 mm või 8–16 mm kuluga 20 kg/m²;\n4) käesoleva lõike punktides 1–3 toodud kulunormi lubatud hälve võib olla kulunormist suurem 5 kg/m² võrra.\n(3) Sidumata segust alus valmistatakse käesoleva määruse lisas 10 toodud terastikulise koostisega viisil, mis tagab ühtlase ettenähtud terastikulise koostisega segu. Terastikulist koostist kontrollitakse vähemalt üks kord iga 1000 m³ kohta. Nõuetele mittevastava materjali peab konstruktsioonist eemaldama. Segu valmistamise nõuded on järgmised:\n1) kui ühes kihis ehitatava aluse paksus on 10–15 cm, siis kasutatakse segu 0/31,5 (käesoleva määruse lisa 10 positsioon 1 või positsioon 2);\n2) kui ühes kihis ehitatava aluse paksus on 16–25 cm, siis kasutatakse segu 0/63 (käesoleva määruse lisa 10 positsioon 3 või positsioon 4);\n3) killustikaluseid paksusega üle 25 cm ehitatakse mitmekihilistena, lähtudes punktide 1 ja 2 nõuetest, kusjuures ülakihi segu 0/32 kogupaksus killustikaluses ei või olla suurem kui 10–15 cm;\n4) käesoleva määruse lisa 10 positsioonide 1 ja 3 terastikulist koostist kasutatakse tardkivikillustiku ja positsioonide 2 ja 4 terastikulist koostist lubjakivikillustiku puhul.\n(4) Killustik peab olema paigaldatud alusesse viisil, mis tagab ühtlase ettenähtud terastikulise koostisega materjali tee piki- ja ristlõike ulatuses. Kui toodetud ja paigaldatud segu koostis ei vasta käesoleva määruse lisas 10 esitatud nõuetele, on teetööde tellijal õigus nõuda paigaldatud killustiku väljavahetamist terve selle teelõigu ulatuses, kuhu on laotatud materjal, millest võeti vastav proov.\n(5) Laotatud kihi minimaalne paksus peab olema vähemalt 1,5D (D on kasutatava täitematerjali suurima tera suurus). Kihi paksus peab jääma vahemikku 10–25 cm.\n(6) Sidumata segudest aluste ehitamiseks teedel, mille keskmine liiklussagedus on alla 200 auto ööpäevas, võib kasutada mineraalmaterjale, millel on täidetud järgnevad nõuded:\n1) tera läbimõõt D on vähemalt 16 mm;\n2) vastavalt standardile EVS-EN 13285 on soovitav terakoostise kategooria valida kas GA, GB, GC, GO, GP või GE, samas peenosiste sisaldus peab vastama vähemalt kategooriale UF7;\n3) jämetäitematerjali purustatud pindadega terade sisaldus peab vastama vähemalt kategooriale C 50 ja purunemiskindluse maksimaalväärtuse kategooria peab olema vähemalt LA40.\n(7) Ööpäevaringsel miinustemperatuuril võib sideainega töötlemata aluseid ehitada muldkehale, mis on valmis ehitatud ja vastu võetud enne ööpäevaringse miinustemperatuuri saabumist. Alused võetakse vastu pärast muldkeha ja aluse sulamist.\n(8) Paigaldatud kihi vastavust projektile kontrollitakse iga 25 meetri järel. Lubatud suurimad hälbed projektist on järgmised:\n1) tee telje kõrgus ±50 mm, asustatud alas või külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n2) aluse serva kaugus tee teljest –0/+10 cm;\n3) põikkalle kahepoolse kaldega teedel ±0,5% ja ühepoolse kaldega teedel ±0,3%;\n4) tihendatud kihi ristlõike kolme punkti keskmine paksus, mõõdetuna tee teljel ja aluse servast 1 meetri kaugusel, võib olla projekteeritud paksusest väiksem kuni 10%, üksikmõõtmise tulemus kuni 30 mm;\n5) suurim lubatud ebatasasus 3 meetri pikkuse lati all on optimaalse terastikulise koostisega segukillustike kasutamisel tee piki- ja põiksuunas 15 mm, fraktsioneeritud killustike kasutamisel 20 mm;\n6) tihendatud aluse mis tahes punktist võetud killustikuproov ei tohi sisaldada üle 7% osiseid, mis on väiksemad kui 0,063 mm.\n(9) Aluse tihendamist kontrollitakse elastsusmooduli mõõtmise teel tihendatud kihi pinnal LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega vähemalt iga 100 meetri järel ristlõike kolmes punktis (tee teljel ja aluse servast 1,0 meetri kaugusel). Elastsusmoodul tihendatud aluse pinnal peab olema:\n1) sõiduteel ≥170 MPa;\n2) kõnniteel ≥140 MPa;\n3) jalg- ja jalgrattateel ≥140 MPa;\n4) jalg- ja jalgrattateel, mida kasutatakse teenindava transpordi jaoks ≥170 MPa;\n5) eraldussaarel ≥120 MPa.\n(10) Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga.\n§ 13. Stabiliseeritud katendikiht\n(1) Stabiliseeritud katendikihid on:\n1) bituumenstabiliseeritud katendikiht (tähis on BS);\n2) tsementstabiliseeritud katendikiht (tähis on TS);\n3) kompleksstabiliseeritud katendikiht (tähis on KS).\n(2) Stabiliseeritud segud valmistatakse asfaltbetoonkatte freesimisel saadud materjalist uute materjalide lisamisega või uutest täitematerjalidest.\n(3) Stabiliseeritud segude terastikulised koostised peavad vastama käesoleva määruse lisas 11 esitatud nõuetele.\n(4) Stabiliseeritud segu valmistamiseks freesitud materjalist võetakse proovid sagedusega vähemalt üks proov 0,5 km kohta. Laboris saadud sideaine sisalduse ja terastikulise koostise andmete alusel määratakse uute lisatavate materjalide vajalikud kogused.\n(5) Stabiliseeritud segu nõuetekohane koostis saadakse vajalike omadustega täitematerjali lisamisega. Lisatava täitematerjali omadused on kompleks- ja bituumenstabiliseerimise puhul kirjeldatud standardis EVS-EN 13043 ning tsementstabiliseerimise puhul standardis EVS-EN 13242.\n(6) Segu koostise määramiseks võetakse tööde käigus tihendamata stabiliseeritud segust vähemalt üks proov iga 5000 m² stabiliseeritud pinna kohta, kuid mitte vähem kui üks proov päevas. Segu koostises kontrollitakse täitematerjalide terastikulist koostist ning sideaine ja niiskuse sisaldust.\n(7) Paigaldatud segu terastikuline koostis ei või väljuda käesoleva määruse lisas 11 esitatud vastava segu terastikulise koostise minimaalse ja maksimaalse väärtuse vahemikust.\n(8) Ühe stabiliseeritud kihi lubatud paksus on 10–25 cm. Kui on vaja ehitada paksemat stabiliseeritud kihti, siis stabiliseeritakse kahes kihis.\n(9) Bituumenstabiliseerimisel kehtivad järgmised nõuded:\n1) bituumenstabiliseerimisel kasutatakse sideainena keskmise kiirusega lagunevat bituumenemulsiooni või sellist vahtbituumenit, mis valmistatakse bituumenist, margiga 160/220, mille omadused on kirjeldatud standardis EVS 901-2;\n2) vahtbituumeniga stabiliseerimisel peab esimese viie minuti jooksul pärast segamisprotsessi algust võtma vahuproovi ning määrama vahustamise käigus sideaine mahu kasvu. Bituumeni vahustamisel peab olema mahukasv vähemalt 20-kordne;\n3) sideaine sisaldust bituumenstabiliseeritud segus peab kontrollima katkematu tööprotsessi jooksul kasutatud sideaine koguse ja stabiliseeritud pinna järgi;\n4) keskmine summaarne bituumenisisaldus bituumeniga ja bituumenemulsiooniga stabiliseerimisel peab olema alustel (BS 32) vahemikus 2,8–3,5% segu massist ja üksikproovil vahemikus 2–4% segu massist ning katetel (BS 16) vastavalt 3–4% ja 2,5–4,5% segu massist.\n(10) Tsementstabiliseerimine on stabiliseerimine stabilisaator-sideainega, tsemendiga või hüdraulilise teesideainega (edaspidi hüdrauliline sideaine). Tsementstabiliseerimisel kehtivad järgmised nõuded:\n1) tsementstabiliseerimisel kasutatakse sideainena hüdraulilist sideainet. Nõuded sideainetele on kirjeldatud standardites EVS-EN 197-1, EVS 925 ja EVS-EN 13282-1;\n[RT I, 08.04.2016, 2 - jõust. 11.04.2016]\n2) segu tegelik hüdraulilise sideaine sisaldus võrreldes segu projekteeritud koostisega ei või erineda üle 2%. Hüdraulilise sideaine sisaldust kontrollitakse katkematu tööprotsessi jooksul kasutatud koguse järgi;\n3) tööd alustades kontrollitakse hüdraulilise sideaine doseerimist iga 50 meetri järel. Kui kolme järjestikuse määrangu erinevused ei ületa 0,5 kg/m², siis tehakse edaspidi kontrollmääranguid vähemalt üks kord päevas;\n4) stabiliseeritud kihist võetud proovidest, millest on eraldatud kõik üle 40 mm suurusega kivid, tehakse esimesel tööpäeval, kui stabiliseerimist alustati, PROCTOR-meetodil kuus proovikeha läbimõõduga 150 mm, millest kolmel katsekehal määratakse survetugevus 7 päeva vanuselt ja kolmel katsekehal 28 päeva vanuselt. Edaspidi tehakse ja katsetatakse kuus proovikeha iga 10 000 m² stabiliseeritud pinna kohta. Survetugevust võib määrata ka katendist puuritud proovikehadel, mille läbimõõt on 150 mm. Proovikehade valmistamise meetodid on kirjeldatud standardis EVS-EN 13286-50;\n5) stabiliseeritud segust valmistatud proovikehade survetugevus seitsme päeva vanuselt peab olema vähemalt 2 MPa ja 28 päeva vanuselt vahemikus 4–12 MPa.\n(11) Kompleksstabiliseerimisel kehtivad järgmised nõuded:\n1) kompleksstabiliseerimisel kasutatakse sideainena bituumenemulsioone, mille lagunemisindeks on vähemalt klass 3 ning mille bituumeni sisaldus on vähemalt 60% või vahtbituumenit, mille lähtebituumen on naftabituumen margiga 100/150 kuni 650/900 (kui stabiliseerimisel ei kasutata freespuru, võib kasutada ka margiga 70/100) ja hüdraulilist sideainet;\n2) summaarse bituumeni keskmine sisaldus peab olema vahemikus 2,8–3,5% ja üksikproovil võib olla vahemikus 2–4% segu massist;\n3) hüdraulilise sideaine keskmine sisaldus peab olema vähemalt 1,5% segu massist ja üksikproovil võib olla vähemalt 1,5% segu massist;\n4) segu hüdraulilise teesideaine tegelikku sisaldust kontrollitakse analoogselt käesoleva lõike punktides 2 ja 3 esitatud nõuetele;\n5) kompleksstabiliseeritud segust valmistatakse proovikehad ja katsetatakse analoogiliselt käesoleva lõike punktis 4 sätestatud toimingutele ja määratakse kaudne tõmbetugevus 20 ºC juures. Seitsme päeva vanuste proovikehade survetugevus peab olema vähemalt 1,5 MPa ja 28 päeva vanuselt vahemikus 3–12 MPa või kaudne tõmbetugevus seitsme päeva vanuselt vähemalt 0,35 MPa ja 28 päeva vanuselt vahemikus 0,5–0,9 MPa.\n(12) Nõuded erinevate meetoditega paigaldatud stabiliseeritud kihile:\n1) iga paanikihi paksust mõõdetakse pärast tihendamist iga uue teelõigu alguses 50-meetrise sammuga. Kui kolme järjestikuse mõõtmise tulemused vastavad nõuetele, tehakse edaspidi vähemalt üks määrang iga 100 meetri järel. Paanikihi keskmine paksus ei tohi olla projekteeritud paksusest väiksem üle 10% ja üksikmõõtmise tulemus väiksem üle 30 mm;\n2) stabiliseeritud kihi keskmine paksus arvutatakse tee ristlõikes tehtud kolme (tee teljel ja 50 cm kaugusel katendi servast) mõõtmise alusel, kusjuures mõõdetud kihipaksuseid, mis ületavad projekteeritud kihipaksust rohkem kui 1,2 korda, arvestatakse projekteeritud kihipaksust 1,2 korda ületavana. Tihendatud stabiliseeritud kihi kõrgusi kontrollitakse vähemalt iga 25 meetri järel ristlõike kolmes punktis;\n3) kõrgused võivad erineda projektist ±50 mm, asustatud alas ja külgneva rajatise või konstruktsiooniga liitumisel ±20 mm;\n4) stabiliseeritud kihi laiust mõõdetakse iga 25 meetri järel ja see ei või üheski ristlõikes olla väiksem projektis ettenähtud laiusest;\n5) stabiliseeritud kihi tasasust piki- ja ristsuunas kontrollitakse iga 25 meetri järel. Suurim lubatud ebatasasus 3 meetri pikkuse lati all on tee piki- ja ristsuunas 15 mm;\n6) lubatud erinevus projektis määratud kaldest on stabiliseeritud aluse ülemise kihi jaoks kahepoolse ristsuunalise kaldega teel ±0,5% ning ühepoolse ristsuunalise kaldega teel ±0,3%;\n7) elastsusmoodul stabiliseeritud kihi pinnal määratakse LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega iga 250 meetri järel ristlõike kolmes punktis (tee teljel ja 50 cm kaugusel kihi servast). Esimene mõõtmiskoht peab olema kuni 25 meetri kaugusel lõigu algusest. Elastsusmooduli minimaalne väärtus neis punktides seitsme päeva vanusel kihil peab olema bituumenstabiliseerimisel 190 MPa ning tsement- ja kompleksstabiliseerimisel 230 MPa. Kui kolmes esimeses järjestikuses ristlõikes mõõdetud elastsusmoodul vastab nõuetele, võib mõõtmiste sammu pikendada kuni 500 meetrini. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga;\n8) stabiliseeritud kihi niiskusesisaldus enne katte paigaldamist või pindamist ei või olla suurem kui 2,5% segu massist;\n9) pinnatud stabiliseeritud kihi tasasus peab vastama määruse lisas 1 esitatud mustkatte tasasusele.\n(13) Enne katte paigaldamist peab parandama kõik ilmnenud vead. Üle 15 mm sügavused augud täidetakse ja tihendatakse kas stabiliseerimiseks kasutatud seguga või asfaltbetooniga.\n(14) Kui ühes mõõtepunktis sooritatava mõõtmisseeria kolme üksikmõõtmise keskmine tulemus ületab nõutava elastsusmooduli väärtust üle 10%, siis antud punktis rohkem üksikmõõtmisi ei ole vaja teha.\n§ 14. Tee katte pindamine\n(1) Pindamiseks peab tee kate olema tasandatud. Tee kattes olevad augud ja ebatasasused, mis on sügavamad kui 30 mm, mõõdetuna 3 meetri pikkuse latiga tee pikisuunas, peavad olema täidetud ja tihendatud tee katte materjaliga vähemalt võrdväärse materjaliga.\n(2) Pinnatud teel olev killustik peab olema piisava nakkega seotud bituumeniga ja vahetult pindamismaterjalide all olevate materjalidega. Pindamiseks kasutatakse fraktsioneeritud killustikke, mille omadused on esitatud käesoleva määruse lisas 12. Pindamise nõuded on kirjeldatud standardis EVS-EN 12271. Fraktsioneeeritud killustike omadused on kirjeldatud standardis EVS-EN 13043. Sideainete omadused on kirjeldatud standardites EVS-EN 12591, EVS-EN 14023 ja EVS-EN 13808 ning sideainete soovituslik valik on kirjeldatud standardis EVS 901-2. Kasutatavate põlevkivibituumenite omadused on kirjeldatud standardis EVS 901-2.\n(3) Kruus- ja kergkattega tee pindamiseks võib kasutada fraktsioneerimata täitematerjale. Fraktsioneerimata täitematerjalide nõuded on kirjeldatud standardis EVS-EN 13043. Pindamisohje tingimused on kirjeldatud standardis EVS-EN 12271.\n(4) Kasutatava ridakillustiku üle 4 mm mõõduga terad peavad vastama määruse lisas 12 esitatud nõuetele. Märgsõelumisel võib ridakillustiku peenosiste (alla 0,063 mm osiste) sisaldus olla kuni 5% (standardi EVS-EN 13043 järgi f5).\n(5) Fraktsioneeritud killustiku terade arv 10 × 10 cm pindalal peab pärast lahtiste killustikuterade eemaldamist erinevatel killustikufraktsioonidel olema järgmine: 4/8 > 160 tk; 8/12 > 60 tk; 12/16 > 40 tk.\n(6) Pärast formeerumist ning lahtiste killustikuterade eemaldamist peab tekstuuri sügavus väljaspool sõidujälgi, mõõdetuna nihikuga killustikuterade tipust kuni sideaine kihini, erinevatel killustikufraktsioonidel olema järgmine: 4/8 – 2 kuni 4 mm; 8/12 – 3 kuni 6 mm; 12/16 – 4 kuni 8 mm.\n(7) Ridakillustiku terastikuline koostis peab vastama käesoleva määruse lisas 13 toodud nõuetele.\n(8) Kruuskillustike kasutamisel peab purustatud terade osakaal olema vähemalt C50/30 või C50/10. Nõuded kruuskillustikele on kirjeldatud standardis EVS-EN 13043.\n(9) Pindamisel kasutatava sideaine nake killustikuga peab olema vähemalt 90% katsetatuna löögimeetodil. Katsetustingimused on kirjeldatud standardis EVS-EN 12272-3. Rullpudeli meetodil katsetatuna peab nake killustikuga olema vähemalt 50% pärast 24 tunni möödumist katse algusest. Rullpudeli meetodi tingimused on kirjeldatud standardis EVS-EN 12697-11. Kui nake on vastavalt alla 90% või 50%, kasutatakse pindaktiivseid lisandeid. Pärast pindaktiivse lisandi lisamist kontrollitakse naket uuesti ja see peab vastama eespool toodud nõuetele.\n(10) Tee pindamiseks ei või kasutada vedeldatud bituumenit ning asustatud alal ei või pindamiseks kasutada ka põlevkivibituumenit.\n(11) Pindamistööd on lubatud, kui õhu temperatuur on nafta- ja põlevkivibituumenite kasutamisel vähemalt +15 ºC ja bituumenemulsioonide kasutamisel vähemalt +10 ºC ning teekatte temperatuur on vähemalt +10 ºC. Madalamatel temperatuuridel on pindamistööde tegemine lubatud tellija nõusolekul juhul, kui tööde tegija on tõendanud, et uute materjalide või tehnoloogia kasutamisel saadakse samaväärse kvaliteediga pindamiskiht. Saju korral ei või pindamistöid teha.\n(12) Killustik puistatakse vahetult sideaine valamise järel. Killustikku rullitakse vahetult pärast puistamist, kuni killustikuterad on õigesse asendisse paigutunud. Kahekordse puistega ühekordset pindamist rullitakse ainult teise puiste järel.\n(13) Eelpuistega pindamise esimest kihti ei rullita. Erandiks on pehmed must-, kruus- ja stabiliseeritud katted, kus esimese puiste killustik surutakse rulliga aluspinda.\n(14) Metallvaltsidega võib rullida vaid pinnatud pehmeid must-, kruus- ja stabiliseeritud katteid. Katete rullimisel peab vältima killustikuterade purunemist valtside all.\n(15) Pindamislõigu algus- ja lõpukohad peavad olema tasased ja ei tohi olla sideainega määrdunud. Pinnataval alal ei või olla terade ülekattega ja pindamata kohti.\n(16) Pindamiskiht paigaldatakse arvestusega, et järgmist pindamist enne nelja aasta möödumist ei ole vaja teha.\n§ 15. Kruusatee katte ehitamine\n(1) Kruusatee katte (edaspidi kruuskate) ehitatakse looduslikust või tehistäitematerjalist.\n(2) Kruuskatte täitematerjali terastikuline koostis peab vastama käesoleva määruse lisa 10 positsiooni 5 või positsiooni 6 nõuetele. Nõuded täitematerjalide on kirjeldatud standardis EVS-EN 13285. Kruuskatte täitematerjal peab sisaldama materjali, mille tera läbimõõt on alla 0,063 mm läbimõõduga materjali hulgas läbimõõduga alla 0,002 mm vähemalt 7%. Täitematerjali terastikulise koostise vastavust nõuetele kontrollitakse mitte harvemini kui üks kord 1000 m³ paigaldatud materjali kohta. Nõuetele mittevastava materjali peab konstruktsioonist eemaldama.\n(3) Kasutatava jämetäitematerjali purunemiskindluse kategooria peab olema vähemalt LA35 (Los Angeles’i tegur ≤35) ja külmakindluse kategooria vähemalt F4. Nõuded purunemiskindlusele on kirjeldatud standardis EVS-EN 13242 ja külmakindlusele standardis EVS-EN 1367-1.\n(4) Kruusatee ehitamisel võib täitematerjali niiskus olla kuni 0,5% võrra väiksem laboris PROCTOR-meetodil määratud optimaalsest niiskusest.\n§ 16. Asfaltbetoonsegu valmistamine\n(1) Asfaltbetoonsegu peab valmistama ja paigaldama niisugusel viisil, et see peaks vastu ette nähtud kasutusaja jooksul. Asfaltbetoonsegude valmistamise nõudeid on kirjeldatud standardis EVS 901-3.\n(2) Töövõtja peab paigaldatava asfaltbetoonsegu koostise kooskõlastama omanikujärelevalvega.\n(3) Asfaltbetoonsegu projekteeritud koostises peavad olema näidatud jämetäitematerjalide fraktsioonide omadused ning bituumeni penetratsioon või viskoossus. Nimetatud omadused on kirjeldatud standardis EVS 901-3. Nake tardkivimist jämetäitematerjaliga peab olema tõendatud labori katseprotokolliga.\n(4) Täitematerjalid peavad olema ladustatud liikide ja fraktsioonide kaupa. Nende segunemine laoplatsil peab olema välistatud. Fraktsioneerumise vähendamiseks ladustatakse materjal kuhilasse kuni ühe meetri paksuste kihtide kaupa.\n(5) Asfaltbetoonitehase täitematerjalide laoplatsi pinna kate peab tagama vee äravoolu ja välistama täitematerjali segunemist aluspinnasega.\n(6) Nõuded asfaltbetoonsegudes kasutatavale täitematerjalile on kirjeldatud standardis EVS 901-1 ja standardis EVS 901-3.\n(7) Killustikmastiks asfaltbetoonsegu (edaspidi SMA) skelett koostatakse killustikust, mille purunemiskindluse kategooria on ≤LA20 ja kulumiskindluse kategooria ≤AN14, tardkivisõelmest ja fillerist. Nõuded killustikmastiks asfaltbetoonsegu materjalide omadustele on kirjeldatud standardis EVS 901-3.\n(8) Lubjakivist või kruusast toodetud fraktsioneeritud täitematerjali ja lubjakivist või kruusast toodetud peentäitematerjali lubatakse ülemise kihi asfaltbetoonsegudes kasutada ainult nendel teedel, mille talviseks libedustõrjeks ei kasutata kloriide.\n(9) Peentäitematerjali ja fraktsioneerimata täitematerjali kasutamisel segudes AC bin (kasutamiseks siduvkihis) ja AC base (kasutamiseks kandevkihis) peab olema täidetud nõue, et peenosiste kvaliteet vastab kategooriale MBf10. Lubjakivist peentäitematerjali peenosiste sisaldus peab vastama kategooriale f10 ja fraktsioneerimata täitematerjali 0/4 mm peenosiste sisaldus kategooriale f16. Lubjakivist peentäitematerjalide peenosiste sisaldus ja fraktsioneerimata täitematerjali 0/4 mm peenosiste sisaldus on kirjeldatud standardis EVS-EN 13043.\n(10) Töö tegija peab laboris enne asfaltbetoonsegu koostise kooskõlastamist ning tööde käigus vähemalt üks kord iga täitematerjali partiil kontrollima tarnitud täitematerjalide kõikide fraktsioonide (välja arvatud fraktsioonid, mille D jääb alla 5 mm) purunemiskindluse, kulumiskindluse ja terastikulise koostise vastavust vastavushindamise dokumentatsioonile (kui vastavad omadused on nõutavad ja deklareeritud) ning bituumeni penetratsiooni ja naket tardkivimist jämetäitematerjaliga. Nõuded purunemiskindlusele, kulumiskindlusele ja terastikulisele koostisele on kirjeldatud standardis EVS 901-1. Bituumeni penetratsiooni ja naket segus kasutatavate jämetäitematerjalidega kontrollitakse vähemalt üks kord iga 200 tonni bituumeni kohta. Kaevetöödega seotud katendi taastamisel katte pindalaga kuni 1000 m² võib aluseks võtta asfaltbetoonsegu tootja vastavusdeklaratsiooni.\n(11) Tardkivimist jämetäitematerjali nake bituumeniga määratakse rullpudeli meetodil. Nakke määramine on kirjeldatud standardis EVS-EN 12697-11. Nake peab olema vähemalt 50% pärast 24 tunni möödumist katse algusest. Kui nake on alla 50%, on pindaktiivse lisandi kasutamine kohustuslik. Pärast pindaktiivse lisandi lisamist kontrollitakse uuesti nakke vastavust eespool toodud nõudele. Töö tegija võib jätta ilma pindaktiivse lisandita nakkekatsed tegemata, kui ta teeb katsed kohe koos pindaktiivse lisandiga ja kasutab hiljem asfaltsegu tootmisel samuti pindaktiivset lisandit.\n(12) SMA segudes võib tolmupüüdurite tolmu kasutada, kui tolm on pärit ainult SMA segus kasutatavatest täitematerjalidest. Ülejäänud segudes võib tolmu kasutada kuni 50% ulatuses lisatava filleri ja tolmu kogumassist. Asfaltbetoontehase tolmupüüdurite tolmu kasutamise nõuded asfaltbetoonsegus on kirjeldatud standardis EVS 901-3.\n(13) Asfaltbetoonsegu bituumenisisaldus võib asfaltbetoonsegus erineda seguretseptis ettenähtust SMA segudel ±0,2% võrra ja ülejäänud segudel ±0,3% võrra.\n(14) Asfaltbetoonsegu terastikulise koostise kahe järjestikuse üksikproovi keskmine väärtus võib asfaltbetoonsegus erineda käesoleva määruse lisas 14 toodud hälvete võrra, kuid ei või väljuda vastava segu sõelkõvera väljast, mis on kirjeldatud standardis EVS 901-3.\n(15) AC surf ja SMA segu veepüsivus peab olema vähemalt 90%. Veepüsivuse nõuded on kirjeldatud standardites EVS-EN 12697 ja EVS 901-3.\n(16) Iga asfaltbetoontehase, sealhulgas mobiilse, vahetus lähetuses peab olema labor, milles määratakse täitematerjalide terastikulist koostist. Täitematerjalide terastikuline koostis on kirjeldatud standardis EVS-EN 933-1, asfaltbetoonsegu terastikuline koostis standardis EVS-EN 12697-2 ja bituumeni sisaldus standardis EVS-EN 12697-1.\n(17) Käesoleva paragrahvi lõikes 16 nimetatud labor ei pea olema akrediteeritud.\n(18) Asfaltbetoonsegude segamistemperatuur valitakse vastavuses sideaine margiga ning lubatud temperatuurid on esitatud käesoleva määruse lisas 15. Asfaltbetoonsegude tootmisel lubatust madalamatel temperatuuridel kasutatakse segu töödeldavust parandavaid lisandeid. Olenevalt bituumeni margist on kokkuleppel teetööde tellijaga lubatud käesoleva määruse lisas 15 toodud segamistemperatuuridest erinevate segamistemperatuuride kasutamine.\n§ 17. Asfaltbetoonsegu vedu\n(1) Asfaltbetoonsegu vedava veoki kast peab enne laadimist olema puhas. Veol ei tohi segu maha pudeneda ega kihistuda. Asfaltbetoonsegu võib vedada selleks kohandatud ümara kastipõhjaga veokiga. Asfaltbetoonsegu koormad peab katma.\n(2) Kui asfaltbetoonsegu veetakse selleks kohandamata, kandilise põhjaga veokiga, on suurim lubatud veokaugus SMA segudel 15 km ja AC segudel 40 km.\n(3) Kui asfaltbetoonsegu veetakse selleks kohandatud ümara põhjaga veokiga kaugemale, kui SMA segudel lubatud 15 km ja AC segudel lubatud 40 km, siis suurim lubatud veokaugus sõltub veo ajast, ilmastikutingimustest ja segu koostisest, kuid segu töödeldavus tema paigaldamisel peab olema tagatud. Asfaltbetoonsegu temperatuuri peab kontrollima iga saabuva veoki kastis vahetult enne selle tühjendamist laoturisse ja fikseerima kirjalikult protokollis. Protokoll peab sisaldama koorma paigaldamise kellaaega ja piketaažilist asukohta ning asfaltbetoonsegu temperatuuri. Laoturi punkris võib kuuma asfaltbetoonsegu temperatuur olla kuni 10 ºC madalam käesoleva määruse lisas 15 esitatud seda liiki segu kõige madalamast lubatud segamistemperatuurist. Tellija nõusolekul võib madalamatel temperatuuridel paigaldada segu juhul, kui töö tegija tõestab segu töödeldavust.\n§ 18. Asfaltbetoonsegu paigaldamine\n(1) Asfaltbetoonsegu paigaldatakse nõuetekohaselt ehitatud ning omanikujärelevalve poolt vastu võetud alusele.\n(2) Katte pealmisi kihte võib laotada õhutemperatuuril üle +5 ºC ja aluskihte üle 0 ºC. SMA-segusid võib laotada õhutemperatuuril üle +10 ºC. Asfaltbetoonsegu laotamisel temperatuuridel 0 kuni +5 ºC peab kasutama segu töödeldavust parandavaid (paigaldustemperatuuri alandavaid) lisandeid. Katte peab paigaldama kuiva ilmaga ja tingimusel, et alus ja muldkeha ei ole külmunud. Sideainega töödeldud alusele võib kattekihte paigaldada siis, kui alus on kuiv.\n(3) Kattekihtide omavahelise nakke parandamiseks peab vanu ja liikluse all olnud asfaltbetoon- ja mustkatte kihte kruntima bituumeni või kiirestilaguneva bituumenemulsiooniga. Bituumeni ja bituumenemulsiooni omadused on kirjeldatud standardis EVS 901-2. Emulsiooni vesi peab enne kihi laotamist olema välja aurunud. Laotatava kihi koostises polümeermodifitseeritud sideaine kasutamisel peab allolevat kihti kruntima naket tagava sideainega. Krundi kulunorm arvestatuna bituumenile on 0,10 kuni 0,20 l/m².\n(4) Kruntimist vajavad külmad, st varem paigaldatud asfaltbetoonsegu vuugid, mille kruntimiseks kasutatakse alumistes kihtides sama krunti, mida alumiste kihtide kruntimiseks, kuid ülakihi vuukide kruntimiseks kasutatakse spetsiaalseid vuugiliime.\n(5) Laotatava kihi minimaalne paksus sõltub kasutatava segutüübi täitematerjali suurimast teramõõdust D:\n1) AC surf ja AC bin segudest kattekihtide minimaalne paksus peab olema vähemalt 1,7D, kuid mitte alla 2,5 cm;\n2) AC base segudest kihtide paksus peab olema vähemalt 2,0D, kuid mitte alla 4 cm;\n3) SMA ja PA segudest kattekihtide paksus peab olema vähemalt 2,2D, kuid mitte alla 2,5 cm;\n4) ühekihilise asfaltkatte minimaalne paksus ei tohi suurimast teramõõdust sõltumata olla alla 5 cm.\n(6) Laotatava kihi maksimaalne paksus kahe- ja enamakihilises konstruktsioonis on 4D.\n(7) Mitmekihilise asfaltkatte puhul peab ühepoolse kaldega eri kihtide pikivuuke üksteise suhtes nihutama vähemalt 50 cm. Kahepoolse kaldega kaherealise sõidutee katte alumise ja ülemise kihi pikivuugid peavad olema üksteise suhtes nihutatud 10 kuni 15 cm. Pikivuuk ei või asetseda põhilise liiklusvoo sõidujäljes.\n§ 19. Asfaltbetoonsegu tihendamine\n(1) Tihendamisel peab iga katte kiht saavutama nõutava tiheduse ja tasasuse. Katte tihendustegur ja jäävpoorsus peavad vastama käesoleva määruse lisas 3 esitatud nõuetele. Valmis kattel ei tohi olla rullimisjälgi, pragusid ega bituumeniga küllastunud kohti.\n(2) SMA segu ei tohi tihendada pneumorulliga ja töötava vibraatoriga vibrorulliga. Tihendamisel peab vältima killustikuterade purunemist rulli all ning mastiksi väljasurumist SMA katte pinnale. SMA segu tihendatakse enne kihi jahtumist alla 120 ºC. Liiklust võib kattele lubada, kui AC segust katte temperatuur on langenud alla +40 ºC ja SMA segul on katte temperatuur langenud alla +60 ºC.\n§ 20. Lubatud hälbed paigaldatud asfaltbetoonsegu kihile\n(1) Suurimad lubatud hälbed igale paigaldatud asfaltbetoonsegu kihile määratuna 25 meetrise sammuga piki teed on:\n1) põikkalle kahepoolse põikkaldega teel ±0,5% võrra ja ühepoolse põikkaldega teel ±0,3% võrra;\n3) katte serva kaugus tee teljest võib erineda projektist –0/+15 cm, kusjuures kahe järjestikuse mõõtmise vahe ei või olla üle 5 cm.\n(2) Kihi keskmine paksus arvutatakse sõiduraja ristlõikest võetud kolme puurkeha mõõtmise alusel, kusjuures mõõdetud kihipaksused, mis ületavad projekteeritud kihipaksust rohkem kui 1,2 korda, lähevad keskmise kihipaksuse arvutamisel arvesse väärtusega 1,2 korda projekteeritud kihipaksusest.\n(3) Suurim lubatud keskmise paksuse vähenemine võrreldes projektis ettenähtud keskmise paksusega igale paigaldatud asfaltbetoonsegu kihile ja määratuna 250 meetri sammuga piki teed või paigaldatud kihi iga 6000 m² kohta, võib olla ristlõikes kuni 10%. Keskmist kihi paksust peab mõõtma vähemalt kahes erinevas ristlõikes. Üksikmõõtmisel on kihi paksuse lubatud vähenemine paigaldatud asfaltbetoonsegudel 10 mm ja mustsegul 15 mm. Asfaltkihtide summaarne paksus ei või olla väiksem projektis ettenähtud paksusest. Proovide tegemiseks on kattest puurkehade võtmise skeem toodud käesoleva määruse lisas 18. Kaevetööde käigus katte taastamisel peab võtma vähemalt kolm proovi ja suurema pinna kui 100 m² puhul lisama ühe proovi iga 100 m² kohta.\n(4) Kõik proovivõtud ja mõõtmistulemused protokollitakse ja koostatakse proovi võtmise asukoha skeem.\n(5) Puurkeha vähim kaugus paigaldatud katte servast peab olema vähemalt 0,5 meetrit ja kaevuluugist 1 meeter.\n(6) Prooviaugud tuleb täita kattega samaväärse materjaliga ja mitte hiljem kui ühe nädala jooksul pärast puurkehade võtmist.\n§ 21. Mustkatte ehitamine\n(1) Mustsegu peab valmistama ja paigaldama niisugusel viisil, et see peaks vastu ette nähtud kasutusaja jooksul. Nõuded mustsegu omadustele on kirjeldatud standardis EVS 901-3.\n(2) Seguris segamiseks peab sooja mustsegu niisket täitematerjali kuivatama, kuni täitematerjali niiskus langeb alla 3%. Kuivatamisel soojendatakse täitematerjal 60–90 ºC-ni.\n(3) Teel segamisel segatakse külm täitematerjal sideainega teefreesi või mõne muu segamisseadme abil.\n(4) Hiljemalt ühe kuu möödudes pärast paigaldatud kattele liikluse lubamist peab mustsegust katte jäävpoorsus ja tihendustegur vastama käesoleva määruse lisas 3 toodud nõuetele.\n(5) Pärast valmistamist peab mustsegust katted pindama vastavalt käesoleva määruse §-s 14 sätestatud nõuetele.\n(6) Proovikehasid võetakse vastavalt käesoleva määruse § 20 lõikes 3 sätestatud asfaltkattest puurkehade võtmise metoodikale.\n§ 22. Sillutiskatete ehitamine, nõuded sillutuskividele\n(1) Sillutised ehitatakse looduskivist või betoonist sillutuskividest või -plaatidest või keraamilistest sillutuskividest. Sillutisi peab valmistama ja paigaldama niisugusel viisil, et nad peaksid vastu ette nähtud kasutusaja jooksul.\n(2) Nõuded looduskivist sillutuskividele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1342 ja nõuded sillutusplaatidele standardis EVS-EN 1341. Külmakindluse klass peab olema F1.\n(3) Nõuded betoonist sillutuskividele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1338 ja nõuded sillutusplaatidele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1339. Kui sillutuskivid puutuvad kokku jäätumisvastaste sooladega, ei tohi kivide ega plaatide keskmine massikadu külmakindluse katsel ületada 0,2 kg/m² ja üksiktulemus ei või ületada 0,5 kg/m².\n(4) Nõuded keraamilistele sillutuskividele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1344. Välitingimustes kasutamisel peab keraamiliste sillutuskivide külmakindluse klass olema FP100. Kui keraamilistel sillutuskividel on kokkupuude jäätumisvastaste sooladega, peab külmakindluskatse tegema samasuguste jäätumisvastaste soolade keskkonnas. Külmakindluskatse on kirjeldatud standardis EVS-EN 1344.\n(5) Looduskivide veeimavus 24 tunni jooksul peab olema alla 0,5%.\n§ 23. Äärekivide paigaldamine ja voolurennide ehitamine\n(1) Äärekivid ja voolurennid valmistatakse looduskivist või betoonist.\n(2) Nõuded looduskivist äärekividele ja voolurennidele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1343. Kui looduslikel kividel on kokkupuude jäätumisvastaste sooladega, peab külmakindluskatse tegema samasuguste jäätumisvastaste soolade keskkonnas. Külmakindluskatse on kirjeldatud standardis EVS-EN 12371.\n(3) Nõuded betoonist äärekividele ja voolurennidele on kirjeldatud standardis EVS-EN 1340. Kui kivid puutuvad kokku jäätumisvastaste sooladega, ei tohi kivide keskmine massikadu külmakindluse katsel ületada 0,2 kg/m² ja katse üksiktulemuse massikadu ei tohi ületada 0,5 kg/m².\n(4) Äärekivid ja voolurennid paigaldatakse killustikust või kruusast alusele ja betoonist sängituskihile ning toestatakse betooniga viisil, mis ei takista teiste konstruktsioonielementide paigaldamist ja ehitamist. Voolurenni ja kõnnitee sõiduteepoolse äärekivi aluse elastsusmoodul peab olema ≥140 MPa ja kõnnitee välimise äärekivi aluse elastsusmoodul peab olema ≥120 MPa, mõõdetuna LOADMAN- või INSPECTOR-tüüpi seadmega. Mõne teise analoogse elastsusmooduli mõõteseadme kasutamisel peavad selle lugemid olema eelnevalt võrreldud LOADMAN-tüüpi seadmega ja mõõtetulemused korrutatud üleminekuteguriga. Voolurennid peavad kõnniteel, jalg- ja jalgrattateel olema kaetud sobivate restidega. Järgima peab rennide valmistaja paigaldusjuhendit. Rennide ja asfaltkatte ühenduskohtades peab kasutama sobivaid vuugitäite materjale.\n(5) Äärekivide ja voolurennide lubatud paigaldushälbed on:\n1) äärekivi väljaulatuvus üle sõidutee katte tasapinna võrreldes projektiga ±10 mm;\n2) voolurenni serva kõrguse erinevus ümbritsevast tasapinnast +0/–10 mm.\n(6) Voolurenni kalle peab olema suurem kui 2 mm/m ja vee äravool peab olema tagatud.\n(7) Äärekivide vaheliste vuukide laius sirgetel ei tohi ületada 5 mm ja kõveratel 10 mm.\n§ 24. Truupide ja sildade ehitamine\n(1) Truubina käsitletakse käesolevas määruses alla 3-meetrise läbimõõduga truupi. Sillana käsitletakse käesolevas määruses silda, viadukti, tunnelit, estakaadi ning üle 3-meetrise läbimõõduga truupi.\n(2) Sildade ja truupide ehitamise kvaliteedinõuded peavad projektis olema esitatud mahus, mille järgi on rajatist võimalik lõplikult valmis ehitada ja tehtud töid kontrollida. Lubatud kõrvalekalded projektist truupide ehitamisel on esitatud käesoleva määruse lisas 16 ja lubatud kõrvalekalded sildade ehitamisel käesoleva määruse lisas 17.\n(3) Truupide ja sildade ehitamisel kontrollitakse järgmiste mõõdete vastavust projektile:\n1) rajatise kõrgust ja plaanilist asetust;\n2) piirmõõtmeid rajatise peal ja all;\n3) truubi ja silla peal asuva tee piki- ja põikkaldeid;\n4) konstruktsioonielementide paiknemist ja mõõteid (sealhulgas vuugid ja põrkepiirded);\n5) alus- ja täitepinnase tihendatust;\n6) elementide ja materjalide toimivusdeklaratsiooni olemasolu;\n7) elementide pinna kvaliteeti (sh värvust);\n8) konstruktsioone (sh nõlvakindlustust) ja nende pinnakatteid;\n10) vee ärajuhtimissüsteemide toimivust (hüdroisolatsioon, veeviimarid jne).\n(4) Truupide ja sildade betoonitöödel lähtutakse alljärgnevast:\n1) nõuded betoonist valmistoodetele on kirjeldatud standardites EVS-EN 12794, EVS-EN 14844, EVS-EN 14991, EVS-EN 15050 ja EVS-EN 15258;\n2) nõuded betoonile on kirjeldatud standardites EVS-EN 206-1 ja EVS 814;\n3) objektile toodava betoonisegu töödeldavuse ja õhusisalduse vastavust esitatud nõuetele peab kontrollima igal kohale toodud koormal vahetult enne paigaldamist. Nõuetele mittevastavat betoonisegu ei tohi kasutada ja paigaldatud mittevastava materjali peab eemaldama;\n4) betoonist valmistatakse kontrollproovikehi ja neid katsetatakse vastavalt esitatud nõuetele (survetugevus, külmakindlus, õhusisaldus, veepidavus jne);\n5) proovikehasid hoitakse paralleelselt nii normaaltingimustes kui ka konstruktsiooniga võimalikult samaväärsetes tingimustes. Normaaltingimustes kivinenud proovikehade katsetulemuste alusel hinnatakse kasutatud betoonisegu kvaliteeti ja konstruktsiooniga samaväärsetes tingimustes olnud proovikehade alusel konstruktsiooni paigaldatud materjali tegelikke omadusi;\n6) betoneerimise tempo, ühe valuosa suuruse ja raketise pinna töötluse enne valamist peab kiitma heaks omanikujärelevalve enne betoonitööde tegemise algust.\n(5) Silla deformatsioonivuuk ei tohi olla kõrgemal teekatte pinnast. Vuugi pealispinna sügavus teekatte pinnast võib olla kuni 5 mm.\n§ 25. Liikluskorraldusvahendid\n(1) Liikluskorraldusvahendite paigaldamisel järgitakse Eesti standardeid EVS 613 „Liiklusmärgid ja nende kasutamine”, EVS 614 „Teemärgised ja nende kasutamine” ning EVS 615 „Foorid ja nende kasutamine”.\n(2) Piirete ja tähispostide kõrguste lubatud hälbed katte serva kõrgusest on ±5 cm ning lubatud kõrvalekalle vertikaaltasapinnast 50 meetri pikkusel sirgel teelõigul on ±2 cm.\n(3) Liikluskorraldusvahendite teraspostid peavad olema valmistatud kuumgalvaniseeritud terastorudest, puitpostid peavad olema valmistatud sügavimmutatud puitmaterjalist.\n§ 26. Kaevetöödele järgnev tee katendi taastamine\n(1) Kaevetöödele järgneval tee katendi taastamisel peab olema tagatud tee katendi ja muldkeha püsivus.\n(2) Kaevik täidetakse ja tihendatakse kuni 2 meetri sügavuses vähemalt samaväärsete omadustega, mitte külmakerkeohtliku materjaliga kuni 0,5 meetri paksuste kihtide kaupa. Tagasitäite materjali filtratsioonimoodul peab olema vähemalt 0,5 meetrit ööpäevas. Filtratsiooni määramise metoodika on kirjeldatud standardis EVS 901-20.\n(3) Tee katend taastatakse vastavalt taastatavatele kihipaksustele kihtide kaupa, astmeliselt. Iga järgnev katendi kiht peab olema ülekattega alumise suhtes vähemalt 30 cm.\n(4) Tee katendi konstruktsioonikihid tuleb taastada vähemalt samaväärse materjaliga ja samasuguse paksusega. SMA katte puhul võib kasutada taastamiseks asfaltsegu AC surf, kus kasutatav kivimaterjal peab olema samaväärne SMA segu kivimaterjaliga. Määruses sätestatud muud nõuded muldkehale, katendile jne peavad olema täidetud. Taastatud katte tasasus peab vastama käesoleva määruse lisas 2 toodud kattekihtide tasasuse nõuetele.\n(5) Sõidutee suhtes risti või diagonaalis tehtava kaevetöö korral taastatakse asfaltkatte pealmine kiht asfaldilaoturi või samaväärse tehnoloogiaga ning pikivuuk ei tohi paikneda sõidujäljes. Alla viie aasta vanuse katte pealmine kiht taastatakse kogu sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid on tehtud.\n(6) Piki sõiduteed tehtava kaevetöö korral taastatakse asfaltkatte pealmine kiht asfaldilaoturi või samaväärse tehnoloogiaga ning pikivuuk ei tohi paikneda sõidujäljes. Alla viie aasta vanuse asfaltkatte pealmine kiht taastatakse kogu sõiduraja laiuselt nendel sõiduradadel, kus kaevetöid on tehtud.\n(7) Looduskivisillutised ja tehiskivisillutised taastatakse vähemalt ühe meetri laiuselt üle kaeviku serva.\n(8) Kõnniteega ja jalg- ja jalgrattateega (edaspidi kõnnitee) risti või diagonaalis tehtavate kaevetööde korral taastatakse asfaltkatte pealmine kiht risti kõnniteega kogu kõnnitee laiuses, kui asfaltkatte taastamine on vajalik üle poole kõnnitee laiusest. Katendi alumiste kihtide taastamisel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetest.\n(9) Piki kõnniteed tehtava kaevetöö korral taastatakse kate järgmiselt:\n1) kõnniteel laiusega kuni 4 meetrit taastatakse asfaltkatte pealmine kiht kogu kõnnitee laiuses;\n2) kõnniteel laiusega üle 4 meetri taastatakse asfaltkatte pealmine kiht kogu kõnnitee laiuses, kui taastamata katet jääb vähem kui 2 meetrit.\n(10) Vajunud kaevupäis korrastatakse järgmiselt:\n1) asfaltkatte pealmine kiht taastatakse vähemalt 0,5 meetri ulatuses ning pikivuuk ei tohi paikneda sõidujäljes. Pikivuugi asukoht viiakse sõiduraja keskele või sõiduraja piirile;\n2) kui kaevu remonditöödel kahjustatakse tee katendi alumisi kihte, siis tuleb lähtuda käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 kehtestatud nõuetest;\n3) asfaltkatete taastamisel on lubatud kasutada ringfreesimist.\n(11) Juhul kui tee taastamisel rikutakse äärekivi, siis tuleb paigaldada uus äärekivi vähemalt samaväärsest materjalist.\n(12) Teel kaevetöödena liinirajatiste ehitamisel, remondil ja hooldamisel tehakse tee ja tee koosseisu kuuluva rajatise taastamistööd vastavate teerajatiste ehitamise, remondi ja hooldamise, projekteerimisnõuete, kvaliteedinõuete, samuti teetööde tegijale ja teetööde omanikujärelevalve tegijale kehtestatud nõuete järgi.\n(13) Käesolevas määruses ette nähtud nõuete mittetäitmisel ei ole tee omanikul lubatud teetöid vastu võtta.


Liugustega kapp Modulus XL, kask\n1200 x 800 mm | AJ Tooted Eesti AJ TOOTED\n295.-€ Ilma km-ta\nModulus seeria liugustega kapp ruumisäästlikuks lahenduseks. Lisa sobiv alus ja sisumoodulid.\nRohkem informatsiooni toote kohta Erinevate moodulitega saab rajada efektiivselt organiseeritud töökoha. Praktiline Modulus kapp mahutab kaustu, raamatuid, kontoritarbeid ning muid materjale. Kapp on valmistatud laminaatkattega mööbliplaadist, mis on nii vastupidav kui ka lihtsalt puhastatav.\nModulus liugustega kapp on XL mõõdus, pakkudes suuremat mahutavust. See on liugustega, säästab ruumi ning on lihtne käsitleda. Selle uksed ei vaja avamiseks kapiesist vaba ruumi, seega sobib see kitsastesse oludesse. Komplekteeri kapp sobiva alusega - sokli, jalaraami, rataste või reguleeritavate jalgadega.\nVajad rohkem panipaiku? Komplekteeri Modulus kapp lisamoodulitega ning loo ohtrate panipaikadega efektiivne töökoht. Saab lisada ka ajakirjariiuleid või ülakaste, moodustades isikupärase töökoha.\n25 kg Värv kapi korpus:\nKask , Must , Tamm , Valge Värv uks:\nKask , Must , Tamm , Valge Materjal:\n55 kg Montaaž:\nModulus XL seeriaNägusPraktiline\nModulus XL seeriaLihtne puhastadaMetallist\nReguleeritavadModulus XL seeriale5 tk pakis


Esileht / Toidukaubad / Kohv, tee, kakao / Matcha rohelise tee pulber Clearspring, 40g\nMatcha on peeneks jahvatatud elav rohelise tee pulber, mis on valmistatud kõrgekvaliteetsetest Jaapani teelehedest.\nClearspring Organic Premium Matcha on väga kvaliteetne, sest pärineb Ujist, kõrgelt Kyotos asuvatest mägedest, mis on kõrvaline saastamata piirkond, kuhu pääseb ligi ainult jalgsi. Teepõõsad kasvavad viimased paar kuud varjus ning täituvad klorofülliga, seejärel valitakse välja parimad noored teepungad, mis kuivatatakse ja jahvatatakse graniituhmris.\nPremium klassi Matcha on ideaalne nii söökidesse kui jookidesse, andes neile unikaalse maitse ja imelise värvi. Matcha on hinnatud tema erksa rohelise värvuse ja kõrge antioksüdantide sisalduse poolest.\nKasutamine: Tee valmistamiseks lisa ¼ tl matcha pulbrit ja 30ml kuuma vett ja sega hästi. Kirka rohelise värvuse ja meeldiva maitse poolest sobib lisamiseks muffinitesse, jäätisele ja saiale.\nHoia kuivas ja jahedas. Peale avamist sulge tihedalt ja hoia külmas. Toodetud Jaapanis Clearspring Ltd tellimusel.\nMatcha rohelise tee pulber* 100%. *Kontrollitud mahepõllumajandusest. Toiteväärtus 100 g kohta: energia: 1330Kj/317 kcal; rasvad: 0,8g, millest küllastunud rasvhapped: 0,13g; süsivesikud: 38,7g, millest suhkrud: 10g; valgud: 23,4g; sool: <0,1g.


Paroodiameister | Buduaar\nAITA PÄÄSTA NALJAKUU!\nAprill on naljakuu aga täiskasvanutel on naljatuju läinud. Olukord on nagu Hollywoodi põnevikus, kus ainult teismelised saavad olukorda päästa! Tule palun appi, päästa naljakuu ja osale võistlusel!\nKoostöös kõikide naljahammaste lemmikkommidega Jelly Bean ja kõikide naljavuntside lemmiksmuutidega Smushie kuulutame välja noorte talendivõistluse\nEESTI NOORTE PAROODIAMEISTER 2020\nFINALISTID VALITUD 30.4.2020\nMia Grete Volmer\nKarl Gustav Kurn\nGrete, Eliise ja Ats\nAnders, Helen ja Sofia\nHerta Maria Aadli\nVÕITJA VALITUD 30.4.2020\nEesti noorte paroodiameister 2020 on Karl Gustav Kurn, palju õnne!\n2. koht Emma Juhkov\n3. koht Mia Grete Volmer\nVõtame finalistide ja võitjaga ühendust nädalal 4.- 10.5, et kokku leppida auhindade edastamine. Finalistide töödest on valmimas ka äge videokollazh.\nVõistluse osalemise tingimused:\n* vali välja üks kuulsa laulja, youtuberi, instagrameri või mõne muu kuulsuse videopostitus ning parodeeri seda\n* saada hiljemalt 20.04 aadressile teen@buduaar.ee oma paroodiavideo või selle link\n* palun lisa meie jaoks ka link videole, mida oled parodeerinud\n* Video peab olema valmistatud spetsiaalselt paroodiameistrivõisluste jaoks\n* osalejate vanusepiir on kuni 19a\n* võistlusest võid osa võtta üksinda või väikese tiimiga, ühes paroodiavideos ei tohi osaleda rohkem kui 3 inimest\n* lähtu sellest, et video peab eelkõige olema lõbus\n* paroodiavideo soovitatav pikkus on maksimaalselt 3 minutit\nBuduaar Teen valib finaali kuni 10 paremat videot. Paroodiameistrit aitab valida vinge naljahammastest koosnev źürii: Peeter Oja, Tõnis Niinemets, Kristel Aaslaid.\nEesti Noorte Paroodiameister 2020 võitjale 186 Smushiet eri maitseid ja vinge pusa.\nTeisi finaliste ootab 6 Smushiga kotike\nJelly Bean auhinnad\nGurmeemaitselised Jelly Beans kommid on valmistatud looduslikust puuviljamahlast. 36 eri maitset vastavalt iga gurmaani maitsele. 100% looduslik toode ilma konservantide ja kunstlike lisaaineteta. Need on taimetoitlaste-sõbralikud ja ei sisalda selliseid allergeene nagu gluteen, želatiin ja pähklid. Juba 20 aastat on The Jelly Bean Factory kogu maailma kõige nõudlikumate gurmaanide igapäevaelu värvilisemaks teinud.\nJelly Bean paneb uute loominguliste hetkede loomiseks välja kommipakid 10 finalistile. 3 esimest kohta saavad ekstrasuured kommivarud.\nVõitjat ootab lisaks eelpool toodule karikas ning kuulsus ja au. Võitja saab särada TV3 telesaates. Ja kui sa źürii südame totaalselt üles sulatad, siis ootab sind TVPlays päris oma videokanal. Lisaks ilmub võitjaga lugu ka Buduaar Teenis.\nVõitja kuulutatakse välja naljakuu viimasel päeval 30.4.2020.


YFU Eesti MTÜ otsib juhatusse uusi liikmeid! - YFU Eesti\nAita YFU veel tugevamaks teha!\nKas sa oskad näha suurt pilti? Tahad kaasa lüüa suurte protsesside kujundamisel? Oled valmis panustama sellesse, et YFU Eesti oleks veel maailmamuutvam, mõjukam ja professionaalsem?\nKui jah, siis meil on just sinule väljakutse!\nOtsime juhatusse järgmisi rollitäitjaid:\nLoe nende rollide ja juhatuse liikme kohustuste kohta lähemalt!\nKandideerimiseks tuleb YFU Eesti juhatusele esitada hiljemalt 6. novembriks 2020 järgmised dokumendid:\n2.4.3 motivatsioonikiri. Motivatsioonikirja ülempikkus on kaks trükilehekülge.\nKandideerimiseks saada vajalikud dokumendid e-mailile kadri@yfu.ee hiljemalt 6. novembriks.


Tasuta allalaadimine arvutisse api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll | Dll-files.org\nLae alla api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll tasuta\nMiks me vajame api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll faile?\napi-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll fail on raamatukogu komponendid ja seda on vaja programmide, rakenduste ja mängude käitamiseks. Arvuti on sisse lülitatud ja süsteem töötab korralikult. Te pole veel midagi alustanud ega avanud ning kümned api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Failid on juba kasutusel. Teeki kasutavad lihtsad kellad, süsteemi konfiguratsiooniteave, programmi käivitamise järjekord, disain ja palju muud. Selleks, et teie sisendile vastavad märgid tekstidokumendis ilmuksid, vajate teeki. Vaikimisi ei tea süsteem, mida teie vajutatud klahv tähendab, api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Komponendid aitavad seda. Sarnane olukord kõigi ühendatud seadmetega: printer, hiir, klaviatuur, välkmälukaart. See on api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Failide kogu, mis "ütleb" neile, kuidas teie süsteemi parameetritega töötada.\nOluline on süsteemi ja teeki perioodiliselt värskendada, ebaolulised failid põhjustavad programmi tõrke. Näiteks installisite viis aastat vanad või vanemad mängud, need sobivad teile hästi. Siis paned mängu uue osa, mis on mitte rohkem kui aasta. See ei pruugi alata sinust. Süsteem kuvab järgmise hoiatuse: api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Viga, fail puudub. See tähendab, et failid api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll On arvutis passiivsed või üldse mitte.\nPraegused api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll failid kirjutatakse üle ja programm lakkab töötamast. Kuna api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Puudub, tähendab see, et peate selle alla laadima ja käsitsi süsteemi sisestama. Kuid enamikul juhtudel vajavad uued mängud uusi faile, mida süsteemi vanades versioonides üldse polnud, ja ainus lahendus on kogu paketi installimine või värskendamine.\napi-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll - süsteemiviga Programmi ei saa käivitada, kuna teie arvutist puudub api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll. Probleemi lahendamiseks proovige programm uuesti installida.\nVeafailide api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll parandamiseks on mõned viisid:\nlaadige meie veebisaidilt alla fail api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll;\nkirjutage vajalik fail api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll üle;\nLaadige alla api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll.\nParandage puuduv api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Viga automaatselt.\nRemondisüsteem vigade parandamiseks rakendusega api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll.\nParandage viga api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll SFC abil.\nKui soovite lihtsalt puuduvaid api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll faile kiiresti taastada, soovitame teil kasutada meie tarkvara. See aitab:\nParandage api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Ühe klõpsuga, nii et isegi algajad saavad sellest mõne sekundiga aru.\nPuuduvate api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Failide taastamine erinevates olukordades, näiteks fail kustutati kogemata, kahjustati, kahjustati, puutus kokku viirustega jne.\nTaasta kustutatud api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Failid algses vormingus ja kvaliteedis.\nVaadake kõiki kadunud api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll Faile vormingute järgi sorteerituna ja otsustage need kõik või mitu konkreetset taastada.\nVariant 3: parandage süsteem vigade parandamiseks api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll\nVariant 5: parandage viga api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll SFC\nTeine meetod on kujutise arendamise ja teenuste haldamise tööriist DISM. Vähesed inimesed teavad, mida tähendab fraas "sfc / scannow süsteemifailide terviklikkuse kontrollimine". Kuid täna tahame teile täpselt rääkida sellest võimalusest vigade otsimiseks failides api-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll. Niisiis, see käsk kontrollib ja eemaldab automaatselt kaitstud Windowsi süsteemifailid. Kuid selle käsu kasutamiseks peate teadma mõnda olulist punkti.\napi-ms-win-downlevel-user32-l1-1-0.dll vigade peamised allikad on: OS -i ja draiverite vananenud versioonid, viirused, vajalike failide juhuslik kustutamine ja põhikomponentide kokkusobimatus. 99% probleemidest (välja arvatud erijuhtudel) saab lahendada käsitsi, kasutades ülaltoodud jaotiste juhiseid, või kasutada mõnda programmi, mis probleemid automaatselt lahendab.


3x3 Estonia 2020 | Osale koos Järveläineni, Raudla ja Kimmeliga heategevusjooksul\nOsale koos Järveläineni, Raudla ja Kimmeliga heategevusjooksul\nSel pühapäeval, 3. mail toimub hetkel lubatud reeglite järgi maailma kõige suurem jooksuvõistlus Wings For Life World Run, milles osalevad üheaegselt kümned tuhanded inimesed üle maailma, teiste seas ka Eesti 3×3 korvpallur Joonas Järveläinen, 3×3 peatreener Siim Raudla ning 3×3 valdkonna juht Reigo Kimmel.\nJooksule antakse ülemaailmselt start ühel ja samal kellaajal, mis Eesti aja järgi on pühapäeval kell 14:00. Jooksu Eesti Facebooki lehel on stardinimekirjas ka eelmisel aastal Red Bulli 3×3 maailmaturnee võitnud Kristjan Evart, 3×3 kohtunikuna toimetanud Aare Jamnes, korvpallitreener Rait Käbin, Spordiareenid.ee Mario Luik ja mitmed teised korvpalliga seotud inimesed.\nJooks toimub jooksja valitud asukohas ehk Kimmel, Raudla, Järveläinen ja teised selleks kokku ei saa. Äärmisel juhul on võimalik joosta hetkel kehtivate 2+2 reeglite alusel.\nJooksu osavõtutasu on 10 eurot, see tuleb tasuda jooksu veebilehel. 100% osavõtasust ning soovi korral tehtud annetustest läheb heategevuseks.\nOsalemiseks on vajalik täislaetud mobiiltelefon, millesse on laetud Wings For Life World Run mobiiliäpp. Mobiiltelefoni GPS peab olema sisse lülitatud. Kes kõrvaklapid telefoniga ühendab, saab osa ka ülemaailmsest jooksumelust.\nJooksul ei ole lõppaega, kuid pool tundi peale starti hakkab kiirenevas tempos jooksjaid jälitama virtuaalne “Cacher Car“, mis 5km puhul püüab jooksja kinni 51 minuti ja 10km puhul 1h ja 12 minutiga. 20km läbimiseks on aega 1h 50 minutit.\n“Kui korvpalli mängida hetkel ei saa ja sõpradega kokkusaamine on väga piiratud, siis see on hea viis ühiselt trenni ja ka heategevust teha,” hindas Eesti Korvpalliliidu 3×3 valdkonna juht Reigo Kimmel, kes pühapäeval plaanib võistluste lehelt järele vaadata, mitu kilomeetrit ta Raudlast ja Järveläinenist maha jäi. “Tehniliselt saab teha ka korvpallitrenni, sest joosta pole keelatud korvpalliga,” lisas Kimmel.\nJoonas Järveläineni video, mille all ka üleskutse tiimiga liituma.\nJooksust võib osa võtta üksi, selleks võib luua oma tiimi või ühineda mõne olemasoleva tiimiga. Kes Järveläineni “Muumitrollide” tiimiga, kus hetkel 13 liiget, kelle seas ka Raudla, Kimmel, Evart, Toome ja mölapidamatusega võitlev ja tundmatuks jääda sooviv Tom-Erik, siis registreeruge ja ühinege. Pühapäeval stardis ei näe.\nPS: “Muumitrollid” on Joonase hinnangul piisavalt sooneutraalne tiimi nimi!


Aasia stiilis lõhe seesami ja spinatiga - KALATOIDUD - LÕHE - RETSEPT\nHome Piirkonnad Aasia Aasia stiilis lõhe seesami ja spinatiga\nAasia stiilis lõhe seesami ja spinatiga retsept\n½ tassi veiniäädikat\n6 supilusikat vähese naatriumi sisaldusega sojakastet\n2 teelusikat röstitud seesamiseemneid\n2 väikse laimi mahl\n1 värske ingverijuur, umbes 3- 5 cm pikk, kooritud ja peeneks hakitud\nkuus 100-120 grammist lõhefileed\n1 supilusikas hakitud rohelist sibulat\n1 teelusikas peeneks hakitud küüslauku\n1 teelusikas peeneks hakitud ingverit\n1/4 tassi hakitud värskeid korianderilehti\n½ teelusikat päevalille- või safloorõli\n2 kimpu spinatit (kumbki umbes 300 g), pestud, ilma varteta ja hakitud\n1 supilusikas seesamiseemneid\n1/4 tassi hakitud punast paprikat\nhirss ja hautatud spargel (soovi korral)\nMarinaadi valmistamiseks sega blenderis kokku veiniäädikas, vesi, sojakaste, õli ja laimimahl. Lisa ingver ja mikserda suure kiirusega 2 minutit kuni segu muutub kreemjaks.\nAseta lõhefileed madalasse kaussi ja vala pool marinaadi neile peale. Kata kinni ja pane 30 minutiks külmkappi. Säilita ülejäänud marinaad.\nKuumuta ahi 175C kraadini.\nVõta lõhe marinaadist välja ning vabane kasutatud marinaadist. Aseta fileed madalasse küpsetusnõusse ning küpseta 15-20 minutit või kuni filee on küps,kahvliga torgates pehme ja tükid eralduvad kergelt või lihatermomeeter näitab 60°C.\nVahepeal pane alles jäänud marinaad potti. Lisa roheline sibul, küüslauk ja ingver ning kuumuta keskmisel kuumusel umbes 5 minutit või kuni sibul ja küüslauk on pehmed. Sega sisse koriander ja küpseta umbes 1 minut ning siis võta pott pliidilt.\nPesade valmistamiseks kuumuta suuremal pannil õli keskmise kuumuseni ja rösti rohelist sibulat ja küüslauku kuni muutuvad pehmeks. Lisa spinat ja rösti kuni muutuvad pehmeks ja vajuvad longu. Puista peale seesamiseemneid.\nJaga spinat 6 taldriku vahel ja aseta igale taldrikule spinati peale lõhe filee. Kasta filee üle kastmega kasutades lusikat ning puista peale murulauku ja hakitud paprikat. Serveeri koos hirsi ja spargliga.


2009-23 (3256) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 3\nSaavutus: sisulised kõrgpunktid õilistasid puudused\nOoperi libreto alus, Anatole France’i jutustus „Thaïs” võimaldanuks teha jämedate joontega lavastuse. Sellest ongi tehtud skandaalseid, väga erootilisi või ka peategelaste karakterit naeruvääristavaid versioone. Samas …\nKunst Kati Ilves\nKui show‘l sai näha umbes seitset tüüpi lõiget, mida disainerid kaaperdasid mitmesse kollektsiooni, siis bakalaureuste tööde seas hakkas silma kolm väga sarnaselt tehtud videot. Sisulise …\nVeel üks joonistamise dimensioon\nEt luua kahemõõtmelisel paberipinnal võimalikult täiuslikku ruumilisuse illusiooni, hakkasid renessansi meistrid uurima kujutavat geomeetriat niihästi matemaatiliste meetoditega kui ka perspektiivvaadete praktilise kopeerimisega camera obscura ekraanidel. …\nDisain, mida armastab britt\nKunst Ann Alari, London\nTemal tuleb kõigepealt vastata ajakirjanike hulgast kostvale küsimusele, kas tööde valikul peeti silmas ka nende poliitilist aspekti. Viimane on näitusel tõepoolest üsna tuntav. Kõige enam …\nTeatrisse elu tugevaimat elamust saama?\nTeater Heili Vaus-Tamm\nEesti publik koosnes pealtnäha tervetest ja integreerunud liikmetest, aga kogemus oli nii ülendav ja vabastav, et kujunes liialdamata üheks elu tugevamaks positiivseks elamuseks. Algas etendus …\nKooliteatrilava staarina tuule tiibadesse saanud Uusbergi esimene lapsuke, paari aasta eest VAT-teatris ilmavalgust näinud lühinäitemäng E. Albee’ „Loomaaialugu”(2007) andis lavastaja omapärast aimu kergelt-üle-vindienergilisusega. Käsmu küla …\nTere hommikust, ringi hõljuv juhus!\n„Startup” on ideaalne äratus hommikuvihkajatele – aitab üle nii hommikust kui vihkamisest. Väike startup-firma. Nõudlikul ülemusel on kolm alluvat Bert Raudsepa, Jaak Printsi ja Kristel …\nDialektika ja parallaks\nSotsiaalia Jüri Lipping\nNiisiis, mitte „mis on tõde?” oma igaveses, kordumatus ja kõikehõlmavas määratluses, vaid millised eeldused, eelarvamused, implikatsioonid, ohverdused kaasnevad sõna „tõde” tarvitamisega – kõigis selle variatsioonides, …\nSotsiaalia Ivar Raig\nSeitsmeosalist esseekogumikku, kus autori ideed variatsioonides korduvad, oli huvitav lugeda, sest see pakkus unikaalse sisevaate Euroopa Liitu ja tema toimimisse, raamatust on kasu Euroopa arengu- …\nTähistades eelkõige majandusedu, oli sellel sümbolil küljes tugev pragmatismi maik. Üleskutse jäi lendsõnaks, sest suure kihistumisega majandusmudeli „ümber” ei ole parima tahtmise korralgi võimalik kujundada …\nKesk-Euroopa kujutletavast geograafiast\nSotsiaalia Jaak Tomberg\nHandke toonane mõtteavaldus tekitas suurt poleemikat, sest selle väljaütlemise ajal, 1987. aastal, oli Kesk-Euroopa tuliselt paljude väikerahvaste teadvuses. Parimate ja entusiastlikemate kujutelmade kohaselt oli Kesk-Euroopa …\nTahaks olla Barabas Poliittehnoloogilise lõksu hea näide oli see, kuidas saatejuhid laupäevases valimisstuudios leili läksid, kui Marek Strandberg neilt hakkas pärima nende küsitlusandmete teadusliku põhjendatuse …


Uudised - Marmori poleerimise võrdlus marmori puhastusvahaga\nMarmori lihvimine ja poleerimine on viimane protseduur kivihoolduse kristallitöötluse või kivi kergplaadi töötlemise protsessis. See on tänapäeval kivihoolduses üks olulisemaid protsesse, erinevalt traditsioonilise puhastusettevõtte üle ärilisest marmoripuhastusest ja vahatamisest. Erinevus on järgmine:\nEsiteks oluline erinevus.\nMarmori lihvimispinnatöötlusega poleerimine on kivikristalli pinnatöötluse eelmäng või vajalik protsess kivi töötlemisel. Selle põhiprintsiibiks on kasutada anorgaaniliste hapete, metallioksiidide ja muude ainetega sünteesitud survelihvimisplokki mehaanilise lihvimisketta rõhu, kiire lihvimisjõu, hõõrdesoojuse, vee rolli suhteliselt sileda marmorpinna füüsikalise ja keemiline koostöö, nii et marmorpind moodustab uue särava kristallikihi. Sellel kristallikihil on ülihele ja selge heledus. Laut võib ulatuda 90-100 kraadini. See kristallikiht on kivipinna modifitseeritud kristallkiht (paksus 1-2 mm). Kristallpinnatöötluse poleerimine on lihvimisplokkide poleerimise füüsiline laiendamine, st ploki lihvimine pulbriks või väikese koguse vaigupulbri ja vee segu lisamine väikese kiirusega kivihooldusmasinasse koos kiudpadjaga pärast maapinnal lihvimist pärast protsessi. valgusest.\nMarmori puhastamine on eelmäng marmorist vahatamine poleerimine, marmori puhastamine vaha poleerimine on populaarne marmori puhastamise ja hoolduse kaitsemeetmed 80ndatel ja 1990ndate alguses, on nüüdseks kaotanud turu ja olemasolu tähtsuse. Selle olemus on akrüülvaigust ja PE-emulsioonpolümeeridest õhuke kate, mis kaetakse äsja sillutatud kivi (poleeritud plaadi) pinnale, mida me sageli nimetame vesivahaks või põrandavahaks. Seejärel pärast kiiret, madala rõhu poleerimismasinat, mille kivipinnal on hõõrdumine kiudpadjaga, nii et vaigu katmine muutub heledamaks. Seoses tooteuuendustega ja hiljem spetsiaalse heleda vaha, vahavaba jne esilekerkimisega on see kate sarnane puitpõranda õlilakiga.\nLihvimis- ja poleerimisprotsess enne marmorihoolduse kristallide pinnatöötlust on füüsikalise ja keemilise koostöö protsess kivipinna ja kemikaali vahel. Kivipinna kristallkiht sünteesitakse koos põhjakihiga täielikult tervikuks ning lahtiühendamiskihti ei ole.\nMarmori puhastusvahatuse pinnal olev vahakiht on kivipinnale kinnitatud vaikkile, mis ei reageeri kivi endaga keemiliselt ja on füüsiliselt kaetud. Selle vahakile kihi saab kivipinnalt maha lõigata ühe labidaga.\nTeiseks erinevuse ilmnemine.\nMarmori lihvimine poleerimine on kivi hooldamise eelmäng, kõrge valgusega töötlemisjärgne poleerimine, kõrge selgus, kulumiskindlus, löögikindlus, mida pole kerge kriimustada, on kivikasutuse funktsiooni ja väärtuse suurendamise tõeline kehastus.\nKivide vahatamine pärast madalat luxerit, valgus ei ole selge ja väga ebamäärane, mitte kulumiskindel, veekindel, kergesti kriimustav, oksüdatsioon ja kollasus muudavad kivi kujutise olemuse vähenenud.\nKolmandaks, erinevuse laiendamine ja toimimine.\nPärast kristallikihi ja kristallikihi pidevat hooldust pärast kivilihvimisploki poleerimist (üldtuntud kui kristalli pinnahooldus) ei ole selle poorid täielikult suletud, kivi võib olla hingav seest ja väljast, kivi ei ole kergesti kahjustused. Samal ajal on sellel teatud veekindel, saastumisvastane toime.\nPärast marmorist vahatamist on kivipoorid täielikult suletud, kivi ei saa olla hingav seest ja väljast, mistõttu on kivil kahjustusi.\nKristallikihi ja kristallikihi pidev hooldamine pärast kivilihvimisploki poleerimist on hõlpsasti kasutatav, maapinna puhastamiseks pole vaja puhastusvahendit, võib olla vesilihvimise ja farmatseutilise kuivlihvimisega otse. Võib kanda ja imetada igal ajal, opereerida kohapeal. Kivipinna värvis pole uut kontrasti.\nÜlaltoodud võrdluseks leiame, et marmori poleerimisel on palju eeliseid. Selleks, et kivi poleerimine oleks hea, on hädavajalik valida hea teemanttööriist.Fuzhou Bontai teemanttööriistade ettevõteomab rohkem kui 30-aastast tootmiskogemust, saame pakkuda teile igasuguseid teemanttööriistu betooni, terratso, graniidi, marmori ja kivi lihvimis- ja poleerimistööriistade jaoks. Kui teil on küsimusi, võtke meiega ühendust, vastame 24 tunni jooksul.


IKEA andis välja lemmiklooma mööbli kollektsiooni – Soomest saab osta juba 2018 aasta aprillis + FOTOD! | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Mööblifirma Ikea on välja lasknud loomadele mõeldud mööbli eri, mille nimeks Lurvig. Pure Wow sõnul kuulub kollektsiooni kassi- ja koerte asemeid, kandekotte, söögikausse, kraapimispuid, tekke ja muid loomadele vajaminevaid varustusi.\nTootevalik on peamiselt suunatud kassidele ja koertele. Lurvig kollektsioon on loodud loomaarmastajate ja koolitatud veterinaararstide koostöös. Lemmikloomakollektsioon on müügil juba Ameerika, Kanada, Prantsusmaa ja Jaapani Ikeas. Soome Vantaa kaupluse valikusse tuleb uus kollektsioon 2018 aasta aprillis.\nAllolevate Instagrami fotode hulgast leiad mõned näited toodetest. PS! Fotode küljel on väikesed noolekesed, mida vajutades ilmub rohkem fotosid.\nKollektsiooniga saad tutvuda SIIN\nAvafoto: IKEA USA


Eesti Vabariigi algusaja kultuurišokid: Underi tögamine, teatri hukk ja püksata poeet - Eesti Päevaleht\nEesti Vabariigi algusaja kultuurišokid: Underi tögamine, teatri hukk ja püksata poeet\nSoomlannast kirjanik Aino Kallas langes jaanalinnusulgedest aksessuaari tõttu „ilge rünnaku ohvriks”, nagu ta oma päevikus kurdab.\nEesti Vabariigi 100. sünnipäevale pühendatud kümneosalise artiklisarja „Sajandi sada kultuurišokki” avalugu räägib aastail 1918–1927 poleemikat ja elevust tekitanud sündmustest.\nŠokke ja šokikesi on võetud igast reaalsest ja fiktiivsest EV kümnendist kümme, et katta ajajoon võimalikult harmooniliselt. Võrdselt saavad esindatud need kümnendid, kus juhtus väga palju, ja need, kus ei juhtunud õigupoolest midagi mäletamisväärset. Fookusesse sattusid sündmused, mis tekitasid omas ajas keskmisest rohkem poleemikat, elevust ja emotsioone ning võivad tänapäevalgi õpetlikult mõjuda.\n1919: Siuru santlaagrite polk\nEesti kultuuritegelastel on saja aasta jooksul üsna harva tulnud sõjaolukorras oma kodumaal viibida. Umbes 13 kuud Vabadussõja ajal (1918–1920) ja 47 kuud Teise maailmasõja ajal (1941–1945), kokku täpselt üks kahekümnendik EV nominaalse eksisteerimise ajast. Vabadussõjast pärineb järgmine anekdootlik vahejuhtum. Kui mõned kirjanikud 1919. aasta jaanuaris pealetungivate punaste eest hobusereel Tartust Viljandi poole evakueerusid, kohtusid nad taganevate Vene valgekaartlastega, keda loomulikult huvitas siurulaste hobune. Ohvitser tuli asja lähemalt uurima ja tahtis teada, mis meestega on tegu. „Vtoroi Siuruski Santlagerski Polk!” vastanud August Gailit sõjamehelikult. Saanud aru, et tegu on oma meestega, jättis sõjaväelane mehed ja hobuse rahule.\n1919: Maggie Gripenbergi tantsuskandaal\nKULTUURIKILD AASTAST 1919: Maggie Gripenbergi tantsuskandaal (3) 12.06.2017\nParteipleenum ja Stalini surm ning Eesti kultuurielu kõige kurvem aeg (22) 31.10.2017\nVanemuise teatris peksis raevunud publik kultuuritegelasi, kes vilistasid välja kahe välismaise tantsijanna esinemise. Põhjalikult on skandaali uurinud Eduard Laugaste teoses „Eesti kirjandus karikatuuris”: „Nimelt esinesid 3. ja 5. novembri õhtul „Vanemuises” soome-rootsi tantsukunstnikud Maggie Gripenberg ja Onni Gabriel. Sel puhul Tartu kunstirahvas, neist mõned siurulased ning „Odamehe” kirjastusega seotud isikud, vilistasid nad välja. Esinejate vaimustatud pooldajad hakkasid segajaid peksma.\nEsimesel esinemisõhtul olnud ainult vile, hiljem läinud päris lööminguks, kui ohvitserid „seltskonnaprouade õhutusel” neid rünnanud. Gailit põgenenud WC akna kaudu. Keegi prl. V. tahtnud boheemlasi kaitsta ja hüpanud lavale, kust Onni Gabriel ta publiku hulka virutanud.\nNagu mäletab Tuglas, pole enne mingisugust organiseerimist olnud, vilede muretsemist ka mitte. Küll äratanud pahameelt see, et Gripenberg enne maailmasõda Tartus esinedes liikunud päämiselt kohalikus saksa seltskonnas, nüüd olukorra muutudes ainult eesti seltskonnas, kus teda kui välismaalast alandliku vaimustusega vastu võeti. Pääle selle olnud tants kabareelik, ja Gailit hakanud vilistama, millele järgnenud müra ja käsitsi kallaletung vilistajatele. Teisel õhtul toodud politsei appi korda pidama. Gripenbergi poolehoidjad kukkunud laituseavaldajaid peksma. Vabbe kolgitud vaeseomaks, samuti preili Viirmann, kes läinud Vabbele appi.”\nSellise viisaka kirjaga vastas Marie Under August Gailitile, kes tahtis poetessilt käekirjanäidist.\n1919: Gailiti följetonide kogu „Klounid ja faunid” lk 152\nPärast Gailiti ja Visnapuu bravuurikat Siurust lahkumist ja esimese Marie Underi vastu sihitud paskvilli „Sinises tualetis daam” ilmumist ei jätnud Gee Printsessi ikka veel rahule ja küsis temalt käekirja näidist, et see koos teiste prominentide omadega raamatus illustratsioonina avaldada. Mida Under vastas, on näha „Klounide ja faunide” nimetatud leheküljel.\nGori karikatuur on Eestis üks esimesi, kus sportlasi kujutatakse rumalate, kuulsate ja rikastena, kultuuritegelasi aga vaeste ja tundmatutena.\tGori\n1920: Antwerpeni olümpiamängud\nTegu polnud küll kultuurisündmusega, kuid sellest sai alguse pea kogu sõjaeelse EV eksisteerimise aja kestnud kultuuritegelaste ja sportlaste ajakirjanduses vastandamine – iseenesest kaunis nüri teema. Esimesi kujutati vaeste ja tundmatutena, teised olid küll purulollid, aga suplesid rahas ja rahva austuses. Eriti maiad olid seda teemat ekspluateerima karikaturistid ja ega siin toodud Gori joonistusele polegi mõtet sõnu lisada. Nii et need Antwerpenist võidetud kolm medalit läksid meie kultuuri prestiižile kalliks maksma. Alles mõttesportlase Paul Kerese esiletõus leevendas pisut seda vastasseisu. Nõukogude korra ajal olid tippsportlased ja -kultuuritegelased ühtviisi privilegeeritud kontingent. Vaheseina ei olnud ja nagu teada, alustasid näiteks Uno Loop ja Eri Klas oma karjääri poksijatena ning Georg Ots ujujana. Uue EV päevil on spordi ja kultuuri vastandamine kahjuks taas nakkushaiguseks muutunud.\nTegu polnud küll kultuurisündmusega, kuid sellest sai alguse pea kogu sõjaeelse EV eksisteerimise aja kestnud kultuuritegelaste ja sportlaste ajakirjanduses vastandamine.\n1921: Ado Reinvaldi püksata jätmine\nRaugastunud luuletaja ise enam skandaale ei korraldanud, küll aga oli šokeeriv tema vaesus. 1921. aasta 23. jaanuari palvekirjast Tartu maavalitsusele: „Praegusel kallil ja kitsal ajal on kõik minu pealis ja alus riided nõnda puruks lagunenud, et kodus elada ega välja minna enam ei saa. Ei ole enam alus ega pealis riideid, ei kuube ega kasukat, ei tekki ega voodi lina, kõik on minu 74. elu aastal lagunud räbalad.”\nTeenimatult kurb saatus mehele, kelle 1906. aastal kirjutatud luuletus „Müts maha!” („Mats alati on tubli mees…”) praeguseni rahva mälus püsib. Reinvald suri aasta hiljem. Kas ta maeti alus- ja pealisriieteta, pole teada.\n1923: Aino Kallase jaanalinnusuled\nKõik algas Odamehe kaanefotost, mis kujutas Eesti Inglismaa-saadiku Oskar Kallase abikaasat, soomlannast kirjanikku Ainot kuningakoja vastuvõtu kostüümis, sh kolme jaanalinnusulega. See ajendas August Allet kirjutama primitiivse ja koomikavaese, kuid seda sarkastilisema följetoni „Jaanalinnu sulgedega”. Näiteks selline lõik: „See oli veel vanal heal ajal, kui Aino Kallas oli ainult Aino Kallas, ja ministriproual ei olnud veel juhuslikult puhunud kuningakoja tuult tiibade alla. Siis kirjutas ka Aino Kallas, nagu kõik teised surelikud, harilikkude Brause või Mülleri terassulgedega, ent praegu kirjutab ta vist ainult jaanalinnu sulgedega…”\nAino Kallase päevaraamatust (19. jaanuar 1924): „Olen niisiis – esimest korda oma elus – ilge rünnaku ohvriks langenud – ligase, lehkava kirjutuse, mille August Alle avaldas möödunud pühapäeva „Vaba Maas”. Ma ei tunne ega oska kujutleda, kust selles kirjutuses keev vimm pärit on.” Intriig arenes tõusvas joones, följetonist solvunud Kallase poeg virutas Allele kohvikus vastu vahtimist. Alle üritas rünnakut pareerida ajakirjanduses („Kirjaniku aust ja kõrvakiiludest. Lahingu käik „Linda” kohvikus Tartus”). Aga nagu kakluste puhul ikka, ei tasu kummagi osapoole tunnistust ülemäära tõsiselt võtta.\n„Olen niisiis – esimest korda oma elus – ilge rünnaku ohvriks langenud – ligase, lehkava kirjutuse, mille August Alle avaldas möödunud pühapäeva „Vaba Maas”.\n1924: Hommikteatri hukk\nPöörase fantasööri Aggio (August) Bachmanni 1921. aasta märtsis asutatud Hommikteater ei tekkinud tühjale kohale. Uus teatrikeel ekspressionism oli moeasjana kohe pärast maailmasõda Saksamaalt Eestisse jõudnud ja levis noortes radikaalsetes ringkondades kiiresti. Provokatiivne oli juba teatri formaalne eksisteerimine: etendusi alustati pühapäeva hommikuti kell 10 ehk samal ajal, kui massid kirikutesse ruttasid. Ega Eduard Türk hiljem asjata kirjutanud: „Aggio Bachmannile oli ekspressionism kunstiliseks usutunnistuseks…” Staariteatrile vastandumiseks ei avalikustatud ühegi lavastuse osaliste nimesid. Uudne oli ka visuaalne efekt. Või nagu ehmunud kriitik kirjutas: „Selles lavastuses peab v a a t a m a. See on kõigepealt vaatamiseks, siis alles kuulamiseks.”\nAmatöörteatri majanduslik tegevus edu ei toonud, peale selle räsisid seda surmajuhtumid. Bachmann suri 26-aastasena juba 1923. aastal, tema parem käsi ja järglane Hilda Gleser elas küll teatri likvideerimise üle, kuid lahkus ikkagi vara, 39-aastaselt.\nNii ei toonud hommik Eesti teatrielus kaasa uut päeva. Aga võib-olla just sellepärast, et teatri elu nii üürikeseks jäi, ümbritseb Hommikteatri tegevust tänini legendihõnguline aura.\nIgatahes oli tegu Eesti kõige radikaalsema teatriuuendusega. „Enam otsimist, enam rahutust – sellest kaosest tekivad viimati selged sihid.”\n1924: Eesti üldlaulupeo teotamine Punaarmee ajakirjas\nAjakirja Odamees 1925. aasta esimeses numbris avaldati võrdluseks kaks fotot. Esimene kujutab üldlaulupidu Tallinnas 1923. aasta suvel. Teine on Nõukogude Liidu propagandaplakat ajakirjast Krasnoarmejets, kus kujutatakse Kommunistliku Internatsionaali juhti seltsimees Zinovjevit, taustaks fotod väidetavatest massimiitingutest välisriikides, kus nõutakse nõukogude võimu kehtestamist NSV Liidu eeskujul. Üks viiest fotost ongi seesama laulupeo oma. Teiste kohta kirjutab Odamees: „Võime arvata, et teisedki pildid järgmisel lhk. on Vene punasõduri ja töölise tüssamiseks kusagilt näpatud.” Üldpealkirjaks on toimetus pannud „Meie laulupidu 1923 – Eesti Vabariigi kukutajate miiting”.\nSiin fotol on üldlaulupidu Tallinnas 1923. aasta suvel.\nIseenesest ei ole üldlaulupeo ja kommunistliku massimiitingu võrdlemine sugugi alusetu. Mõlema puhul tohivad kõik osalejad ainult ühe taktikepi juhatusel häält teha ja igasugune omaalgatus on lubamatu. Nii et omast kohast oli plakati autorite töö üpris leidlik.\nPropagandaplakatil on laulupeost saanud massimiiting, kus nõutakse nõukogude võimu kehtestamist.\n1924: kirjanduse ja kunsti ajakirja Peninukid ilmumise alusetu väljakuulutamine\nSelle avantüüriga said hakkama August Gailit ja Henrik Visnapuu. Eduard Laugaste teoses „Eesti kirjandus karikatuuris”: „1924. aasta novembris alustasid Gailit ja Visnapuu kirjanduslikku ringreisi, korraldades oma ettevõtte propageerimiseks kirjanduslikke õhtuid mitmes linnas.\nTeemal „Tänavused jõulud” ilmub 1924. aastal Gorilt ja Krustenilt rida karikatuure, millest ühel kujutatakse Gailitit ja Visnapuud kihutamas peninukiga maad mööda ümber, kus nad olevat kuuldavasti paar tellijatki alla ajanud. Kui ajakirja järgmiseks suveks veel pole ilmunud, kujutab Gori Visnapuud lutiga oma peni imetamas, kes lamab korvis ega taha nagu kiuste jalgu alla võtta.”\n1926: Ralf Rondi luulekogu „27” konfiskeerimine ja hävitamine\nKuna aktsioon toimus kolm aastat pärast pealkirjas fikseeritud luuletuste arvuga kogu ilmumist, olid kõik huvilised selle skandaalse teose usutavasti juba endale hankinud. Ebakõlbelisuses süüdistatud luuletajat karistati rahatrahviga, luulekogu määrati likvideerimisele. Raamatu hävitamine demokraatliku riigi tingimustes on aga kahtlemata šokeeriv akt.\nKoostaja Jaak Urmet kirjutab Rondi kogumiku „Naised kirglised” (2008) järelsõnas: „Maailm, mille Ralf Rond tõi eesti luulesse, on niihästi unikaalne kui ka terviklik – omalaadne eriti teemadelt ja ainevallalt, aga päris palju ka vormilt. Nimelt on selle maailma keskmeks ja peategelasteks naised – kui reetlikud, äraostetavad, bioloogiliste tungide järgi elavad loomad, alguses neitsid, pärast hoorad, „kaunid kahejalgsed”, kellele on võõras igasugune mõistuslikkus.”\nÜks eriti äärmuslik näide konfiskeeritud kogust:\nNagu maa ei küsi, kes on kündja, kes külwaja,\nkas tuleb seaninaga\nwõi tuleb traktoriga,\nnii ka naisel on ükskõik,\nkes, kuidas torgib katki ta kamara.\nSahad wälja tõrjugu ise teineteist,\ntema lepib igaga neist.\nRond, õige nimega Jaan Kurn (1893–1981), jõudis oma pika elu jooksul veel palju ära teha. Suure Isamaasõja alguses võitles ta hävituspataljonis, 1947. aastal pälvis aga ENSV teenelise õpetaja aunimetuse. ￼\nNoorsportlasi ohustavad traumad, südamehädad ja toitumishäired\nPrantsuse eelarveminister: võlata Eesti riik on sõltumatu, meie puhul on küsimusi\nKunagisest kirjanike lemmiklinnast Odessast on saanud Musta mere patupesa\nOleme viimasel ajal liiga palju emotsionaalseid võitlusi üle elanud. Väärime seda, et kooselu ja abielu teema ei kujuneks lähenevate riigikogu valimiste võitlusobjektiks\n22. juuli, mis oleks võinud olla olemata


Kas karm karistus lõpetab Heiki Nabi karjääri? - Maadlus - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n29. juuni 2021, 0:05\nHeiki Nabi ei oska veel öelda, kas pikk võistluskeeld lõpetab tema eduka karjääri. FOTO: Tairo Lutter\nEesti Antidopingu distsiplinaarkomisjon mõistis maadleja Heiki Nabi (36) süüdi dopingureeglite rikkumises ning määras talle kaheaastase võistluskeelu.\n6. jaanuaril andis Nabi dopinguproovi, mis sisaldas letrosooli. 17. veebruraril kehtestas Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus (EADSE) sportlasele ajutise võistluskeelu. Algas võidujooks ajaga, sest Tokyo olümpiamängudeni oli jäänud alla viie kuu.\nNabi soovis kindlasti avada B-proovi, ent pandeemia tõttu lükkus see edasi. Vahepealsel ajal püüdis tema kaitsetiim vaidlustada Harju maakohtus EADSE määratud ajutist võistluskeeldu, kuid kohus ei võtnud hagi arutluse alla.