Roolipiigade selts pidas suveplaane\n– 03/05/2014Rubriik: Maakond\nSÕBRAKALLI: Roolipiigade seltsi esinaine Juuli Pihl (vasakul) kallistab juubilar Viivi Asumaad. Foto: Sander Ilvest\nEile sai Kuressaare Pritsumajas kokku paarkümmend Roolipiigade seltsi liiget, tähistamaks seltsi liikme Viivi Asumaa 65. sünnipäeva ja pidamaks suveplaane.\n“Ju see kutsumus on,” naeris viimased viis-kuus aastat Harjumaa Liinides bussirooli keeranud Viivi Asumaa vastuseks küsimusele, mis teda nii pikalt juhiametis hoidnud on. Viivi lisas, et muidugi peavad ka head närvid olema.\n“On ju vahel selliseid, kes tahavad viriseda,” sõnas ta, lisades, et vahel kiputakse ikka väga teravalt ütlema. “Aga see tuleb alla neelata ja mitte südamesse võtta,” muigas kauaaegne rõõmsameelne naisbussijuht.\n1968. aastal juhiloa saanud Viivi alustas roolikeeraja karjääri autotranspordibaasis nr 11, seejärel töötas ta 25 aastat metsamajandis autojuhina. Bussijuht sai temast algul Saare Frydendahlis.\nNoore neiuna töötas Koikla külas sündinud Viivi mõnda aega ka müüjana Kaali poes, kus ta selle roolikeeramise pisiku külge saigi. Nimelt tulnud müüjal aeg-ajalt ka autoga sõita.\nRoolipiigade ühenduse kohta jagus juubilaril vaid kiitvaid sõnu. “Meil on väga lõbus seltskond,” kinnitas Kaarma vallas Paimala külas elav Viivi, lisades, et nende eestvedaja ja hing Juuli Pihl on alati optimistlik ja naerusuine.\nEile mängis roolipiigadele tantsuks pillimees Mihkel Mereäär, kelle sõnul on roolipiigad lõbusad daamid, kellega saab alati palju nalja.\nSuveplaanidest tõi Juuli Pihl välja, et 14. mail on neil plaanis sõita Tallinna Paksu Margareetasse meremuuseumi uudistama. 7.–8. juunil lähevad roolipiigad vabariiklikule naistraktoristide kokkutulekule Võrumaale Kütiorgu ning 13. juunil, kui seltsi liige Salme Espal oma 80. juubelisünnipäeva tähistab, saadakse taas Pritsukas kokku. 27. juulil on aga Tiirimetsa külla tulemas Kihnu Virve.\n“Meil on väga kena ja tore aeg olnud,” hindas 17 aastat koos käinud seltsi tegemisi Juuli Pihl, lisades, et intriige neil ei ole. “Kes seda teeb, see jääb kohe pundist maha,” hoiatas särtsakas ja krapsakas Juuli, kes oma sõnul ei oska nii elada, et kohe mitte midagi ei toimu.\nLisatud: 04.05.2014 / 16:46\nProua Viivi (kelle nime ma alles nüüd siit teada sain) on üks ütlemata tore bussijuht.\nLisatud: 04.05.2014 / 19:15\nLisatud: 05.05.2014 / 07:58\n…NÕUS ESIMESE KAHEGA.\nLisatud: 05.05.2014 / 12:34\nNaisbussijuht–alati naeratav ja kas Sonja-Hillil temperamendist puudust,igati töökas ,tunnen põgusalt lepliku meelega Salmet.Tundub ,et need meheliku ametiga naised on igati elu positiivselt võtvad ,kindlasti igati eeskujuks teistele samaealistele.Soovin kõigile tervist ja jaksu edasi mütata!\nLisatud: 05.05.2014 / 19:53\nÕnne toredale naisele! Kes on tema liinil sõitnud teavad, kui tore see on.


Kindlustusseltsi aktsia börsile\nLeks on Eesti esimene kindlustusselts, kelle aktsia jõuab Tallinna väärtpaberibörsile. Otsuse Leksi aktsia börsile viimise kohta võttis Leksi nõukogu vastu paar nädalat tagasi ja Leksi juhatuse esimehe Raul Kastani sõnul selgub täna, kas aktsia jõuab börsile veel tänavu või 1997. aasta jaanuaris.\nRaul Kastan ütles, et soovib Leksi aktsiad turule tuua selleks, et Leksi töötajaid paremini tööle motiveerida. Enamik Leksi juhtkonnast on ka seltsi väikeaktsionärid, kelle aktsiatesse paigutatud rahasumma võib aktsiate kallinemisel mitmekordistuda.\n«Tahame kasutada Hoiupanga mudelit,» selgitas Kastan. «Paneme sekretäri juurde üles tahvli, kus igal ajal saab aktsia hinna muutust vaadata.»\nLeksi 38 miljoni krooni suurusest aktsiakapitalist kuulub 52 protsenti Tallinna Pangale. Firma selle aasta kasumiks kujuneb kaks miljonit krooni. Kastan ütles, et järgmise aasta garanteeritud kasum on viis miljonit krooni.\nLeksi aktsionäri Hüvitusfondi peadirektor Arle Mölder ütles, et Leksi senine suhteliselt väike kasum on tingitud suurtest investeeringutest kontorivõrgu ja toodete arendamisse, mis peaks tulemusi andma juba järgmisel aastal.\nMöldri sõnul peaks Leksi järgmise aasta kasum kujunema 10--15 miljonit krooni ümber, mis tagab Hüvitusfondile soovitud minimaalselt 15protsendilise kapitalitootluse. Mölder märkis, et Leksi senine investeerimisstrateegia on olnud liiga konservatiivne. Strateegia liberaliseerimine suurendab järgnevatel aastatel Leksi kasumit.\nRaul Kastani kinnitusel soovib Leks juba järgmisel aastal minna Läti ja Leedu turule, milleks teeb praegu aktiivset ettevalmistustööd.\nLeksi aktsia hinnaks börsile minekul plaanib firma juhatus 17--22 krooni. Leksi aktsiate likviidsuse suurendamiseks emiteerib Leks täiendavalt viie protsendi ulatuses aktsiaid nominaalhinnaga 1,9 miljonit krooni.\nMölder märkis, et tema eeldab likviidsete aktsiate hulgaks minimaalselt pool miljonit.\nRaul Kastani sõnul soovib Leks jõuda oma aktsiaga börsi põhinimekirja 1998. aastal. Samal aastal tahab börsile jõuda ka Eesti Kindlustus.\nEesti kindlustusseltside seas on Leks ja Eesti Kindlustus lähitulevikus ainsad firmad, kes soovivad börsile minna. Kohalikele ärimeestele kuuluvad seltsid ei leia selleks enda kinnitusel vajadust ja lääne kindlustuskontsernid pole oma tütarfirmade aktsiate müümisest huvitatud.\nSalva Kindlustuse juhatuse aseesimees Toivo Voit ütles, et börsile minnakse lisakapitali hankima. Voidi hinnangul pole Salval sellel põhjusel niipea mingit vajadust börsile minna.\n«Salvas pole sellist varianti arutatud,» märkis Voit. «Mina küll pole kindel, et börsile minek seltsi usaldusväärsust tõstab. Näiteks tugitooli pehmus ei sõltu sellest, kas tootjafirma aktsiat börsil müüakse või mitte.»\nEesti Kindlustuse aktsia börsile mineku kohta ütles firma peadirektor Ivar Virkus, et praeguste prognooside kohaselt peaks Eesti Kindlustuse aktsia hind 1998. a esimesel poolel turule tulles aktsiakapitali ja kasumi suhet silmas pidades tulema väga kõrge. «Kõrgem kui Hansapangal,» märkis Virkus.\nIvar Virkus lausus, et tema hinnangul tõuseb Leksi aktsia hind pärast turuletulekut kindlasti. Virkuse hinnangul hakkab Leksi aktsia hind liikuma korrelatsioonis emafirma Tallinna Panga aktsiaga. «Käsikäes, nagu omal ajal tegid seda Hansapanga ja Tallinna kaubamaja aktsiad,» märkis Virkus.\nLeks Kindlustuse asutas 1990. a Eesti Kindlustuse tollase Läänemaa filiaali juhataja. Firmaga liitus täielikult Eesti Kindlustuse Valga fi-liaal ja saartel asunud filiaalide töötajaid. Asutajad müüsid aktsiate kontrollpaki Tallinna Pangale, kuna ei suutnud asutatud kindlustusseltsi piisavalt kapitaliseerida.\nRaul Kastan alustas Leksis 1993. a tööd kindlustusagendina. Ta oli firma esimene esindaja Tallinnas ning käis mööda maju kindlustuspoliise müümas. «Minu põlvkonna inimesele oli päris raske teha sellist müügitööd,» selgitas Kastan. «Inimene ütleb sulle, et tal on nii mitu kasukat; sina vastad, et vabandage, palun näidake mulle, tehke see ja see kapiuks lahti ja nii edasi.» 1994. a sai Kastan Leksi peadirektoriks.\nKuni 1992. a lõpuni oli Kastan Kuusalus kahe aiandi juhataja, kus kasvatati lilli, värsket köögivilja jms. «Piinlik öelda, aga olime Guidoga mõlemad Kuusalus kolhoosnikud,» meenutas Kastan.\nTallinna Panga nõukogu esimees Guido Sammelselg on ka Leksi nõukogu esimees.


No nii, tõmbekeskuste-Eesti kaart on enam-vähem valmis. Ajakava teel neli korda väiksema arvu ehk umbes 60 omavalitsusega haldusjaotuse poole on paigas. Nüüd on kõigil hea graafikusse linnukesi tõmmata, et kas kõik ikka toimib plaanipäraselt.\nSeptembris 2013 peaks vastav raamseadus esitatama kooskõlastusringile; detsembris 2013 valitsuse istungile ja seejärel riigikogule, kes peaks seaduse vastu võtma märtsis 2014.Märksa atraktiivsemalt tõotab täituda see punkt, mille järgi on omavalitsused septembriks 2014 valinud tõmbekeskused, kellega ühineda, ehk kokku leppinud uutes kohaliku omavalitsuse üksustes.\nSeejärel on regionaalminister jätnud endale paar kuud aega võimalikke lahkarvamusi lahendada. Kui valitsus kehtestab 2014. aasta detsembris haldusterritoriaalse korralduse muutmise, ongi suurem osa tõmbekeskuse-Eesti teel käidud. Vist.\nKõigepealt tuleb mõistagi sinnani jõuda, sest suur hulk omavalitsusi on praegu ikka väga selgelt eitamise faasis. Mine tea, kas ja kuidas sellest välja tullakse.\nPalju sõltub sellest, kas ise satuti tõmbekeskuste hulka või tuleb hakata otsima, kellega ühineda.\nJa lõpuks – määrused tulevad ja lähevad. Ärgem unustagem, et 2015. aastal on riigikogu valimised ning ühiskondliku konsensuse puudumise ja sobiva valimistulemuse korral on lihtne tõmbekeskustest tõukekeskused teha ning kogu plaan ajas tagasi keerata.\nPostitatud rubriiki Meedia märksõnaga Äripäev, arvamus, Tõmbekeskuste Eesti. Talleta püsiviide. Kommenteerimine on suletud.\n« Mida arvate maavanema ettepanekutest tõmbekeskuste kohta? (Virumaa Teataja)\nTõmbekeskusel peab olema tõmmet (Pärnu Postimees) »


Halloweeni karikatuurid käsitsi joonistatud fotodest\nOlenemata sellest, kas otsite armsat ja kohmakat või jubedat ja õudset, on Photolamusel fotodelt Halloweeni karikatuurid ja portreed, mis tagavad kummitusliku naeratuse!\nJoonised "Halloweeni karikatuurid" tarnitakse teie eelvaateks digitaalsete piltidena keskmiselt 5–7 päeva jooksul. Pakume 1-3-päevase tarnega kiirtellimuste jaoks kiirendatud joonistusaja võimalusi. Märkus: lõplik tarnekuupäev sõltub enamasti märkide koguarvust.\n"Halloweeni karikatuurid" joonised edastatakse suure eraldusvõimega JPG-failidena, mille kuvasuhe on 8x10. Joonistusi saate trükkida kohapeal kuni 40" või tellida meie juurest karikatuuritrükki. Pakume erinevas suuruses plakateid ja lõuendeid. Kõik printimisvõimalused valitakse kassas.\nSaate oma "Halloweeni karikatuurid" jaoks piiramatult tasuta muudatusi. Kuna meie peamine prioriteet on klientide rahulolu, lisame teie joonisele kõik muudatused, kuni olete sellega 100% rahul! Meie professionaalsete karikatuurikunstnike meeskonna jaoks pole midagi võimatut.\nLeidke täiuslikud Halloweeni karikatuurid joonised\nHiljuti tarnitud Halloweeni karikatuurid joonist\nHalloweeni peo jaoks armas poegade karikatuurportree värvilises digitaalses stiilis\nIsik värvilises Halloweeni gooti stiilis karikatuuris fotodelt\nPaar karikatuuri mustvalges stiilis kõrvitsa taustaga Halloweeni kingituseks\nIsiku õudusteemaline karikatuur värvilises stiilis koos kohandatud taustaga\nFotodelt paar Halloweeni karikatuuri liialdatud stiilis\nTäiskeha ühe inimese karikatuur Halloweeni taustal kummitusega\nHilarious Scary Halloween Person Ghost Cartoon fotodelt, millel on õudusteema taust\nHalloweeni nõiduste rühma karikatuurportree fotodelt kohandatud taustaga\nKahe inimese värviline karikatuur kohandatud taustaga Halloweeni kingituseks


Madal vererõhk! | Ravimid | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMadal vererõhk! 08.01.05 / Ravimid\nOlen juba aastaid olnud hädas oma madala vererõhuga. Arstid seda haiguseks ei pea ja pole mingit ravimit ka kirjutanud. Kuid minul on sellega raske elada. olen pidevalt väisnud ja uimane. Pea käib ringi ja jõudu pole. Olen tarvitanud küll vitamiine ja püüdnud rohkem liikuda aga nii kui pean vaimse tööga tegelema, on asi hull. Töö ei edene, pea hakkab valutama ja üleüldse on halb olla. Kohvi joomine ei aita, pigem tekivad juba kõrvetised. Kas tõesti siis pole midagi sellist, mis annaks jõudu juurde ja võtaks need pearinglused ära? Vererõhk on tavaliselt 90/55.\nVitamiinid küll vererõhku ei tõsta ja kohvi tegelik efekt on farmakoloogide arvates olematu. Ja kui arst ei pea seda haiguseks, ehk siis oleks vaja otsida teisi põhjuseid, näiteks kas süda on korras. Ka paljud muud tõved annavad sarnaseid tundemärke.\nOtseselt vererõhu tõstmiseks on Nycomedil olemas ravim Gutron, info leiate:\nRavimi saab määrata ikkagi arst kui muidugi vajalikuks peab. Gutron on registreerimata, seega tuleb arstil teha taotlus ravimiametile ravimi ühekordseks maaletoomiseks. Vahel läheb see üsna ruttu, on ju Nycomed Eestis kohal.


Millised sotsiaalsed muutused toimusid maal pärast maareformi ?\nMillised sotsiaalsed muutused toimusid maal pärast maareformi?\nLõviosa võõrandatud maadest jagati välja, kokku loodi 35000 uut asendustalu . Kõigepealt said maad Vabadussõjas silmapaistnud sõjamehed, seejärel ülejäänud soovijad. Maareformi tulemusel asendus mõisamajandus talumajandusega, kadusid varasemad teravad vastuolud ning tekkis Eesti Vabariigile lojaalne omanike kiht.\nKuivõrd mõjutas Venemaa poliitiline olustik Eesti majadusarengut 1920. aastatel? Näited!\nEriti rängalt mõjutas majandust aga Venemaa tegevus, kes poliitilistel motiividel kärpis järsult majandussidemeid Eestiga .\n*Vene tellimused elustasid metalli- ja paberitööstuse.\n*Vene transiit soodustas kaubandusarengut.\nxSpart Õppematerjali autor\nMÕISTED- Eesti Vabadussõda-iseseisvuse kaitseks ja kindlustuseks peetud sõda Venemaa ja Eesti vahel. Landeswehri sõda-relfakonflikt Rahvaväe ja landerveerlaste vahel. Tartu rahu- Eesti ja Venemaa vahel sõlmitud rahuleping ...


Starman ja kuus rekordit\nPärast kauplemise lõppu Tallinna börsil avaldas oma kolmanda kvartali tulemused Starman.\nStarmani kolmanda kvartali kasum kasvas 66,7 protsenti, 11,8 mln kroonini. Ettevõtte käive kasvas samal ajal 24,1 protsenti, 58,5 mln kroonini.\nOli tunda, et börsil oodati Starmanilt tugevat tulemust. Aktsia hind tõusis börsil enne tulemuse avaldamist 7,69 protsenti, 65,72 kroonini ehk 4,20 euroni. Aktsiaga tehti 32 tehingut ja 0,8 mln kroonine käive.\nKuid Starmani aktsia polnud ainuke, mis püstitas kõigi aegade tipptaseme. Tallinna Kaubamaja aktsia hind tõusis 7,90 protsenti, 132,53 kroonini ehk 8,47 euroni, seda 11,1 mln kroonise käibe juures.\nOlympicu aktsia hind tõusis 2,53 protsenti, 120,48 kroonini ehk 7,70 euroni. Eesti Ehituse aktsia hind tõusis 1,14 protsenti, 152,24 kroonini ehk 9,73 euroni. Baltika aktsia hind tõusis 2,53 protsenti, 304,80 kroonini ehk 19,48 euroni. PTA Grupi aktsia hind tõusis 4,2 protsenti, 66,03 kroonini ehk 4,22 euroni.\nSuurt tõusuprotsenti näitas ka Viisnurga aktsia, mille hind kallines 0,6 mln kroonise käibega 7,06 protsendi võrra 42,72 kroonini ehk 2,73 euroni.\nIlmselt oli Tallinna börs eile maailma parim - kus iga kolmas börsil noteeritud ettevõtte aktsia hind tõusis kõigi aegade kõrgeimale tasemele.\nBörsi liikumisi kajastavad aktsiaindeksid aga ei näidanud suurt tõusuprotsenti.\nPiduriks osutusid suure turuväärtusega ettevõtete aktsiad, millel on suur osakaal indeksites. Langejate seas oli Eesti Telekom, Tallink, Merko Ehitus. Nende ettevõtete aktsiate langus oli tegelikult väikene, jäädes 0,7 protsendi piiresse.


ÄRILEHE VIDEO JA FOTOD: Sinilinnu agoonia. Rikkis lennuk ja näpuotsaga reisijaid - ärileht.ee\nÄRILEHE VIDEO JA FOTOD: Sinilinnu agoonia. Rikkis lennuk ja näpuotsaga reisijaid\nEstonian Air vedas eile juba piletiomanikke alt, sest ära jäid lennud Oslosse ja sealt tagasi.Foto: Andres Putting\nEuroopa Komisjoni esindaja kinnitas eile õhtul, et Estonian Airi saatuse kohta on otsus siiani langetamata.\n5. november. Kell on 12.25. Tunni aja pärast peaks väljuma kolm Estonian Airi lendu. Üks Kiievisse, teine Peterburi ja kolmas Stockholmi. Väljuvate lendude alas jalutavad üksikud inimesed. Äriklassi check-in’i laua juures paistab paar inimest rohkem kui tavaklassi registreerimisalas. Ootesaal ja turvakontroll on erakordselt inimtühi. Nii inimtühi, et isegi kogenud lennujaamatöötajad tunnistavad: „Reisijad on ootel.”\nArengufondi resideeriv ettevõtja Tiit Paananen lendab Estonian Airi lennuga Kiievisse ja sealt edasi Lvivi. Ta peaks Ukrainast tagasi tulema esmaspäeval. Paananen ei muretse, mis juhtub, kui vahepeal on Estonian Air juhtumisi tegevuse lõpetanud. „Eks ma olen ikka kuulnud, et midagi sünnib, aga ma ei muretse. Küll kuidagi ikka koju saab,” on IT-ettevõtja rahulik.


Jahu- ja munalahing: Hispaanias tähistati süütalastepäeva\n16:15 31.12.2018 lühendatud link\nHispaanias Ibi linnas riietutakse tavade kohaselt mänguliseks tänavaheitluseks "sõjaväemundrisse" ja korraldatakse "võimupööre" – valitakse linnapea, laekahoidja ja kohtunik.\nNaljatamisi kehtestatud elukorraldusele astub vastu "opositsioon". Jahu, munade, paugutite ja tulekustutitega püüavad nad linnas taas korra jalul seada.\nKõigis Hispaania linnades tähistatakse 28. detsembril süütalastepäeva (Els Enfarinats). Legendide kohaselt peeti samalaadseid pidustusi ka juba iidses Roomas.\nmunad, video, ühiskond, Hispaania


Lastest – DTervendus\nJuba umbes 15 – 16 aastat (mõningatel andmetel veel kauem) on koos indigolastega sündinud Maale veel üks uus põlvkond – kristallilapsed. Kui kuni 2012 aastani sündisid lapsed nii indigo-, sega- kui ka kristalliauraga, siis alates 2012 aastast on väidetavalt kõik siia maailma sündinud lapsed kristalliauraga.\nIndigo- ja kristallilapsed on paljuski sarnased – neil kõigil on selged ja erakordselt targad ning justkui kõigest ja kõigist läbinägevad silmad , nad on intelligentsed ning juba väga noores eas erakordselt arukad. Kristallilapsed, nagu ka indigolapsed, on tulnud Maale selleks, et lõhkuda vanad struktuurid ning üles ehitada uus ja parem maailm ning õpetada meid tingimusteta armastama. Kristallid on tulnud selleks, et parandada eelmiste hingede vead. Nad õpetavad meid raha teenima mitte sellepärast, et olla teistest üle vaid selleks, et elada.\nPõhiline, mis kristallilapsi indigolastest eristab on nende leebe iseloom – kui indigod on sõjakad ja üliaktiivsed, siis kristallilapsed on leebed ja rahuarmastavad. Konflikt võib tekkida vaid siis, kui vanemad püüavad oma kristallilast raamidesse suruda või käskude – keeldudega kasvatada. Ärge üritage, sest kristallilapsed toimivad oma isiklikust teadlikkusest lähtuvalt ning kui selline laps ütleb millelegi ,,ei“, siis see ka on ,,EI“. Vägisi neile midagi peale sundida ei ole võimalik.\non erakordselt ,,ligitõmbavad“. Nad toimivad oma kõrgetes kristallienergiates nagu magnetid, tõmmates ligi nii positiivseid olukordi, häid inimesi kui ka loomi.\n* Kristallilapsed on väga leebed ja armastavad ning imeliselt andestavad ja heasoovlikud. Nad lausa kiirgavad armastuse energiat – armastavad ise ning panevad teisi ennast armastama. Nad seisavad alati teiste eest ning püüavad teisi välja vabandada ning mis põhiline, nad ei karda midagi. Nad ei karda vägivalda, sest nad ei usu, et nendega midagi vägivaldset juhtuda võiks.. Nad on esimesed hinged Maal, kes ei ole vägivaldsed. Täiskasvanuna ei vaja nad seksuaalset kontakti, sest neis ei ole agressiivset füüsilist kirge. Nad armastavad hinge, mitte keha.\n* Kristallilapsed on ülitundlikud nii emotsioonide kui ka toidu suhtes ning neil esineb palju allergiaid. Nad ei talu kui nende peale häält tõstetakse ning nad võivad väga kergelt nutma hakata kui tunnetavad, et neile ülekohut tehakse. Pisiasjades võivad nad tihtipeale vägagi jonnakad olla, kuid tõsistes olukordades suudavad nad oma ,,saame hakkama” suhtumisega alati rahulikuks jääda.\n* Kristallilastel on eelkõige nägemismälu. Nad ei suuda näiteks kuigi hästi meelde jätta luuletust, mida neile ette loetakse. Samas on nad väga musikaalsed ning head esinejad. Tihtipeale hakkab kristallilaps laulma enne, kui korralikult rääkima. Kuna nad suhtlevad maailmaga intuitsiooni ja kehakeelt kasutades, hakkavad nad tihtipeale rääkima hiljem ehk alles siis, kui neil selleks vajadus tekib ning nende kõne ei pruugi olla korrektne. See EI OLE DIAGNOOS!\n*Kristallilastel on telepaatilised võimed. Nad saavad aru kui neile valetatakse. Alati ei pruugi nad seda otse välja öelda, pigem eeldavad, et sa rohkem nii ei tee. Nad ei valeta kunagi, ega varja ka teiste valet. Suhelge kristallilapsega kui võrdsega ning ärge teda iial petke, sest võite niimoodi oma autoriteedi tema silmis alatiseks kaotada.\n* Kristallilapsed vajavad kehalist kontakti rohkem, kui keegi teine. Tehke neile pai, võtke neid tihti sülle, musitage ja kallistage ? Nii loote oma kristallilapsega sügava emotsionaalse kontakti, mida nad nii väga vajavad.\n* Kristallilapsed vajavad kindlustunnet, mida annab neile rutiin. Püütke kinni pidada päevareziimist ning teie laps on rahulik ja rõõmus.\n*Kristalli- ja indigolapsed ei pruugi tavakoolis kuigi häid tulemusi saavutada, sest nad vajavad hoopis uut ja teistsugust koolisüsteemi. Vanadesse ,,raamidesse” nad lihtsalt ei mahu. Käsud – keelud kristallilapse puhul ei toimi ning kristallilast ei ole võimalik millekski sundida. Pigem tuleks nendega oma nõudmisi põhjendades rahumeelselt kokkuleppele jõuda.\n*Kristallilastel on väga tugev side elava loodusega – taimede, loomade ja lindudega ning neid tõmbab kristallide energia. Kristallilapsel on alati oma loom, keda ta armastab. Nad lihtsalt vajavad kedagi, kes ei ole inimene, et teda armastada. Indigod seevastu ei võta loomi kuigi südamesse – neile võivad meeldida kas kõik loomad või mitte ükski neist.\n*Kristallilastel on tugev side Kuuga, nad märkavad Kuud alati, kui see on taevas ning võivad teda pikalt imetlema jääda.\n*Kristallilapsed võivad mäletada oma eelmisi elusid, näha ingleid ning ettekuulutuslikke unenägusid.\n*Kristallilapsed on sündinud tervendajad ning paljud neist võivad ainuüksi oma kohalolekuga võtta ära valu ning parandada neid ümbritsevate inimeste enesetunnet.\n*Kristallid muutuvad kiiresti närviliseks kui keskkond, milles nad viibivad on närviline. Nad võtavad ülikiirelt teise inimese emotsiooni endasse ja lasevad neil emotsioonidel ennast juhtida. Kristallidele meeldib ,,oma aeg“ ning neil on seda vaja, et ennast tasakaalustada.\n*Kristallilapsed eelistavad taimetoitu ning paljud neist keelduvad söömast liha ja joomast piima. Neid selleks sundida ei ole mingit mõtet, rikute vaid oma närve ning laste tervist. Kui neid sundida liha sööma, võivad neil tekkida ärevushäired.\n*Kristallilapsed õpetavad armastama ilma veresidemeteta – pole tähtis, kelle laps sa oled, tähtis on see, kes su üles kasvatab. See on ka põhjus, miks paljud kristallid kasvavad kärgperedes.\n*Kristallilapsed ja nende indigost vanemad ei saa kuigi hästi läbi, sest kristall püüab hävitada indigo viha ning kurbust. See on kui puhastustuli, millega nad tekitavad indigole valu.\nKristallilapsed on ime, mis sünnib meie endi silme all ja neid teadlikult kasvatades kasvatame me üles põlvkonna, kes on võimeline muutma maailma ning täitma selle energia ja armastusega ?\nTermini ,,indigolapsed“ võttis esmakordselt kasutusele ameeriklannast ekstrasens Nancy Ann Tepp. Oma 1982 aastal ilmunud raamatus kirjeldab ta ebahariliku indigosinist värvi auraga lapsi, kes on tema hinnangul tulnud siia selleks, et muuta maailm n.ö. paremaks paigaks. Maailm, mis suhtub indigolastesse enamjaolt tõrjuvalt ja skeptiliselt.\nTõsine muutus paljude inimeste arusaamades ja suhtumises indigolastesse toimus alles 17 aastat hiljem. Nimelt siis, kui aastal 1999 ilmus Ameerikas järjekordne raamat ,,Indigolapsed“. Kõnealune raamat, mis oli kirjutatud grupi psüholoogide poolt, muutus ruttu tõeliseks bestselleriks, tekitades ühiskonnas suurt furoori.\nNiisiis, kes on indigolapsed?\nIndigoauraga lapsed on juba sündides nii mõneski mõttes erilised. Juba mõne kuu vanuselt hämmastavad nad oma vanemaid eriliselt läbitungiva, terase ja targa pilguga. Nad on juba lapsena ääretult intelligentsed, terased, tõearmastajad, otsekohesed ning väga argumenteeritud. Indigolaste tõearmastus ja argumenteeritus võivad nii mõnelgi juhul viia konfliktideni kodus ja koolis. Ka ei õpi üks õige indigolaps iial teiste vigadest, vaid ainult enda omadest. Ükskõik, kui palju me ka ei püüaks neid juhendada või hoiatada.\nIndigolapsed on üliaktiivsed, küllaltki sõjakad, allumatud ning ei tunnista üldreeglina ei autoriteete ega kooliprogramme. Ühe indigo puhul ei toimi ei tavalised karistus- ega mõjutusvahendid, nad ei lase ennast ühiskonna poolt kehtestatud raamidesse suruda ning pole harvad juhud, kui sellistele lastele pannakse diagnoosiks ,,isiksushäire“ning üritatakse neid n.ö. ,,ravida“. Selline n.ö. ,,ravimine” lõhub väga tundlike indigolaste energeetikat niivõrd, et nad ei ole võimelised enam oma missiooni täitma. Võtkem neid pigem nii, nagu nad on ning andkem neile võimalus täita missiooni, milleks nad siia on sündinud ?\nMeie pere indigolaps on praeguseks juba täiskasvanu ja võin omast kogemusest öelda, et ega tema kasvatamine ülearu lihtne küll ei ole olnud. Iseloomustaksin seda aega kui lõputut võitlust ,,tuuleveskitega”.ja seda nii minu kui ka lapse poolt vaadatuna. Tema võitleb oma ,,tuuleveskitega” ikka edasi, mina aga enam mitte ? Miks? Sest 25 aastat indigolapse vanemana on õpetanud mulle üht – oma lapsi tuleb armastada tingimusteta ning on tõiesti mõtetu üritus kasvatada neist kedagi, keda nad tegelikult ei ole ?\nMuuseas, just indigod on need, kelle ülesandeks on luua soodsad tingimused kristallilaste tulekuks Maale – et kristallilapsed saaksid sündida võimalikult tervemasse ja paremasse maailma. Järgmises postituses tulebki juttu kristallilastest.\nEsimene laps pärib isaliini ehk isa suguvõsa info, teine laps pärib emaliini ning kolmas lapson suguvõsa tervendaja. Neljas laps pärib isaliini, viies laps emaliini jne.\nSündides ümbritsevad lapse füüsilist keha vaid tema eeterkaksik ning energiaväli, mida on iseloomustatud kui Universumi kaitset. Selline energeetiline kaitse püsib umbes lapse 4 aastaseks saamiseni.\nAlati ei ole sünnihetkeks hing veel täielikult kehasse integreerunud ning vastsündinu hinge ja keha ühinemine võib võtta aega paarist kuust kahe aastani. Olen ikka mõelnud, et kas selline hinge suutmatus integreeruda pole mitte üks võimalikest imikute ,,hällisurma” põhjustest…\nEsimesel eluaastal elab laps oma ema energiaväljas. Teisel eluaastal võib ta liikuda kas osaliselt või täielikult oma isa energiatesse. Ilmselt võib see juhtuda ka palju varem, sest olen näinud ka alla pooleaastast last, kes oli nagu oma isa väike koopia. Mitte niivõrd välimuse, kui just energiate poolest. Niisiis, kuna lapse energiaväli on vanemate energiaväljaga kuni kaheaastaseks saamiseni praktiliselt üks, siis sõltub lapse heaolu suuresti tema vanemate seisundist. Erandiks on kaasasündinud probleemid, milliste põhjused on enamusel juhtudest seotud eelmiste eludega.\nJärgmistel eluaastatel hakkab laps järk – järgult oma vanemate aurast väljuma – eeterkehale lisanduvad emotsionaalkeha ning mentaalkeha. Kas sa oled mõelnud näiteks sellele, miks enamuses kultuuridest lähevad lapsed kooli just 6 – 7 aastaselt? Aga sellepärast, et 7. eluaastaks on lapsel olemas juba väljakujunenud mentaal- ehk mõttekeha. Igati loogiline ?\nUmbes 10. eluaastaks elab laps juba peaaegu täielikult oma energiates. Toimub kaugenemine oma vanematest ja nende mõttemaailmast. Sellises vanuses võib paljude laste iseloom märgatavalt muutuda.\nLõpetuseks veel üks küsimus: Miks on otsustatud, et inimene saab täiskasvanuks just 21. eluaastaks? Vastus lihtne – 21. eluaastaks jõuab inimene oma karmilise vastutuse ajajärku ning ei tohils enam mingil moel sõltuda oma vanematest.\nMinu isiklik kogemus näitab, et laste terviseprobleemid on peaaegu alati seotud nende vanematega. Seepärast panen ma teile, kallid inimesed, südamele – tegelege iseendaga, oma mõttemaailma ja emotsioonidega ning pidage hoolt selle eest, et te toimiksite ikka võimalikult kõrgetes vibratsioonides. Kui vanemad on terved ja rõõmsad, on seda ka nende lapsed!\n*Laborikatsed on näidanud, et viljastumise hetkel tekib elektriline sähvatus. Paljud naised on võimelised seda hetke ka täiesti füüsiliselt tajuma\n* Rasedatel ja kuni 4 aastastel lastel on Universumi kaitse\n*Hing integreerub alles raseduse kolmandal kuul\n*Ühemunakaksikutel on üks, pooldunud hing\n*Kaksikutel on peopesas kaks elujoont\n*3 – 4 päeva pärast surma kaovad ka inimse käejooned\n*Esimesel eluaastal peale sündi elab laps oma ema energiaväljas ning on otseselt sõltuv nii ema vaimsest kui ka füüsilisest tervisest. Peale esimest eluaastat laps kas jääb edasi ema energiatesse või ühineb isa energiaväljaga. Peale 8 – 10 eluaastat eemaldub laps energeetiliselt oma vanematest ning läheb üle oma isklikku energiavälja. Selline üleminek põhjustab tavaliselt ka märgatavaid muutusi lapse iseloomus. 21. eluastaks saavutab laps täieliku iseseisvuse ehk jõuab iskliku karmilise vastutuse ajajärku.\n*Meis kõigis on olemas nii mees- kui naisalge ning see on hinge otsus, kas me sünnime mehe või naisena\n*Hing on eluenergia, mis aitab vaimul Maa peale kehastuda ning hoiab meie füüsilist keha elus\n*Silmapupillid on hingetasandi tsakrad\n*Inimesel on 7 südametsakrat, 7 otsmikutsakrat ehk ,,silma”, 3 seksuaaltsakrat ning veel palju väikseid kõrvaltsakraid\nAllikas: Isiklikud tähelepanekud ja Internet (Tõlgitud vene keelest).


Skoda Enyaq Coupe iV - Elektriautod\nSkoda on oma valikusse lisanud uue täiselektrilise linnamaasturi Skoda Enyaq Coupe iV. Valikus on kaks aku suurust ja kolm võimsusvarianti taga- või nelikveoga. Enyaq Coupe iV suudab WLTP-tsüklis läbida rohkem kui 535 km, kui see on varustatud suurema akuga. Standardvarustuses olev kiirlaadimisfunktsioon tagab auto kiire “tankimise”.\nRikkaliku ruumiga kuni viiele inimesele ja 570-liitrise pakiruumiga Skoda Enyaq Coupe iV on suurepärane sõiduk peredele. Isikupärastatud 13-tolline keskne puuteekraan on interjööris tõeline pilgupüüdja. Valikuline esiklaas kuvab juhile olulist teavet.\nB-piilarist allapoole kalduv kupee-stiilis katusejoon annab uuele elektriautole veelgi emotsionaalsema välimuse. Seda stiili rõhutavad sportlik eesmine põrkeraud ja kerevärvi värvitud küljelävede uus disain, mis rõhutab veelgi auto pikkust.\nKlaasist panoraamkatus kuulub standardvarustusse. Skoda Enyaq Coupe iV 131 LED-tulega Crystal Face valgustab iseloomulikku ŠKODA iluvõret. Täis-LED Matrix tuled on valikulised.\nUus linnamaasturi kupee jätkab ka suundumust tuua Skoda elektrisõidukite valikusse uusi uuendusi. Üks neist on RS-versioon. Uus tippversioon on ühtlasi Skoda esimene puhtalt elektriline RS-auto. Skoda Enyaq Coupe RS iV oma väga elegantse kerega on täiuslik kombinatsioon emotsionaalsest välimusest ja suurest jõudlusest, pakkudes samas ruumikust, mille poolest Skoda elektriautod on tuntud.\nElektriauto Skoda Enyaq Coupe RS iV on Skoda tootevaliku tipp. RS annab võimsuseks 220 kW ja 460 Nm pöördemomenti. Kiirendus 0-100 km/h võtab 6,5 sekundit ja tippkiirus on 180 km/h, mis on kakskümmend kilomeetrit tunnis kiirem kui muud mudeliversioonid. Nii RS kui ka SPORTLINE versioonide šassii on ees 15 millimeetrit ja taga 10 millimeetrit madalam.\nSkoda Enyaq Coupe iV tehnilised andmed\nEnyaq Coupe iV 60 80 80x RS\nVõimsus 132 kW 150 kW 195 kW 220 kW\nKiirendus (0-100 km/h) 8.8 sek 8.7 sek 7.0 sek 6.5 sek\nSõiduulatus 345 km\nAku mahutavus 62.0 kWh 82.0 kWh\nPikkus 4653 mm\nKõrgus 1622 mm\nTeljevahe 2764 mm\nTühimass 1950 kg\nPakiruumi maht 575 L 575 L 575 L 575 L


MÜÜGIASSISTENT | Ajud ja Käed LahendusedMÜÜGIASSISTENT | Ajud ja Käed Lahendused\nTaavi 6. november 2018 Lõppenud konkursid\nB&H Solutions OÜ kliendiks on alates 1998 aastast turbatoodete tootmisele spetsialiseerunud Soome ettevõtte Biolan Oy gruppi kuuluv Biolan Baltic OÜ. Ettevõtte tootevalikkuse kuuluvad looduslikud väetised, kasvusubstraadid, kasvuturvas ja grillsüsi. Ettevõte ekspordib ca 70% oma toodangust. Ettevõtte kaks Pärnumaal paiknevat tootmisüksust annavad tööd 21-le inimesele.\nSeoses hooajalise suure töömahuga võtame kuni 2019 a juunini tööle\nkelle tööks on müügitellimuste käsitlemine – s.o. tellimuste sisestamine süsteemi, meili- ja telefonisuhtlus.\nomad toetavat haridust ja/või töökogemust;\noled ladus arvutikasutaja;\noled toimekas, korrektne, süsteemne ja tähelepanelik;\nvaldad hästi eesti keelt nii kõnes kui kirjas ning tuled toime ka inglise keeles (vene keele oskus tuleb kasuks);\nomad kehtivat juhtimisõigust;\ntahad seda tööd saada 🙂\nrahvusvaheline töökogemus ja tugi;\ntöötasu alates 5,8€ tunnis (väljaõppekuul 4,5€ tunnis);\noma autoga tööl käimisel sõidutoetus;\nTerviseparadiisi spa kuukaart.\nAmetikoht allub juhatajale ning teeb koostööd tootmisjuhi ja müügijuhtidega.\nTööaeg: E – R: 8:00 – 17:00 (lõuna pool tundi – toitlustamine osalise tööandaja poolse kompenseerimisega koha peal).\nTöö asukoht: Lavassaare alevik.\nTööle asumise aeg: detsembris 2018\nEhkki töö on hooajaline (kuni 2019 a juuni), võib juhtuda, et tööandja leiab rakenduse ka sealt edasi.\nTundub põnev? Kandideerimiseks saada oma CV koos põhjendusega, miks see töökoht võiks Sulle sobida ja Sa sellist tööd teha tahad 23. novembriks 2018 (k.a.) e-postil: cv@bhsolutions.eu\nBiolan Lavassaare müügiassistent müük Pärnumaa tootmine


Urmo Auväärt hankis petanki EM-ilt väärt kogemusi - Saaremaa Spordisõber\nUrmo Auväärt koos Euroopa meistri Henri Lacroix'ga. Erakogu\nUrmo Auväärt hankis petanki EM-ilt väärt kogemusi\n4.-6. novembrini Rootsis Halmstadis toimunud esimestel petanki üksikmängu Euroopa meistrivõistlustel sai Urmo Auväärt 13. koha, kusjuures täitis oma iidoli vastu mängides ka ühe oma unistustest.\nKokku osales 23 mees- ja 24 naismängijat. Kvalifikatsiooniringis mängiti šveitsi süsteemi järgi 5 mängu, ajalimiidiga 45 min + 2 snadi. Järgmisesse ringi pääses 15 riiki, kes hakkasid edasi mängima meistritiitli eest. Ülejäänud 8 riiki hakkasid konkureerima rahvustekarika medalitele. Euroopa meistriks tuli meestest Henri Lacroix (Prantsusmaa) ja naistest Yolanda Matarranz (Hispaania)\nEsimese saarlasest petankimängijana rahvusvahelistest tiitlivõistlustest osa võtnud Urmo Auväärt sai eelringist edasi 15-na. Puulis läks ta kokku esimeses mängus tulevase Euroopa meistriga ja ühe Euroopa parima mängija Henri Lacroix’ga. Saarlane asus juhtima 9:3, kuid kaotas mängu 10:13.\n„Suutsin mängida enda elu ühe parema mängu üldse, kui juhtisin oma ühe suure iidoli vastu,“ tunnistas Auväärt. „Tema vastu mängida oli minu suur unistus ja see tegi minu esimese suurvõistluse täiuslikuks. Nautisin sellest mängust igat sekundit ja kuigi kaotasin olen siiski üliõnnelik.“\nTeises mängus oli Urmo Auväärti vastaseks tugev Hispaania mängija Juan Marin kellele ta kaotas 11:13, kuid mehe hinnangul oli mäng täiesti võidetav. Kokkuvõttes lõpetas ta EM-i sellega 13. kohaga.\n„Mängurajad olid väga veerevad, mis teeb kohati mängimise raskemaks,“ selgitas Urmo Auväärt. „Tase Euroopas on väga kõrge, eriti tugev on tulistamine. Enda asetamist (kuuli viskamist snadile võimalikult lähedale) võiksin pidada Euroopa tasemel heaks. Arvan, et tulevikus panengi rohkem selle treeningule rõhku, et saada väga heaks asetajaks. Lisaks tuleb treenida ka tulistamist.“\nUrmo Auväärti sõnul sai ta sellelt võistlustelt palju kogemusi ja väga kõrge motivatsiooni edasi treenida ning nüüd ootab ta väga võimalust osaleda järgmistel tiitlivõistlutel. Kindlasti tahab ta edaspidi osaleda Eestis toimuvatest võistlustest, käia võistlemas Eesti lähiriikides ja mõttes on ka suured turniirid Euroopas.\n„Kahjuks on võistlustel käimine üpris kulukas,“ tõdeb petanker. „Oleksin väga tänulik, kui leiaks toetajaid, kes aitaks jätkata sportlaskarjääri. Minuga saab ühendust facebooki kaudu.“\nUrmo Auväärt on petanki mänginud 12 aastat, Saaremaa meistritiitleid on ta saavutanud kokku 10. 2010. aastal võitis ta Eesti esiliiga, tänavu tuli esimest korda Eesti meistriks.\n← Porto maratonil osutus parimaks eestlaseks Anti Toplaan\nVälkmales valitseb Aivar Sõrm →


Väärt mehe väärt sünnipäev - Saarte Hääl\nVäärt mehe väärt sünnipäev\nTäna saab 99-aastaseks üks Saare maakonna vanemaid mehi Timoteus Linna. Mehe kaalukas aja- ja aastate koorem on mõjunud aga nõnda, et hetkel tuleb endisel ergul ja ülimalt vitaalsel vanahärral oma päevi vastu tahtmist voodis veeta. Ning kõigest sellest, mis maailmas toimub, saab vanahärra teada vaid oma abikaasa Marta kaudu. Endine linnamees elab nüüd Pöide vallas Sundimetsa külas.\nTimoteus Linna pikale eluteele on mahtunud preestri- ja kooliõpetajaamet, haridusosakonna juhtimine, mitmete laulukooride ja ansamblite juhendamine ning mis kõige tähtsam – kolm aastakümmet oli ta Saaremaa muuseumi direktor. Vanahärra Timoteus oli vapustavalt hea laulumees, väga hea giid ja innukas aednik. Ja ta on meie armastatud laulumehe Iffi, Ivo Linna isa. Linna vanim poeg Taivo, kes oli ka kõva laulu- ja pillimees, vaatab nüüd kahjuks meie maapealseid tegemisi sealt kusagilt kõiksusest. Poeg Temmet teatakse aga kui tunnustatud kiviraidurit.\nMaavanem on Timoteus Linnat tunnustanud maakonna teeneteplaadiga.\nTänud tehtu eest ja Saar-te Hääle ning meie lugejate poolt jõudu, jaksu elamiseks! Killuke päikest igasse päeva! On ju kevad varsti käes ja pea need esimesed lumikellukesedki ennast lume alt välja ei pungita. Seda aega tasub ju oodata.


Issand, anna meile oma armastav pilk - Eesti Kirik\nIssand, anna meile oma armastav pilk\nPrantsuse vaimulike seas torkab silma üks eripärane mees, keda vahel nimetatakse lõnguste ja sulide hingekarjaseks: Guy Gilbert, kes pühendab oma elu ja tegevuse asotsiaalsete noorte kasvatamisele.\nSelleks, et niisugustele korravastastele ja kuritegelikele noortele ligi pääseda, neis usaldust äratada, on isa Gilbert andnud endale lõngusliku välimuse: tal on pikad juuksed, nahkjope mitmesuguste tärnide ja medalitega ning käed täis plekist sõrmuseid. Kindral Delaunay, kellest on saanud sõber ja kaastööline, oli üsna ehmunud, kui ta seda pasatskitaolist tegelast ühes oma üksuses kohtas. Sõjaväeringkondades ju niisuguseid inimesi ei liigu!\nIsa Gilbert, kes on ka tuntud kirjamees – tema viimane raamat «Lutte et aime, là où tu es» (‘Võitle ja armasta seal, kus sa oled’) ilmus hiljuti Philippe Rey kirjastuse väljaandel – on koostanud ka palveid Suure Reede ristikäiguks. Need tunduvad eriti kaasaegsed ning elulähedased.\nRistikäik Guy Gilberti järgi\n«Lase mind elada seda paastuaega nõnda, et juba mu eluviis üksi paneks mõtlema, et on võimatu, et Jumalat ei ole olemas.»\n1. peatus: Jeesus mõistetakse surma.\nSiin võib mõelda kõigile neile, keda on piinatud ja surma mõistetud.\n«Issand, pea meeles kõiki neid nägusid. Ole nende valgus kannatuste kuristikus, kus nad elavad. Ja siis pea meeles nende timukaid ja nende kohtunikke. Ma ei oleks kristlane, kui ma ei palvetaks ka nende eest.»\n2. peatus: Jeesus pannakse oma risti kandma.\nKui meie kannatus on suur, siis kannab Kristus meid.\n«Issand, sa ei ole kunagi nii lähedal kui siis, kui me oleme kuristikus. Sina oled kohal Iraagis, Afganistanis, Filipiinidel, Tiibetis, Põhja-Koreas, pühal maal.\nSina oled igal pool, kus inimesi jalge alla tallatakse, maha surutakse, eitatakse. Issand, tee, et meie väike igapäevane ristike aitaks rahvaid leida kohta, kuhu maha panna oma pea.»\n3. peatus: Jeesus kukub.\nMeiegi kukume. Ka valede, eelarvamuste, illusioonide otsa. «Issand, anna meile oma armastav pilk, mis tungib kui armastuse mõõk teise inimese sisse, ükskõik, kuidas ta välja näeb, milline on tema sotsiaalne staatus, rikkus või vaesus, nahavärv või vanus.»\n4. peatus: Maarja kohtab oma poega.\nMaarja on igal pool, ta jagab ka meie kannatust.\n«Issand, tee, et su ema pilk ja juuresolek valgustaksid meie südameid meie teekonnal. Et roosikrants, see vaeste palve, oleks jõud ja elu. Õpeta meid, Maarja, kuidas armastada ja vait olla.»\n5. peatus: Siimon aitab Jeesusel risti kanda.\nNii kaua, kui maailmas on veel solidaarsust, pole kõik kadunud.\n«Issand, põetaja-õde, kes hoiab kätt üksi haiglas surijal; elamurajoonis kadunud kasvataja, kes kannab vaikset armastust ja elustavat lootust; keskkooliõpilane, kes pühendab oma nädalalõpu klassivennale, kelle vanemad on lahutatud; need on tänapäeva Siimonid, kes peatuvad ajaloo lõpuni, mitte üksnes selleks, et pealt vaadata, vaid et tegutseda kohe, arvestamata võimalikku hädaohtu. Issand, tee, et oleks rohkem Siimoneid.»\n6. peatus: Veronika kuivatab Jeesuse nägu.\nNeed, kellele on antud näha, mis on maailmas ilus ja hea, peavad püüdma seda oma rahutule kaasajale edasi anda.\n«Issand, tee, et meie sõnad, suled ja pliiatsid suudaksid öelda ja kirjutada, kui hiilgav on sinu kreatuur ja sinu Looming. Anna meile austust tõe ja ilu vastu. Siis särab uuesti iga moonutatud nägu. Kõik tõde, ka kõige karmim, annab valgust.»\n7. peatus: Jeesus kukub teist korda.\nKa meie kukume mitu korda, kuigi me sageli arvame, et seda juhtub ainult teistega.\n«Issand, ära lase meid uskuda, et oleme juba kohale jõudnud. Lase meid hoolitseda oma keha, vaimu, südame ja intelligentsuse eest. Ajast, mil me saame teadlikuks, kuni meie pilgu kustumise tunnini õppigem alandlikkust.»\n8. peatus: Jeesus trööstib Jeruusalemma naisi.\nNaistel on tähtis osa Kristuse kannatusloos. Nemad julgevad olla kaastundlikud.\n«Issand, evangeeliumi vaim on Armastus. Kristlane ei tunnista piiride ja rasside tõkkeid. Issand, olgu meie usk Armastus. Et selle kiired valgustaksid kogu maakera.»\n9. peatus: Jeesus kukub kolmandat korda.\nKui me märkame kõigi kannatuste kiuste Jumala juuresolekut, siis saame sellest jõudu.\n«Issand, anna noorele inimesele, kes tahab end ära tappa, viimane vastupanuvõpatus, mis laseb teda ellu jääda, anna haigele, kes ei usu enam, et ta võiks terveks saada, jõudu oma hädast üle olla, anna tütarlapsele, kes tahab aborti teha, sõbralik tugi, mis lubab teda avastada, et elu on suur Jumala and.»\n10. peatus: Jeesuselt võetakse tema riided.\nRiided kuuluvad isiksuse pildi juurde; paljana on inimene anonüümne.\n«Issand, Indias… ja mitmel Aafrika maal sureb inimesi nälga. Meil surrakse kõigepealt sellepärast, et meist ei hooli keegi. Anna, et me suudaksime toita ja riidesse panna teisi inimesi, aga kõigepealt, et meid oleks kellelgi vaja. Ja et me kunagi ei laseks lahti käest, mis meile on ulatatud ja mille oleme vastu võtnud.»\n11. peatus: Jeesus naelutatakse ristile.\nJumal ei vaata mitte ainult korralikke usklikke, vaid ka kaabakaid ja mõrtsukaid.\n«Issand, tänu sulle, et sa ütlesid kahetsevale sulile: «Tule koos minuga Paradiisi.» Ütle meile tihti meie südame saladuses, et mitte keegi ei ole kadunud. Et kõige suurem türann, silmapaistev monstrum, verejanuline timukas võivad andeks paluda. Ja et siis sa päästad ka nemad. Tee, et me aru saaksime, et me kõik oleme natuke türannid, monstrumid ja timukad.»\n12. peatus: Jeesus sureb ristil.\nKa meil tuleb käia sama teed…\n«Issand, meil on küllalt süüa ja korralik korter. Oleme mugavalt sisse seatud. Aga meie haigus on – karta surma. Sina, kes sa oled surnud ja tõused üles, õpeta meid surma armastama. See on meie teine häll. Anna meie sammudele kindlust, kui me talle vastu läheme. Ta viib meid täiuslikule elule. Ja siis õpeta meile küllastamatut uudishimu teispoolse maailma ees. «Seal üleval ei ole muud kui Armastus.»\nAnna meie sammudele, liigutustele, meie südamele seda armastuse lõhna, mis kuulutab paradiisi. Siis võime elada rõõmus.»\n13. peatus: Jeesus võetakse ristilt maha ja antakse ema Maarjale.\nLein ei tohi olla negatiivne. Ka siin tuleb Jumal sisse võtta.\n«Issand, õpeta meid surma ees oma vaikse palvega ja armastava juuresolekuga janunema sinu järele. Kõik inimesed kõigil aegadel tunnevad määratut vajadust armastuse ja lootuse järele.»\n14. peatus: Jeesus pannakse hauda.\nSurm kuulub elu juurde. Me ei tohi temast mööda vaadata.\n«Issand, tee, et me oskaksime vaadata, milline on teiste rahvaste juures elu ja surma mõte. Meie vennad muslimid annavad meile, kristlastele, hea õpetuse: armastatud inimene maetakse maha paar tundi pärast tema surma, mässitult lihtsasse linasse. Õpeta meid koos nendega osa võtma elamise ilust, et kiiresti tõusta Sinu juurde.»\nRistikäigu teemasid võib kohandada mitmesugustele traditsioonidele ning ajaloo sündmustikele. Oleks kasulik koostada ka põhiliselt eestilikku teksti…\nJärgmine: Palve risti ees


Naiskodukaitsjad panevad kokandusoskused proovile Laupäeval, 19. septembril toimub Lääne-Virumaal üle-eestiline Naiskodukaitse välitoitlustuse erialavõistlus, kus mõõtu võtavad parimad organisatsiooni välikokad ning heade toitlustusalaste teadmiste ja oskustega naiskodukaitsjad. Toitlustamine Võistlused ← Eelmine Aasta naiskodukaitsja Ruth Maadla: Mis võiks olla parem kui see, et su töö on ka sinu hobi? Järgmine → Naiskodukaitse välitoitlustuse erialavõistluse võitsid virukad Naiskodukaitsjad panevad kokandusoskused proovile\nAvaleht > Tegevus > Sündmuste arhiiv > Naiskodukaitsjad panevad kokandusoskused proo\nLaupäeval, 19. septembril toimub Lääne-Virumaal üle-eestiline Naiskodukaitse välitoitlustuse erialavõistlus, kus mõõtu võtavad parimad organisatsiooni välikokad ning heade toitlustusalaste teadmiste ja oskustega naiskodukaitsjad.\nViru ringkonna välikokad Pärnumaal välitoitlustuse erialavõistlusel. Foto Kristel Kitsing\nKell 10 stardivad Ebavere tervise- ja puhkekeskuse juurest esimesed naiskonnad teekonnale. Võistlustulle asub tosin võistkonda, kokku läheb rajale 36 naist.\nVõistluse peakohtunik Naiskodukaitse Väike-Maarja jaoskonna esinaine Anneli Mikiver on võistluse eel ootusärevuses. „15 magamata ööd. Loodan, et kogu see suur töö, mida ette on valmistatud, sujub tõrgeteta, ilm on hea ja osalejad rõõmsameelsed,“ sõnas Mikiver.\nPeakohtuniku ütlusel on võistlus jaotatud kaheks. Esimeses osas tuleb naistel välikatlas toit valmistada ja teine pool on üles ehitatud sarnaselt patrullvõistlusele, kus kolmeliikmelised naiskonnad liiguvad etteantud aja jooksul punktist punkti ja panevad oma oskused proovile välitoitlustusteadmisi ja oskusi nõudvates ülesannetes.\nMikiveri sõnul tuleb valmis olla ka üllatusteks. „Oleme siiski riigikaitseline organisatsioon ja tagalas toitlustades peame oskama ka relva käsitseda. On oht, et kokkasid ümbritseb vaenlane, kes head rooga himustab,“ muigas ta naljatades.\nLisaks parimate välitoitlustusalaste teadmiste ja oskustega võistkondade väljaselgitamisele, on võistluse eesmärgiks erialase väljaõppe elavdamine ja oskuste testimine praktikas.\nParimate erialaste oskustega ringkond kuulutatakse katsumuste tulemusel välja sama päeva õhtul ajavahemikus kell 17.–19.00 kaheteistkümne registreerunud naiskonna vahel.\nNaiskodukaitse erialavõistlused toimuvad iga kahe aasta järel. Viru ringkond korraldab heitlust teistkordselt. Eelmise mõõduvõtu korraldas 2018. aastal Pärnumaa ringkond, tookord tuli võitjaks Pärnu ringkonna naiskond.\nViru ringkonna välikokad Pärnumaal välitoitlustuse erialavõistlusel Foto Kristel Kitsing Kell 10 stardivad Ebavere tervise- ja puhkekeskuse juurest esimesed naiskonnad teekonnale Laupäeval, 19. septembril toimub Lääne-Virumaal üle-eestiline Naiskodukaitse välitoitlustuse erialavõistlus, kus mõõtu võtavad parimad organisatsiooni välikokad ning heade toitlustusalaste teadmiste ja oskustega naiskodukaitsjad.


Kunagi võitmatuna tundunud USA sõdurite transpordivahend HMMWV, ehk Humvee, on moraalselt juba ammu vananenud ning asendatakse suure tõenäosusega Oshkosh L-ATV-ga. Aga Humvee on jälle tagasi ning valmis uuesti teenistusse astuma – uut põlvkonda näidati Pariisis toimunud militaarnäitusel Eurosatory.\nNXT 360 sarnaneb paljuski vanale masinale ning ka selle ehitusel kasutati vana mudeli neid osi, mis nii Afganistanis, Iraagis, kui ka teistel sõjatandritel ennast kõige paremast küljest näitasid. Kõik muu aga tehti ümber. Uuel sõidukil on suuremad rattad ning oluliselt parem juhitavus. Paigaldati võimsamad kompressorid, mis lubavad kiiremini rehvirõhku muuta võimaldades autol probleemideta liikuda erinevat tüüpi pinnasel.\nTähtsamail kohal on mõistagi kere soomustus. Saavutatud B7 klass lubab vastu pidada AK-47 tulele mistahes suunast. Ka kõik klaaspinnad on kuulikindlad.\n2003. aasta Iraagi sõja ajal olid suurimaks probleemiks teele asetatud lõhkekehad. Nüüd on kõik teisiti: NXT 360 peab vastu ka väiksemale tankitõrjemiinile ning kaitseb sõitjaid kildude eest. Ja kuna käes on aasta 2018, siis kuuluvad pardale ka ABS ja ESP.\nEestisse saabus esimene täiselektriline Lexus UX 300e\nEestisse on jõudnud Lexuse esimene täiselektriline mudel UX 300e, mille elektrilisi sõiduomadusi täiendavad äärmiselt hoolikas viimistlus ja salongivaikus. Pikaajalise elektrifitseerimise kogemuse põhjal valminud mudel on valmis proovisõitudeks. UX 300e eelkäijaks on linnamaastur UX, mis nägi ilmavalgust 2019. aasta alguses. Tänaseks on saanud sellest Euroopa enimmüüdud Lexuse mudel, mille ostetud sõidukite\nBriti firma Radford kuulutas välja oma esimese Lotuse tehnoloogial põhineva mudeli. Projekt on juba sedavõrd kaugele arendatud, et vaid eritellimuste alusel ehitatav sõiduk avalikustatakse täielikult käesoleva aasta jooksul. Partnerlus Lotus Engineeringuga annab Radfordile võimaluse kasutada Lotuse tehnoloogiat, mille põhjal valmistab tootja uue sõiduki. Lotus, Briti sportautode tootja, on tuntud oma\nGenesis Motor Europe avalikustas Saksamaal Frankfurdis toimunud pressikonverentsil üksikasjad oma 2021. aasta Euroopa debüüdi kohta. Müük algab sel suvel, klientidele Suurbritannias, Saksamaal ja Šveitsis. Möödunud aasta novembris oma viiendat aastapäeva tähistanud Korea bränd saabub Euroopasse lubadusega seada klienditeenindus kõrgemale müügist. Kõikide mudelite jaoks on üks läbipaistev hinnastus ja viieaastane hooldusplaan\nUue Toyota Proace City Electricuga laieneb Toyota Professional elektriliste tarbesõidukite (LCV) ja reisijate veoks mõeldud sõidukite valik. Uued elektrilised mudeliversioonid jõuavad Eestisse 2022. aastal. Tulevases mudelivalikus saavad olema kaubikud ja viie- kuni seitsmekohalised Verso-sõidukid standardse (4,4 m) ja pika (4,75 m) teljevahega. Proace City Electric tugevdab koos Proace Electricu ja


Kas 17-meetrised asteroidid jäävadki astronoomidel märkamata? - Forte\nKas 17-meetrised asteroidid jäävadki astronoomidel märkamata?\nMõnel asteroidil on olemas ka oma kuu.Wikimedia commons\nJust sellistes mõõtmetes oli hiljuti Tšeljabinski kohal paukunud meteoor, peaaegu samas mõõdus kivikamakas lendas eile läbi Kuu ja Maa vahelt. NASA loeb ohtlikeks asteroidid, mille mõõtmed hakkavad pihta 40 meetrist, väiksemate avastamiseks pole vist isegi ressursse.\nNEO (Near Earth Object) programm on USA kosmoseagentuuri juures tegutsev töörühm, mis üritab registreerida ja tuvastada võimalikke kosmilisi ohte maakerale. Ligemale sada inimest tegeleb pidevalt asteroidide jälgimisega, kasutades selleks küll piiratud hulka kaameraid, aga neil on ka piisavalt tegemist enam kui tuhande suurema taevakivi jälgimisega, mille läbimõõt algab pihta kilomeetrist.\nNeistki on kirjas praegu vaid kaks kolmandikku, ehk USA kongressilt saadud ülesanne kõik nii suured asteroidid kataloogi kanda on siiani täitmata, aga see pole ka just kõige kergem töö. Kõige tõhusam kaamera asteroidide ennetavaks avastamiseks asub New Mexicos, abiks on ka teleskoobid Hawaiil ja Arizonas, lisaks muidugi vabatahtlikud mujalt maailmast.\nNn Tšeljabinski-asteroidi ei jõutud isegi tähele panna, enne kui ta kuulina Maa atmosfääri sisenes. Alla 40-meetrised asteroidid pääsevad sageli sõelast läbi, kuna NASA hinnangul on isegi üle 40-meetrisi asteroide Maa teekonnal rohkem kui miljon.\nNEO programmi juhiks on Don Yeomans:\nAstronoomid näitavad täpselt, kuidas Tšeljabinski meteoriit Maad tabas (10) 27.02.2013\nVAATA: Kõige popim video, mis Tšeljabinski meteoriidist netti jõudnud! (23) 22.02.2013\nVäikseim möödalennul olev asteroid, mis neil praegu jälgimise all, on 22-meetrine. Eile lendas siis Kuu-kauguselt mööda 7-16-meetrine kivikamakas 2013 EC, lisaks 58-61 korda kaugemalt ka 2007 EK (läbimõõduga 8,4 meetrit) ja 2012 WH (49 meetrit), teab neo.jpl.nasa.gov tagantjärele märkida.\nSeega kolm asteroidi päevas, täna on veel kirjas kaks, homme veel kaks asteroidi, mis kõik lendavad mööda küll oluliselt kaugemalt kui Kuu. Lähemalt kui viis Kuu-kaugust möödub meist laupäeval üks 140-meetrine, 18. märtsil üks 31-meetrine, 13. aprillil üks 69-meetrine kivikamakas. Ja kalender on täis 13. juunini, kui arvestada nendega, mis internetilehele kirja on pandud.\nÜkski nendest küll Maaga kokkupõrkekursil ei ole, aga paistab, et kõiki väiksemaid asteroide NEO-programm õigel ajal näha ei jõuagi. Ja kui jõuakski, pole vist ühtki raketti neid tõrjumas.\nVene meteoriit tekitas ühe kõigi aegade võimsama infrahelilaine\nAstrofüüsik Tõnu Viik: mis taevaga lahti on?\nAsteroid vuhises Maast mööda, kuid palja silmaga teda ei näinud\nLÄHIVAATES: NASA aparaat maandumas asteroidile Eros


Elektri hind ja omikron pingestavad haigla olukorda - Lääne-Virumaa Uudised\nElektri hind ja omikron pingestavad haigla olukorda\nAutorid: Rahel Lepp, Anu Viita-Neuhaus • 14. jaanuar 2022\nOmikroniga nakatumine on tõusuteel, paari nädalal pärast võib olla päevas kuni 7000 nakatunut. Elektriarved on Rakvere haiglal kasvanud aastataguse ajaga võrreldes üle kahe korra. Olukord on pingeline.\nRakvere Haigla juht Ain Suurkaev ütles, et kõige halvem variant on see, kui töötajad haigestuvad, sest asendust on võimatu kuskilt leida.\nHaiglajuht Ain Suurkaev, mis on teile omikroni võidukäigus maakonnahaiglas silma jäänud? Mis on selle tasapisi hoogu võtva koroonalaine ajal teistmoodi?\nTäna näeme kahte uut lähtekohta. Koroonapositiivsed, kes haiglasse jõuavad, on meie juurde pöördunud põhihaiguse tõttu. Hakkame statsionaaris nende põhihaigust ravima ja alles meie juures selgub, et inimesel on koroonaviirus.\nTeine pilt on see, et meditsiinisüsteem püüab aidata, jälgida ja manitseda enda inimesi. Omikroni tüvi leiab kõik üles, töötajad võivad kergesti haigestuda ja tööle ei jõua. Pilt on praegu hea, õnneks, viirus pole meie tööd hetkel halvanud.\nMeditsiinitöötajate puudus on krooniline. Ain, kus Te leiate inimesi, kui koroonaviirus neid maha murrab?\nEga ei leiagi. Tagasi tuleb tõmmata plaanilises tegevuses – jätame ära vastuvõtte, plaanilisi operatsioone, kui õepostis peaks tekkima kriis, ega ei leia inimesi. Variante pole, peab tegema maja sees valikuid: mida teed ja mida mitte. Erakorralise osakonna hoiame töös, aga kuskil mujal tuleb tagasi hoida.


Jälgi last navi ekraanilt\nbabyCam on kaamera, mis toimib juhtmevabalt Garmin-navi kaudu¹\nMeenutab enne autost lshkumist et laps on ka autos\nLapsega sõitmine sujub nüüd endisest lihtsamini\nÄsja lapsevanemaks saanutel on niigi palju tegemist ja eriti veel kui beebi autos on. Seetõttu on Garmin arendanud babyCam kaamera: esimese autosse mõeldud kaamera, mille abil võid last vaevata jälgida sobiva Garmin navigaatori ekraanilt1.Kasutad üksikasjalisi GPS sõidujuhiseid ja samas võid siiski jälgida last ilma tagapingile vaatamata. Garmin babyCam on vajalik abiline.Kõikidel sõitudel.Alati.\nbabyCam kaamera suudab ka pimedas näha.Tänu sellele näed selgesti ka hämaras ilma sisevalgustuseta ja last häirimata (kes on ehk just ometi uinunud). Kaamera kuvab kvaliteetset videot päeval ja ööl.Muudetava vaatenurga abil võid keskenduda lapsele või vaadata kogu tagaistmel toimuvat.\nTööriistu ei ole vaja.Ega juhtmeidki pole vaja. babyCam süsteemi kasutusele võtmine kestab umbes mõni minut. Lihtsa, kuid tugeva kinnituse abil paigaldad kaamera vastavalt lapse turvaistme/hälli asendile kas esi- või tagaistme peatoe* kinnituse külge.Kaameraga on kaasas navigaatori toitejuhe, mille küljes on kaamera signaali- ja liiklusinfo vastuvõtja.\nbabyCam sobib paljude Garmin-navidega.Kaamera saab lihtsalt paaristada mistahes sobiva Garmini auto-, rekka- või karavani naviga. Kui paaristatud navi toetab häälkäsklusi,võib karjumisega siirduda kaamera vaatamisele.\nSamasse süsteemi võib soovikorral liita kuni 4 kaamerat (Garminin babyCam või Garminin BC™ 30 tagurduskaamerad,müüakse eraldi) ja kõikide kaamerate pilti võib vaadata eraldi Garmin-navi ekraanilt.\nbabyCam-kaameras kasutatakse kahte AA-akut või patareid (ei ole komplektis),mida jätkub tavaliselt kuni kolmeks kuuks. Kui navi on paaristatud akusid kasutava kaameraga, võid siirduda navi vaatest kaamera vaatesse. Võid säästa patareisid, kui sead jälgimise ajaks 10, 20 või 30 sekundit.Ekraanile ilmub teade,kui patareid hakkavad tühjenema. Soovikorral võid kaamera ühendada pideva toitega, näiteks läbi sigaretisüütaja.\nbabyCam-kaameraga võid sõita kindlalt.Sihtkohta saabudes ilmub ekraanile meeldetuletus,et vaata kas tagaistmel on kaasavõtmiseks väike reisija.\n¹Garmini navi müüakse eraldi . Vaata Garmin navigators¹\nMõõdud (L x K x S): 86,5 x 39,9 x 43,7 mm\nKaal: 53,0 g (ilma akuta)\nTarkkuus: VGA (640 x 480)\nVõttesagedus: 30 kaadrit/s\nUlkoinen muuntaja: kyllä (ei mukana)\nAkun tyyppi: 2 AA-akkua (ei mukana)\nLangaton yhteys: kyllä (2,4 GHz)\nMatkustajien tarkistus: kyllä\nEkraan: VGA (640 x 480)\nVäline toide: On saadaval (ei ole komplektis)\nAku tüüp: 2 AA (ei ole komplektis)\nAku laadimine: ei\nÖö vaade: On\nJuhtmevaba ühendus: On (2,4 GHz)\nReisija kontroll: On\n459.00 € 424.00 €\nJärelmaksu näidis: 12 x 32.31 €\nJärelmaksu näidis: 12 x 15.74 €


Šotimaa seisab valiku ees: iseseisvuda või siiski mitte? | Õhtuleht\nŠotimaa seisab valiku ees: iseseisvuda või siiski mitte?\nISESEISVUMISE POOLT: Šotimaa iseseisvumise tuline pooldaja on esiminister Alex Salmond. Ta soovib 2014. aasta sügisel korraldada rahvahääletuse Suurbritanniast lahkulöömise üle.\nVähenda Šotimaa korraldab praeguste plaanide järgi 2014. aasta sügisel rahvahääletuse Suurbritanniast lahkulöömise üle. Iseseisvumismeelsed jõud alustasid oma propagandakampaaniat kuu aega tagasi. Esmaspäeval käivitasid kolme suurema Suurbritannia erakonna parlamendisaadikud kampaania Šotimaa iseseisvumise vastu. Šotimaa ja Inglismaa liitusid ametlikult Suurbritannia nime all 1707. aastal. 1997. aastal otsustasid šotlased rahvahääletusel, et nad hakkavad edaspidi ise otsustama oma riigi asjade üle. Täpsemalt, rahvas toetas ideed asutada Šotimaa oma parlament, kellel on suhteliselt piiratud volitused. Selle esimene koosseis valiti 1999. aastal.Šoti Rahvuspartei võidukäik2007. aastal võitis Šotimaal valimised iseseisvumismeelne Šoti Rahvuspartei, kelle juht Alex Salmond lõi vähemusvalitsuse. 2011. aasta valimistel sai Šoti Rahvuspartei parlamendis juba absoluutse enamuse ja esiminister Alex Salmond asus jõuliselt propageerima Suurbritanniast lahkulöömist.\nSuurbritannia keskvalitsuses tekitas Šoti Rahvuspartei plaan korraldada iseseisvushääletus õudust. Briti peaminister David Cameron arvas, et kui šotlased tahavad referendumit korraldada, siis tehku nad seda võimalikult kiiresti, sest avalik arvamus on praegu veel Suurbritanniast lahkulöömise vastu. Iseseisvumist toetab vaid ümmarguselt üks kolmandik 5,3 miljonist šotlasest. Šotimaa esiminister Alex Salmond jäi aga endale kindlaks ja iseseisvumisreferendum korraldatakse praeguste plaanide kohaselt 2014. aasta sügisel.Sellest lähtudes alustas Šoti Rahvuspartei juba kuu aega tagasi propagandakampaaniat, et kutsuda šotlasi ütlema Suurbritanniast eraldumisele jaa.Iseseisvumise vastased aktiveerusidNiisuguses olukorras ei mallanud, käed rüpes, istuda ka iseseisvumise vastased. Suurbritannia kolme suurema erakonna parlamendisaadikud alustasid esmaspäeval kampaaniat "Koos on parem" Šotimaa iseseisvumise vastu. Juhib seda kampaaniat Šotimaalt Briti parlamenti valitud tööerakondlane ja endine rahandusminister Alistair Darling, kes kutsus Edinburghis peetud avaüritusele ka konservatiivist Briti peaministri David Cameroni."Me kõik teame, et Šotimaa suudab omil jalul seista. Me usume aga, et Ühendkuningriik kui rahvuste perekond, kus oma koht on ka Šotimaal, on midagi erilist ning lahutuse tõttu kaotaksime kõik," pöördus Cameron šotlaste poole. "Ühtne Suurbritannia on väärt, et selle nimel võidelda," rõhutas ta.Alistair Darling seevastu asus šotlasi hirmutama. Ta väitis, et kui Šotimaa peaks tõepoolest Suurbritanniast lahku lööma, siis tagasiteed enam ei ole. "Iseseisvus on võrreldav üheotsapiletiga, mis viib meie lapsed teadmatusse," kinnitas Darling.\nVenemaalaste arvates on Eesti vaenulikkuse poolest viiendal kohal\n18. juuni 2013 11:13\n(1) 18. juuni 2013 10:09\n(1) 18. juuni 2013 09:57\n18. juuni 2013 08:52\n(21) 17. juuni 2013 14:02\n(8) 16. juuni 2013 23:42\n(50) 16. juuni 2013 11:58\norganiseeritud kuritegevuse vastane Tšehhi politsei üksus vahistas kaheksa inimest, kelle seas on peaministri büroo direktor Jana Nagoyova ning mitu luuretöötajat eesotsas sõjaväeluure endise ja praeguse ülemaga, vahendab Welt Online. Inimkond kasvab oodatust kiiremini\nMaailmas elab praegu üle 7,1 miljardi inimese, teatas ÜRO. Prognooside järgi kasvab Maa elanikkond 2025. aastaks 8,1 miljardini, 2050. aastaks 9,6 miljardini ja 2100. aastaks 10,9 miljardini.\nFemeni liikmetele vanglakaristus\nKõlblusvastase ja sündsusetu käitumise pärast avalikus kohas mõisteti sel nädalal Tuneesias neljaks kuuks vangi naisteühenduse Femen kolm Euroopast pärit aktivisti , teatas nende advokaadile viidates Ungari riiklik uudisteagentuur MTI. Maffias edutakse juhtivatele kohtadele üha enam naisi\n(6) 15. juuni 2013 07:58\nMaffiabossidest rääkides pole seni peetud vajalikuks lisada, kas nad on naised või mehed. Tavaettekujutus ühest maffia-bossist on kõvasti mõjutatud Hollywoodi stereotüüpidest, nii et mafioosodest kuuldes kerkib esmajoones silme ette Marlon Brando, nagu ta oli Scorsese "Ristiisas", või "Sopranode" sarja kõhukad isandad. Barack Obama sekkub mässuliste poolel Süüria kodusõtta\n(15) 15. juuni 2013 07:58\nUSA president Barack Obama hoiatas mullu augustis karmisõnaliselt Süüria presidenti Bashar al-Assadi keemia- ja biorelva kasutamise eest. Ta rõhutas, et kui Süüria seda peaks tegema, võib ta anda käsu USA sõjaliseks sekkumiseks. Kümme kuud pärast hoiatust teatas Valge Maja, et USA luure andmetel on Süüria valitsusväed kasutanud vähesel määral kee-miarelva, vahendab Spiegel Online. Saada vihje\n06:59Miks Rock Summer ikkagi põrus? (65)\n(6) Kes julgeb Lagerfeldi õpilaseks hakata?\n(10) EMT kattis 4G leviga valdava osa Eesti territooriumist\n(1) Putukamürgid ohustavad lisaks mesilastele ka loomi ja linde\n"Juku, palun moodusta lause sõnaga "suhkur"."Juku mõtleb veidi ja ütleb siis:"Täna hommikul jõin kaks tassi kohvi.""Aga Juku, kus siis "suhkur" on?""Kohvi sees loomulikult," vastab poiss.


Eesti film – 4 miinus - AK - Arvamus\nEesti film – 4 miinus\n22. juuni 2014, 13:55\nTeist hooaega järjest, sügisest kevadeni, hindas meie žürii ühe erandiga kinolevisse jõudnud uusi eesti mängu-, dokumentaal- ja animafilme. Keskmiseks hindeks kujunes seekord 3,6 mulluse 3,5 vastu. Tunnustuseks asendame hinde 3+ hindega 4-.\nJuba mitmendat aastat järjest hoiab meie mängufilm siinsel filmiturul oma kindlat kohta: üks film vaadatavuselt harilikult esikümnes (mullu «Kertu» 42 543 vaatajaga) ja teine esikahekümnes (mullu «Mandariinid» 32 992 vaatajaga). Sugugi paha pole seis ka rahvusvahelisel areenil.\nCannes’is ja Veneetsias meid küll ei ole, aga oleme Berliinis, väiksematest festivalidest rääkimata. Kui kindlatel jalgadel meie filmindus seisab, on ehk vara öelda, aga arvestades selle kroonilist alafinantseeritust, on pigem tegu siiski väga hapra nähtusega, mis kindlasti vajab kodumaist toetust kõigil tasanditel.\nHoopis teine lugu on dokumentalistikaga, mis tootmismahult moodustab meie filmi põhiosa. Oleme küll jõudnud sinnamaale, et filmides käsitletavad teemad on sageli huvitavad, aga endiselt jääb puudu oskusest näha probleemi ning see täpselt ja selgelt välja tuua. Ka on valdavalt tegu rohkem teledokumentaalide kui dokumentaalfilmidega, mille koht oleks kinodes kõrvuti mängufilmidega.\nMeie kinod, vähemalt Tallinnas, küll näitavad neid, mis on väga hea, aga erinevalt näiteks Soomest, kus kohaliku dokumentaalfilmi ladviku vaatajate hulk konkureerib mängufilmiga (mullu näiteks «Selänne» ja «Metsän tarina»), jääb meie dokumentaalfilmide vaatajate hulk mängufilmide omast kaugele maha.\nPõhjus pole aga mitte meie vaatajas, kes ei olevat justkui harjunud dokumentaalfilmide pärast kinno tulema. Põhjus on ennekõike filmide kunstilises tasemes, režissööri abituses ja käsitööoskuste puudulikkuses ühe või teise teema avamisel, oskuses näha elus endas kujundeid ja sümboleid.\nOn hea, et meie dokumentalistid on hakanud vaatama laiemalt enda ümber ja otsima ainest mitte ainult koduõuelt, vaid ka mujalt maailmast. Tõstatatakse huvitavaid probleeme ja leitakse huvitavaid kangelasi, aga jällegi – autorid jäävad enamasti oma kangelastele ja pahatihti ka probleemidele, mida käsitletakse, selgelt alla. Vaja oleks aines endale paremini selgeks teha ja julgem olla.\nOtsigem heas mõttes intriigi elust enesest ja ärgem unustagem, et ka dokumentaalfilmis eksisteerib dramaturgia.\nSõpruse kino pidaja\nPostimehe edetabeli koostajate maitse langes suures osas kokku Eesti publiku maitsega. Suurim üllatus oli teiste žüriiliikmete hinnang Veiko Õunpuu filmile, mis paistab paljuski erinevat rahvusvaheliste festivalide arvamusest – on ju «Free Range» meie paremini vastu võetud filme välismaal. Jättes kodumaise maitse iseärasused kõrvale, ei saanudki «Risttuulest» uue Eesti filmi verstaposti ning tundub, et välismaine publik pole seda üldse omaks võtnud. Samas usun, et noorelt režissöörilt võib tulevikus midagi loota.\nDokumentaalfilmide rohkus näitab tõenäoliselt kahte asja: see koolkond on Eestis heas vormis ning oma eksistentsi hästi korraldanud. Teiseks on mängufilmide tootmine üksikute luksus ja rohkete siseintriigide mängumaa, mis paneb mitmed head projektid seisma (kus on «Rehepapp»?), ja seda mitte ainult Eestis. Eks Õunpuu tulevase filmi («Roukli») rahastamine Hooandjas näitab sama: väsimust filmi riikliku rahastamispoliitika suhtes ning vajadust teha filme nüüd ja kohe.\n2014. aasta jätkub veel mitme hea filmiga. Eriti ootan Jaan Toomiku uut filmi, millele vähemalt rahvusvaheline kunstimaailm juba hoiab pöialt.\nKokkuvõtvalt on olnud korralik filmiaasta, mis näitab eelkõige seda, et varasematel aastatel on tehtud head tööd. Loodame, et uued tuuled filmipoliitikas ei vii senist taset alla.\nKuigi oli viljakas dokumentaalfilmihooaeg ja väljatulnu seas leidus päris mitu huvitavat filmi («Kust tuleb tolm ja kuhu kaob raha» ja «Dora Gordine» näiteks), jäi hooaega kroonima siiski mängufilm, eelkõige «Mandariinid» ja selle järel kohe «Risttuules». Peale selle eksis nende kõige eredamate mälestuste sekka ära ka «Kajaka teoreem», mida ei oskagi kohe kuhugi liigitada ja mis oli nõnda teistmoodi, et ei teagi, kas see on hea või mitte…\nAga meelde see jäi! Tore, et armastatud raamatust «Suur maalritöö» tehti ka ilus joonisfilm, mille kauneim osa oli küll muusika, aga muusika ja film on teatavasti lahutamatud. Kordan üle eelmise hooaja kokkuvõttes öeldut: ootan üht tõeliselt head lastemängufilmi.\nMängufilmis oli üks tippteos («Mandariinid») ja üks väga huvitav eksperiment («Risttuules»), aga kvalitatiivset tasemehüpet ei toimunud. See oleks aga hädavajalik, et tõsisemalt Euroopas konkureerida ja tippfestivalide võistlusprogrammi sattuda või lihtsalt Põhjamaade levisse pääseda. Üheks põhjuseks on kindlasti seriaalide madal tase, mis lõputult lihtsustab audiovisuaalset väljenduslaadi kõiges: režiist näitlemiseni välja.\nDokumentalistikas üllatas algelisus: enamik teoseid on reportaažimaigulised. Suhe portreteeritavasse jääb üsnagi vaimutuks, teravat autoripositsiooni napib. Maht kasvas üle nelja korra, aga sisu jäi õõnsaks.\nAnimatsioon hoiab endiselt lippu kõrgel, on fantaasiarikas, vaimukas ja enamasti ka huvitava teostusega.\nKokkuvõttes oli lõppenud filmihooaeg üsnagi tavapärane, eelnevaga võrreldes vähem ere.\nRõõmustav on see, et esikolmikusse jõudsid animafilmide asemel ka mängufilmid, kuid tervikpilt on ikkagi küllaltki ähmane.\nIga filmi juurde käivad kommentaarid ilmusid AK numbrites jooksvalt.


Konditsioneer korterisse. Mida selleks teada vaja? | Kliimakaubamaja\nKonditsioneer korterisse. Mida selleks teada vaja?\nLühidalt konditsioneerist ehk kliimaseadmest\nÕhukonditsioneer on seade, mis lisaks jahutamisele ja kütmisele paneb õhu ruumis ringlema ning suudab seda ka filtreerida. Tänu oma kasutusmugavusele ja lihtsusele on võimalik paigaldada konditsioneer korterisse, eramusse, kontorisse – pea igasse ruumi, kus on vaja jahutust.\nKonditsioneeride paigaldamine korteritesse on Eestis tõusev trend. Järjest enam inimesi soovivad oma kodus palavate ilmade korral temperatuuri kontrolli all hoida. Igal aastal ostetakse ja paigaldatakse üha rohkem kliimaseadmeid. Hüppeline nõudluse kasv toimub suviti koos esimese kuumalaine saabumisega.\nOma tööpõhimõttelt sarnaneb konditsioneer soojuspumbaga. Seadmes ringlev külmaaine seob soojusenergia ja transpordib selle väliskeskkonda. Edasi liigub külmaaine aurustisse, kus vedelal kujul aine muutub gaasiliseks. Selles protsessis külmaaine jahtub ja võtab ümbritsevast keskkonnast soojust, mille tulemusena keskkond jahtub. See jahedus suunatakse ventilaatori abil siseruumi.\nVäike vihje: vältimaks suurest nõudlusest tulenevaid pikki paigaldusjärjekordasid tasuks konditsioneer korterisse muretseda varakult! 😉\nVõimalused korteri jahutamiseks enne konditsioneeri soetamist\nKardinad, rulood, aknakile\nÜks lihtsamaid viise ruumi temperatuuri mõne kraadi võrra muuta on kasutada aknakatteid. Selleks sobivad nii pimendavad kardinad kui ka päikest peegeldavad rulood ja aknakiled. Neist võib valida ühe või ka kombineerida näiteks aknakile kardinate või rulooga.\nTänu suurele valikule leiab igaüks endale sobivas suuruses ja värvitoonis lahenduse.\nVäldi kuuma õhu sattumist tuppa\nPäeval kui väline temperatuur tõuseb kõrgemale kui toa temperatuur, tuleks uksed ja aknad kinni hoida ning kardinad või ruloo ette tõmmata. Võib tekkida tahtmine tuba tuulutada kui selle tulemus on petlik. Soovitud jahutamise asemel tekib vastupidine efekt. Soe õhk tuleb sisse ja jahedam liigub välja ning temperatuur toas tõuseb.\nAknad tuleks avada õhtusel ajal kui päike on loojumas. Sel ajal väline temperatuur langeb ja tuulutamine toob jahutava efekti. Soovituslik on kasutada tuulutamise ajal akendel putukavõrke.\nKuumal ajal on abiks ka ventilaatori kasutamine. Ventilaator paneb seisva õhu korteris liikuma ning pakub seeläbi mõningast leevendust palavusele. Kui aga kuumus on tõusnud piirini, kus see muutub talumatuks ja segab öist und, siis tasub mõelda mõnele tõhusamale ja püsivamale jahutusviisile.\nMobiilne konditsioneer korteris on saanud väga populaarseks tänu selle lihtsusele ja kasutusmugavusele. Need on sobivaks lahenduseks korterite jahutamisel, kuhu pole võimalik püsivat kliimaseadet paigaldada. Lisaks on neid lihtne teisaldada ühest ruumist teise. Samuti ei vaja portatiivsed konditsioneerid erilist paigaldust ega viimistlustöid, mis sellega kaasneda võivad.\nSelliste seadmete miinuseks on see, et kuum õhk on vaja läbi väljalaskevooliku korterist välja juhtida ning eelkõige on need mõeldud väiksemate ruumide jahutamiseks. Suuremate korterite jahutamiseks läheks vaja mitut seadet ja nendega majandamine võib tülikaks muutuda.\nKonditsioneer korterisse ja selle kooskõlastamine\nKonditsioneeri paigaldamine korterisse on oma olemuselt ehitise tehnosüsteemide muutmine ehk elamu ümberehitus. Seetõttu tuleb ehitusseadustiku lisa 1 järgi kohalikule omavalitsusele selle kohta esitada ehitusteatis ja -projekt. Kogu dokumentatsioon tuleb esitada riikliku ehitusregistrisse digiallkirjastatult.\nKorteriühistute puhul on konditsioneeri paigaldamiseks vajalik ka hääletusprotokoll/korteriühistu juhatuse nõusolek.\nKonditsioneer on oma olemuselt sama nagu õhksoojuspump, seega kehtivad selle paigalduse kooskõlastamisele samad nõuded.\nMillist tüüpi konditsioneer korterisse valida?\nKui vajalikud load olemas, siis järgmise sammuna tuleb leida enda korteri jaoks sobivaim konditsioneeri tüüp. Tänu mitmetele võimsusklassidele ja erinevatele liikidele, on konditsioneeri võimalik kasutada pea igas korteris, mis vajab jahutust.\nKonditsioneerid jagunevad laias laastus kaheks:\nSeinamudelid – neid on võimalik kinnitada nii seina üla- kui alaosale ning jagunevad omakorda kaheks:\nVälisosaga seadmed – kõige populaarsemad. Koosnevad sise- ja välisosast.\nVälisosata ehk monoblokk seadmed – kui välisosa pole võimalik paigaldada. Välisühenduse jaoks puuritakse kaks sobivas suuruses auku.\nMultisplit mudelid – mitme siseosa kuid ühe välisosaga seadmed, mis sobivad hästi suurematesse korteritesse, kus vaja jahutada mitut tuba, kuid ei ole võimalik paigalda mitut välisosa.\nEi tea milline konditsioneer korterisse sobida võiks? Pöördu meie spetsialistide poole!\nAitame leida sulle parima lahenduse:\nRobert: robert@kliimakaubamaja.ee , tel. 59 229 229.\nHenri: henri@kliimakaubamaja.ee , tel. 53 533 533.\nKonditsioneeri võimsus, müratase ja vibratsioon\nMille järgi seadme võimsus valida sõltub eelkõige kahest asjaolust:\nKorteri suurus – mida rohkem ruutmeetreid vaja jahutada, seda võimsamat seadet on vaja.\nKorteri planeering – mida avatum on planeering, seda paremini saab õhk tubade vahel liikuda.\nMüratase on näitaja, mille vähendamisele panevad tootjad järjest enam rõhku ning mida lõpptarbija hoolikalt jälgib. Mürataseme olulisus tuleb kliimaseadmete puhul hästi välja siis kui ilmad muutuvad kuumaks ja seadet kasutatakse eluruumide jahutamiseks, eriti magamistoas.\nSeadme välisosa tekitab ka vibratsiooni, mistõttu on see võimaluse korral kõige mõistlikum paigaldada maaraamile. Kui aga tegu kõrgema kortermajaga, siis on võimalus paigaldada välisosa seinale või katusele ning kui need ka kõne alla ei tule, siis saab seadme rõdule panna.\nTehnilised näitajad – mida jälgida?\nKui on plaan paigaldada konditsioneer korterisse, siis sobivaima valimisel tasuks pilk peale visata erinevate seadmete tehnilistele näitajatele:\nJahutusvõimsus on üks peamisi näitajaid, mida jälgida seadme valimisel. Sellest sõltub kui suurt ala see jahutada suudab. Arvutamisel võib kasutada reeglit: 1 kW jahutab 10 ruutmeetrit. Kõik oleneb muidugi ruumi eripäradest.\nSEER (Seasonal Energy Efficiency Ratio) ehk sesoonne jahutustegur iseloomustab konditsioneeri tööd kogu jahutusperioodil. Mõõtmisel jagatakse seadme jahutusvõimsus jahutusperioodil kogu tarbitud elektrienergiaga samal perioodil. Mida kõrgem on SEER näitaja, seda efektiivsemalt kasutab konditsioneer energiat jahutamiseks.\nSCOP (Seasonal Coefficient of Performance) on sesoonne soojustegur, mis arvestab kogu kütteperioodi ning peegeldab selgemalt seadme tegelikku energiatarbimist. Siin on arvesse võetud energia tarbimine kogu aasta vältel.\nVastavalt SEER ja SCOP tulemustele jaotatakse konditsioneeridele ka energiatõhususe sertifikaadid vahemikus A+++ (kõrgeim) kuni G (madalaim).\nHind – millest see sõltub?\nNii nagu ka õhksoojuspumba valimisel kehtib ka konditsioneeride puhul põhimõte, et seade tuleks valida vajadustele vastav, mitte tormata kõige soodsama järgi. Esialgu ahvatlevana tunduv soodne hind võib hiljem tugevasti hakata peegelduma elektriarvetes.\nNäiteks kui konditsioneer on aladimensioneeritud – valitud liiga vähese võimsusega seade, mis peab pidevalt täisvõimusel töötama, et korter ära jahutada. Lisaks kõrgematele elektriarvetele kulutab selline töörežiim ka konditsioneeri olulisi komponente, mis vähendab seadme eluiga.\nMida paremini konditsioneer vajadustele vastab, seda kõrgem on selle efektiivsus.\nSeadme hinna määravad:\nKütte- ja jahutusvõimsus – mida võimsam seade, seda kallim hind.\nMüratase – kõik tootjad panevad rõhku sellele, et nende seadmed oleksid võimalikult vaiksed. Kallimad seadmed suudavad mürataseme madalal hoida ka siis kui seade töötab täisvõimsusel.\nLisafunktsioonid – WiFi võimekus; erinevad andurid, mis mõõdavad õhukvaliteeti; sensorid, mis tuvastavad inimesi ruumis jne.\nKonditsioneeri korterisse saab Kliimakaubamajast alates 549 eurost. Selline seade suudab jahutada väiksemat korterit, pindalaga ca 30 ruutmeetrit. Hinnalisemad seadmed suudavad jahutada kuni 50 ruutmeetrit ja kevadel/sügisel kütta kuni 110 ruutmeetrit ning neil on juba hinna sees ka mitmed lisa- ning mugavusfunktsioonid. Tutvu meie konditsioneeride valikuga!\nPaigaldus – mida tähele panna?\nKui on soov paigaldada konditsioneer korterisse, siis juhime tähelepanu 6 asjaolule:\nVajalikud load ja teatised – kõik peaks olema seadusega kooskõlas, et vältida hilisemaid probleeme ja lisakulutusi.\nSiseosa asukoht – määrab ära kui efektiivselt konditsioneer suudab korterit jahutada.\nVälisosa asukoht – sellest oleneb kostuv müratase ja vibratsioon ning ka hoolduste teostamise lihtsus.\nPaigaldaja pädevus – tegemist on litsentseeritud tegevusega. On oluline, et seda teostaksid oma ala spetsialistid, kes on vastavad koolitused saanud.\nPaigaldusele kuluv aeg – iga objekti puhul erinev. Standardpaigaldusele kulub päev või isegi vähem.\nTellija poolsed eeltööd enne konditsioneeri paigaldamist – et paigaldus sujuks muretult ja ilma lisakuludeta.\nKonditsioneer on olemuselt sama mis õhksoojuspump, seega kehtivad neile samad nõuded ja soovitused nii paigalduse kui ka hoolduse osas.\nKliimakaubamajas algab konditsioneeri standardpaigaldus 350 eurost ja see sisaldab:\nõhksoojuspumba paigaldust kuni 2,5 m kõrgusele (sise- kui ka välisosa).\nühe (kuni 50 cm paksuse) seina läbimist, v.a armeeritud betoon, maakivi, paas, punane tellis jms (kokkuleppel lisatasu eest),\nseadme käivitamist ja puldi tutvustamist,\nSellest, millised peavad olema tellija poolsed eeltööd enne konditsioneeri paigaldamist, leiab meie soojuspumpade paigalduse lehelt koos põhitingimuste ja võimalike lisatöödega, mis võivad vajalikud olla.\nParima lahenduse ja täpsema hinna saamiseks pöördu julgelt meie spetsialistide poole!\nPakume TASUTA konsultatsiooni


EVS-EN 71-3:2013+A3:2018 - Eesti Standardikeskus\nEelmine versioon: EVS-EN 71-3:2013+A2:2017\nJärgmine versioon: EVS-EN 71-3:2019\nAlusdokumendid: EN 71-3:2013+A3:2018\nSee Euroopa standard määratleb nõuded ja katsemeetodid alumiiniumi, antimoni, arseeni, baariumi, boori, kaadmiumi, kroom (III), kroom (VI), koobalti, vase, plii, mangaani, elavhõbeda, nikli, seleeni, strontsiumi, tina, orgaanilise tina ja tsingi migratsiooni kohta mänguasja materjalidest ja mänguasjade koostisosadest. Pakkematerjale ei vaadelda mänguasja osana, kui neil ei ole kavandatud mängulist väärtust. MÄRKUS 1 Vaadake Euroopa Komisjoni juhenddokumenti nr 12  mänguasjade ohutuse direktiivi rakendamisest pakendile. Standardis on nõuded teatud elementide migratsiooni kohta mänguasja materjalide järgmistest liikidest: kategooria I: kuivad, rabedad, pulbritaolised või vormitavad materjalid (dry, brittle, powder like or pliable materials); kategooria II: vedelad või kleepuvad materjalid (liquid or sticky materials); kategooria III: mahakraabitud materjalid (scraped-off materials). Selle standardi nõuded ei ole kohaldatavad mänguasjadele või nende osadele, mis nende kättesaadavuse, toimimise, suuruse või massi tõttu välistavad selgelt mis tahes imemisest, lakkumisest või allaneelamisest tuleneva ohu või pikaajalise kontakti ohu nahaga, juhul kui mänguasja või selle osa kasutatakse kavandatud või etteaimataval viisil, võttes arvesse laste käitumist. MÄRKUS 2 Selle standardi mõistes peetakse imemise, lakkumise või allaneelamise tõenäosust märkimisväärseks järgmiste mänguasjade ja mänguasjade osade puhul (vt H.2 ja H.3): -kõiki suhu või suu juurde panemiseks ettenähtud mänguasju, mängu kosmeetikavahendeid ja mänguasjadena liigitatavaid kirjutusvahendeid võib pidada imetavateks, lakutavateks või allaneelatavateks; -kõiki kuni 6-aastastele lastele ettenähtud mänguasjade kättesaadavaid osi ja koostisosi võib hinnata suuga kontakteeruvateks. Vanematele lastele ettenähtud mänguasjade osade suuga kontakti sattumise tõenäosust ei peeta enamikul juhtudest oluliseks (vt H.2).\nMärkus 1: Plii migratsiooni piirnormid on alates 28. oktoobrist 2018 järgmised: 2,0 mg/kg kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis; 0,5 mg/kg vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis; 23 mg/kg mahakraabitud mänguasja-materjalis. Vt direktiiv (EL) 2017/738 (ELT L 110, 27.4.2017, lk 6).\nMärkus 2: Kroomi (VI) migratsiooni piirnormid on alates 18. novembrist 2019 järgmised: 0,02 mg/kg kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis; 0,005 mg/kg vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis; 0,053 mg/kg mahakraabitud mänguasjamaterjalis. Vt direktiiv (EL) 2018/725 (ELT L 122, 17.5.2018, lk 29).\nVaatamata standardi kehtetule staatusele annab standard endiselt vastavuse eelduse direktiivi 2009/48/EC mõistes ning direktiivi nõuete täidetuse tagab standardi kehtetu versiooni järgimine. Vastavuse eeldus kehtib kuni Euroopa Liidu Teatajas vastava muudatuse avaldamiseni.


BonBon Lingerie X Trendiruum | Trendiruum\nKui paljud teist on kuulnud BonBon Lingerie brändist? Kas teadsite, et see on meie Eesti päris oma pesubränd? Jah, just nimelt! Mina isiklikult olen selle brändiga juba üpris ammu kursis, sest mu isa on mulle kinkinud sealt kaks asja – ühe vaarikaroosa öösärgi ja ühe musta aluskleidi. Tunnistan ausalt üles, et kuna mõlemad on nii luksuslikud, siis ma pole veel jõudnud kumbagi kanda, sest esiteks seksikat öösärki on mõtet kanda siis, kui seda on kellelegi näidata ka (mul pole 😀 ) ja teiseks ma pole siiani soetanud ühtegi sellist kleiti, mis nõuaks mult aluskleiti. Õnneks, kuna mõlemad on täiesti ajatu lookiga, siis küll ma jõuan neid veel oma elus kanda 😉 .\nTäna kirjutan ma sellest brändist, sest mul tekkis suurepärane võimalus nendega koostööd teha. Kuna tegemist on Eesti brändiga, siis polnud mul väiksematki kahtlust, et ma seda teha ei sooviks. Ma toetan alati Eesti toodangut ja inimesi! #patrioot – Etteruttavalt kergitan veidi saladusloori ning BonBon kingib ka ühele mu lugejale ühe väga metsiku ja ägeda pesukomplekti, aga sellest pikemalt postituse lõpus 😉\nPesust on üleüldse nii huvitav kirjutada ja rääkida, sest see on meie riietuse juures kõige salapärasem osa, mis samas võib kandjat mitu korda enesekindlamaks muuta.\nOlen tõdenud, et massimoes on olemas mugav pesu ja ilus pesu, aga tihtilugu neid mõlemat puntki ei suudeta millegipärast kokku panna – teate mida ma mõtlen? Võib-olla on asi minus, aga olen avastanud, et mitmed ilusad rinnahoidjad on kappi seisma jäänud, sest need pole pooltki nii mugavad, kui need naturaalset värvi, ilma sitside ja satsiteta rinnahoidjad. Õnneks ongi BonBon Lingerie need kaks punkti ühendanud, sest nad näevad väga vaeva enda materjali valiku ja seljas istuvusega. On täiesti arusaadav, miks nende hinnad on kõrgemad kui muidu, aga siit kohe teile hea uudis – NEIL ON KÄIMAS SUVINE ALLAHINDLUS!\nKui teil mõne ilusa pesu ostuks läheb, siis minupoolt teile väike soovitus kui kandma hakkate – kandke pesukaitset 😉 ! See aitab tohutult pikendada teie ilusate aluspükste eluiga.\nMuidugi käisin kogu seda ilu ja mugavust ka koha peal uudistamas, nende väga hubases ja armsas pesubutiigis, mis asub Pärnu mnt 21. Veel on neil esindused Ülemiste keskuses, Saksamaal ja Bulgaarias.\nBonBon Lingerie disainer Iris Tust ütleb, et hetkel on pesutrendides olulised märksõnad võrgutav ja peenutsev pits, salapära, loodusemotiivid, jõulised kontrastid, läbikumav nahk; toonidest võidutsevad pastellid ning punane ja must. “Eelkõige ihaldatakse mugavust ja kvaliteeti. Pesu peaks kindlasti igat kandjat kaunistama – sobima suuruselt, lõikelt, stiililt ja tegumoelt. Hästiistuv pesu muudab selle kandja seksikaks ja enesekindlaks.” (Allikas: Catwalk)\nNii ja nüüd see kõige toredam uudis – BonBon Lingerie kingib ühele mu lugejale nende Bugsi kollektsioonist pesukomplekti (rinnahoidjad & aluspüksid).\nSelleks, et võita see hulljulge ja särtsakas pesu, tuleb sul Trendiruumi FB lehel veidikene likeda ja jagada ühte pilti, aga kõigest täpsemalt SIIN.\nKui sul selles loosimismängus ei vea, siis ole mureta. Libressel on samuti käimas suur kampaania koostöös BonBoniga, kus on veel uhkemad auhinnad. Selles kampaanias osalemiseks, tuleb sul osta Maksimarketi, Konsumi või A ja O kauplusest mistahes Libresse toode, registreerida oma ostutšekk SIIN.\nNing minu tänane lõpuküsimus, millele ootan vastuseid alla kommentaariumisse – KUI ENESEKINDLALT PANEB SIND SU ALUSPESU TUNDMA?\ndisain giveaway libresse niisama soovitused