Kohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord – Riigi Teataja\nKohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord\nKohaliku omavalitsuse üksuse aktide Riigi Teatajas avaldamiseks esitamise kord - sisukord\n§ 2 Esitamisõiguse taotlemine ja andmine\n§ 3 Esitamisõiguse lõppemine\n§ 4 Akti vormindamine ja esitamiseks ettevalmistamine\n§ 5 Määruse jõustumisaja kavandamine\n§ 6 Akti esitamine Riigi Teatajas avaldamiseks\n§ 7 Teavitused\n§ 8 Akti avaldamise peatamine\n§ 9 Riigi Teatajas avaldatud aktis vea parandamise taotlemine\n§ 10 Esitajate juhendamine\nRT I, 23.12.2013, 9\nVastu võetud 22.10.2012 nr 52\nRT I, 26.10.2012, 10\n19.12.2013 RT I, 23.12.2013, 6 01.01.2014\nMäärus kehtestatakse Riigi Teataja seaduse § 9 lõike 9 alusel.\nMäärus sätestab nende valla- ja linnavolikogu ning valla- ja linnavalitsuse (edaspidi kohaliku omavalitsuse üksus) aktide esitamise korra, mille avaldamine Riigi Teatajas on seadusega ette nähtud.\n§ 2. Esitamisõiguse taotlemine ja andmine\n(1) Selleks et saada õigus esitada akti andja volitatud esindajana (edaspidi esitaja) akte Riigi Teatajas avaldamiseks, saadab valla- või linnasekretär Justiitsministeeriumile digitaalselt allkirjastatud taotluse.\n(2) Taotluses märgitakse esitaja ja taotletava õiguse kohta järgmised andmed:\n5) e-posti aadress;\n7) kinnitus, et isikul, kui selleks ei ole valla- või linnasekretär, on ametiülesanne esitada akte Riigi Teatajas avaldamiseks;\n8) millise akti andja, akti liigi ja teksti liigi (alg- või terviktekst) esitamise õigust taotletakse.\n(3) Kui taotletakse digitaalse templiga kinnitatud aktide esitamise õigust, siis märgitakse taotluses ka digitaalset templit kasutava asutuse registrikood ning esitaja, kellele saata käesoleva määruse § 7 lõikes 1 nimetatud teavitusi.\n(4) Aktide avaldamise järjepidevuse tagamiseks on soovitatav taotleda esitamisõigust vähemalt kahele esitajale ühest kohaliku omavalitsuse üksusest.\n(5) Riigi Teataja väljaandja teatab esitajale esitamisõiguse andmisest, peab arvestust esitajate üle ja võimaldab akte esitada esitamisõigust omavatel isikutel.\n(6) Riigi Teataja väljaandja viib enne esitamisõiguse andmist esitajaga läbi aktide esitamise ja terviktekstide koostamise koolituse ning abistab ja juhendab esitajaid.\n§ 3. Esitamisõiguse lõppemine\n(1) Esitaja esitamisõiguse lõpetamiseks esitab valla- või linnasekretär digitaalselt allkirjastatud teate Justiitsministeeriumile, kui:\n1) esitaja lahkub teenistusest või töölt või tema esitamisõigusega seotud ülesanded lõpevad muul põhjusel;\n2) tekib kahtlus esitamisõiguse õigusvastasest kasutamisest.\n(2) Esitamisõigus lõpeb, kui esitaja ei ole kuue kuu jooksul esitanud Riigi Teatajas avaldamiseks ühtegi akti.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul saadab Riigi Teataja infosüsteem enne esitamisõiguse lõppemist esitaja e-posti aadressil sellekohase teate.\n(4) Kui esitamisõiguse lõpetamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul ei ole alust, teatab esitaja sellest Riigi Teataja väljaandjale, kes esitamisõigust pikendab.\n§ 4. Akti vormindamine ja esitamiseks ettevalmistamine\n(1) Riigi Teatajas avaldamiseks esitatav akt vormindatakse aktide XML-vormingus koostamise töövahendiga VexPro (edaspidi XML-töövahend). Riigi Teataja väljaandja võimaldab esitajatel tasuta kasutada XML-töövahendit ja juhendab neid selle kasutusele võtmisel.\n(2) Avaldamiseks esitatav määrus peab XML-aktina vormindamiseks vastama ülesehituselt Vabariigi Valitsuse 2011. aasta 22. detsembri määrusele nr 180 „Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri” (edaspidi normitehnika eeskiri).\n(3) Algteksti ettevalmistamisel on soovitatav akt koostada enne akti andja poolt vastuvõtmist või allakirjutamist XML-töövahendiga, kasutades vastava akti liigi XML-skeemi.\n(4) Akti lisad, milles sisaldub tabel, vorm, skeem, pilt, kaart või muu materjal, vormindatakse PDF-vormingus XML-vormingus akti koosseisus. Muudatused määruste lisades peavad olema vormindatud muutva määruse PDF-vormingus lisadena uuel tervikkujul kooskõlas normitehnika eeskirja § 34 lõikega 6.\n(5) Riigi Teataja väljaandja määrab avaldamiseks esitatud muutva määruse alusel muudetavate määruste ajakohaste terviktekstide esitamise kohustuse, mille kohta saadetakse esitajale teade. Teade sisaldab viiteid muutvale määrusele ja muudetavale terviktekstile, mille alusel esitaja valmistab XML-töövahendiga ette uued ajakohased terviktekstid.\n(6) Esitaja koostab ja esitab määruse tervikteksti selle Riigi Teatajas avaldamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud teadet saamata, kui:\n1) määruse kehtivat redaktsiooni ei ole Riigi Teatajas avaldatud;\n2) määruse aluseks olev seaduses sisalduv volitusnorm tunnistatakse kehtetuks haldusmenetluse seaduse § 93 lõike 1 alusel ning terviktekst esitatakse koos märkega „kehtetu”.\n(7) Esitaja märgib esitamiseks ettevalmistatava akti faili nimeks kohaliku omavalitsuse üksuse nime ja organi nimetuse lühendatult, akti kuupäeva, akti liigi lühendi ja akti numbri, kui see on olemas. Andmed eraldatakse alakriipsuga.1\n§ 5. Määruse jõustumisaja kavandamine\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse määruse jõustumisaja kavandamisel peab arvestama:\n1) haldusmenetluse seaduse § 93 lõikes 2 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud määruse jõustumise tingimust, mille kohaselt määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva;\n2) Riigi Teataja seaduse § 9 lõikes 6 avaldamiseks ette nähtud seitsme tööpäeva pikkust tähtaega.\n(2) Vastuolu korral avaldamiseks esitatud määruses sätestatud jõustumisnormi ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 viidatud sätetega teavitab Riigi Teataja väljaandja sellest esitajat enne määruse avaldamist. Esitaja võib sel juhul taotleda akti avaldamise peatamist ühe tööpäeva jooksul Riigi Teataja väljaandjalt vastava teate saamisest.\n(3) Kui esitaja ei taotle käesoleva paragrahvi lõikes 2 saadud teatest tulenevalt akti avaldamise peatamist selle parandatud kujul esitamiseks, märgib Riigi Teataja väljaandja määruse jõustumisajaks kolmanda päeva pärast Riigi Teatajas avaldamist.\n§ 6. Akti esitamine Riigi Teatajas avaldamiseks\n(1) Esitaja esitab käesoleva määruse §-s 4 sätestatud nõuetele vastava akti Riigi Teatajas avaldamiseks asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi (edaspidi dokumendivahetuskeskus) kaudu.\n(2) Esitaja allkirjastab akti digitaalselt või lisab digitaalse templi, kinnitades sellega esitatava akti vastavust allkirjastatud aktile või tervikteksti vastavust koostamise aluseks olevale määrusele. Esitataval aktil tohib olla ainult üks digitaalallkiri.\n(3) Esitaja esitab:\n1) määruse algteksti vastavalt Riigi Teataja seaduse § 9 lõikele 2 hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast allakirjutamist;\n2) määruse tervikteksti vastavalt Riigi Teataja seaduse § 9 lõikele 4 käesoleva määruse § 4 lõikes 5 sätestatud teates märgitud tähtajal, kuid hiljemalt muutva määruse avaldamisele eelneval päeval.\n(4) Kui akti esitamine dokumendivahetuskeskuse kaudu ei ole võimalik, siis igakordsel kokkuleppel Riigi Teataja väljaandjaga võib akti esitada Riigi Teataja väljaandja teatatud e-posti või veebiaadressil.\n(5) Kui on vaja akt kiireloomuliselt avaldada, siis teatab esitaja sellest Riigi Teataja väljaandjale, kes võimaluse korral kiirendab akti avaldamist.\n§ 7. Teavitused\n(1) Riigi Teataja infosüsteem teavitab esitajat e-kirjaga, kui:\n1) akt on avaldamiseks vastu võetud;\n2) esitatud aktist tulenevalt on esitajal tervikteksti esitamise kohustus;\n3) esitatud akti või tekstiliigi Riigi Teatajasse esitamise õigus puudub;\n4) aktis esinevad tehnilised vead, mille tõttu infosüsteem ei võta akti vastu ja avaldamine ei ole võimalik;\n5) akti vea või vea kahtluse kohta on esitatud aktile lisatud Riigi Teataja väljaandja märkus ja akti avaldamine on peatatud;\n6) esitajaõigused lõpevad, kuna esitaja ei ole kuue kuu jooksul akte Riigi Teatajas avaldamiseks esitanud.\n(2) Kui esitaja saab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–6 nimetatud teate, siis võtab ta lahenduse leidmiseks ühendust Riigi Teataja väljaandjaga.\n(3) Kui esitaja ei saa esitamise päeval käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud teadet, siis selgitab ta dokumendivahetuskeskuse andmete põhjal välja akti Riigi Teataja infosüsteemi edastamata jätmise põhjuse ja vajaduse korral teavitab sellest Riigi Teataja väljaandjat.\n§ 8. Akti avaldamise peatamine\n(1) Riigi Teataja seaduse § 9 lõike 7 alusel võib Riigi Teataja väljaandja vigase või nõuetele mittevastava akti avaldamise peatada, mille kohta saadetakse esitajale käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktis 5 sätestatud teade.\n(2) Akti avaldamise tähtaeg peatub kuni nõuetekohase akti esitamiseni või kuni esitajalt on saadud kinnitus, et aktis puuduvad vead.\n(3) Kui esitaja ei tuvasta Riigi Teataja väljaandja poolt peatatud aktis vigu teatab ta sellest Riigi Teataja väljaandjale.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul avaldab väljaandja akti muutmata kujul, kui akti vorming ja andmed seda võimaldavad. Kui akti vorming või puuduvad andmed avaldamist ei võimalda, viib esitaja akti käesoleva määrusega sätestatud nõuetega vastavusse ja esitab selle uuesti.\n(5) Kui esitaja leiab, et aktis on viga, taotleb ta enne akti ilmumise kuupäeva Riigi Teataja väljaandjalt akti avaldamise peatamist ja esitab uuesti vigadeta akti.\n(6) Kui määruse tervikteksti ei esitata tähtaja jooksul, võib Riigi Teataja väljaandja määruse avaldamise peatada ja anda tervikteksti esitamiseks uue tähtaja.\n§ 9. Riigi Teatajas avaldatud aktis vea parandamise taotlemine\n(1) Kui Riigi Teatajas avaldatud aktis esineb ilmne ebatäpsus, esitab valla- või linnasekretär digitaalselt allkirjastatud taotluse vea parandamiseks Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 2 või 3 alusel.\n(2) Taotlus vea parandamiseks saadetakse Justiitsministeeriumi ametlikul e-posti aadressil ja esitaja esitab parandatud akti Riigi Teataja infosüsteemi.\n(3) Riigi Teataja väljaandja parandab vea või otsustab hiljemalt taotluse saabumisele järgneval tööpäeval jätta selle põhjendatult parandamata, teatades sellest taotluse esitajale.\n(4) Kui avaldatud terviktekst ei vasta selle koostamise aluseks olevatele määrustele, siis Riigi Teataja väljaandja parandab vea Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel ja esitaja ei pea tervikteksti uuesti esitama.\n§ 10. Esitajate juhendamine\nRiigi Teataja väljaandja juhendab akti esitajat selliste tehniliste probleemide lahendamisel, mis on seotud akti esitamisega Riigi Teatajas avaldamiseks ja mille lahendamisele saab väljaandja kaasa aidata.\nKohaliku omavalitsuse üksus võib kuni 2014. aasta 1. juunini esitada avaldamiseks esitamise ajal kehtivaid määruste terviktekste, mis on jõustunud enne 2013. aasta 1. jaanuari.\n[RT I, 23.12.2013, 6 - jõust. 01.01.2014]\nMäärus jõustub 2013. aasta 1. jaanuaril.\nNäide 1. Vallavolikogu määruse faili nime vormistamine (Saue Vallavolikogu 10. novembri 2011. a määrus nr 7)\nNäide 2. Vallavolikogu määruse tervikteksti faili nime vormistamine (Saue Vallavolikogu 10. novembri 2011. a määruse nr 7 terviktekst jõustumisega 1. juuli 2012)\nNäide 3. Vallavalitsuse määruse faili nime vormistamine (Saue Vallavalitsuse 10. novembri 2011. a määrus nr 7; viimane tähis on akti vormingu tunnus, XML-aktidel .akt)\nNäide 4. Teadaande faili nime vormistamine (Saue Vallavalitsuse 10. novembri 2011. a teade; kui teadaandeid on rohkem, lisatakse järjenumber)


Katted kaitsevad aiataimi külma eest\n> Blogi > Aiandusnõuanded > Kattekangad kaitsevad aiailu külmakraadide eest\nKattekangad kaitsevad aiailu külmakraadide eest\nAiandusnõuanded Märksõnad: talvekatted, kaitse külma eest\t0 Meeldimist 4388 Vaatamist\nBaltic Agro soovitus on külmakartlikke põõsaid, dekoratiiv- ja okaspuid, roosipõõsaid, rododendroneid, püsililli, ronitaimi ja maitsetaimi kaitsta külma- ja kevadel päikesekahjustuse eest kasutades talveloori, külmakatet või jutest külmakangast.\nTalveloor on sünteetiline materjal, mis meenutab justkui katteloori, kuid on siiski paksem ja soojem. Tänu kunstkiule on see materjal kerge, hästi hingav ja kiiresti kuivav. Tänu omadusele vett läbi lasta ei külmu see kangas puudel kõvaks „koorikuks“ ning ei ole seega lisaraskuseks. Talveloor kaitseb taimi väiksemate miinuskraadide ning tuule eest. Käreda pakase korral soovitame lisasoojuseks peale panna külmakatte või mitu kihti talveloori.\nKui talveloor on saadaval rullina ning vajab kinnitamiseks jupikest nööri, siis talvemütsid ja –kasukad on juba nö kasutusvalmis külmakatted- vaja vaid taimele „pähe“ tõmmata. Talvemütsidele on maalitud rõõmsad näod, mis muudavad aia eriti lustlikuks. On eriti sobilikud terrassitaimede katmiseks.\nTalvekasukad sobivad kuni 1,6m kõrguste taimede/puude katmiseks. Nende paigaldamine on eriti mugav kuna allääres on kumm, mis tõmbab katte kompaktselt taimele ümber.\nKülmakate on paksem viltjas kangas, mis sobib taimede katmiseks kui väljas on käre pakane ja lund ei ole. Võib olla ka lisakaitseks talveloorile peale pannes.\nJutest külmakate on looduslikust džuudikiust valmistatud materjal, mis kaitseb taimi külma, UV-kiirguse ja tuule eest. On oluline mainida, et džuudi taime kasvatamisel ei kasutata väetisi ning taimekaitsevahendeid, see on keskkonnateadlik viis oma taimede katmiseks.\nVarjutuskangas on tugev, polüpropüleenist kootud erineva tihedusastmega võrk, mis on tavaliselt rohelist või musta värvi. Varjutuskangas päästab taime päikesekahjustusest, kaitseb tema võrkjas kude taime ka liigse tuule eest.\nKatted tuleks taimedele peale panna püsikülmade saabumisel ja eemaldada pärast mullapinna sulamist. Oluline on varjutuskanga eemaldamine alles pärast maapinna täielikku sulamist, et taimemahlad liiguksid juurtest taimede okstesse või pungadesse.\nKui temperatuur kõigub ja läheb pikalt sulale, tuleks kindlasti eemaldada külmakate (paksem viltjas materjal). Vastasel korral võib kergesti tekkida olukord kus taimed jäävad ummuksisse, mis omakorda on soodne olukord taimehaiguste levikuks.\nKõikide katet puhul kehtib sama reegel. Katted tuleb asetada taimedele püsikülmade saabumisel ja eemaldada pärast mullapinna sulamist. Pärast taimedelt eemaldamist kangas vajadusel kuivatada, puhastada ja säilitada järgmise talveni.


Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: laupäev, 12. märts 2011\n"Euroopa Parlamendis on liiga vähe naisi - 35% - sellest ei piisa, ehkki seda on rohkem kui rahvusparlamentides. Rahvusparlamendid peavad hoolitsema selle eest, et EP-s oleks rohkem naisi. Liikmesriigid peaksid seetõttu võtma vastu vastavad otsused ning õigusliku raamistiku, mis suurendaks naiste osakaalu EP-s," ütles EP president Jerzy Buzek rahvusvahelise naistepäeva 100. aastapäeva tähistamise tseremoonial.\nSõna võtsid ka Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso, Ungari eesistumise esindaja Enikő Győri, naiste õiguste komisjoni esimees Eva-Britt Svensson (GUE/NGL, Rootsi) ning fraktsioonide esindajad.\nVajadus vähendada sugudevahelisi palgaerinevusi, suurendada naiste osakaalu vastutavatel ametikohtadel ning suurendada naiste tööhõivet on peamised eesmärgid, mis tuuakse välja raportis "Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2010". Lisaks tuuakse Mariya Nedelcheva (Rahvapartei, Bulgaaria) poolt koostatud raportis esile vajadus laiendada lastehoiuteenuseid ning parandada lastega seotud puhkusi. Raporti poolt hääletas 366, vastu 200 ja erapooletuks jäi 32 saadikut.\nRaportis öeldakse ka, et Euroopa Liidu SKT suureneks 30% võrra kui naiste tööhõive, osalise tööajaga töötamise ja tootlikkuse näitajad oleksid meeste näitajatega sarnased.\nVaid 3% suurettevõtete juhtkonna eesotsas on naine. Liikmesriigid peaksid seetõttu rakendama tõhusaid meetmeid, nt kvoodid, et tagada naiste suurem esindatus börsil noteeritud suurettevõtetes ning ettevõtete juhtkondades üldse. Eeskujuks tuuakse siin Norra, Hispaania ning Prantsusmaa.\nParlamendiliikmed nõuavad lisaks siduvate eesmärkide seadmist, et tagada naiste ja meeste võrdne esindatus, samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.\nVõrdse palga seadusandluse jõustamine\nNaiste ja meeste palga erinevus on Euroopa Liidus keskmiselt 18% ja ühes liikmesriigis isegi 30%, ütlevad saadikud ning nad paluvad ELi liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt õigusakte, mis nõuavad võrdset palka võrdse töö eest, ning paluvad komisjonil kohaldada sanktsioone liikmesriikide suhtes, kes seda ei tee.\n85 miljonit eurooplast elab allpool vaesuspiiri ja 17% kõigist naistest ELi 27 liikmesriigis elavad vaesuses, märgivad saadikud Rovana Plumbi (Sotsiaaldemokraadid, Rumeenia) poolt koostatud teises raportis. Makromajandus-, raha-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitika tuleks läbi vaadata, et tagada naiste jaoks miinimumsissetulek ning majanduslik ja sotsiaalne õiglus, ütlevad saadikud. Raport võeti vastu kätetõstmisega.\nMajanduskriis võib suurendada tervisealast ebavõrdsust ELis\nEdite Estrela (Sotsiaaldemokraadid, Portugal) koostatud resolutsioonis juhib parlament tähelepanu vajadusele säilitada ja parandada üldist juurdepääsu tervishoiusüsteemidele ja taskukohasele tervishoiule. Rohkem tuleb arvestada haavatavate gruppide erivajadustega, nt naiste, vanurite, dokumentideta sisserändajate ja rahvusvähemuste vajadustega. Raporti poolt hääletas 379, vastu 228 ja erapooletuks jäi 49 saadikut.\n2007. aastal varieerus ELis meeste eeldatav eluiga sünnihetkel liikmesriigiti 14,5 aasta võrra, samas kui naiste puhul oli see näitaja 8,3 aastat.\n: (+32-2) 28 32192 (Brüssel)\n: (+33-3) 881 74794 (Strasbourg)\n: (+32) 498 983 327\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 01:22 Kommentaare ei ole:\n100 aastat naiste õigusi: ebavõrdsus ja vaesus jät...


IGF-1 kaalulangus - Kuidas süüa valku rasvade optimaalseks kaotamiseks - Kaalukaotus\nIGF-1 kaalulangus, Kirjuta esimene kommentaar\nIGF-1 on üldteada, et see põhjustab väsimustunnet. Paljud naised soovivad pärast sünnitust üleliigsetest kilodest vabaneda, kuid samal ajal rinnaga toites ikkagi tervislikult süüa, et oma lapse jaoks parimat pakkuda. Selle järelduseni jõudmiseks palus liikumisteadlane Paul Arciero appi 30 naist ja 20 meest vanuses 30—65 aastat, kes kõik jõudsid jõusaali vähemalt neljal päeval nädalas vähemalt 45 minutit istungjärgu jooksul. Tuleb tuttav ette? Kloori saame joogiveest ja hambapastast. Kust ma saan oma makse saata?\nSeetõttu peaksite praegu hädas pommitatud maailmas oma tervise kaitsmiseks tegema mõned lihtsad muudatused juba kehtestatud kaitsemeetmetes. Järgnevad hormoonhäkid aitavad teil võidelda kehakaalu tõusu ja IGF-1 kaalulangus haiguste vastu, mida see võib põhjustada: südamehaigused, diabeet ja isegi teatud tüüpi vähk. Tõsi, seal on kümneid hormoone, nii et oleme loonud krahhi kursuse selle kohta, kuidas saaksite kümme suurt neist enda jaoks paremini tööle panna. See kõlab IGF-1 kaalulangus.\nEi ole. Siit saate teada, kuidas seda teha. Leptiin ja Ghrelin Süüdistage neid kahte hormooni, kui soole nuriseb tund aega pärast õhtusöögi söömist. Leptiin, hormoon, mida teie rasvkude vabastab, muudab teie söögiisu pikaajaliseks, öeldes oma ajule, kui olete piisavalt rasva salvestanud.\nSoolestikus toodetud hormoon Ghrelin ütleb teie ajule, et olete näljane. Kui kumbagi on otsas, lööb himu järele ja järgneb kiiresti kausike enne voodit jäätunud helvestest. Häkkige see: Valk, valk, valk. Igal söögikorral vähemalt 30 grammi toitaine söömine vähendab greliini taset, mistõttu tunnete end pärast ribisilma hoidmist nii täis.\nJa siis on veel tõsiasi, et regulaarselt piisavalt valku süües võib suureneda leptiini tundlikkus ajus.\nKolmkümmend grammi on umbes peopesasuurune kogus, ütleb Brian St. Pierre, RD, C. Jah, see hõlmab ka ribisilmata taimetoitlastest IGF-1 kaalulangus nagu tofu ja tempeh. Jäätunud helbed?\nMitte eriti. Kortisool Selle stressihormooni tase jõuab haripunkti hommikul, langeb kogu päeva jooksul ja langeb öösel.\nSee on normaalne. Kuid kokkupuude krooniliselt suure hulga stressiga kui olete läbinud näiteks pikaajalise ülemaailmse pandeemia stimuleerib kortisooli tootmist, mis võib põhjustada lihaste lagunemist ja keha rasva ümberjaotamist teie soolestikus.\nFriedman, doktor, Charles R. Drew ülikooli ja UCLA meditsiiniprofessor, kes on uurinud hormoone. Häkkige see: Määrake oma magamistoas telefonikauss - ideaalis see, mis on teie voodist piisavalt kaugel, et toomine on piin. Kui algab teie õhtune mahajätmise rutiin teil on üks neist, eks? See tähendab, et voodis ei pea mõtlematult "kontrollima", mis tähendab, et nutitelefoni kuristikku pole kaotatud und.\nVeel üks hüve: suurepärane uneöö on loomulik stressimaandaja. Mõlemad on kasvuhormoonid, mis lagundavad rasva ja kasutavad energiat oma lihaste tugevdamiseks.\nSeetõttu peaksite praegu hädas pommitatud maailmas oma tervise kaitsmiseks tegema mõned lihtsad muudatused juba kehtestatud kaitsemeetmetes. Järgnevad hormoonhäkid aitavad teil võidelda kehakaalu tõusu ja omakorda haiguste vastu, mida see võib põhjustada: südamehaigused, diabeet ja isegi teatud tüüpi vähk. Tõsi, seal on kümneid hormoone, nii et oleme loonud krahhi kursuse selle kohta, kuidas saaksite kümme suurt neist enda jaoks paremini tööle panna.\nMis on ilmselt ka põhjus, miks te keskkoolis nii lahja ja nõtke olite, kui need hormoonid olid haripunktis. Häkkige see: Määrake suupistete liikumiskeeld. Ärge sööge kaks tundi enne magamaminekut midagi.\nToit pärsib öösel kasvuhormoonide loomuliku tõusu. Ei, hiljem üleval püsimine ei anna sama efekti.\nStimulatsioonina teadke, et kümne kuni 20 naela kaotamine võib teie IGF-1 taset tõsta, ütleb dr Friedman. Insuliin See hormoon hoiab veresuhkrut kontrolli all ning aitab kehal rasva varuda ja lihaseid kasvatada.\nKaalutõus võib põhjustada insuliiniresistentsust, mis tähendab, et teie rakud ei suuda sellele hästi reageerida. Nii et teie kõhunääre peab kompenseerima selle tootmisega rohkem ja aja jooksul võib kõrge insuliinitaseme ja insuliiniresistentsuse kombinatsioon raskendada kehakaalu langetamist. Teie seedesüsteem vajab rohkem aega toitainerikaste süsivesikute töötlemiseks.\nNeed toidud aeglustavad seedimist ja aitavad teil stabiliseerida veresuhkru ja insuliini taset, ütleb St.\nMarjad, oad, kõrvits, suvikõrvits, tomatid, paprika ja porgandid on kõik aeglased süsivesikud.\nT3 ja T4 Teie kilpnääre on väike, kuid võimas nääre, mis asub teie Aadama õuna all. Selle peamine ülesanne on reguleerida T3 ja T4, kahte kemikaali, mis reguleerivad teie ainevahetuse kiirust. See on, kui palju kaloreid kulutate puhkeolekus. Häkkige see: Mine pähkleid - või kala.\nTeie kilpnääre toodab T3 ja T4 seleeni, mineraali abil, mida leidub suures koguses parapähklites, tuunikala ja hiidlestades, ütleb dr Friedman. Irisiinil võib olla supervõime muuta valge rasv mis on seotud ebatervisliku ainevahetusega pruuniks mis on seotud HIP rasvade kaotus uhe nadala jooksul, ohjeldamatu kaloripõletusega.\nHäkkige see: Segage oma treeningud kokku. Kui te ei viska nädalase rutiini sisse kõrge intensiivsusega intervalltreeningu HIIT treeningut, on aeg.\nSee ei pea olema seatud plaan - lihtsalt tehke kaalukomplektide vahel 30 sekundit hüppenööri või hüppedistreid või paar sprinti oma tavapärasel jooksul või isegi tõstekomplektide vahel. Madala T-ga mehed kalduvad rasva kergemini koguma, IGF-1 kaalulangus Ph. Mike Roussell, a Meeste tervis toitumisnõustaja. Häkkige: puhake.\nIsegi üks nädal halba und võib teie testosterooni taset oluliselt alandada, ütleb Roussell. Üks diversant: uneapnoe, mida on seostatud ka madala T-ga, ütleb dr Friedman. Kui magate öösel seitse kuni üheksa tundi, kuid tunnete end päeval siiski väsinuna, pidage nõu oma arstiga.\nKodune uneproov võib kvalifitseerida teid apnoe raviks.


Horvaatia-Prantsusmaa 2009 | Kurisoomoto\nNägemata Eesti orienteerumisseiklus 2022\nKuidas Karu, Põrguline ja Argo Vahemere ääres käisid.\nNagu ikka, kujuneb reisi-eelne päev kiireks ja magamisaega eriti ei jää, ja no ega eriti magama jäägi kui ärevus suur, et jälle minek. Ühesõnaga nägi õu meil välja nagu mõni tsikliremonditöökoda. Kolmel tsiklil vaja vahetada õlid, piduri-\nklotsid, kulunud rehvid, minu omal ketikomplekt, õe rattal lisaks esiamordiõli, tegevust jätkus. Pakkimise jätsime hommikuks – pea vähe selgem äkki.\nKokku sai lepitud, et järgmine päev kella 9-ks on kõik Kurisool valmis ja äräsõit, kui tahame õhtuks Poolas Bialystokis olla. Magama saime kahe paiku öösel, jättes garaaži alla reisi ootele Horvaatiasse minu Yamaha Super Tenere, õe Kawaski Sephyr 750`i ja Argo Yamaha Fzr 600`se.\n10.6 Kolmapäev – Kaheksa paiku Kurisoole jõudes, õde alles magas sügavat und. Selge, kell 9 ärasõitu ei toimu. Pakkisime asjad kokku, suurem osa meie kolme asjadest tuli minu tsikli peale. Enne lõunat saime kõik kolm liikuma ja nagu kiuste, hakkas ladinal sadama. Teised läksid ees, mina tahtsin puht sportlikust huvist teada palju mu ratas koos kodinatega kaalub. Kuivseguainetega tegelevas ettevõttes oli paras kaal olemas. 292 kg ilma ja 370 kg koos minuga. Tühimass on passis 226 kg, suurem osa lisakaalust oli tagaotsa peal kolme täispuugitud kohvri ja kahe telgi näol, mägedes hakkab nalja saama, olin kindel. Mäo ristis tankisin paagi täis, pea 28 liitrit, no natukenegi lisa raskust esirattale. Vihma kallas ja kolm väga erineva suunitlusega tsiklit vurasid õhinal Ikla poole. Enne Läti piiri vihm lõppes, kuid värskendas meid lühikest aega, aga see-eest rajult\nRiia külje all, aga sest polnud midagi, ei ole sitta ilma, on sitt varustus nagu ütleb moodne vanasõna. Ühes peatuskohas Lätis oli reisi esimene võtme-\nkomplekti avamine. Minu tsiklil oli vist suur reisiärevus ja otsustas suurest õnnest õli tilkuda nagu kutsikas, kes suurest õnnest kollast laseb. Õnneks piirdus seekordne remont õlifiltrikaane poltide pingutamisega. Esijalgne plaan õhtuks Bialystokis olla ei tahtnud kuidagi edeneda, niisiis leidsime maha jäetud maja Marijampole lähedal Leedus. Algas tavaline laagri rutiin, priimuse peal tehtud sousti kõrvale maitsesime kohalikku õlut. Üksmeelselt hääletasime neljast erinevast õllest parimaks Taurase nime kandvat kesvamärjukest. Öösel lasid rukkiräägud telkide ligidal oma jubedat rääkumist ja rebasekutsikad mängisid õele kolli oma kõhedust tekitavate häälitsustega.\n11.6 Neljapäev – Hommik oli ilus, teised veel magasid. Hakkasin oma tsiklilt paaki maha võtma kuniks teised ärkavad. Õhtul kukkus Zippo nii kenasti kuhugi paagi alla peitu,\net pidin lammutama hakkama. Vahepeal vajus punane maastur õue, arvasin, et nüüd tuli peremees koju, noogutasin viisakalt, tema tegi sama ja tegi samas ruttu minekut, ju vist ei olnud ikka peremees. Varsti olime jälle teel, kõrvus kostis muusika mp3st ja tuju oli hää. Ees ootas rekkasid täis ja rööpas maan-\nteedega lahmakas Poola. Olin natuke õe pärast mures, kel sõidukogemust napilt ja esimest korda kahel rattal Poolas, aga nagu hiljem selgus, sai ta väga hästi hakkama. Enne Poola piiri kohtusime keskealise paariga „Harrikal“ kes suundusid Casablancale. Jagasin neile omi muljeid ja tee soovitusi eelmise aasta Portugali reisist, kus nad ka ära tahtsid käija. Mida rohkem lõuna poole liikusime, seda rohkem hakkas mulle Poola meeldima. Ilusad korras külakesed, teed ka suht hääd, rekkasid ka vähem.\nVahepeal sai õel bensiin otsa ja hää venna, nagu ma ikka, niristasin oma meeletust 31 liitrisest paagist joogitopsiga talle pühavedelikku. Otsisime kiirelt bensuka mingis väikses asulas, leidsimegi, inglisekeelt ei rääkinud keegi, kaardimakse oli olemas, aga ennem pidi kindlasti ära ütlema palju bensiini tahan ja siis tuli onkel, kes piinlikult kõrval seisis ja jälgis, et grammigi rohkem ei läheks. Õel läks tsipa rohkem- jama kui palju, õnneks oli mul poola metalli ja vana rahunes maha. Kohalik tsiklist tuli ligi meid tervitama, oli väga õnneliku olemisega. Edasi hämaramas sõites otsustas Argo esituli, et aitab küll valguse genereerimisest. Katkusime pirni maha, välja tuli väga imeliku kujuga pirn, arvasin, et sellist küll bensukast ei leia, kuid võta lenksust, esimeses bensukas oli olemas, võtsime paar tükki varuks. Laagri panime püsti ühe bensuka taga asuval haljasalal. Telgid püsti, priimus huugama, jälle kohaliku õlle pruulimine. Seekord võitis õlu nimega Tatras.\n12.6 Reede – Öösel oli väheke sadanud, kuid hommik oli ilus. Asjad kokku ja teele, ees ootasid Tatrad ja hüvasti igavad sirged teed mööda lauskmaad. Peale lõunat ületasime piiri ja olime Slovakkias. Teed läksid aina käänulisemaks ja ikka ülespoole ja jälle alla. Järskudes nõelasilmakurvides üles keerates andis raske taguots eriti tunda, vahepeal pidin püsti ette end kallutama, et esiots maas püsiks. Nautisime kitsaid mägiteid ja hullutavaid kurve. Ühe kurvi tagant avanes tore vaatepilt- natuke üle poole tee oli sisse varisenud, sinna oleks kaks väikest Škodat ilusti mahtunud. Õnneks oli väljas valge ja meie augu sügavust vastu tahtmist proovima ei hakanud, pimedas ei oleks vast nii hästi läinud. Saime ka värskendavat paduvihma ja valusat rahet, õnneks olid need lühiajalised. Sõitsime läbi mustlasagulite. Lapsed jooksid meile järele, vanemad inimesed tulid tänava äärde kaema.\nMajad, kui neid võib nii nimetada – pigem hurtsikud, oli lagunenud ja räämas. Läbisime mitu sellist külakest. Eriti jäi meelde üks naine, kes teele jooksvast ja lehvitavast lapsest kinni haaras ja labakäega vastu pead hakkas lahmima. Kontrast missugune!\nÜhes külas otsisime poodi söögi tarvis aga keegi ei osanud sõnakestki inglise või saksa keelt, poodi ei olnud kuskil näha ka. Üks bensuka müüja helistas oma sõbrale, kes rääkis inglise keelt ja juhatas meid siis poodi.\nKuna oli üsna jahe, siis otsustasime siseruumides ööbida. Leidsime suurepärase vaatega suusakuurordi, mis kõrgus väikese linnakese kohal. Ühtegi keelt peale kohaliku registratuuris ei räägitud, saksa keelest said natuke aru. Üritasin neile selgeks teha, et maksame kahe inimese toa eest, ning toon oma madratsi kaasa ja magame toas kolmekesi. Vana ei saanud mu vigasest saksast eriti aru ja jahus, et neil on tubades voodid olemas ja et ma ei pea enda oma kaasa võtma. Lõpuks ikka adusid ära, et tahame odavalt läbi saada, nii saimegi 40 euri eest hotellitoa kauni vaatega alla orule. Tuba käes, läksime alla linna kehakinnitust kaema, astusime esimesse urkasse sisse, see osutus õllekaks, kahest vedelal kujul kotlettist loobusime ja astusime välja. Meie järgi tuli kohe ka üks tegelane, küsis midagi kohalikus keeles, ise kätega vehkides. Lugesime sellest etlemisest välja küsimuse, et kas me süüa tahame. Saanud jaatava vastuse, viipas too, et me talle järgneks. Röömsalt astusime giidi järgi, õnnelikud, et Slovakid nii sõbralikud ja abivalmid. Vana seletas kohalikus ja meie erinevates keeltes vastu nii palju kui oskasime. Astusime erinevatesse asutustesse sisse, aga kuna aeg oli hiline, siis osades enam süüa ei saanud ja need kus sai, olid rahvast täis. Otsustasime minna hotelli tagasi ja priimuse peal „Turbokaid“ teha. Seda vanale seletades, hakkas see mingist „Eebru-eebrust“ jahuma, meie muidugi midagi aru ei saanud. Vana ikka korrutas „Eebru-eebru“, lõpuks adusin ära, et vana tahab giidiks olemise eest tasu saada. Meie muidugi nii ei arvanud ja seletasime, et nii ei ole ilus jne. Vana muutus juba üsna kurjaks, leidsin taskust 10 senti ja viskasin selle talle, see šest solvas teda, mida ma olingi taodelnud, vana sai sellest aru ja palus viisakalt andeks ning soovis vist paremat. Nii palju siis sõbralikust kohalikust- ikka raha peale väljas. Hotellis tegime nuudleid ja viisime ühtlasi läbi järjekordse kohaliku õllepruuli võistluse: võitis Šaris.\n13.6 Laupäev – Hotelli hommikusöök oli rikkalik ja kosutav. Mõnda aega saime mägiteid nautida, kuniks kadusid mäed ja hullutavad kurvid. Ühes bensukas kaarti uurides kuulsin selges eesti keeles kedagist mind kõnetamas.\nKallid kaasmaalased olid tagasi teel Horvaatiast, kuhu oli meiegi siht jõuda. Vahetasime muljeid ja tee soovitusi. Varsti olimegi Ungaris, mäed kaugenesid tahavaate peeglisse ja päike säras kuumalt, ühtlasi puhus kõva soe tuul. Külakesed, mida läbisime olid piinlikult korras, ei mingit korralagedust ega prügi tänavatel. Inimesi ei olnud kuskil liikumas näha, tea kas oli see tingitud kellajast ja kuumast ilmast? Õhtuks olime Budabestis. Öömajaks valisime kepsust suvalise äärelinnas asuva kodumajutuse 75 euro eest, ka siin\nmagasid kaks voodis ja üks madratsil. Omanikule kinkisime vastutasuks väikese Vana Tallinna, pärast tõi ta pudeli veini vastu. Nautisime Doonau äärset linnasära ja tiirutasime lihtsalt linna peal ringi kuniks maandusime linna baikerite kogunemise kohas. Tegime õega tutvust kohaliku rämpstoiduga, suurte ümmarguste õlis praetud saiade näol, mille peale sai igatsugu manti tellida, maitsesid hääd, kutsuti Langosteks. Argo otsis kangekaelselt ülesse mäktonaldsi, tahtes teada, kas purgerid on sama maitsega kui Eestis, olidki. Magama saime üsna hilja, õllepruulimise asemel maitsesime peremehe kingitud veini, oli parajalt magus-hapu.\n14.6 Pühapäev – Voodis oli mõnus ärgata, peremees vaaritas köögis kohvi ja pakkus hommikusöögiks saiakesi. Liikuma saime pärastlõunal. Budapesti tahaks tulevikus tagasi minna ja pikemalt linnaga tutvuda, see on kindel. Suuna võtsime Balatoni järvele. Külastasime oma toiduvarude täiendamiseks mingit marketit. Kuna kursi vahe oli võrreldes krooniga üsna suur, siis keegi ei viitisnud erilisi arvutusi teha mis miski maksab, pealegi oli vaja kohalikust paberist lahti saada. Poest väljudes oli ostukäru täis igasugu veine ja hääd-paremat. Suurem osa sellest läks minu niigi koormatud tsikli tagaotsale. Põdesin kas tagumine raam sellele raskusele vastu peab, õnneks pidas. Balatoni ääres maandusime vastu järve\noleva mahajäetud rannamaja platvormil. Panime telgid püsti ja algas tavaline laagrikultuur. Järv ise oli oma rohekas-sinise värvusega lummav, kalamehed olid muidugi omas elemendis. Õhtu saabudes algas väga imelik sumin-pinin, õhk oli sääskedest paks. Huvitaval kombel need piina tekitavad tegelased meie verd eriti manustada ei soovinud, mõned üksikud olid julgemad. Tähelepanuväärne oli veel, et sääsed reageerisid madalatele helidele, eriti köhatamisele. Ühtlane pinin muutus hetkega tooni-paari võrra kõrgemaks kui köhatasin. Sel õhtul sai palju kohalikku maitsvat veini degusteeritud, üksmeelselt olid kõik hääd.\n15.6 Esmaspäev – Hommik oli juba täies hoos kui me telgist välja saime. Kiiret ei olnud meil kusagile- puhkus ju ikkagi, kuid otsustasime siiski, et järgmise laagri paneme püsti juba mere ääres. Kodinad koos, võtsime suuna Zagrebile. Horvaatia piiripunktis küsiti kas suitsetan, vastus oli jaatav. Edasi päriti kas kanep ka meeldib, ei salganud ega lükanud ümber. Uuris, kas mul talle rohelist on pakkuda, ei olnud, küsisin et äkki tal endal on, valvur hõikas teise valvuri meie juurde ja seletas, et näe mees tahab rohelist, vana vastas kahetsevalt, et ei ole pakkuda-keegi ei olevat viimsel ajal vahele jäänud. Kogu vestlus käis naljatavalt, väga positiivsed kujud olid igatahes. Natuke maad sõitmist ja oligi esimene teemaksupunkt, saime pileti ja vurasime meeletult siledal asfaldil ning autodest tühjal maanteel Zagrebi poole. Argo oli nüüd oma plastikuga sõiduvees,\nõdegi kimas talle oma klassikalisega järgi, mina põristasin uhkes üksinduses oma ednuuromammutiga kahe kaugeneva tagatule järgi, nautides õhtupäikest mägede vahele loojumas. Selliste hetkede ja vaadete pärast tasub omail rattail reisida. Lihtne oleks lennukisse hüpata ja loetud tundide pärast sihtkohas olla, kuid see oleks liialt lihtne ja emotsioone-elamusi hulga vähem. Enne Zagrebit maksime u.85 km eest 21 kuna teemaksu. Zagrebisse jõudsime pimedas, tiirutasime ringi ja otsisime kehakinnitust. Teinud suured kohvid ja väikesed söögipalad põrutasime edasi mere poole. Enne päikese tõusu olimegi Krk`i saarel. Magama heitsime lihtsalt ploomipuude alla madratsitele vastu merd ühel kõrvalisel tänaval. Eesmärk Aadriamere äärde jõuda oli täitunud. Kilomeetreid kulus selleks 2476.\n16.6 Teisipäev – Puu otsast kukkus mulle pähe küps ploom, kohalik äratuskell. Ärataja maitses hästi. Maitsesin veel neid äratajaid, ikka jube hääd olid. Otsisime kämpari ja seadsime laagri püsti. Jalanõude kotist avastasin üllatuseks veel ühe reisiselli, kelleks oli üsna pirakas ämblik. Eks ta oli Balatoni järve ääres ennast sinna salaja sokutanud, niisiis aitasin kaasa liikide rändele Darwini mõistes. Vedelesime rannas ja tundsime merest mõnu.\nÕhtul läksime Krk´i linna. Väga kaunis vanalinn, mis oli kahjuks turistidest pungil. Laagrisse tagasi sõites tõusis tugev tuul. Tuul aina tugevnes, telke oli üsna raske üles seada. Argo madrats otsustas oma teed minna, pimedas seda enam ei leidnudki. Öö otsa oli meeletu raju, toestasin käte-jalgadega telgi kaari, et need ei puruneks, lõpuks jäingi niimoodi käed-jalad harkis magama.\n17.6 Kolmapäev – Hommikul oli ilm ilus, tuulest ei olnud enam jälgegi. Üllatuseks tulid saksa penskarid Argo madratsiga, pärisid kas meie oma. Madrats oli umbes saja meetri kaugusel puu otsas olnud. Pakkisime asjad ja otsustasime spontaalselt edasi Veneetsiasse põrutada. Väisasime ka koopaid, kus legendi järgi olla ennemalt varandusi peidetud. Ühel ristmikul ootasin üsna pikalt vasakpööret, kui äkki jalgsi olev politseinik küsib kuhu minna tahan, seletasin, et Itaaliasse, vana soovitas otse edasi minna, pidi parem tee olema ja vasakul mingi mõttetu küla jubedate teedega, siis kadus see kordnik sama müstiliselt nagu oli ka ilmunud. Läksin otse ja müstiline ment ei valetanud. Horvaatia-Sloveenia piiril kordus sama pull. Küsiti kas suitsetan, kuid seekord vastasin, et kanepit mul teile pakkuda ei ole, see peale kordnik naeris ja soovis hääd teed. Huvitav, kas minu pikad juuksed ja pikk habemetuust tähendab kohe, et ma kindlasti kanepit pruugin ja seda endaga kaasas vean? Teistelt ei küsitud midagi.\nSloveeniaga erilist tutvust ei teinud, bensukast hankisin järjekordse kleepsu maa tunnustähtedega kohvrile. Varsti olimegi Itaalias, vurasime mööda väiksemaid maanteid. Põhjakaares silmasin imelike kontuure, mis meenutasid nagu pilvi, kuid ei tundunud seda moodi- mis, juba Alpid silmapiiril mõtlesin, kuid ei, Dolomiidid, neetki tundusid väga võimsad. Keps näitas vahepeal, et sõidame keset põldu, kuni jõudsime maksulisele teele, mis siis ikka, võtsime piletid ja vurasime kaunis päikeseloojangu valguses edasi. Videvikus jõudsime Veneetsiasse, tsiklid jätsime parklasse, kus enamjaolt olid rollerid. Kolasime ja luusisime igalpool ringi. Lõpuks jõudsime üsna kõrvalistesse kohtadesse, kuhu tavaturist naljalt ei satu. Unemati oli meil üsna kannul ja hakkasime mõnd parki või kõrvalisemat kohta otsima kuhu pikali heita. Leidsime üsna toreda puualuse kus rohigi maas. Pugesime magamiskottidesse kuniks unemees meie üle võimust võttis.\n18.6 Neljapäev – Ärkasime kellegi kõnetamise peale, silmi avades selgus, et kõnetajateks olid politseinikud. Võimumehed muhelesid ja osutasid kaamerale, mis oli täpselt meile suunatud. Rahvusvahelist keelt nad eriti ei jaganud, seletasid midagi ja osutasid kellale, sellest lugesime välja, et kell vist juba üsna hiline ja võiks ärgata. Nii tegimegi, üks küsis kas kohvi soovime, ikka soovime, vastasime, ise mõeldes, et nüüd tuleb mingi jama kaela. Üks neist jooksis kõrval asuvasse majja, teine muheles ikka omaette ja seletas midagi. Me ei osanud midagi arvata, siis tuli teine tagasi, kolm espressot käes, see oli igatahes suur üllatus. Veelgi suurem üllatus oli, kui ära adusime, et olime ennast juhuslikult mendimaja ette magama sättinud, turvalisemat magamiskohta vist annab otsida. Tänasime viisakalt ja tegime minekut, hiljem mõtlesin, et Eestis vist oleks kohe plate peale edasi viidud. Terve päeva kondasime kanalite vahel ja tutvusime kauni arhitektuuriga. Õhtuks olid rollerid meie suksud ümber piiranud.\nMinu kolaka välja saamisega oli kõige rohkem jamamist, kohvrid pidin käsitsi eemale tassima, et parklast välja saada. Lohistasime välja saamiseks rollereid ka koomale, see tegevus tundus seal täiesti normaalne olevat. Nägime kuidas üks rollu tuli ja teiste vahele ruumi tegi, teisi rollusi üksteise vastu koomale nihutas ja enda oma üsna kitsasse prakku ajas. Kaardi pealt vaatasime lähima linna, kus arvatavasti ka mõni kämpar asuks, otsustasime Chioggia linna kasuks. Umbes 20 km enne linna, liiklus tihenes ja kiirus kahanes, kuniks autod üldse seisid. Vurasime ridade vahel edasi, kuid ummikul ei paistnudki lõppu tulevat. Niimoodi vaikselt autode vahel vurades, jõudsime tammile, kust ummik alguse sai. Tamm ise oli u 5 km pikk. Meeldiv oli, kuidas autod kõrvale tõmbasid, et meile rohkem ruumi teha. Leidsime kena kämpari mere ääres, otsustasime siin taguotsi puhata ja paar päeva lihtsalt vedeleda. Õhtul maitsesime odavaid, kuid häid veine ja tutvusime kohaliku ööeluga.\n19.6 Reede – Ei midagi erilist. Peesitasime rannas, päeval tegime riietele suuremat sorti pesupäeva. Maitsesime veini, mis maksis poolesest kokast kaks korda vähem- see oli minu arvates igati õiglane ja tore. Õhtul kondasime jälle linna peal. Öösel vaatasin üksi muuli pealt paar tundi meeletut äikest eemal merel.\n20.6 Laupäev – Hommikul ärkasin üsna hilja, telk oli tavaari täis loobitud, välja minnes oli ümber-ringi mudane. Selgus, et öösel oli kõvasti sadanud ja kõva äike olnud. Mina ei kuulnud vist tänu mp3`le kõrvas midagi. Vedelesime päeval rannas, õhtu poole otsustasime minekut teha, taguotsad olid puhanud ja tundmatud maanteed ootasid. Otsutasime Prantsusmaale edasi põrutada. Pimedas jõudsime Parma linna, Parmesani juustu me ei otsinud, aga odavat ulualust\nküll. Meile mõistliku hinnaga peavarju ei pakkunud keegi, ka ei tahtnud keegi oma voodiga tuppa lasta ja nii leidsimgi toreda kõrge heinaga puualuse. Politseimaja ei olnud ka kuskil paista, muidugi hommikuse kohvi vastu ei oleks midagi olnud. Telke me püsti ei pannunud, vaid magasime lihtsalt magamiskottides lageda taeva all, tsiklid seadsime kolmnurgaks ümber.\n21.06 Pühapäev – Ärkasin auto hääle peale, eemal tööstusliku hurtsiku juures oli palju kasse ja üks tegelane tõi neile süüa. Kassirisusid vuras kohale kõikjalt, olime valinud jälle toreda ööbimiskoha. Vaaritasime kohvi ja uurisime kaarti, et kuhu edasi. Samal ajal kogunesid meie laagriplatsi ligidale teele jalgrattaspordimehed järjekordseks ”Tour De`mis-iganes” jaoks. Igatahes pakkusime neile hämmingut ja lõbu. Kodinad koos, olimegi varsti jälle meeletus palavuses teel, sain kohvrile bensukast täiendava kleepsu ja nautisime mägiseid teid, kuniks jõudsime Genovasse. Ekslesime tihedas liikluses järskude tõusudega kitsastel tänavatel. Vahepeal istusime ühe tänava äärde maha, jälgimaks seda sagimist ja melu.\nOtsutasime mööda kiirteed sellest laburündist pääseda, lõpuks see ka õnnestus. Kiirtee ise oli väga vaheldusrikas, kulgedes kord tunnelis, siis sillal ja kalju serval ja niimoodi 90 km, mis läks maksma 8.20 euri. San Remos kohtasime kohalikku, kes oli pärit Rootsist, ja tema perekonda. Nad olid just pappkastist kassipojad leidnud, keegi oli kiisud lihtsalt tänavale jätnud. Tore ja südamlik seltskond oli, lubasid kassidele kodu leida. Õhtupimeduses ületasime mõttelise Prantsuse piiri ja maandusime Mentoni linna. Vaevata leidsime rannariba, kus oli miskit festivali sorti üritus, millest ka osa saime. Magama heitsime rannaparklasse lihtsalt magamiskottidesse.\n22.6 Esmaspäev – Lageda taeva all on mõnus magada, ei teki sellist palavust ja umbsust nagu telgis kui päike peale paistab. Pool päeva vedelesime rannas või meres. Mina käisin vahepeal vanalinnaga tutvumas. Pärastlõunal sõitsime Nice`i linna, seal kadus õde ühel ristmikul ära. Jätsin Argo üksi tsiklidega tänava äärde ja läksin õde otsima. Mõne aja pärast leidsingi ta ühest bensukast. Tagasi tsiklite juurde jõudes peatusid kaks Baierimaa toodangul reisivat tsiklisti meie juures. Tegemist oli Hollandist pärit keskeailse abielupaariga. Vahetasime muljeid ja kontakte. Lubasid järgmie aasta Eestisse tulla. Kuna meie plaan oli Alpidesse minna ja nemad sealt just tulid, siis pärisin ilma kohta. Nende jutu järgi oli ilm üsna jama, kõva tuul, vihm ja parajalt jahe. Soovitasid kindlasti mööda kiirteed minna kui tahame õhtuks Grenoble`sse jõuda. Eestlaslik jonnakus ja kiirteede põlgus ajas meid ikka mööda kõrvalisi teid Alpidesse. Nautisime kitsaid teid ja kurve ning meeletult kauneid vaateid. Leidsime kauni mägijõe ja otsustasime selle kaldal väikese pikniku pidada.\nJõe juurde alla sõites sõitsime teel asuva avatud tõkkepuu alt läbi, oli vist mingi kaevanduse juurde minev tee. Kui kõhud jälle täis ja meel ülev, hakkasime tuldud teed pidi tagasi minema, kuid tõkkepuu oli seekord alla lastud ja tabalukk ees. Kõrvalt ei saanud kuidagi mööda ja alt ei oleks ka mahtunud. Eemalt lähenes ähvardav äikesepilv võimsa mürinaga. Mõtlesime juba, et peame jõe kaldal laagri püsti panema ja ootama hommikut, kui poom jälle avatakse. Kuid õde ei olnud sellega nõus ja läks lukku kallale ja nagu imeväel see avanes, meie õnneks ei olnud lukk täiesti lukustunud. Vurasime röömsalt edasi aina kõrgemale ja kõrgemale. Teepeale jäi meeletult kauni sinise värvusega järv u. 800 m kõrgusel, vesi oli kutsuvalt soe, kuid seekord jäi suplus ära üsna jaheda õhu tõttu. Mida edasi ja kõrgemale sõitsime, seda tuulisemaks ja külmemaks läks. Varsti vurasimegi kottpimedas meeletu külgtuule käes, õhusooja näitas 5 kraadi.\n23.6 Teisipäeva öö-päev – Kuskil kahe-kolme paiku öösel tegime ühes bensukas söögipausi. Taevas paistis meeletult palju tähti, mis pani südame kiiremalt põksuma, kuigi olime üsna räsitud ja väsinud. Seal niimoodi süüa vaaritades tuli bensukasse üsna noobel Porshe. Meie olime natuke maad eemal ühe maja varjus ja tsiklid olid pargitud maja teise serva. Ühesõnaga oli mul tsikli pealt midagi tarvis ja kõndisin bensuka poole. Kui valguse kätte jõudsin, ehmatas Porshe omanik mind nähes ärä ja jooksis autosse. Mõtlesin, mis nüüd siis, kuid taipasin, et mul pätisukk peas ju, ja vennike arvas kindlasti mind röövliks olevat. Läksin edasi tsikli poole, vennike nägi, et ma tsikliga ja julges uuesti autost välja tulla. Tagasi tulles, askeldas mees sõimates bensukaautomaadi kallal. Läksin ligi ja pärisin miks ta selle kolaka peale nii tige on. Vana seletas, et ta kaart ei toimi ja sularahaga maksta ei saa, pakkus välja, et mina maksan oma kaardiga 40 euri eest ja tema annab mulle 50 euri. Väikese vaheltkasu vastu ei olnud mul midagi. Tegemist oli Rumeenlasega, kes oli puhkusel ja Porshe just rentinud ning nüüd tahtis hirmsasti auto võimeid mägedes proovile panna. Küsis veel,\net kas edasi on ikka kurviline tee. Ära sõites oli ka näha, et mees on vist esimest korda sellise auto roolis, igatahes jäi maha tugev siduri kärsakas ja natuke hiljem kuulsime üsna rajut kummide vilinat. Loodetavasti jõudis ikka ühes tükkis tagasi, mitte ei põrutanud teelt välja.\nPäikese tõusul jätsime Alpid selja taha, olime räsitud, külmast kanged\nja väsinud, niisiis heitsime ühte puhkekohta lihtsalt pikali. Paaritunnine magamine tegi imet, väsimus oli kadunud ja päike mõnusalt soe.\nPäeva plaan oli võimalikult palju edasi saksa poole liikuda, kuna tekkis mõte Leipzigisse tuttavale külla minna ja laupäevaks kindlasti kodumaal Suislepas Paadipäeval kohal olla. Niisiis oli ilm mõnusalt palav ja külavaheteed parajalt kurvilised. Korraga tundsin, et tagumine ratas ujub, pidasin kinni ja käes see oligi, tagumine rehv oli täiesti tühi. Geps näitas u 2 km pärast asulat. Pumpasin käsipumbaga kiirelt õhu sisse ja ruttu edasi. Niimoodi talitasin 3 korda enne kui külasse jõudsin. Parkisime endid küla keskplatsi, mina läksin kohalike noortega juttu tegema, kes bussikas passisid. Inglist ei puhunud keegi, käte-jalgade ja üksikute prantsuskeelsete väljenditega seletades, mõistsid nad mu probleemi. Kuid selles külas remondi võimalus puudus, lähim töökoda oli u 15 km kaugusel. Mis siis ikka, katkusin oma tagaratta alt ära ja panin õe rattale tagaistuja kohale. Umbes 40 min ja 6 inimese käest saanud erinevaid prantsuskeelseid instruktsioone töökoja asukoha kohta olin lõpuks töökojas. Vana paranduslapp oli täiesti lahti (siin kohal tahan tänada kohalikku rehvivahetajat, kes mu lohvi ära lõhkus rehvi vahetades ja paiga peale pani), lõbus töömees pani uue piraka lapi peale, ise iga tehtud liigutuse juures öeldes: “Voila”. Eks kuum ilm, raske tagaosa ja kurviline tee hõõrusid paiga lahti. Tänu sellele vahejuhtumile kaotasime umbes 3 h. Õhtuks olime Belforti linnas ja võtsime toa säästuhotellis Formule F1 (28 euri kolme peale). Niimoodi odavat veini maitsdes ja prantsuskeelseid filme vahtides möödus meie Jaanipäev.\n24.6 kolmapäev – Hommikul pugisime hotelli kesist hommikusööki, kohv ja kõvad saiakesed marmelaadiga. Geps näitas teekonnaks tuttava juurde pea 800 km. Kuna olime saksa kiirteedele üsna ligidal, siis arvasime, et kuskil 6-7 õhtul oleme kohal. Vahepeal õnnestus mul gepsu toitejuhtme kaitse läbi kärsatada. Prantsusmaa bensukatest sellist kaitset ei leidnud. Õnneks saksamaal esimesest bensukast leidsin soovitud jubina. Jootsime oma suksusid ja vurasime mööda kiirteid edasi. Ilm oli ilus, teed siledad ja tuju hää. Vahepeal sain ka tuttavalt saksmannilt sõnumi, et õhtul saab knackvürstienit ja kohalik kultuuriprogramm pidavat ka paigas olema, mis sa hing veel oskad tahta. Lasime bensul silindrites kõvasti paukuda, et kiiremini kohale jõuda. Peale pikemat vahemaad tegime ühes puhkeparklas peatuse, kui korraga kuulsin kahtlast susinat taguratta juurest tulevat. Ja oligi jälle käes, tagarehv jooksis tühjaks aga mitte järjest. Vahepeal susises ja siis jälle mitte, kuid rattas vajus üha enam emakesele maale lähemale. Järgmine mahapööre oli u kolmekümne km pärast. Õhk tuli ventiili ja velje vahelt mutri alt. Otsisin madratsi paranduskomplektist kummilapi ja monteerisin selle mutri alla.\nSusin jäi pidama ja nii sai minu kodaratega tagarattast tubeless ratas. Vurasime igaks juhuks vaikselt paremal pool tee ääres mahapöörde poole ja varsti olimegi väikses linnakeses kust leidsin vaevata tsiklitöökoja. Sain töökojast tõstepuki ja kiskusin ratta alt. Samal ajal otsisid töötajad linna pealt uut lohvi, kuna neil endil mulle vaja minevat koha peal ei olnud. Seal sedasi lohvi oodates tõdesin, et enam paigatud lohviga pikemale tripile ei lähe. Prantslase “Voila” saatel lapp oli ka äärest end lahti hõõrunud. Varsti olime jälle teel, kuid olime palju aega kaotanud, 6-7 ajal kohale jõudmisest võisime ainult unistada. Kohale jõudsime Leipzigi äärelinna Dauchasse õhtul peale üheksat. Õlle ja snackide saatel oli tore õhtu. Tuttav oli alles saanud rendiks pisemat sorti BMW enduuroka tehasest, kus ta töötas ja nüüd otsis tikutulega taga mõnd kruusa- või metsateed. Tema kodukandis pidavat kruusatee haruldus olema ja kui ongi mõni tee, siis seal on värav ees. Eesti on ses suhtes ikka paradiis, kui tahad sitalepikus ja kruusal sõita.\n25.-27.6 Neljapäev-Laupäev – Kuna kohaliku märjukese maitsmine kestis oodatust kauem venis ka ärasõit. Liikuma saime alles peale lõunat, taevas ähvardavalt sinine. Plaan oli reede õhtuks Pärnumaal Ristikülas olla, kuhu geps näitas nii 1600 km olevat. Õde ja Argo olid entusiasmi täis, et põrutame otse Ristikülla välja, ilma pikema magamiseta. Mul polnud selle vastu midagi, arvestades eelmisel aastal reisil olles kolme tunnise magamisega 2200 km järjest 40 tunniga koju sõitu. 1600 km tundus selle kõrval kusi, paras “Ironbutt’i” harjutus! Kaesime internetist üle ka oma rahavarud. Üllatuseks oli Argol 91 krooksu ja minul natuke üle 300 krooksu. Enda arust pidi mul vähemalt 3000 eeku olema, Argol poole vähem. Kontoväljavõtet uurides selgus, et osad bensukad olid korraga 100 euri broneerinud. Õnneks oli õel suurem summa rahakest laekunud ja ei pidanud sõpradele appihüüet saatma. Edasine tankimine käis õe pangakaardiga. Kerge uduvihmaga jätsime võõrustajatega hüvasti ja asusime Berliini poole teele. Kiirteel sõites sadas juba parajat padukat. Sõita oli üsna hirmuäratav, teel mille katteks oli betoon ja rekkad ees ning taga. Väga libe oli, peas lendlesid pildid kuidas rekka kohe üle sõidab, kui peaks külje maha panema. Korraga käiski ühest rekkast mööda sõidul tagarattast jõnks läbi, mis pani kogu ratta ebameeldivalt vibama (hiljem kodus tagarehvi vahetades avastasin selle vibamise põhjuse, tagaamort oli alumisest kinnitusest ära murdunud, kuid istus tänu raskusele ikkagi peaaegu omal kohal). Poola jõudes andis vihm järele. Poolas võtsime suuna Gdanski peale, et sealt edasi mööda vene piiriäärt läbi Sulwaki Leetu jõuda. Algul oli tore, väikesed teed ja rekkasid ka vähe, kuni jõudsime tee paranduseni, mis kestis kurat teab kui kaua. Ummikud olid ummikute otsa, liikumiskiirus alla igasuguse arvestuse, vahelt läbi pugeda igakord ei õnnestunud, kuna tee kitsas ja ummikud ka vastu tuleval real, pluss muidugi rekkad. Vahepeal oli tunne, et Poola ei tahagi meid oma haardest välja lasta. Õhtu poole liikusime juba paremates oludes ja tundus, et saame ikka Poolast vastu hommikut minema ja reede õhtuks ikka Ristikülla. Hämaras tegime söögipausi ühes bensukas, kus kõrval pakuti ka söögipoolist. Kaardiga maksta söögi eest ei saanud. Bensukapidaja kurssi euro suhtes Šloti vastu ka ei usaldanud. Õnneks oli mul 13 kohalikku paberit eelmisest korrast järgi jäänud. Mina võtsin burgeri ja teised suured friikad. Eriline burgeri austaja ma ei ole, kuid see purks, mis maksis 5 šloti oli mu seni sööduist maitse poolest võrratu. Juba garneering oli nooblima restorani mõõtu. Iga amps oli omaette elamus. Õeldakse, et tühi kõht on kõige parem kokk, kuid see burger oli tõesti maitsev. Oskaks vaid meie kodumaa putkad selliseid valmistada. Salvestasin söögikoha gepsu “Parim Burks ever” nime all. Koordinaadid ka igaks juhuks, kui keegi peaks seal kandis liiklema. N 53.25810 E 16.50527 Shelli tanklaga samas majas. Söögikoha aknast nägime kuidas bensukavana noortega väljas viina viskas.\nVarsti vurasime kottpimedas mööda kõrvalisemaid teid, unemees mõnedel meist kannul. Kohv mõjus unemehele needuslikult ja niimoodi suutsime tast ikka sammu võrra eespool olla kuniks Argo kinni pidas ja ütles, et nägi peeglites rekka tulesid, kuigi ühtki rekkat ei olnud kusagil. Otsustasime väheke puhata ja keerasime bensukasse, kus endid tsiklite peale kerra viskasime. Peale paaritunnist magamist äratas meid seltskond, kes ümber meie tiirles ja naerda kihistas. Meie ärgates tegid nad minekut. Jällegi võtsime bensukast burgerid, need olid paremad kui eestis, kuid mitte nii hääd kui eelmine. Purkse serveeriti siin supikaussides rohelise salatiga. Vastu hommikut ühes parklas peale seda, kui Argo lihtsalt seisma jäädes ennast koos tsikliga ümber otsustas kukutada, tegime jälle väikese uinaku. Samal ajal kui me tukastasime, tehti eemal vanadele liinibussdele vist ülevaatust. Kohal oli tähtsaid inspektoreid ja mundrimehed, kes kurjalt bussijuhtidega kõnelesid. Varsti olimegi jälle Leedus ja kodu oli juba käega katsuda. Külastasime ka oma esimest ööbimispaika, mahajäetud maja, kuhu vahepeal olid trepile spinningud tekkinud. Äkki ikka ei olnudki nii mahajäetud! Õhtul jõudsime Riiga, unemees oli vahepeal kiirema masina muretsenud ja oli juba üsna kannul, peale selle oli ta ka vist taevataadiga kokku leppinud, et see vihmal kallata laseks. Mida ligemale Ikla piiripunktini, seda kohutavamaks padukas läks. Väljas oli nüüd kottpime ja jube padukas, aga soe saun ootas Ristikülas. Enne piiri ma ei näinud lihtsalt enam sõita ja pöörasin bensukasse, Argo saabus natuke hiljem, kuid õde ei olnud kuskil. Argo arvas, et äkki õde ei näinud kui ta ära pööras, sest ta ise oli ka algul bensukast mööda sõitnud. Mina jälle arvasin vastupidist ja sõitsin tagasi. Argo läks edasi. Varsti sain kõne, et õde oligi edasi läinud ja meid mitte märganud. Vihma kallas hullumoodi kui kolmekesi Häädemeeste tanklasse pöörasime, käes oli juba laupäev, kell hakkas üks saama. Olime tagasi kodumaal aga veel 25 km kaugusel Ristikülast. Jõime viimased kohvid unemehe peletamiseks, kes oli vist loobunud meie jälitamisest, kuna meel oli kõigil äkki ergas ja hää oli olla, tea kas üleväsimusest või millest. Vihmki andis järele ja varsti olimegi Ristikülas, kus tore pererahvas meid maitsva lambaraguuga ja õlledega kostitas, suitsusaun oli muidugi kõige tipuks. Seljataga oli pea 7000 km ja 17 seiklusterohket päeva.


Otsasõitnud auto paiskas Mihkel Reile kraavi | Jalgrattaspordi uudised\nOtsasõitnud auto paiskas Mihkel Reile kraavi\nPosted on mai 2, 2008 by Erik\nViimastel aastatel on Eestimaa teedel ratturitega juhtuvad liiklusõnnetused saanud kurvaks traditsiooniks. Kahjuks pole erandiks ka käesolev aasta.\nEile õhtupoolikul elas raske liiklusõnnetuse läbi Eesti profimeeskonna Kalev Spordi liige Mihkel Reile, kellele sõitis Tallinna-Keila-Paldiski maantee 13. kilomeetril tagant sisse 50-aastase Inna juhitud sõiduauto Toyota.\n«Kella nelja paiku Paldiski maanteed mööda paremas teeservas Keila poole sõites tabas selga tagant tulnud auto peegel, mis mind kraavi paiskas,» kirjeldas tänu kiivri kandmisele tugevast peapõrutusest pääsenud Reile. «Sõidukit juhtinud naine ütles, et kaotas väikebussi üle kontrolli, sest samal ajal akent avades helises tal mobiiltelefon.»\nKuna Mustamäe haigla traumapunkti viidud Reilel ei tuvastatud luumurde ega muid ohtlikke tervisekahjustusi, lubati rattur kodusele režiimile. «Kodus olleks läks mul korraks silme eest mustaks ja tualetti minnes ka minestasin,» rääkis Reile.\nMustamäe haiglasse tagasi läinud 23-aastane sportlane lubati ülevaatuse järel taas koju. «Küljed on küll lõhki, kuid loodan, et väga kaua ma ratta seljast eemal olema ei pea. Ei oska ennustada, millal järgmise stardi teen, kõik sõltub enesetundest,» ütles Reile.\n« Wadecki Poola ühepäevasõidul seitsmes Ainsalu sai Tour de Bretagne viimasel etapil 60. koha »


Õhukuivati TTK 100S Trotec - Premium kvaliteet autokeemia Šveitsist - MAXOLEN\nSõidukisalongi kuivatamiseks pärast märgpesu. Eemaldab niiskust kuni 30l/24h. Sobib tugva niiskuse ja veekahjustuse ärajuhtimiseks kõikidest ruumidest kuni 45m2. Ei kahjusta materjale ja polstreid erinevalt soojapuhuritest. Teisaldatav ja mobiilne seade erinevatesse ruumidesse kiireks paigaldamiseks, tõstesangaga ja plastikratastel.\nSeade on varustatud silmapaistvalt võimsa 0,6kW kompressori ja kuuma gaasi sulatusseadmega, mis aitab seadmel laitmatult töötada ka madalate temperatuuridega ruumides, alates 5 kraadi, ilma seadme tööd takistava jää tekkimiseta ja tööpausideta. Automaatse hügrostaadiga (niiskusemõõtjaga) juhitav kuivatusprotsess võimaldab seadet kasutada vahetpidamata ja järelvalveta kütmata ruumides. Seade lülitab ennast sisse, kui õhuniiskus kasvab suureks ja taas välja, kui soovitud õhuniiskus on saavutatud. Võimas radiaalventilaator.\n*Kuumgaasiga õhukuivati jõudlus on 5-15°C temperatuuril ca 30% suurem kui sama kompressorijõudlusega elektroonilise sulatusautamoaatikaga õhukuivatil. Üle 15°C temperatuuril on jõudlus sama.\nHoiatuslamp ja väljalülitamiskaitse sisemise kondensveepaagi täitumise korral. Kondensvee saab lisaks ära juhtida voolikuga (ei sisaldu komplektis) ja kasutada seadet järelvalveta ruumides. Kergesti ligipääsetav ja puhastatav õhufilter hoiab ära bakterite vohamise ja filtreerib ebemed, tolmu ja karvad.\nTurvaline ja vastupidav TÜV kontrollitud seade modernses korpuses.\nKuivatusvõimsus maksimaalselt 24h: 30l\nKuivatusvõimsus 30°C ja juures 80% / 24h: 28,4l\nTööks temperatuuridel vahemikus: 5°-32°C\nTööks niiskusel vahemikus: 40 kuni 100 % (suhteline niiskus)\nSobib ruumidele suurusega (laekõrgus 2,50 m) pind kuni 90 m²\nSobib ruumidele suurusega (laekõrgus 2,50 m) mahuga kuni 225 m³\nÕhumaht: 200 m³/h\nSulatusautomaatika: Kuum gaas*\nKompressor: Rotatsioon kompressor\nPinge: 220-240V (50Hz)\nVõimsus max.: 0,6 kW\nVeepaak sisemine (väljalülitus tase): 4,3l\nMüratase dB(A): 46\nkuivatada sõidukisalongi kiiresti ja põhjalikult materjale kahjustamata\ntugevat jõudlust k.a madalatel temperatuuridel\ntäisautomaatset lahendust järelvalveta kuivatamiseks\nmobiilsust ja lihtsalt teisaldatavust\nennast tõestanud õhukuivatit tuntud tootjalt\nOsta siit professionaalne õhukuivati. Tellimuse saate kätte 4-tööpäeva jooksul. Pakume laias valikus erinevaid tarvikuid ja tööriistu, vastavalt teie vajadustele ja soovidele, hind müügipakkumise alusel. Soovid veenduda kui kiire, mugav ja lihtne on toodet kasutada? Teeme tasuta esitluse teie pesulas.\nCategories: Salongi- ja kerehooldustarvikud, Tarvikud ja tööriistad - MarinaToolsMax, Tarvikud ja tööriistad - ToolsMax. Tags: Dehumidifier, Luftentfeuchter, õhu niiskuse eemaldaja, õhukuivati, salongikuivatus.\nVideo 1:57 minutit\nBe the first to review “Õhukuivati TTK 100S Trotec” Tühista vastus


Iga mäng varem või hiljem muutub graafika või mängu plaanist iganenuks. Ükski erand pole nii kuulus, kuid juba unustatud Battlefield 2. Modifikatsioonid aitavad lahendada selliseid probleeme. Lisaks on täiendused võimelised gameplay taaselustama ja teha mitmeid muudatusi. Neid võib jagada mitmesse kategooriasse. Nimi määrab, milliseid uuendusi mängusse sisestatakse.\nÜldine teave Battlefield 2 kohta\nMäng on võrgu taktikaline laskur, millel on strateegia elemendid. Ettevõte DICE tegeles arendamisega ja EA tegutseb kirjastajatena. Väljaandmise kuupäev on juuni 2005. Mängul on üks ja võrgu režiim. Esimene neist on võimeline läbima kolme keerukuse taseme ja suhelda viieteistkümne arvuti robotti. Võrgurežiim võimaldab teil korraga mängida kuni 64 inimest. Seal oli mäng PC, XBOX, XBOX 360 ja PS2.\nMäng keskendub meeskonnatööle. On võimalik valida, millist klassi ülesandeid täitma. Esitatud on seitse üksust. Neil on teatud parameetrid, aga ka miinused ja plussid.\nBattlefieldis 2 on esindatud tohutult palju erinevaid sõjavarustust. Modifikatsioonid on võimelised mängule lisama soovitud transpordi.\nKüllastunud erinevate kaartidega, mis võivad muljet avaldada peaaegu iga mängija kohta.\nLahinguväli 2. relvimudelid\nInternetis on suur hulk lisandeid mitmesuguste relvade lisamiseks. Lisandused ei toeta mitte ainult relvi, vaid muudavad ka mõningad selle omadused Battlefield 2-i hõlpsamaks mängimiseks. Allpool toodud režiimid on kõige populaarsemad.\n1. WTF UNLOCKS MOD. Meeldis neile, kes soovivad mängu lõbutseda. On ebatõenäoline, et mängijatele meeldib, nad tahavad näha protsessi nii realistlik kui võimalik. Modis lisandus lisaks esialgsetele relvadele mitmeid muid relvi ja muid muudatusi.\n2. BATTLEFIELD 2 HARDKORE. Muutmine on mõeldud mitme mängija mängimiseks. Paljud inimesed nimetavad seda FPS-i parimaks kogu aeg. Sisaldab suurt hulka lisandusi ja võimaldab mängijal kogeda uusi muljeid mängust. Siin on muudatuse peamised muudatused:\nRelvade ristkontroll puudub;\nSuurenenud kahjustused ja ulatus;\nSihtimise režiimis suurem täpsus;\nBallistilised muutused liikumise ajal;\nSeadmete kahjustuse ja kahjustuse tasakaal oli muudetud;\nRohkem suitsu, veri;\nSuurendas efektide arvu, mis võimaldab teil mängu protsessi veelgi sügavamalt alla laadida;\nLihtne ja kiire paigaldamine.\nBattlefield 2. Modifikatsioonid ühe mängijaga mängu jaoks\nKuigi mäng on rohkem suunatud mitme mängijaga, on ikka veel mängijaid, kes soovivad paari õhtuid veeta ühes režiimis. Selle tüübi täiendused sisaldavad põhimõtteliselt mitmeid uuendusi ja muudatusi, alates relvadest ja lõpetades visuaalsete efektidega, mis parandavad Battlefield 2 mängimist. Sellist žanrit internetis ei leita, siin on siin vaid mõned neist:\nBATTLEFIELD 2: SPETSIFIKATSIOONID. On ametlik. Lisamine võimaldab teil mängida eliit sõdurite rühmas. Sisaldab selliseid vägesid: Vene Föderatsiooni eriväed; Araabia terroristid; Väeosad moodustasid nagu Tšetšeeni võitlejad; Ameerika mereväelased; SAS. Selle lisandi eripäraks on öökaardid, mida tuleb võidelda spetsiaalsete seadmetega. Täiendava eelise eesmärk on kasutada tööjõudu. Tarkvara nõuded on umbes sama suured kui peamist mängu.\nBATTLEFIELD 2: REAL WAR. Addon sisaldab palju lisandeid, mis võeti teistelt ja lisati sellele. Selle loomisel oli välja pakutud kümme modifikatsiooni, neist parimast. Samal ajal kogutakse kõik ühes failis ja see ei nõua kogu paigaldamist. See mod on kõige täiuslikum.\nLahinguväli 2. transport lisaained\nSellised muudatused on mõeldud neile, kes soovivad saada lahinguväljal uut liiki transporti ja relvi. Tehnikad sisaldavad sageli mitmeid muudatusi. Siin on mõned kõige populaarsemad:\nLahingugrupp-frontlines. Väga kuulus modifikatsioon Battlefield 2. Tegevused toimuvad Teise maailmasõja ajal. Eriline erinevus on Teise maailmasõja aegade tohutu hulga tehnoloogia olemasolu. Lisaks sellele on palju korda käte relvi. Lisamine on tasakaalus, kaardid on hästi üksikasjalikud, on olemas uued visuaalsed ja heliefektid. Sobib neile, kes on algselt mänginud.\nBattlefield 2 - Iraani konflikt. Meede toimub 2006. aastal. See sisaldab mitu uut kaarti, millel on võimalik mängida nii võrgus kui ka üksikrežiimis. Sisaldab täiendavaid transpordiliike ja sõjavarustust.\nLisaks esitatud modifikatsioonidele saate esile tõsta veel mõned võrgust kergesti leitavad ja tasuta alla laadida. Soovitatavad muudatused on järgmised.\nBattlefield 2: maailm sõjas.\nLahinguväli piraadid 2.\nNeed lisandmoodulid peaksid proovima kõik esialgse mängu fännid. Iga mängija võib endale midagi leida. Lisaks toovad nad kaasa palju muudatusi ja uuendusi, nagu visuaalsed ja heliefektid, millega algne mäng on ilma jäetud.\nParim lumi kuurordid Venemaa ootab teid\nTT Hotellid Pegasos World 4 * (Türgi, Side): kirjeldus, hind, reisijate arvustusi\nMiks unistada laeva?\nMida saab anda oma lapsele 5 kuud? Puu- ja köögiviljade püree lastele\nLascaux: Sixtuse kabeli muinastaieste\n"Whiskey Bar" Lipetsk - koht hea ja lõbus puhkus\nProtokolli kontrolli kogus: kliirens\nKuidas teha quantum raudrüü "Maynkraft" ja mida see pakub?


Kodu: Hakkab valmis ka juba saama? – LIISA (JA ABILISED) REMONDIVAD\nNiiii tore, et kõik koguaeg uurivad, et millal ma jälle blogipostituse kirjutan ja kas maja hakkab juba valmis saama? Nüüd kohe kirjutangi ja maja ei hakka valmis saama 🙂\nIkka veel lõhume. Lootsin, et ma saan oma selle ja selle postituse kokkuvõtted juba ammu teha, sest kaua see ilma kütteta ja korraliku valgustuseta maja lõhkumine talvel ikka kestab, aga no ikka veel kestab. Selles suhtes on mul küll täiesti haige (heas mõttes ikka ;)) peika, kes mitmel õhtul nädalas ja kõik nädalavahetused maja lõhub. Mis siis, et tallaalused on täpilised, sest astub keskmiselt 7 naela nädalas omale jalga (ainult kerge liialdus) ning näpud enam ei tööta ja peab neid jõuga sirgeks tõmbama (üldse ei ole liialdus). Sellega kaasneb muidugi minu pidev näägutamine, sest tegelikult peab vahepeal puhkama ka.\nLõhkumisega kaasneb väga palju puitu, telliseid ja saepuru (vanakooli soojustus). Tellised ja muu kivi- ja krohvipraht on kõik jäätmejaama ära viidud. Puiduringe on isa peaaegu iga nädal teinud st sõitnud Haljalast Tallinnasse, käru täis laadinud ja koju tagasi sõitnud. Tundub kulukas, aga arvestades, et ta saab päris mitme aasta talvepuud, siis on ikkagi kasumlik see tegevus tal. Saepuru laotasime hoovile laiali. Ei tundu just kõige mõistlikum tegu, aga arvestades, et endise peenramaa osa on ülejäänud murust madalam ja tuleb täita eniveis, siis tegelikult päris hea mõte. Hiljem paneme sellele muidugi mulda peale ka ja saepuru on ju ka super hea väetisepoiss.\nHalvasti on see, et pidime loobuma koostööst oma projekteerijaga. Leidsime juba küll uue, aga kaotasime ikkagi paar kuud vajalikku projekteerimisaega ning seetõttu lükkub kaugesse tulevikku ka meie ehitusluba :S Mitte, et meil igav hakkaks, aga sept 2018 me ilmselt kuhugi veel ei koli.\nHästi on see, et mul on juba väga selge ettekujutus kogu meie 1. korrusest (IKEA planner, ajeee). Näiteks tegin ma seal valmis sellise kauni kujutise. Kõik mõõdud panin suht tunde järgi ja WC unustasin üldse ära 😀 Palun sellesse suhtuda huumoriga. Värvid on ka sellepärast sellised, et ma väga ei viitsinud seal nende vahel valida.\nAga hea on see, et sain tänu neid asju igat pidi tõstes kõvasti targemaks. Ja vist paneme ühe ukse üldse kinni ja hakkame aeda käima läbi suurte lükanduste. Oehhh, ma ei suuda enam oodata….\nelutu, köö, kodu, maja, mõtted, söögituba


Seedriõli Himaalaja 10ml 3€ – Esoteerikapood Allikas: kristallid, toidulisandid, Feng Shui tooted, massaživahendid, rituaalivahendid, ehted ja palju muud.\nSeedriõli Himaalaja 10ml 3€\nSeedriõli Himaalaja 10mlCEDRUS DEODARA\nNaha hooldusel tuleb eeterlik õli (või nende segu) lahjendada taimse alusõliga (näit mandel, viinamarjaseeme, avokaado või muu sarnane taimeõli). Rusikareegel 1-3 tilka supilusikatäie alusõli kohta. Doseerimine Vann: reeglina 6-7 tilka Vannivette lisamisel võib õli emulgeerida seebilahuses, mees vm. Õlid, millel on tugev ärritav toime, 1-2 tilka. Massaazh: 1-6 tilka kahe teelusikatäie alusõli (taimne rasvõli) kohta. Lõhnalamp: ca 8 tilka, kogus sõltub ruumi suurusest. Saun: Lisada leilivette, lavalaudadele või –põrandale. Kogus sõltub sauna suurusest. Lapsed vanuses kuni 18 kuud: Pigem eeterlikke õlisid mitte kasutada. Juhul kui, siis: Massaazh: 1 tilk eeterlikku õli 5ml alusõli kohta. Vann: 1 tilk eeterlikku õli lahjendatuna 5ml alusõlis (taimne rasvõli) või rasvases piimas Lapsed vanuses 18 kuud kuni 12 aastat: Massaazh: 1-2 tilka eeterlikku õli 5ml alusõli kohta. Vann: maksimaalselt kuni 4 tilka eeterlikku õli lahjendatuna 10ml alusõlis (taimne rasvõli) või rasvases piimas Ruumi lõhnastamine: lõhnalamp kuni 8 tilka õli, radiaatorile asetatud vati või riidetükile kuni 6 tilka õli. Kohe, kui ilmnevad mingid ärritusnähud, vähendada kasutatava õli hulka ja tuulutada ruumi. Toodet hoida lastele kättesaamatus kohas, eemal päikesevalgusest, võimalusel jahedas. Madalad temp ei kahjusta toodet. Kuna tegemist on kõrgekontsentratsiooniliste ainetega, tuleb eeterlikke õlisid alati hoida lastele kättesaamatus kohas kindlat suletud pudelis. REEGLINA mitte määrida lahjendamata õli otse nahale. Kunagi ei tohi eeldada, et eeterliku õli toime on samasugune kui taimel, millest õli on toodetud. Pöörduge asjatundja poole enne eeterlike õlide kasutamist toidu maitsestamisel. REEGLINA ei ole soovitav ületada eeterlike õlide kasutamisjuhises antud koguselisi piirmäärasid.\nSeedriõli Himaalaja CEDRUS DEODARA\nVärvus: kahavatukollane, võib olla rohekat variundit.


NUTIBLOGI: N8 suurimas nutipoes\nN8 suurimas nutipoes\nN8 müügil suurimas nutipoes, hind - 8990kr/575€, 1400kr/90€ suurem varem lubatust 7590kr/485€. hinna poolest on 8990kr/575€ praegu tavaline tippmudelite väljatulekuhind, näiteks htc desire ja samsa galaxy s'i väljatulekuhinnad olid samuti u 9000kr/575€, elisas on tänini sgs'i 16G hinnad: kliendihind 8990kr/575€ ja mitte-kliendile 9990kr/640€, elionis 16G sgs'i elioni/emt kliendihind 7990kr/510€\nAnonüümne 30. oktoober 2010 01:52\nMiks sa promod seda N8-t? Esmaspäevases Digitunnis juba öeldi väga ausalt ja otse välja, et see telefon ei kõlba kuhugile, ärge ostke seda!. Ja nüüd siis veel selline hind! Tule taevas appi!\nOk, ma täpsustan natukene, telefoni enda koostekvaliteet on hea, aga soft (Symbian3) on täieliks saast. Niih, selleks korraks siis jälle mured kurdetud ... :)\nnutiblogi 30. oktoober 2010 14:16\nvaata lehtede kaupa pealkirju ja võid mind süüdistada ka samsung galaxy tab'i (tapvalt kallis), delli streaki (ei saa endale ikka veel korralikku 2.1 update) ja iphone 4 (usas oli leviprobleeme) promomises\nmeenutan üle, et n8 on suurima nutitootja 2010 tippmudel (kuni meegoga .9(..)-väljatulekuni) ja käesolev blogi on ... (mille kohta?)\nn8 "promo" osas proovi lugeda ühe võrra üleval olevat lugu\nnutiblogi 30. oktoober 2010 22:55\n"esmaspäevane digitund": http://podcast.kuku.ee/saated/digitund/ 2010-10-25\nsymbianijutt alates 30ndast, N8st 25ndast minutist.\nanonüüm, kui sul meeldib vigu otsida, äkki leiad midagi ka parve tõlkest\nparve on surmani meeles sellega, et turvalisuse pr-mehena ta ei teadnud, mis asi on "oraakle" ja mida ikka tahta iphone-sõltlasest roonemaast. kui iphonega ei saa midagi teha, see ei vääri rääkimist; kui aga nokia pulgal saab midagi kaarega teha, on see halb (liiga keeruline)!\ntark ei torma nagunii ja soovitan uue mudeli turuletulekul oodata 3 kuud lastehaiguste parandamiseks, seda enam, et nokia viitsib parandusi välja lasta ning võidad ka hinnas :P\nuue symbianiga võidad ka tasuta appide arvus\nAnonüümne 31. oktoober 2010 16:10\nMa arvan et poisid olid eetris veel suhteliselt leebed, sest eks tulevikus tahaks võibolla veel Nokia toodangut testida, kui sealt üldse tuleb midagi asjalikku enam. Minu viimane Nokia oli 3210, mis oli tõesti omal ajal äärmiselt uudne (esimene ilma antennita mobla), aga sinna see ka jäi. Nokiat jäävad ilmselt kummaradama mingi nokiamaanid kes on alati nende toodangut kasutanud ja usaldanud, sama teema nagu apple fännidega. Neid ei huvita et mõned asjad ei tööta või pole võimalikud, peaasi et bränd oleks õun või mis iganes mida kummardatakse. Mina isiklikult lähtun telefoni valikul sellest kui kuradi hea ta ikkagi tegelikult on :) Aga lahe on siin teiega seda teemat ragistada. Blogi autor on kindlasti mulle pühendanud uusima teema, mis on taaskord seotud Nokia N8-ga ... saaga jätkub :)))\nnutiblogi 31. oktoober 2010 17:55\n31. oktoober 2010 16:10, milline on siis sinu telefonieelistus, st milline on see KÕIGE ÕIGEM bränd või õigemini mudel (lähtudes vaid "kuradi hea"-dusest)?\nkui oled sgs-omanikust püsikommentaator, kaalu ikkagi siin endale nime valimist\ntelefonide ostmisel on klassikaline esimene valik eelmise pulga tootja, kui see oli "piisavalt hea" ((c)tomi ahonen), mis tähendab ka, et saad samad fotomenüüd jms\nN8 31. oktoober 2010 20:58\nEdaspidid esinen nime all N8 ...\nnutiblogi 31. oktoober 2010 21:49\ntore, N8. jää enda nimele kindlaks!