RochestersMovieFest - kõik ahvide planeedi filmid, järjestatud - kinokunst\nEnne Kättemaksjad, enne Harry Potterit ja isegi enne Tähtede sõda, seal oli Ahvide planeetseeria. Alustades originaalist 1968. aastal ja nüüd kuni sarja üheksanda filmini, Sõda ahvide planeedi eest, sari oli üks esimesi suuremaid frantsiise filmiajaloos.\nMuidugi, seal oli olnud mõnda pikka aega kestnud B-õudusfilmi frantsiisi ja käputäis muid näiteid teistes žanrites - eriti James Bond -, kuid Ahvide planeetoli põhimõtteliselt esimene, mis määras malli meie jaoks peamisteks frantsiisideks Kättemaksjadja Tähtede sõda.\nKõigest rääkides on sarja põhjal olnud raamatuid, graafilisi romaane, telesaateid, mänguasju ja videomänge, nagu ka moodsate frantsiiside jaoks. Neid on ka üheksa Ahvide planeetfilmid, mis moodustavad frantsiisi, on erinevalt mõnest suuremast frantsiisist üheksa jagatud loo kolmeks erinevaks versiooniks ja kõigi üheksa jaoks pole lineaarset lugu. Kuid olgu öeldud, uurime, milline neist filmidest on halvim, milline on parim ja millised jäävad nende vahele.\n9. Ahvide planeet (2001)\nTim Burtoni uusversioon pidi olema hitt. Sellel olid ammu unustatud sarja fännid, mis polnud peaaegu kolm aastakümmet uut filmi välja andnud, sülitades mõttele, mida suur Tim Burton võiks armastatud maailmaga teha. Kindlasti oli tema ainulaadne viis asjadele vaatamiseks ja selge filmitegemise stiil ideaalne uusversiooniks. Lõppude lõpuks tema Batman1989. aastal elavnes see frantsiis uuesti.\nSelle asemel, kahjuks, see Ahvide planeetFilm. Kogu projekt oli aastaid tootmiskõrgus, enne kui Tim Burton ja tema meeskond selle ette võtsid, pannes Mark Wahlbergi inim astronaudiks, mis kulgeb ajas tuhandeid aastaid edasi ja jõuab Ahvide planeedile. Tim Roth mängib kurikaela ja Helena Bonham Carter mängib omamoodi armastuse huvi.\nSisuja seda on raske jälgida, kuid see lõpeb sellega, et Marky Mark läheb kuidagi ajas tagasi oma enda arvates oma Maale sarnanevasse aega, kuni ta vaatab üles ja näeb Tim Rothi ahvitegelast Lincolni toolil istumas. Mälestusmärk. Niisiis ... see on veelgi kaugemas tulevikus? Kes teab.\n8. Võitlus ahvide planeedi eest (1973)\nLahing ahvide planeedi pärastoli algseeria viies ja viimane osamakse. See tehti kinga eelarvest ja see näitab. Isegi selle päeva arvustustes öeldi, et tunne, nagu oleks frantsiis tema viimastel jalgadel.\nFilm avaneb tulevikus, kuid räägib tagasivaates sellest, kuidas Caesar, keda mängis Roddy McDowell, pärast sõda Ahvide planeedi vallutamine, katsed maailma üles ehitada. Tema inimvaenlane Kolp, kes juhib seda, mis inimkonnast järele jääb, tõuseb Caesari ja ahvide vastu ning pärast tõsist võitlust sõlmitakse rahu inimahvide ja inimeste vahel.\nFilm, nagu ka tema eelkäija, Vallutamine, on mõeldud rassilise võrdõiguslikkuse kommentaariks, kuid nagu ka tema eelkäija, on see pisut liiga nina peal ja veidi singikäsi.\n7. Ahvide planeedi all (1970)\nAhvide planeedi alloli 1968. aasta algse filmi kiiruga kokku pandud järg ja see näitab. Nagu paljud 70ndate ja 80ndate suurte filmide otsesed järjed, ei sobi see omamoodi suurema narratiiviga. Kuigi see lõpeb tuumaplahvatusega, mis loob post-apokalüptilise maailma, mis juhiks Ahvide planeedi vallutamine.\nCharlton Heston naaseb lühidalt originaalist, kuigi tema roll on oluliselt väiksem, kuna lugu järgneb teisele astronaudile Brentile, kes järgnes Hestoni tegelasele Taylorile planeedil, et teda päästa. Originaalfilmis Corneliust kehastav Roddy McDowall puudub selles filmis, näidates taas, et suurt pilti siin ei mängitud, kuna tema tegelaskuju muutub tulevastes filmides jutukaare jaoks väga oluliseks.\nAhvide planeedi allpiisavalt hea film, kuid sellel puudub tõesti laiem nägemus, mis järgnevate filmidega kaasneks. See on lihtsalt omamoodi lõigatud ja kuiv lihtne järg, mis proovib kiiresti jälgida esimese filmi põhilugu ja laiemat pilti, sealhulgas imelikke telepaatilisi inimesi, kellel pole järgmistes filmides tegelikult palju suuremat rolli.\n6. Ahvide planeedi vallutamine (1972)\nAhvide planeedi vallutamineon esimene kord, kui sarja fännid kohtuvad täielikult täiskasvanud Caesariga. Tegelane Caesar on võib-olla sarja kõige kuulsam tegelane, kuna ta mängis algse viie filmi lõpus keskset rolli ja on 2011. aastal alanud taaskäivitussarja kangelane.\nAhvide planeedi vallutaminejärgib Caesarit, kes sündis Corneliuselt ja Ziralt aastal Põgeneda ahvide planeedilt,mis loodi 1970. aastatel. Sisse Vallutamine, asutatud 1990ndate alguses Ameerikas, elab Caesar tsirkuseesinejana, varjates oma kõnevõimet ja intelligentsust oma käitleja Armandoga.\nCaesarit jälgib Kolp (kes on ka selles filmis täielikult tutvustatud) ja lõpuks tabatakse, kuid ta pääseb pärast hukkamisest hoidumist. Caesar juhib ahve inimeste vastu mässulisena ning lõpuks näitab ta välja oma halastust ja peab kõne, milles kuulutab rahu ja soovi näha ahve ja inimesi koos elamas - teemat jätkati aastal Lahing.\n5. Põgenemine ahvide planeedilt (1971)\nPõgenemine ahvide planeedilton siis, kui sari tõesti paneb kokku suurema loo ja see kõik juhtus justkui õnneliku õnnetusena. Eelarvepiirangute tõttu oli film seatud 1971. aastal New Yorgis, nii et see ei nõua keerukaid komplekte ja kostüüme nagu eelmised kaks.\nRoddy McDowall naaseb karja, kui tema tegelane Cornelius ja tema naine Zira põgenevad AllpoolTaylori kosmoselaeval ja maismaal tänapäeva New Yorgis. Alguses on nad teretulnud, kuid nagu sarjas korduvaks teemaks kujuneb, diskrimineeritakse neid lõpuks, kui selgub, et Zira on Caesarist rase.\nPõgenemine ahvide planeediltalgab suurem lugu sellest, kuidas ahvid tulevikus Maal domineerima hakkasid, ja intelligentsete inimahvide genees. Nagu kõik filmid, on see võrreldes tänapäevaste filmidega veidi tibakas, kuid lool on visioon, mis polnud uus ainult Ahvidfilme, aga ka filme tervikuna. Esimene tõeline ulmeline frantsiis sündis tõepoolest Põgenemine ahvide planeedilt.\nAhvide planeedi koidikon taaskäivitatud triloogia teine kirje, mis algab Ahvide planeedi tõus. Selles uuritakse Caesari juhitud äsja intelligentsete ahvide vahelise konflikti algust, keda mängib absoluutselt hämmastav Andy Serkis, selle vastu, mis on jäänud inimpopulatsioonist pärast Simian Grippi, mis andis ahvidele suurema intelligentsuse ja kõik, kuid täielikult hävitati. inimpopulatsioon.\nKõik taaskäivitatud triloogia kolm filmi on suurepärased ja Koitpole erand. Esimese juurde tagasi tulles Tõuse, ühe nutikaima asjana, mida uue sarja loojad tegid, jahvatati Caesari ja tarkade ahvide päritolulugu ehtsas ulmes. Ajas rändavast astronaudist algava lihtsa loo asemel lähtuvad nad arukate ahvide genees biotehnoloogiast ja lihtsast evolutsioonist. See on suurepärane valik.\nErinevalt originaalist Ahvide planeetsarja esimene järg, on sellest järgust näha, et suurem lugu on algusest peale täiuslikumalt välja töötatud. Kuigi suur osa Koitkäsitleb ahvipopulatsiooni, eriti Caesari ja tema rivaali Koba, sisekonflikte, selle keskmes on suur konflikt inimestega, kuna Caesar soovib elada rahus, kuid Koba ei näe muud võimalust kui sõda. Sarnaselt originaalsarjaga toimivad taaskäivitused võistlussuhete ja võrdõiguslikkuse kommentaarina.\n3. Sõda ahvide planeedi eest (2017)\nViimane osamakse (), Sõda ahvide planeedi eest Caesari loo ja “uue” planeedi päritolu juurde.\nSõda ahvide planeedi eestSamuti, nagu keerdus Caesari poja nimeks Cornelius, selle asemel, et Cornelius oleks Caesari isa nimi algses sarjas. Caesar päästab ka tummanaise Nova, kes on noogutamine esimese filmi algsele tegelasele Novale, kes on samuti üleantud inimene.\nFilmi süžeed juhib Andy Serkise suurepärased etteasted jälle Caesari ja Woody Harrelsonina kui tema inimese antagonist, kuri kolonel. Sõdajätkab võrdsuse laiemaid teemasid, kasutades koloneli inimesena, kes on kinnisideeks arenenud ahvide tapmises, mitte ei ela kooskõlas, ja see viib lõpuks selleni, et Caesar sunnitakse olukorda, mida ta ei soovinud võtta: vägivaldne ülestõus koloneli vastu ja tema mehed.\n2. Ahvide planeedi tõus (2011)\nTaaskäivitamine Ahvide planeetseeria. Erinevalt kahest järeltulijast Koitja Sõda, see on puhas tegevus vähemalt lõpuni ja see on tugev kui päritolulugu. Nagu enamik suurepäraseid ulmeid, põhineb lugu ka kuskil reaalsuse lähedal.\nSisse Ahvide planeedi tõus, saavad vaatajad teada ravimist, mida James Franco tegelane Will arendab Alzheimeri tõve raviks. Uimastit testitakse ahvidel. Üks ahvidest on Caesari ema ja kui ta ravimiga kokku puutub, suureneb tema intelligentsus dramaatiliselt. Kuid ta kaotab ka kontrolli ja lastakse maha, kuid alles pärast seda, kui ta on sünnitanud Caesari, kes on pärinud ema intelligentsuse.\nWill viib Caesari koju ja jätkab selle ravimi väljatöötamist salaja oma kannatava isa jaoks. Lõpuks hakkab Caesar mõistma suuremat maailma ja tema madalat seisukorda seal kui primaat ning pärast Willi naabri ründamist satub ta ahvivanglasse, mis veelgi teravdab tema tahet tõusta. Lõpuks juhib ta revolutsiooni ja film lõpeb sellega, et Caesar ja ülejäänud ahvid põgenevad Põhja-Californiasse Redwoodi metsadesse, pannes paika tulevikukonfliktid.\n1. Ahvide planeet (1968)\nSee, mis nad kõik algatas, on endiselt parim. Kindlasti originaal Ahvide planeeton veidi liikumatu ja see pole kaugeltki nii libe ega nii hea väljanägemisega kui taaskäivitub, kuid see haaras kõigepealt inimesi hämmastava looga uskumatu keerdkäiguga.\nEsimene kord, kui keegi filmi näeb, eriti kui ta ei tea selle lõppu, süveneb see vaataja fantaasiasse. Pööre, kui Charlton Hestoni tegelane Taylor näeb Vabadussamba tippu ja saab aru, et ta on tegelikult tulevikus lõksus ja inimkonna saatus on hukule määratud, on lihtsalt geniaalne. See on selline lugu, mis püsib publikus pikka aega. See on ausalt öeldes üks ikoonilisemaid stseene filmiajaloos.\nAhvide planeetväärib oma kohta nimekirja tipus, sest ilmselgelt poleks seda nimekirja. Sellel on oma puudused, näiteks see, kuidas eriefektid on tänapäevaste standardite järgi primitiivsed (sõnamänge pole ette nähtud), kuid see pole oluline. Tähtis on lugu (ja see keerdkäik). Charlton Hestoni esitus on suurepärane, nagu ka Roddy McDowalli oma Corneliusena. See on film, mida kõik peaksid vähemalt üks kord nägema ja tõenäoliselt palju rohkem.\nNii et see on nimekiri. Meie Ahvide planeetfilme tulevikus, aga mida sa vahepeal arvad? Andke meile sellest kommentaarides teada ja vastake allolevale küsitlusele!\nMilline on parim üheksast ahviplaneetide filmist?\nAhvide planeedi all\nPõgenemine ahvide planeedilt\nAhvide planeedi vallutamine\nLahing ahvide planeedi pärast\nAhvide planeet (2001)\nKristen Bell annab värskenduse pärast abikaasa Dax Shepardi tagasilangust\ndave bautista ja james gunn\nmida vaadata pärast Tšernobõli\nmida teada enne torragnaroki vaatamist


Miks taandub Kaubamaja Lätist?\nRomet Kreek • 11. oktoober 2009 kell 21:00\nNeljapäeval valmistas Kaubamaja investoritele üllatuse - negatiivse. Tallinna Kaubamaja teatas ootamatult, et paneb Lätis kõik avatud Selverid kinni ja koondab töötajad. Seejärel jääb alles vaid kinnisvara ja selle ostmiseks võetud laen.\nKaubamaja Lätti laienemine oli väga oodatud samm ning pidanuks investoritele pikas perspektiivis potentsiaalselt head teenimisvõimalust pakkuma. Miks läks nõnda? Kaua aega Eesti turule keskendunud Tallinna Kaubamaja läks tagantjärele tark olles Läti jaekaubandusturule buumi ajal. Samal ajal valitses ka lõunanaabrite juures kinnisvarabuum. Kuid tarbimisbuumist osa ei saadud. Ühtegi tegutsevat kauplust ei ostetud. Ühel või teisel põhjusel otsustas Saksa kinnisvarafirma ja jaekaupmees Lidl panna 2006. aastal müüki oma maatükid Lätis. Kaubamaja haaras sellest võimalusest kinni ja ostis Lidli 22 kinnistut Lätis 256 mln krooni eest (kokku 80 609 m2).\nEsialgu oli kaubamajal plaanis rajada kümme kaubanduskeskust, kuid 2007. aasta algul võetud arendusplaanis oli juba juttu kavast teha vähemalt 15 kauplust ja seda 2009. aasta lõpuks. Et Lidliga ei tulnud kaasa maatükke Riia linnas, siis plaaniti otsida Riias edasi maatükke. Alles mullu märtsis algas Selveri esimese kaupluse ehitus Lätis (Ogres). Projekti lubati investeerida 130 mln krooni ja avamine pidi toimuma detsembris. Neljapäeval teatas Selver tegevuse külmutamisest Lätis. Avatud oli juba kuus kauplust, mis suletakse ning kõik 220 töötajat koondatakse.\nTuletame meelde vana asja. Tegelikult ei olnud tegemist Tallinna Kaubamaja esmakordse üritusega asuda välismaa jaekaubandusturule. 1996. aastal lausus Tallinna Kaubamaja toonane juhatuse esimees Toomas Luman kuldsed sõnad, et filiaali avamine Helsingis on küll Tallinna Kaubamaja esimene, kuid mitte viimane välisprojekt. Tallinna Kaubamaja planeeriti Helsingis Kaisanniemi tänavale Kaisa keskuse lähedale. 1997. aasta aprillis avatigi kauplus, millel oli müügipinda 1150 m2. Esimese aasta käibeks planeeriti 20 miljonit Soome marka. Mais 1998 tuli börsiteade, et Kaubamaja sulgeb kaupluse Helsingis. Üheksa kuu käive moodustas vaid 30% planeeritust.\nKui seekord läks Kaubamaja Läti projekt majanduse järsu kukkumise ohvriks, siis on ka üks sarnasus Helsingi projektiga.\nVäidetavalt oli Soomes Kaubamaja kaupluse probleem selles, et ta asus kõrvaltänavas, mitte suurel kaubatänaval. Kinnisvara puhul räägitakse, et olulised on kolm asja: asukoht, asukoht ja asukoht. Tegelikult on mõnevõrra imelik, et Läti turgu üritati vallutada esialgu ilma kohalolekuta Läti suurimas linnas Riias. Seega võis ka siin mängida osaliselt rolli asukoha probleem. Muidugi on lihtsam püüda vallutada turgu väikelinnades, kus konkurents on väiksem. Kuid väiksemad kohad saavad kriisis tavaliselt valusamalt pihta. Aga kes tol ajal mõtles buumieufoorias kriisile?\nEi saa ette heita, et Kaubamaja või teised Eesti ettevõtted on laienenud välismaale. Meie turg on liiga väike suure ettevõtte püstipanekuks. Huvitav, et tavapärane tee on olnud Balti, Ida-Euroopa ja Venemaa turule. Kummaline, kui tundlikud me oleme, kui mõni välismaalane julgeb midagi kommenteerida Eesti kohta ja hoidku selle eest, kui meid veel pannakse ühte patta Baltimaadega. Meie reaktsioon tundub variserilik. Miks meie ettevõtted laienevad just sellistele turgudele? Ilmselt arvame, et Läti ja Leedu on meile sarnased, mis peaks meile andma konkurentsieelised. Kas nad ei ole sarnased? Kas me sarnaneme rohkem mõne muu piirkonnaga?\nKa Kesk- ja Ida-Euroopast arvame end teistest rohkem teadvat - ikkagi saatusekaaslased. Venemaal arvame oma edu aluseks olevat vene keele oskuse. Meie varahaldusfirmad on loonud siiakanti Ida-Euroopa nn kompetentsikesksusi - huvitav miks? Miks me ostsime TEO LT või OTP Banki aktsiaid? Investorid ostavad kodu lähedal või ostavad, mida tunnevad (õigemini arvavad tundvat)! Pigem on meid ikka asja pärast üldistatud, mitte niisama - isegi kui see meile ei meeldi.\nMul on kahju, et Kaubamaja külmutab Läti projekti. Viimasel ajal on realiseerunud riskid, mis buumi tingimustes välja ei paistnud. Odaval laenurahal põhinenud kinnisvara-, börsi- ja tarbimismullid on lõhkenud. Meele teeb veidi mõruks, et buumi ajal tehakse võimsaid laienemisotsuseid, et krahhi ajal taanduda.\nLoodame, et järgmise kriisi ajal omandatakse ärisid, mitte ei suleta, külmutata ega müüda olemasolevaid ära. Lootsin, et meil on juba kehvad uudised selja taga ja raske olukord stabiliseerub, kuid Kaubamaja hoiatab.


Pressiteade: Mart Müürisepp kutsub Eesti lapsi üles koguma võimalikult palju teeküünlaümbriseid - Kuusakoski\n„Surve kampaaniasse kaasata ka nooremaid ja vanemaid lapsi tuli tegelikult juba kampaania esimesel aastal,“ tõdes võistluse korraldaja Mari-Liis Kallismaa. Korraldades nüüd kampaaniat juba kolmas kord ning kaasates veel enam koostööpartnereid, on olemas vajalik kogemus ja võimekus kampaania oluliseks laiendamiseks. Selleaastase aktsiooni teeb eriliseks veel see, et laste lemmik Mart Müürisepp julgustab lapsi jahtima võitu ning koguma kokku kõige enam teeküünlaümbriseid.\n„Küünlaümbriste jahi“ eesmärgiks on propageerida keskkonnasäästlikku käitumist ning vähendada alumiiniumist küünlaümbriste jõudmist loodusesse, kuna need ei lagune seal kunagi. „Kampaania on levinud plahvatuslikult, kuna lapsed on hasardis. Küünlaümbriste kogumine on laste jaoks põnev tegevus ning võistluslik moment muudab selle sedavõrd suuremaks elamuseks,“ ütles AS Kuusakoski juhatuse esimees Kuldar Suits.\nKampaania esimesel aastal osales ligi 3700 õpilast ning kokku koguti üle 760 000 küünlaümbrise. Teisel aastal aga osales juba poole rohkem õpilasi ning kogutud küünlaümbriste arvuks kujunes üle 1,4 miljoni!\n„Kampaania teise aasta tulemused olid väga positiivseks üllatuseks, sest eesmärgiks oli seatud koguda 800 000 teeküünlaümbrist. Kuna sel aastal kaasame kampaaniasse ka lasteaialapsed ja 7.-12. klassid, loodame koguda kokku kuni 2 miljonit teeküünlaümbrist, mis moodustab pea 15% Eestis ühe aasta jooksul põletatud teeküünaldest,“ rääkis Kallismaa. Motivatsiooni suurendamiseks on välja pandud märkimisväärne auhinnafond, kus peaauhindadeks on tasuta NUKU teatri etenduse või muuseumi külastus, tasuta Kalev Spa veekeskuse ja saunakompleksite külastus ning tasuta kinoseanss Forum Cinemas poolt. Võitjad sõidutatakse ka sel korral edasi-tagasi tasuta, et lapsed saaksid auhinda nautida ja sel korral on partneriks GoBus. Suurendamaks kõigi osalejate võiduvõimalusi, toimuvad sel aastal ka lisavõistlused, kus osalejatel on võimalus välja näidata enda loovust meisterdamises ning piltide ja videode tegemises. Täpsed auhinnad ja kampaaniatingimused (sh lisavõistluste reeglid) koos registreerimisjuhistega on toodud Kuusakoski veebilehel https://www.kuusakoski.com/et/estonia/ettevote/ettevote/uudised/2015/kuunlaumbriste-jaht-20152016/\nMari-Liis Kallismaa, Kuusakoski brändijuht


KUS ON MIKE JERRICK? TEMA PALK, PEATATUD, KIHLATUD, FOX 29, BIO - GOLFIMÄNGIJA\nKus on Mike Jerrick? Tema palk, peatatud, kihlatud, Fox 29, Bio\nMike Jerrick on Ameerika uudisteankur ja endine hommikuprogrammi ‘The Morning Show with Mike and Juliet’ kaasjuht. Fox News Channel'i saate 'DaySide' endine saatejuht Mike on WTFX-i saitide 'Fox & Friends' ja 'Good Day Philadelphia' praegune saatejuht ja saatejuht.\nSünnipäev:3. juuli 1950 (68-aastane)\nMike Jerricki isiklik elu - kas ta on abielus?\nMike Jerrick on ilmselt leidnud õnne pärast oma naise hävitavat surma. Lesknaine oma kahe tütre emale Joyle on ta praegu kihlatud Shelda-nimelise daamiga.\nTelenägu Mike abiellus ja tervitas oma esimese naise Joyga kahte kaunist tütart. Kuid tragöödia leidis aset 2009. aastal, kui ta kaotas oma armastatud naise, vaid viis aastat pärast ema surma.\nKaotus uputas ta sõna otseses mõttes masendusse, mida ta kurvast ja valust üle saamiseks hakkas isegi tugevalt jooma. Mõni aasta hiljem leidis ta aga taas armastuse oma sõbrannast Sheldast, kellega ta kihlus 2014. aasta detsembris. Praegu naudib see mitmevõistluspaar oma päevi rõõmsalt!\nLapsed:Jill Jerrick ja Jessica Jerrick\nKansas Wichitas sündinud ja sündinud ning nüüd Pennsylvanias Philadelphias elav Mike käis jesuiitide juhitavas poiste koolis, kaplan Kapauni mälestuskeskkoolis. Wichita põliselanik lõpetas täiendava õppe Kansase ülikoolis ja alustas peagi ajakirjanikukarjääri.\nMike Jerrick Age - pikkus ja kaal\nMike Jerrick on vaieldamatult Fox News Channel'i jõuliselt nägus ankur. Ta on näiliselt kõrge kasvu ja tasakaalustatud kehakaaluga vanainimene.\nTa on aastaid olnud avalikkuse silmis ja mees pole natuke muutunud. Täpselt nagu peen vein, näib ka see 68-aastane reporter vanusega paremaks muutuvat. Eredate sarapuu silmade, võitva naeratuse ja südamliku isikupäraga nägi ta alati uskumatu välja ja lasi naisi aastaid üle tema uputada!\nKuna tema üliheas vormis keha on vaieldamatu, krediteerib ta oma hästi vormitud ja mahukama keha eest intensiivset treeningut, südamiku pingutamise harjutusi ja ranget dieeti. Tervislikke eluviise järgides on ta üks jõukas mees, kes uhkeldab regulaarselt oma hea tooniga ja rannakehaga.\nSotsiaalmeedias aktiivset elu elades saab Mike'i jälgida Twitteris, Facebookis ja Instagramis, mis hõlmab tema armastatud naise Joy mälestusi, armastust oma kihlatu ja kahe täiskasvanud tütre vastu koos lapselapsega, mis teda edasi hoiab. . Jälgige lihtsalt seda meest, et olla kursis ja olla kursis!\nMike Jerrick Netoväärtus ja palk\nMike Jerrick Net Worth: Mike Jerrick on Ameerika televisiooniringhäälinguorganisatsioon, kelle netoväärtus on hinnanguliselt 2 miljonit dollarit, hindab Celebrity Net Worth. Samas sait ei pretendeeri tema palga aastamäärale.\nAlustanud oma karjääri Topeka WIBW-TV-s Kansases, on ta end seejärel tõestanud, olles üles ehitanud teadmistel, kogemustel ja aususel põhineva karjääri. Auhinnatud korrespondent ja filmi „The Morning Show with Mike and Juliet” kauaaegne ankur oli Mike kogunud oma tohutu varanduse täielikult oma kaasvõistlustel toimuvatelt kontsertidelt.


Karl-Martin Rammo: February 2010\nTäna oli trennist rääkides meil 10-päevase tsükli viimane päev. Nüüdseks on mul koos 82 veetundi, mida on päris suur ports.\nOlen sellega ülimalt rahul. Samuti pole mitte ükski neist tundidest olnud lihtsalt merel passimine, vaid kindel enese arendamine ja mõttega võetud iga sekund.\nÜldiselt oli täna mul üle pika aja raske päev merel. Ei suutnud end kuidagi panna sellele mode-ile, kuhu Top Gearis tavaliselt Jeremy Clarkson autod paneb: Veojõukontroll maha, kõik kontrollid ja vigurid maha, puhtalt enda peal - Paugutamise mode. Seda ma endas täna ei leidnud, olin merel kuidagi uimane, tuim. Ei leidnud õiget rütmi, magasin maha mõningad situatsioonid, tuule keeramised ja seal oli muudki. Tegelikult oli see lõppkokkuvõttes hea. Sain tunda kaotuskibedust ja pidin enda tegevuskava sügavalt analüüsima. Leidsin kiiresti ka vead üles, parandasin ennast ja suutsin end siiski mingis mahus, ilma, et oleksin siiski käivitunud, leida. Mõnus õppetund!\nPärast merd oli meil poistega juba kindel plaan välja mõeldud. Reinu ja Anne jätsime koju, seadsime sammud sööma - Hootersisse.\nSee koht ongi tegelikult ka täpselt selline nagu sel pildil paistab. Umbes täpselt selline neiu meid teenindaski. Päris omaette kogemus oli. Väga naljakas.\nÕhtu poolikul ootas meid NBA. Käisime Miami Heat-Houston Rockets mängu vaatamas. Algatuseks saime tõenäoliselt piletitega mööda pükse. Maksime 40$ palju odavamate piletite eest. Ostsime mingi musta mehe käest, sest jutu järgi on mängupäeval kassas hunnik maad kallim. Ei tea, kas nii ka on, hokil oli igatahes. Jutu järgi oli maja välja müüdud, kuid sellest oli lõpuks asi siiski kaugel.\nMäng ise oli suheliselt igav. Kodulinn võitis 99-66. Dwayne Wade ei pidanud väga palju tööd rügama. Üks massiivne, akrobaatiline pealtpanek, rohkem temalt erilist ei näinud. Loodan, et teistel oli elamus, mina igatahes mõtlesin välja, et enam Regular Season Game-ile ei kavatse minna, vähemalt mõningad aastakümned mitte. Play-off, see oleks teine lugu.\nÕhtul olen pikemalt tšillinud, homme magan kaua ja hakkan filosoofia koduse tööga tegelema. Loodan, et tervet päeva ei võta...\nTuult purjedesse, (või siis libisevat suuska, võta kuidas tahad)\nPosted by Karl-Martin Rammo at 9:35 PM No comments:\nTänane päev algas 100% rutiini järgi.\n8.30 üles, 10 veele. 5h trenni, koju, söök.\nPärast seda läks asi ilusamaks, sain Skype-i teel esimest korda pärast seda kui ta siit lahkus rääkida Stinaga, kes oli Himosel ja interneti avarustest eemal. See sobis mulle suurepäraselt.\nVeetsin nii tervelt vist ligi 1,5h.\nVarsti oligi käes aeg tänase päeva naelaks: Superbowl!\nSee on Ameerika jalgpalli finaal.\nSee aasta oli see Miamis. Mängisid Indianapolis Colts ja New Orleans Saints. Saints oli autsaider, aga võitis!! Jee!\nRohkem sisu mu päevas täna polnudki.\nIlm oli külm, 17 kraadi. Merel lõdisesin nagu Eestis sügisel. Jube!\nPosted by Karl-Martin Rammo at 8:45 PM No comments:\nSiin on ikka marumõnus.\nMuud nagu ei oskakski algatuseks öelda. Väga mõnus. Hommikul klubisse sõites mõtlesin, et paremaks minna saaks aint siis kui Stina nüüd tagasi tuleks siia.\nTegelikult oli täna kiire ja tegus päev.\nHommik küll mitte, trenn oli meil alles 12. Tegime lühema, 3h-se trenni täna. Väga produktiivne oli kui nii võib öelda. USA-kad olid ka endiselt meiega. Sain keskenduda mõnedele asjadele, mis ma enda jaoks olen välja mõelnud, mida parandada ja lihvida. Asi liigub iga päevaga aina paremuse poole, avastan jälle asju, mille arvelt end paremaks muuta ja kokkuvõttes kiiremaks teha. Arvan, et suudan selle laagriga kõva arenguhüppe teha.\nKaldale tulime, siis oli Toomasel kohe, nii nagu ikka, tuli takkus, et teeme midagi. Natukene suutsin teda ohjeldada, kuid siis võttis ta võimust ja mõtlesime välja, et teemegi oma plaani teoks. Käisime NHL-i mängu vaatamas:\nVäga äge oli. Ausalt öeldes ei oleks uskunud, et nii kift on. 2-1 sai kodumeeskond lutti, kuid nägime selle eest isegi kakluse ära. Täie raha eest. Nüüd saabusin õhtupimeduses, tegelt siin läheb pimedaks 6st, seega väga õhtupimeduses koju ja tikun nüüd kangesti magama, sest homsest liigub asi juba tavalises tempos, st. et 10st vee peal juba.\nPosted by Karl-Martin Rammo at 8:42 PM No comments:\nEile ei jaksanud kirjutada.\nTäna on meil 5s päev 10 päevases treeningtsüklis. See tähendab, et hommikupoolikul lastakse meil magada. Ärkasin pool 10 ja vee peale lähme 12.\nEile oli maruhea päev. Tegime jällegi 5h. Ilm oli super, tuult oli ka. Tegime rahulikult tehnikat, sõite ja pikka otsa, nii nagu meil juba on tavaks siin.\nSõitu ajaks liitusid meiega USA-kad, kellega eelmine päev selle kokku leppinud olin. Sõna pidajad mehed!\nLiitusid siis meiega USA esinumber Clay Johnson, veel 2 siin võistlusel kullas olnud sõitjat ja siis veel mingi paar tükki. Sõidus tegin Clay-le ära küll. Tänase päeva suurim pluss oli see, et suutsin taganttuules marukiire olla. USA-ka blogist olen lugenud, kuidas nad teevad 3-4h-seid taganttuule otsi rootslaste ja inglastega, tundub, et ma saan neile endiselt vastu oma Eestimaiste trenningmeetoditega. Olin kõigist jupp maad kiirem allatuules. Väga meeldiv tunne oli.\nTäna teeme jälle nendega koos trenni, et oleks meilgi huvitavam. Täna on vähe lühem trenn ka, u. 3h30min vms.\nEile tegin veel isaga tavalise Key Biscaine-i rattaotsa, ta soovis näha, millega tegu on. Silla peal jäi ta seisma ja hakkas pildistama, see tähendab, et on ikka ilus vaade, nii nagu ma teile eelnevalt siin kirjutan olen.\nTäna üritame, rõhutan sõna üritame, minna vaatama NHL hokit. See on mingi 40-50km siit ja Lauri on autoga Fort Lauderdale-is võistlusel, seega ma ei tea kuidas see toimima võiks hakata.\nMuidu on kõik super, asjad lähevad paremuse poole. Trennidest on kõvasti kasu ja tunnen, et areng on toimumas.\nPosted by Karl-Martin Rammo at 7:46 AM No comments:\nEsiteks tegime täna, nagu iga päev trenni.\nOli veidi tugevama poolne tuul isegi. Tegime jälle 5h-se trenni. Mina end selle aja jooksul ülearu hästi ei tundnud, ei teagi miks. Eks päevad pole vennad, vms. Õnneks oli selles trennis siiski palju kasulikku, kõigele lisaks tegi Toomas terve hunniku pilte, kuid neid ei suuda ma mingil põhjusel enda arvutisse saada.\nIsegi mitte oma uue tutika Macbook arvutiga, mille ma täna ostsin. Jah, see on 1 tänase päeva sündmustest, et ostsin endale uue arvuti. Väga mõnna on!\nTegelikult, pärast kaldale tulekut sõime, liikusime Miami Beachile aega parajaks tegema, sest kallutatud oli nii palju, et füüsilist trenni ei jaksanud enam mingi ime nipiga teha. Parkisime auto ja läksime jalutama. Ranna peal, kuhu oli üles seatud lava, vaatas meile vastu Rihanna, kes rahulikult proovi tegi.\nLoopisime Mehuga ameerika jalgpalli ka ja Toomas ja Lauri käisid ujumas. Läksime tagasi autosse, kuhu oldi sisse muugitud. Aknad küll terved, juhi uks muugitud ja sees käidud. Kõik asjad olid alles: Reinu GPS, Mehu telefon ja rahakott, korteri võtmed. Sõitsime ära, Dadeland mall-i, kus mehu avastas, et rahakotist on raha ja krediitkaardid kadunud. Päris targad ja huvitavad vargad. Midagi muud väga ei oskagi öelda.\nNii palju tänasest päevast, homme jälle...\nPosted by Karl-Martin Rammo at 8:52 PM No comments:\nNii kahepalgeline mu päev oligi.\nÜtlen algatuseks kohe ära, et ei viitsi täna üldse kirjutada, silm on viimased 3-4h lihtsalt juba kinni vajunud. Nii ära väsitasid tänased trennid.\nHommik algas sellega, et olin sunnitud Stina lennujaama ära saatma. Ärge saage valesti aru, saatmise vastu polnud mul midagi, ära mineku vastu seevastu küll. Juba olen temast väga palju puudust tundnud. Pean teistele au andma, kes siin ilma oma kallite inimesteta on. Nii on ju nii palju raskem!\nTegelt ei ole ilmselt väga hullu. Päevad on nii tegemist täis, et ei jäägi aega tavalise elu elamise jaoks. Tänane päev oli näiteks 5h purjetamist ja veidi üle tunni rattasõitu, lõdvestuseks.\nMerel oli täna aga super super super. Minu lemmik ilm. Olümpiavõitja Paul Goodisoni treener ütleb, et sellise tuulega olen üks maailma parimaid. See on päris hea kompliment. Igatahes...\nOli tunda ka. Kõik tuli välja, sain tuulele pihta ja tundsin end merel suurepäraselt. Tegelikult oli mul isegi "Moment Of Tao", ehk siis tundsin pikka otsa sõites kuidas mõnus soe tuul puhub läbi paljaste varbavahede. Nii hea oli!\nPosted by Karl-Martin Rammo at 7:48 PM No comments:\nViimased 3 päeva on läinud nagu naksti.\nNii nagu sai läbi võistlus, arvasin, et on õige hetk võtta aeg maha ka teile sündmuste kajastamisest. Midagi märkimisväärset ei juhtunud seega? Juhtus, ja kuidas veel!\nMa arvan, et lihtsurelike jaoks juhtus palju rohkem asju kui mu tavalises postituses kajastuks: Paut, halss, valesti, tuleb areneda. See polnud aga viimastel päevadel üldse teema!\nLaupäev, nii nagu koduski, oli meil PUHKEpäev. Suurte tähtedega sellepärast, et see oli vist esimene päev pärast kohalejõudmise hommikut kui ma ilma kellata ärkasin, nii võrd kui võrd. Kuna võistlustega kujunes sisse selge rutiin, sis olin ka puhkepäeval 7.59 triksis traksis üleval 1 minut enne tavapärast kella. Eriti nõme! Kuna ma väga kaua paigal ei püsinud, siis läksin viisin oma paadi kohe algsesse klubisse, kus nüüd treenime, tagasi. Seejärel mängisime Mehuga palli bassu ääres ja käisime õhtul loomade aias neil külas. Kõik oli ääretult mõnus, samas kuidagi väga rahulik.\nKäsipalli viskeliigutus at its best! NOT!\nPühapäev oli hoopis teistsugune päev. Ärkasin kell 4AM! Seda seetõttu, et Stina-Sandra Mats oli ainuke Eesti rahvusest isik (rahvuskangelane), kes startis Miami maratonil. Tegelikult küll poolmaratonil, kuid see ei muuda asja! Meie elasime Anne ja Toomasega talle meeletult kaasa, seisime 1h15min PINGSALT finishikoridoris, et talle kaasa elada, kuid ühel hetkel helistas meile küsides, et kus te nüüd olete, ma olen ammu finishis? Ma ei osanud selle peale midagi kosta, sest olen omaarust väga hea tähelepanuvõimega. Nördinult, et olin suutnud ta finisheerimise maha magada, liikusime kodu poole. Otsisime jupp aega parklast autot ka muide! Õhtupoolikul tegime kerge shopingu.\n"Mina staariga", Papparazzi style\nTäna algas meil treeningtsükkel, uus ja huvitav. Ootasin seda juba tegelikult laupäeval. Teile võin seda öelda, ärge teistele rääkige! Mitte, et mul ei olnud mõnus puhata, aga merel on ka sigamõnus! Ärkasin ja teadsin juba sisemuses, et on sitt ilm. Oligi. Vihma kallas, kuid õnneks oli tuult. Veel parem, klubi oli paatidest tühjenend nagu Tšernobõl tühjenes paarikümne minutiga vms. Oli ruumi, et paadi kallal nokitseda ja kui oleks tahtnud, oleks saanud rattaga ka ümber paadi sõita. Trenn oli väga mõnus ja produktiivne. Vägisi kõlas kõrvus pärast trenni sellele tagasi mõeldes kreisiraadio skit "Noh, Zoopark" naljast, kus ka rääkimised väga sisukad ja produktiivsed olid. Tegime 3,5h, rohkem ei lastud, tuul vaikis maha. Õhtupoolikul tegime OSJ abiga päris jõhkra jõmmi. OSJ stands for "One Strong Jew". Meil on siin pingemajas üks mees, kes on juudimütsiga selline suur punnis lihastega juudist habemik, kes meid ikka siin aegajalt piitsutab. Nii kutsuvad teda teised treenerid.\nÕhtul tegime Stina ärasaatmiseks (naaseb külma, lumisesse, ei taha mõeldagi, Eestisse) väikse, tegelikult millest ma räägin, siin maal ei ole väikseid, õhtusöögi. Seejärel kerge bassein lõdvestuseks ja tudileeee!!!\nAhjaa, eile tekitasin panni peale 1m kõrguse leegi! Päris omamoodi kogemus.\nPosted by Karl-Martin Rammo at 9:08 PM 1 comment:


praegune kellaaeg 06.06.2020 03:24\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 180, 181, 182 ... 223, 224, 225 järgmine\nEriline koom on see, et sellise "pakkumise" sai ka Telia enda mobiilsete teenuste tarbija, kes pruugib juba üht eelmist, suht head pakkumist. Need uued tingimused tähendaksid siis letihindade puhul min 21€ kuutasu, mis 24-kuulise tähtajalise lepingu puhul läheks sellele kliendile kokku kõvasti üle 200€ euro kallimaks, kõik see 100€ sooduskoodi eest. Turundusgeeniused, tramaeivõi... ei, mitte keegi ei oska arvutada\nArvutada oskavad kõik aga su arvutused sobiks pigem autopoodi, ka maastur või sedaan, kas lisavarustusega või ilma.\nArvuta parem niipidi, et kui vajadused nõuavad mELU paketti saab selle 100 raha võrra soodsamalt.\nAlati on võimalus kasutada dIILi kui küsimus on rahas, samas ka neile võib mElu pakkumisi saata.\nSedaan või pikap on nüüd maitse küsimus ja neile tehakse omakorda "soodukaid" 2-7000€ mingi lisaväärtuse kohta autole juurde, see 100€ soodus aga peale asja kaalumist ei ole soodus enam kusagilt otsast, kuna olemasolev lahendus oleks siiski soodsam tollest melu -100€ paketist.\nSe on aga tarbijale kaalumiskoht, mida ta eelistab (mitte et ta seda reaalselt vaja oleks)\nKüsisin sel nädalal e-maili teel Diililt natuke paremat pakkumist uuele numbrile, sest valisin kodulehelt mingi standardpaketi (ilma tähtajalise kohustuseta), aga need on alati pisut kallimad võrreldes enda teiste olemasolevate Diili lepingute hinnaga. Varem olen niimoodi käitudes parema pakkumise saanud ja lootsin jälle samale. Pärast kolme päeva tuli e-kirjaga pakkumine - teeme nii, et muudame teenust natuke siit-sealt (kuigi ma seda ei soovinud ega vaja) ja maksku ma rohkem, esimesed 12 kuud natuke rohkem ja pärast seda ikka kohe 2,5 korda rohkem võrreldes kuu tagasi võetud standardpaketiga. Saan aru, et personaalsete pakkumiste jaoks on sobivam, et on vähem kliente - lihtsam hallata, loogiliselt võttes personaalsem teenus - aga et nii jõuliselt hirmutatakse pikaajalisi kliente lahkuma, see on küll midagi uut.\nviimati muutis Puhv2 23.11.2018 23:56, muudetud 1 kord\nViimane kõne, mis Telia/Diili poolt tuli, siis öeldi et on jah kallima aga kvaliteet on parem, see maksab.\nTelia 4G märk ka ikka kino kuubis. Tele2 - pole üldse (vähemalt aus) Telia vilgutab 4G, aga läbi ei tule midagi. Üle pikka aja proovisin enda hädist 3GB Telia mahtu kasutada vs 30GB Tele2 .\nPanin Tele2 tagasi ja tegin levisse väljasõidu - aia teises nurgas oli 15 mega kiirus. Telia 4G oli ikka olematu...2G küll ok.\nSamas hinnad Diilis tõusnud jah. Uue kasutajana ei pakutud midagi.\nKas Telia MinuTV'd saab kuidagi ka linuxi baasil MediaPC lahendusega toimima? Nt Kodi vms? Telekaekraanil brauserit kasutada ei ole just kõige mugavam.\nKommentaarid: 164 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 1 :: 0 :: 146\nAmetikud teleteenused on krüpteeritud erinevate lahendustega seega igasugune not supported lahendus ei ole kasutatav.\nMinuTV toimib iOS, android rakendustega ning brauseris ja digiboksis, kui sa suudad neid portida kuidagi mediaPCsse, siis on see teostatav.\nLiitusin ka nüüd uuesti Telia gängiga. 30gb netti, 1000min ja 100? sõnumit 10€, pakkus ka 60gb 2€ kallimalt. EUs oli vist 3gb aga elab üle. Tele2 ei hakanud isegi midagi paremat pakkuma, küsis lihtsalt tehniku jaoks, et kui sitt see seis siis selle leviga on\nvõtan prooviks diili netti maale. hetkel T2 smart kõnekaardiga ja 15gb mahtu mingi 9.49€ kuus. Diil pakub 60gb piiramatu kiirust 9.50€ eest... Õnneks tähtajatu, et yolo.\nDiiliga torrent toimib?\nTulevikuinternet leht maha võetud neil, kõik arendused tehtud?\nTänu Telia1 komplektile saan 40/10 kiiruse 20/5 hinnaga. Kas optika taga oleks samamoodi edasidi mu (jaanuarist 2019), et 500/500 on näiteks 300/300 hinnaga?\nVahur, ehk siis ei saa, sest 500/500 pole 2x kiirem 300-st?\nSaab küll, mulgi nii hetkel.\nMa seda kaotsi läinud 100/100 nõudma ei hakka\nJa tingimustes on ära kaotatud 2x....eks see oli õige ka\n4.1. kasutada oma olemasolevat Lisas 1 toodud Internetiteenust kas:\n- sama ehk tavahinnaga, kuid vastavalt Lisas 1 toodule suurema kiirusega või;\n- sama ehk tavakiirusega, kuid vastavalt Lisas 1 toodule rakenduva\njeesus188, oh, väga hea, tänud! Täna helistas Connectost tädi ja küsisi, et kas toru paigas ja nad tuleksid kohe valgust paigaldama. Kuna mul toru polnud ka keset suve (siis käidi esimest korda koha peal), siis jäi jutt, et võtavad uuesti ühendust ja teevad kraavi ja toru ka ära. Nüüd hakkan siiski ise kaevama. Õnneks pole vist maa veel väga külmunud. Oleks seda teadnud, oleks palavate ilmadega ju õlle kõrvale selle kraavi ammu ära visanud\n>> Telia Leheriiul - 1 tk - 2,16 €\n>> Soodustus: Telia Leheriiuliga liitumine, kuutasu 1 kuu -100% - 1 tk - −2,12 €\nKuidagi suutis Telia 4 senti omale arvestada kuigi ma lõpetasin netis tellimuse ära viimasel päeval, nii mõned minutid enne südaööd.\nHuvitav kas see lõpetamise avaldus "roomas" mööda süsteeme nii aeglaselt et lõppkohta jõudes oli juba uus kuupäev ees?\n1 päeva tasu konta on see 4 senti ka kuidagi vähe, kuutasu on 4.99€.\nMu valguskaabli saaga on peaaegu läbi. Punkthaaval siis selliselt:\n1) Connecto "tädi" sai teada ,et ma ei saa kaevatud kraavi, kuna töötan päevati Raplas ja maa on ka külmunud\n2) Iseteeninduses muutus kuupäev valguse saamiseks 04.01.2019 pealt hoobilt 31.03.2019 peale\n3) Kõne Teliasse ja sealt kõne tagasi kuskilt kõrgemalt. Maa külmunud ja kevadel tehakse ära. Minu pakkumine, et pangu siis õhukaabel (post aia taga ja majani ca 5m). Sobis\n4) Kõne Connectosse, et õhuliin sobib. Ok, tuleme neljapäeval.\n5) Mehed kohal hommikul. Kuna ma tööl, siis kõne peale mulle. "Me näeme ,et sa oled kaevamist alustanud, me teeme selle lõpuni ja paneme kõri ja kaabli ikka maasse, ei hakka seda õhuliini asja vedama" (müts maha, tõsiselt!!! Jalgraja paekivi lahmaka alt uuristasid koha, et kivi mitte ära võtta :O )\n6) Kõne Connectosse reedel, et mis edasi. "Vaja otsad keevitada, tuleb eraldi brigaad". Millal? "Reede õhtul kell 16 või 18, kumb sobib?" 18 sobib! Neljapäeval kell 16:45 tehnikult otse kõne, et kas võin laup kell 9 tulla? Muidugi võid!\n7) 8:50 tüübid ukse taga ja 20 minuti pärast "valgus keevitatud" ja Telia logoga valge karp ilusti seina peal.\n8) 13:00 kõne Teliasse, et kõik olemas ja äkki saaks tehniku saata? "Teie tulevikuvõrk saab valmis ju 31.03.2019!"\nindrpo, kas äkki saaks ikkagi see aasta valguse külge oma rahutud seadmed ühendada?\nSee uudis on selle uudise https://www.telia.ee/uudised/lasnamael-avati-uue-kontseptsiooniga-telia-esindus järellainetuses tulnud, kuid see uus kontseptsioon pole mittemidgi huvitavat ja asjalikku kliendile, steriilne ruum, tooteid väga väljas pole (loe: demotelerite stendi pole enam, nagu varasemalt suuremates esindustes väljas oli) ja hologrammi ka tegelikult ikka ei näe.\nIlmselt peab kusagilt küsima, et sisse kliendi jaoks lülitataks, abrakadabra, hologrammmehike ilmugu\nMa isegi ei sa aru, et milleks neid esindusi üldse peaks üleval pidama, kui seal peale teenindajate midagi huvitavat kliendile näha pole.\nParaku iseteeninduses tihti asju aetud ei saa ja tuleb ise kohale minna, sestap neid seal ilmselt ka lahti hoitakse.\nPressiteated ja uudised on huvi tekitavad aga kohapealne tegelikkus ei vasta tihti ootustele. Viimati oli Tele2 sellise uue kontseptsiooniga poodide üle uhke reklaamteksti valmis treinud, tegelikkuses aga mingid pisikesed kioskid, kuhu klient ja üks teenindaja mahuvad.\nSamas Lasnamäe keskuses olev Elisa teenindus on ka väga srteriilne, hiiglaslik suur ja peaaegu tühi ruum, paar vitriini 4+4 seadet katsumiseks väljas, kus kliendid saavad karjakaupa oma järjekorranumbri kuvamist oodata.\nTelekomidel on vaimuvaesed ajad, või ostetakse kõikidel see teenus ühest ühisest "disainibüroost sisse"\nolafsand, kõik on võimalik kui torust ikka valgus kohale tuleb. saada ps andmetega.\n720p peaks olema\nkindel, et mitte 720i?\nÄpinduses vaevalt interlaced kraam liigub. Iseasi, mis selle "720p" bitrate on.\n~770 pps, ~ 5-6 Mbps SD kvaliteet digiboksiga.\nHD kvaliteet ~7-8 Mbps.\nStabiilsed multicast streamid. Kanalid saadavad erinevalt väikese vahega, aga suures pildis SD ja HD bitrate on praktiliselt ühesugune.\nSee on siis see mida mu queued korjavad ülesse pfSense'is.\nHea klient! Sulgesime tänasest Teie Telia TV vana menüü. Et jätkata Telia TV vaatamist uue menüüga, järgige varasemalt saadetud juhiseid.\nLisaks saate abi lähimast Telia esindusest vòi telefonil 123.\nHuvitav, milliseid varasemaid juhiseid ma järgima peaks? Pole tulnud ei vanu, uusi ega varasemalt mingeid juhiseid.\nNo mis sellisest pildist arvata, ma võin selle "tagasi" nupu läbi puldi kasvõi pressida, ei muutu midagi\nKUi mina veel googeldades sellest probleemist üle saaksin vast, siis paljud kliendid ummistaksid usinasti 123 selle peale\njägaja, kindel, et ei tulnud varem infot? Ma sain meili novembri alguses, et alates 26.11.2018 mu amino enam pilti ei näita...\nSul on vaja uue puldiga "tagasi nuppu" vajutada.\njägaja, viimased paar kuud sellest tv teemas jauratud. Kui sul on motorola box ja s2 pult, vajuta pause puldil.\nKillFrenzy, olafsand, te loete ka, või ainult lahmite?\nOn olemas nii S2, S4 kui ka S6 pult, millel võib selle Back või Tagasi või Hold nupu tagakaanest vaat et välja vajutada, digiboksil sellest suva.\nMingit menüüd alla laadima ei hakata. Vaja ilmselt service menüüst susida\njägaja, kes su halast aru saab. Kuskil pole sa kirjutanud mis boks sul on, mis pult sul on. Paned "tagasi" jutumärkidesse, kes seda teab mida sellega silmas pead.\n14a foorumi kasutaja ja ei oska õigesse teemase ka postida\nVajuta siis MENU käivitamise hetkel ja kustuta ära fw boksist.\nHinnavaatlus » Arvutifirmade, sidefirmade, logistikafirmade ja tootjate foorum » Telia Eesti mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 180, 181, 182 ... 223, 224, 225 järgmine


Ärevushäire? Teie soolestiku bakterid võivad süüdistada\nÄrevus / stress 2019\nSoolestiku bakterid ja miRNA-d\nTee psühhobiootika juurde?\nКак быстро снизить тревогу? (Juuni 2019).\nKõigil meil on ärevus ühel või teisel kohal; kas tööintervjuu või esimese kuupäevaga, et närvisüsteemi tunne soolestikus on sageli kinni. Huvitav on see, et uus uuring näitab, et ärevuse korral võib sool olla võtmeroll.\nTeadlased on veelgi selgitanud seost soole bakterite ja ärevuse vahel.\nUurijad leidsid, et soolestiku bakterite puudumine hiirtel muutis aju piirkondades, mis mängivad rolli ärevus ja depressioon, mikroRNA-de (miRNA) ekspressiooni.\nUuringu kaasrefoorumi dr. Gerard Clarke, APC Microbiome Instituut Corki Ülikooli Iiri Vabariigis, ja kolleegid teatasid hiljuti oma järeldused ajakirjas Microbiome.\nSee ei ole esimene uuring, mis näitab seost soole bakterite ja ärevuse vahel. Näiteks Medical News Today uuringus täheldati 2015. aastal, et varases eas avalduv stress võib muuta soolte baktereid viisil, mis võib suurendada ärevuse ohtu hilisemas elus.\nKuid millised on mehhanismid, mis põhinevad võimalikul seosel soolbakterite ja ärevuse vahel? Dr Clarke ja meeskonna uus uuring aitab valgust valgustada.\nUuringute tulemuste saavutamiseks analüüsisid teadlased hiirte rühmi, kellel olid kolm erinevat soolestiku bakteriaalset seisundit:\nSigade vaba hiirtel, kellel ei olnud soolestiku baktereid, kuna neid kasvatatakse mikroorganismidevabades keskkondades\nEx idi-vabad hiired, mis olid hilisemas elus koljusid soolestiku bakteritega\nHiirtel normaalsete sooltega bakteritega, kes olid haritud nende tavalistes tingimustes\nMeeskond märgib, et iduvalmis tingimustes kasvatatud hiirtel esineb tõenäolisemalt ärevuse, depressiooni, ühiskondlikkuse probleemide ja kognitiivsete funktsioonihäirete sümptomeid.\nUuringu osana uuris meeskond, kuidas soolestiku bakterid puudutasid näriliste ajusid miRNA-sid. MiRNA-d on väikesed RNA molekulid, mis reguleerivad geeniekspressiooni.\nBakterite tekitatud bakterite segu võib vananeda\nTeadlased viitavad sellele, et soolestiku bakterite poolt toodetud ühend võiks aidata inimestel elada pikemat ja tervislikumat elu.\nTäpsemalt öeldes püüdis uurija täpselt kindlaks teha, millised miRNA-d esines hiirte amigdalal ja prefrontaalsel ajukoorel iga soole bakteri seisundis.\nVõrreldes tavapäraste hiirtega leidsid uurijad, et idi-vabadelt hiirtel ilmnes erinevus amygdala 103 miRNA-s, mis on emotsionaalse töötlemisega seotud ajupiirkond ja 31 prefrontaalses koorega miRNA-de muutused, mis on kaasatud ajupiirkonda käitumises, planeerimises ja impulsskontrollis muude funktsioonide hulgas.\nTähtis on see, et kui teadlased kasutasid hilisemas elus baktereid sigimata vabade hiirte seedetraktile, siis kadusid mõni miinarakkude erinevus amigdala ja prefrontaalse koorega.\nSellisena leiab meeskond, et normaalse miRNA regulatsiooni jaoks on vaja tervet rooja mikrobiome.\n"Näib, et soolestiku mikroobid mõjutavad miRNA-d amigdalal ja prefrontaalsel ajukoorel, " ütleb dr Clarke. "See on oluline, sest need miRNA-d võivad mõjutada füsioloogilisi protsesse, mis on olulised kesknärvisüsteemi toimimiseks ja ajualadel, nagu amigdala ja prefrontaalne koore, mis on tugevasti seotud ärevuse ja depressiooniga."\nLisaks sellele hindasid teadlased täiskasvanud rottide aju, mille soolestiku bakterid olid antibiootikumidega nõrgenenud.\nNad leidsid, et nende rottide miRNAd olid võrreldavad idurakkude hiirte omadega. See näitab, et hoolimata tavalistest soolestiku bakteritest varases eas, võivad muutused soolestiku bakterites täiskasvanueas mõjutada miRNA mitmekesisust viisil, mis põhjustab ärevust.\nEnne kui meeskond saab teha kindlaid järeldusi soole bakterite ja ärevuse vahelise seose kohta, on vaja täiendavaid uuringuid.\nSiiski usuvad teadlased, et neil võib olla ärevushäirete võimalik ravimine, mis praegu mõjutavad rohkem kui 40 miljonit täiskasvanut Ameerika Ühendriikides.\n"See on varajases staadiumis uurimine, kuid võimalus saavutada soovitud mõju miRNA-dele teatud ajupiirkondades, suunates soolestiku mikrobiotot, näiteks kasutades psühhiobiootikume, on huvitav väljavaade."


Bitcoin Mining Firm KnCMiner kuulutab välja pankroti | EE.democraziakmzero.org\nRootsis asuva Bitcoin kaevandamise firma KnCMiner, käivitamisel, mis on tõstatatud $ 32m riskikapitali rahastamise investorite sealhulgas kiirendusaega ja Creandum on kuulutatud pankrot.\nKui üks tootmisharu kõige kiiremini kasvav kaevandamise ettevõtted, Pankrotihagis ja sissepääs pankrotti tähistab uut ja ehk eelviimase etapi KNC, mis asutati 2013. Aastal ja on koostatud tulekahju varem alates Bitcoin ja digitaalse valuuta ökosüsteemi üle oma tarbijasõbralikumaks orienteeritud kaevandamise tooteid.\nVarem sel kuul, Rootsi courtruled kasuks KnCMiner tõhusalt scuttling kohtuasi üle Titan, riistvara toote kavandatud kaevanduse alternatiivsete cryptocurrencies.\nKuid märkused tegevjuht Sam Cole eitasid suhet Pankrotihagis ja viimastel kohtuvaidlusi seotud ettevõtte kaevandamise riistvara klientidele.\nCole väitis, et esmane tegur oli tulemas langus Bitcoin tehingu plokk tasu toetus, seatud toimub millalgi juuli keskel.\nPraegu, kui kaevandaja edukalt töötleb plokk, saavad nad tasu 25 värskelt vermitud bitcoins. Kui poolitamist toimub subsiidiumi langeb 12,5 BTC- sündmus, mis tõhusalt lõikab kaevurite Bitcoin tulu poole võrra.\nCole ütles CoinDesk:\n"Tegelikult meie kulud mündi - kui palju me toodame münte - on üle turuhinna. Hind on nüüd [umbes] $ 480. Mis kõik meie pea kohal, pärast juulit maksumus on üle $ 480. Kõik kohustused me peame selle aja möödudes on liiga kõrge. "\nTa ütles, et liikuda pankroti oli eesõiguse üks võtnud KNC juhatus, selgitades, et ettevõte soovis vältida otsa raha enne tulu vähenemise.\nPärast otsuse KNC ütles, et see on nüüd püüavad müüa kasumlik aspekte ettevõtte, kuid ei täpsustanud, milline osa tema tegevus enampakkumisele. Cole ütles KNC püüdis vähendada üldkulusid viimase paari kuu jooksul, sealhulgas vallandamist oma kaevandusi kui teatas kohalik mediaat aeg.\nKontsern alla KnCGroup vihmavari, mis sisaldab KnCMiner samuti teiste tütarettevõtete keskendunud tarkvara arendamise ja digitaalse valuuta kauplemise, muu hulgas on paigutatud kontrolli all vastuvõtja Nils.berg.\nSee ei hõlma XBT Provider, kindla osaliselt kuulub KNC mis pakub börsil kaubeldavate teadmiseks, et finantsinstrumendi liigi, mis põhineb Bitcoin.\n"Meie esimene prioriteet on tagada saame jätkata äri [et] vähemalt 10 juuli omandada tegevuse jätkuvuse põhimõttel, sealhulgas ettevõtte väga hästi ja hoolas personal".berg ütles oma avalduses.\nAnalüütik: Cryptocurrency kaevandamine on AMD ja Nvidia aktsiate hinnatõusud\nMis järgmiseks on Bitcoin Cash? Kasutajafondi kaotuse peatamine


Florida vol.7 vahe kokkuvõte. – Soosaared reisivad\nFlorida vol.7 vahe kokkuvõte.\n30. aug. 2018 30. aug. 2018 by viki\nTegelikult on hästi veider olla. Tavaliselt oleme reisinud ja ma olen blogi kirja pannud kui oleme ise asunud Eestist tunde eespool. Ehk kui ma päev läbi kuskil maailma nautinud, siis elukohta naastes on kell selline, et teie kodumaal alles ärkate ja saate värskelt lugeda blogi. Islandiga oli 4h ajavahe taha ja noh, saime hakkama. Kuid seekord olles 7h on nii veider, et ma saan kodumaaga suhelda ainult peale keskööd või vara hommikul.\nNagu on juba aru saada siis kuna reis hakkab otsa saama varsti polegi me jõudnud Washingtoni ja ei jõua ka 🙁 Jätsime tegelikult kogu oma reisiplaani enamuses lahtiseks ja seetõttu peale esimest kolme kindlat plaani Miami ja Key West oli meie graafik nagu soovisime.\nSoovid lõi sassi arusaam, et siin maal on vahemaad ülisuured ja ootamatusi on nii palju, et alguses tühisena tunduv päevane sõit võib kujuneda kaks korda kauemaks. Kuna New Yorki (kuhu ma ammu soovin juba minna) on tihti odavaid pileteid saadaval, siis sealt sipsti Washingtoni pole probleem. Teeme ära!\nKey Westist kimasime me Härra G tuttavale külla, kelle imelises kodus saime ööbida “kährikute moodi” 3 päeva ja see kulus ära, kuna need intensiivsed 4 päeva ja peaaegu 12 tunnine sõit olid meid täiega väsitanud.\nMis mulle meeldib, siis olen saanud panna nö “I-le täpi peale”. Ameerika ongi täpselt sellise välimusega, nagu me oleme kasvades telekas näinud terve elu. Aga olen suutnud enda jaoks kummutada nii mõnegi meile tundunud negatiivse eksiarvamuse maa, inimeste ja eluolu kohta. Samas kõik kogemused hetkel ka kinnitavad mõndagi, mis ette oli teada. Elust ja olust kirjutan pikemalt teine kord.\nOleme praeguseks ööbinud 4 eri hotellis, külalistena tuttava kodus, sõitnud läbi mitmeid linnu, supelnud-ujunud mitmes basseinis ja rannas ookeanis ning jalutanud vaatamisväärsuseid läbides nii pikki tunde, et mu sammulugeja tühjenes mitu korda kiiremini. Aga hindamatu on siiamaani õpitu!\nHetkel veel sõidame viimaseid päevi, ööbime siin ja seal ning naudime ilma.\nSeniks, jutu lõpetuseks üks sisalik veel 🙂 Neid on siin palju, igas suuruses ja värvis 😀\nPrevFlorida vol.6 NASA\nNextFlorida vol.8 St Augustine


Soomlased imestavad Lätis müüdava, aga Lõuna-Eestis toodetud viina nime üle - Uudis.eu\nSoomlastes tekitab hämmingut Lätis Ainažis müüdav, aga Lõuna-Eestis toodetud viin, mis kannab väljakutsuvat nime: Fuck Me. Fuck Me tähendab tõlkes „Pane mind” ja seda reklaamitakse Lätis Goalco poes eraldi kampaaniaga. Lisaks on riiulitel viin...\n20.07.2019 21:41 6 0\nSoomlastes tekitab hämmingut Lätis Ainažis müüdav, aga Lõuna-Eestis toodetud viin, mis kannab väljakutsuvat nime: Fuck Me. Fuck Me tähendab tõlkes „Pane mind” ja seda reklaamitakse Lätis Goalco poes eraldi kampaaniaga. Lisaks on riiulitel viin nimega Fuck Off, mis tähendab „Tõmba uttu”. Kaup läheb hästi, kuigi viin on nii Eesti kui Läti mõistes kallis: pooleliitrine pudel maksab […]\nThe post Soomlased imestavad Lätis müüdava, aga Lõuna-Eestis toodetud viina nime üle appeared first on Lõunaeestlane.\nInglismaa on hädas kliimasõdalastega, kes on äärmuslikud marksistid ja tahavad kukutada...\nKunagine koolikiusaja pihib: mul on siiani piinlik, et selline mölakas olin ja teisi...\nEuroopa päev toob Haapsallu parlamendikandidaadid ja Ivo Linna\n6 kuud tagasi Lääne Elu 0 100 Link\n6 kuud tagasi Põhjarannik 0 75 Link\n8 kuud tagasi Virumaa Teataja 0 67 Link\nVanas kuivatis rullub lahti suure põgenemise lugu\n20 päeva tagasi Järva Teataja 0 23 Link


Portugal toodab lainetest elektrit - Äripäev\nPortugal toodab lainetest elektrit\n28. september 2008, 20:53\nPortugalis alustas tööd maailma esimene\nmerelaineid elektrienergiaks muundav jaam, mis pole vaid teaduslik katsetus,\nvaid selle toodetud elektrienergia jõuab ka tarbijani.\nAgucadoura projekt hõlmab esialgu kolme Pelamise nimelist elektrienergia konverterit. Need on veepinnal hulpivad terassilindrid, mis on painduvate ühenduslülide abil üksteise külge liidetud, nii moodustub suur lainete abil liikuv maolaadne struktuur. Merepõhja ankurdatud konverterid asuvad Porto linna lähedal seitsme kilomeetri kaugusel rannikust, kirjutas Next Energy News.\nKolme „meremao“ koguvõimsuseks on 2,25 megavatti. Toodetud elektrienergia saadetakse riiklikku elektrivõrku, mis tähendab, et Portugal on esimene riik, kus lainete energia on võetud kommertskasutusse.\nProjekti maksumuseks on siiani olnud 8,5 miljonit eurot, kuid paigaldatud kolm konverterit ei jää viimaseks. Projekti haldaval konsortsiumil Ondas de Portugal (Portugali lained) on plaanis viia koguvõimsus 22,5 megavatini, milleks tuleb paigaldada veel 25 konverterit.\nLõpetatuna peaks toodetavast elektrist piisama 15 000 majapidamise vajaduste rahuldamiseks ning süsinikdioksiidi emissioon peaks projekti arvelt vähenema 60 000 tonni võrra aastas.\nPortugali valitsus on subsiidiumite abil andnud konsortsiumile abikäe, sest praeguse seisuga ei suudaks ta traditsiooniliste elektritootmisviisidega hinna osas võistelda.


Pitsa- ja pastadieet\nVärske dieet otse värskest dieediraamatust. See kahepäevane dieet sobib ideaalselt nädalalõpuks, eriti neile, kes pole kunagi mingit dieeti pidanud.\nSelle dieedi võti on toiduainete kombinatsioon ja koostis - nii võid isegi pitsat süües alla võtta. Kindlasti saavutad hea tulemuse, kui oled ka kehaliselt aktiivne, näiteks kõnnid iga päev tund aega tempokalt või harrastad mõnd muud spordiala.\nLUBADUS: kaotad vähemalt kilo!\nklaas apelsini- või ananassimahla\ntee, kohv või taimetee\nkaks viilu röstitud täisteraleiba lahja juustu või dieetmoosiga\ntops maitsestamata jogurtit\nkaks viilu pitsat, mille katteks on tomat ja muud köögiviljad - soovitavalt suvikõrvits, šampinjonid, spinat ja sibul\n1 ahjus küpsetatud õun\nsama mis lõunasöök\nväike taldrikutäis nuudleid tomatipastaga\n1 apelsin. Söö see miinimum tund aega pärast õhtusööki\nDieedile lisaks veel raamatust üks tervislik retsept Rudolf Visnapuult (restorani Dominic peakokk)\neppenno 16.sept 2012 15:36\nkui nüüd rääkida gruusias valmistatavast tkhemali kastest ....siis ploome keedetakse piparmündi lehtede ja vartega koos ja veidi 55dikat,purust.küüs-\nlauku,koriandrit ,tsillit,veidi suhkrut ja soola vlmis kastmele.Nali,nali,-\nmis m6ttes musta pipart,seda ei kasutata Gruusias üldse ja sidrunimahla ka mitte.Õ-\nli............miks seda peaks vaja olema See on ,nagu mulle tundub kellegi isiklik retspt aga väide ,et nii tehakse gruusiapärast tkhemalit on jama\nMargotta 15.aug 2012 15:36\nTegelikult piisab alõchast, t?illi või caienni piprast, küüslaugust ja rohelisest koriandrist. Kusjuures konserveerida on parem ainult ploomid, muu lisada enne tarvitamist.


Europarlament ei toetanud e-sigarettide meditsiinitooteks... - Uudised - E-sigareti foorum\nPostitas e-kodanik, Oktoober 8, 2013 in Uudised\nEuroparlament ei toetanud e-sigarettide meditsiinitooteks kuulutamist\nEuroopa Parlamendi saadikud kiitsid täna heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku keelustada mentooliga sigaretid, kuid ei toetanud e-sigarettide meditsiinitootena käsitlemise ideed.\nParlament toetas mentooliga ja muud moodi maitsestatud sigarettide müügilt kõrvaldamist, kuid ei keelanud nn "saledate" sigarettide müüki, vahendas BBC.\nVastuvõetud otsus ei jõustu enne 2017. aastat, sest enne uue tubakaseaduse vastu võtmist tuleb see läbi arutada liikmesriikide valitsustega.\nKui Euroopa parlament oleks kuulutanud e-sigaretid meditsiinitooteks, oleks neid edaspidi saanud müüa vaid apteekides.\nSuurbritannia on juba kinnitanud, et aastast 2016 võib e-sigarette müüa vaid ravimina.\nSeptembri lõpus otsustas Tartu halduskohus, et üle nelja milligrammi nikotiini sisaldavad e-sigaretid on ravimid ja ei saa olla Eestis vabamüügis.\nTubakavabad e-sigaretid on viimasel ajal kiiresti populaarsust kogunud. Nende pooldajad ja müüjad on väitnud, et e-sigaretid säästavad elusid, kuna on tervislikum alternatiiv tubakale.\nVastaste sõnul on aga e-sigaretid ohtlikud eelkõige lastele ja mittesuitsetajatele, kuna võivad soodustada suitsetamisega alustamist.\nKuigi e-sigaretid ei sisalda tubakat, sisaldavad need nikotiini, mis pole samuti tervisele hea.\nPisike samm europarlamendis, suur samm inimkonnale.\nEsiteks loodan, et terviseamet ja muud loomad võtavad nyyd hoo maha.\nTeiseks, tubaka alla nad vaevalt lähevad, tuleb uus ......... alaryhm?\nKolmandaks, hind peaks odavam tulema kui apteegis\nNüüd jääb ainult oodata, milliste ideedega meie valitsus välja tuleb\nNüüd tuleb parlamendil ja liikmesriikidel oma erimeelsused läbirääkimiste käigus ületada. McAvan avaldas lootust, et jõuludeks võiks kokkulepe valmis saada.\nParlament otsustas, et e-sigarette peab reguleerima, kuid mitte samade reeglite järgi nagu meditsiinilisi tooteid, v.a juhul, kui neid kasutatakse ravi eesmärgil. Kõik need, mida ravi eesmärgil ei kasutata, ei tohi sisaldada rohkem kui 30 mg/ml nikotiini ning neid ei tohiks müüa alla 18-aastastele. Samuti peaks e-sigarettidel olema hoiatussildid, teatab pressiteade.\nE-sigarettide müüjad peavad ametivõimudele andma täpse nimekirja, mida e-sigarettide täitevedelikud sisaldavad. E-sigarettide reklaamimisel tuleks lähtuda tubakatoodete reklaamimist reguleerivatest seadustest.\nHakkab juba ilusaks minema , jääb ainult loota, et meie kohalikud tainapead miskit ise juurde ei mõtle...omas suures tarkuses ...\nEi uskunudki, et nii vähe vastuhääletajaid oli\nSeaduseelnõud toetas 560 saadikut, vastu oli 92 , ning erapooletuid 32. Raportöör Linda McAvan sai samuti mandaadi EL ministritega läbirääkimiste alustamiseks eesmärgiga saavutada esimese lugemise kokkulepe.\nJuhul kui eelnõu sellisel kujul heaks kiidetaks EL Nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt, oleks EL liikmesriikidel 18 kuud direktiivi jõustumisest aega seadused direktiiviga kooskõlasse viia, 36 kuud, et jõustada lisaaineid puudutavad direktiivi, ja kaheksa aastat, et jõustada mentooli puudutavad sätted. Tubakatooted, mis ei vasta direktiivis toodud nõuetele võiksid olla turul kuni 24 kuud jõustumisest, e-sigaretid 36 kuud.\nhttp://www.europarl.europa.eu/news/et/n ... -pakkidele\nLoll küsimus, aga: Mis seis on näiteks mentooli maitsega e-vedelikul?\nmul kange tahtmine sellele küsimusele sedasi vastata, et kui mentooliga vedelik näeb eemalt näiteks tubakamaitselist, siis seisab küll...))))), on jahh selline küsimus, nagu sa ise välja pakkusid, aga mentoole, minte mida iganes on iganurgapeal saadaval\nSee polegi nii loll küsimus.\n"Saadikud on vastu tubatoodetele eristava maitse andvate ainete lisamisele. "\nTähendada võib see siis seda et ka e- maitsed kaovad,või tuleb kohustuslik vastikust tekitav lisa,pigimaitse vms?\nMentooliga sigarette ka selle mõttega kiusavad,peaasi et suitsetamine mõnus või meeldiv ei oleks.\nPidasin silmas just mentooliga sigarettide keelustamist. Kas sel juhul mentooliga e vedelikud jäävad poeletti.\nSee, et igast Hiina postipoest on sel juhul ka tulevikus meth ja cristal meth vabalt saada, ei ole küsimuse mõte. Kõigi e vedelike maitsestamise keelamine on natuke venitatud tuletus.\nmentool tapab kõik maitsed jne .....selle vastu ma pole, aga see tavasuitsu kysimus\nParaku ei ole selles meie jaoks vist midagi positiivset. Iga riik võib ise karmimad piirangud välja mõelda ja meil on need ju olemas juba.\neesti idioote teades, siis mitte. isegi kui saavad selle ravimi alla, söödakse nad eu kohtus välja...... vot aeg.......seee on teine kysimus\nNüüd tuleks koheselt ravimiametile päring teha, et mis on nüüdsest nende seisukoht antud Europarlamendi otsust silmas pidades.\nKas punnivad ikka veel vastu - riskides võimalike kohtu jamadega - või loobuvad ahistamisest.\nFormaalselt pole midagi muutunud, tööstuslikult toodetud nikotiin on endiselt ravim. Europarlamendi seisukohad annavad vaid suuna, kuhu asi peaks arenema. Õiguslikult on hetkel ühest küljest vaakum ja teisest küljest patiseis, mis kestab vähemalt Eestis sotsiaalministeeriumi paljulubatud regulatsiooni kehtestamiseni.\nOmaette küsimus on hetkel konkreetse ametniku või ametkonna tarkuses ja terves talupojamõistuses (või selle puudumises) - kas ajada kehtivas seadusandluses näpuga rida ja aktiivselt tegutseda kuni viimase piirini ehk siis seaduste muutmiseni või teadvustada endale, et muutused on tulekul ja see mis täna on veel seadusevastane, see homme enam ei ole (st olla lihtsalt passiivne).\nPraeguse seisuga ei muutu meil midagi ja see terviseamet võib peedistada edasi, lihtsalt ta ei saa enam apteeki meid saata. Kuskilt lugesin, et aastalõpuks pidi olema asi selgeks vaieldud riikide poolt ja isegi siis ei pruugi midagi muutuda aastaid, sest seaduste kooskõlla viimiseks on antud meeletu aeg. Läheb aastaid võibolla 5 ja kes teab, äkki selleks ajaks on nende jaoks murekoht nikotiiniga e-vedelik kadunud, koos e-sigarettidega, sest meie valitsus saab senikaua peedistada niikuis tahab ja ei päästa meid ka siis euroopa kohtusse minek, sest on lihtne seletus, seadust pole veel vastuvõetud.\nKuidas hääletasid Eesti saadikud:\nEesti Reformierakond (?)\nAllikas: Protokoll - Nimeliste hääletuste tulemused - Lisa\nhttp://www.europarl.europa.eu/sides/get ... anguage=ET\nEt kes poolt hääletasid, need soovisid e-sigareti meditsiinitooteks tegemist?\nmingi tarand pidi e-tobi imema, kusagilt lugesin\nRõivas kobises ka midagi viimase uudise tuules.\nRõivas kobises tõesti sellist juttu mida on sadu kordi kuuldud, näiteks - alaealised tõmbavad e-sigaretti - wtf, sellega, et alaealised tubakasigaretti tõmbavad või huuletubakat tarvitavad nad ei näe või on juba ära harjunud selle vaatepildiga.\nAlles ütles Rõivase teinepool Luisa, et ta tahab palju lapsi (vist oli viiest lapsest jutt) - minu isiklik arvamus on, et Taavi võiks hakata kodus tõsise tööga tegelema ja jätku ministriamet mõnele targemale mehele.\nLoodan, et see on õige koht kuhu see link visata ja kas seda on juba kusagil jagatud siin, aga väga hea kuulamine/vaatamine:


Bloomberg: peale Trumpi presidendiks valimist on Brexit kõige lollim otsus, mille üks riik on teinud - ärileht.ee\nBloomberg: peale Trumpi presidendiks valimist on Brexit kõige lollim otsus, mille üks riik on teinud\nFile photo of New York Mayor Bloomberg looking out a window during a news conference announcing a lease for commercial office space to the law firm WilmerHaleFoto: SHANNON STAPLETON, REUTERS\nMiljardärist meediamogul ja endine USA New Yorki osariigi linnapea Michael Bloombergi sõnul on arusaamatu, miks edukas riik nagu Suurbritannia otsustas Brexitiga kõik ära rikkuda.\nMeediakontserni Bloomberg tegevjuht käis eile Londonis, et avada ettevõtte Euroopa peakontor, kuid tema eelnevad sõnavõtud jätavad mulje nagu ta kahetseks investeeringut, kirjutab The Guardian.\n"Me avame uhiuue kontori Londis, millel on kaks suurt ja väga kallist hoonet. Kas ma oleksin selle otsuse teinud, kui ma oleksin teadnud, et Brexit tuleb? Võib-olla mitte, aga otsus on tehtud ja me oleme rahul," ütles ta.\n"Mu endine abikaasa on britt ja mu tütardel on Suurbritannia passid ning me armastame Inglismaad. Kuid see, mis praegu toimub ei ole hea ning Euroopa Liidust lahkumiseks pole ühtegi head võimalust. Riik peab maksma trahvi, sest muidu lahkuksid liidust ka teised."\n"Ma ütlesin, et minu arvates on see kõige rumalam otsus, mida üks riik on teinud, aga me Trumpasime nad üle," lisas ameeriklasest ärimees viidates Donald Trumpi presidentuurile.\nBloombergis töötab kokku 20 000 inimest, kellest 4000 töötavad Suurbritannias ning tegevjuhi sõnul pole kogu kollektiiv Londoni kontori asukohaga rahul. "Üks asi, mis meid kahjustab nii USA-s kui Suurbritannias on see, et osad töötajad ütlevad: "Me ei taha siin töötada, kas me võime mujale minna? See riik ei salli immigrante,"" ütles Bloomberg.\n"Immigratsiooni teemalistel aruteludel Washingtonis on tagajärjed. Olenemata sellest, kas me muudame immigratsiooni puudutavaid regulatsioone või mitte, siis tekib üleüldine tunnetus, et Ameerika ei ole enam avatud ja vastuvõtlik riik ning paljud ei taha seetõttu siia enam tulla. Sama asi toimub Suurbritannias Brexiti tõttu," lisas ta.


Onomastika NET - Leht 2 - Perekonnaajaloo foorum\nPostitus Postitas Tanel Jairus » Neljapäev 20. Jaanuar 2011, 20:12:01\nhttp://ono.jairus.ee/" onclick="window.open(this.href);return false;\nTegin sellise asja. Samas pole mul halli aimugi andmete õiguslikust staatusest, nii et kui keegi teab, et tegu on autoriõiguste rikkumisega, andku teada, võtan asja maha.\nTäiendus - selline asi ka: http://ono.jairus.ee/muudetud.php" onclick="window.open(this.href);return false;\nTäiendus: seoses uue ametliku rakendusega suunasin lingid sellele.\nViimati muutis Tanel Jairus, Reede 10. Juuni 2011, 07:56:06, muudetud 1 kord kokku.\nPostitus Postitas passer urbanus » Neljapäev 20. Jaanuar 2011, 20:48:01\ntänud Tanel! tubli töö!\nMinu küsimus oli küll pigem organiseerivatele härrastele - sai siin üht-teist lisaks digiteeritud (eestindamistes oli varasemas väljaandes puudujääke) ...\nvõi on tegemist mõisa köiega?\nPostitus Postitas Assar » Neljapäev 20. Jaanuar 2011, 21:01:01\npasser urbanus kirjutas: tänud Tanel! tubli töö!\nMinu mäletamist mööda otsis Fred Puss veel hiljaaegu inimesi, kes trükiks sisse puuduolnud nimede eestistamised. Ma arvan, et see polnud mõisa köis. Loodetavasti ta need leidis ja kui see onomastika net üldse kunagi veel avalikustatakse siis äkki hakkab neid seal ka nägema.\nAusalt öeldes ei saa küll aru, mis läbirääkimisi nad seal veel peavad\nPostitus Postitas passer urbanus » Reede 21. Jaanuar 2011, 12:01:01\nseda ma silmas peangi - sisse trükkida polnud palju ning oktoobri keskpaiku oli vast juba valmis.\nPostitus Postitas Harri.Värs » Reede 21. Jaanuar 2011, 23:13:01\nTanel Jairus kirjutas: http://ono.jairus.ee/\nSelle lehekülje järgi ei tohi elektroonilist andmebaasi koguni isiklikuks tarbeks kopeerida:\nhttp://www.riigikogu.ee/rito/index.php?id=14277 kirjutas: Elektroonilist andmebaasi ei ole lubatud isiklikuks kasutamiseks kopeerida.\nSoovitan pöörduda hr Musta poole ja küsida tema nõusolekut andmebaasi kasutamise kohta.\nTeisalt jällegi võib ka ise niisugused andmed kokku koguda kirikuraamatutest ja Riigi Teatajate lisadest ning seejärel need õiguspäraselt avaldada.\nPostitus Postitas Sander » Laupäev 22. Jaanuar 2011, 10:43:01\nMäletan, et kunagi 90-te keskel, kui internet oli siinmail veel vähelevinud, sai mingit Musta andmebaasi CD-l Tartust tellida. Kas see on sama, mis hiljem onomastika.net nime all internetti riputati? Ehk on suuremates raamatukogudes veel olemas?\nPostitus Postitas fred.puss » Laupäev 22. Jaanuar 2011, 23:45:01\nTundub, et keegi arvab, nagu oleks minul isiklikult onomastika andmetele mingi õigus. Ei ole. Olen nende suhtes samasugune kasutaja nagu kõik teisedki. Pakkusin nimede eestistamise andmebaasist puuduvate nimede sisestamise välja selleks, et puuduvat osa prof Aadu Mustale pakkuda, kui andmebaasi uuesti üles panemiseks ja kohendamiseks läheb. Mina saaksin omalt poolt üles riputada vaid need puuduvad osad, mis vabatahtlikud sisse toksisid, aga see oleks väga eksitav ja mõttetu, sest tegu on vaid kolme kuu andmetega 1938. a sügisest.\nRahvusarhiivi esindaja on siin foorumis kirjutanud, et varsti tuleb onomastika nende leheküljele. Loodetavasti jagub ikka kannatust see ära oodata. Andmete kasutamiseks andmise õigus kuulub vaid Aadu Mustale ning kuigi ma saan aru kasutajate soovist lugeda see andmebaas nii vajalikuks, et autoriõigused enam ei kehti, nõuab tegelikult ikkagi andmebaasi täies mahus mujale üles riputamine selle tegija ehk Musta nõusolekut. Võimalik, et ta selle annab, nii et võib küsida, aga ilma selleta pole päris õige andmebaasi eraalgatuslikult üles riputada.\nVastuseks ühele küsimusele - jah, tegu on sama andmebaasiga, mis ka CD-publikatsioonina aastal 1995 ilmus ning mille paberväljatrükid on ka olemas EGeSi raamatukogus ja ka vist TÜ Raamatukogus.\nPostitus Postitas janelys » Reede 27. Mai 2011, 14:13:05\nKas keegi teab mis nime all too cd kunagi ilmuda võis, mis peaks olema aluseks Aadu Musta onomastika andmebaasile? Otsisin Tartu ja Tallinna Ester kataloogidest midagi sarnast onomastika märksõna alt, kuid ei leidnud miskit. Kunagi varem nagu oleksin midagi leidnud, kuid nüüd uuesti otsides see enam end ei "ilmutanud".\nPostitus Postitas janelys » Reede 27. Mai 2011, 14:19:05\nVaja oleks mul teada saada kus ja kui paljudes eri kohtades pandi perekonnanimesid Kriiver, Arnim ja Sõerd. Kuna ma Tõstamaa perekonnanimede panemise vaherevisjoni ei ole kusagilt leidnud, siis ei oska mujalt seda infot otsida. Tean, et need nimed esinesid 1834.aasta Tõstamaa revisjonis, kuid varasemaid revisjone pole ma leidnud. Kas keegi oskab aidata?\nSõerdi ilmselt pandi mitmes eri kohas, kuid kui mitmes täpsemalt? Ehk siis sooviks teada saada kui paljud Arnim'id ja Kriiverid võivad Eestis olla reaalselt omavahel suguluses...\nPostitus Postitas Mardo Margumets » Reede 27. Mai 2011, 14:21:05\nInternetist leidsin sellise nime "Eesti ajalooline onomastika: perekonnanimed 19. sajandil""\nPostitus Postitas Mardo Margumets » Reede 27. Mai 2011, 14:23:05\njanelys kirjutas: Vaja oleks mul teada saada kus ja kui paljudes eri kohtades pandi perekonnanimesid Kriiver, Arnim ja Sõerd. Kuna ma Tõstamaa perekonnanimede panemise vaherevisjoni ei ole kusagilt leidnud, siis ei oska mujalt seda infot otsida. Tean, et need nimed esinesid 1834.aasta Tõstamaa revisjonis, kuid varasemaid revisjone pole ma leidnud. Kas keegi oskab aidata?\nUuri praeguse lehekülje esimeses postituses olevaid linke.\nPostitus Postitas janelys » Reede 27. Mai 2011, 15:04:05\nHuvitav, eile õhtul uurisin seda sama jairuse lehekülge, kuid siis ta ei leidnud neid nimesid nüüd aga leidis need kõik... ? Ju ma olin siis liiga unine ja sisestasin midagi valesti. :$\nKuid siiski mis nime all võis too cd omal ajal ilmuda... ?\nKas kellelgi on endal see ehk olemas ja saaks mulle laenata või saab seda kusagilt endale veel hankida?\nPostitus Postitas Assar » Teisipäev 31. Mai 2011, 21:54:05\nKeegi ei tea sellest andmebaasist siiani midagi?\nTuleb see ükskord netti ja miks nii kaua need asjad aega võtavad?\nPostitus Postitas Tõnis » Neljapäev 02. Juuni 2011, 11:19:06\nAssar kirjutas: Keegi ei tea sellest andmebaasist siiani midagi?\nPraeguseks on andmete ületõstmine tehtud, puudu on veel otsingutulemuste kaardil kuvamise funktsionaalsus, samuti on uuendamata tekstiline osa. Hetkel käib kohaandmete korrastamine ja kooskõlastamine Onomastika NETi autoritega. Saame juba järgmise nädala jooksul anda kasutusse andmebaasi testversiooni, kus on võimalik otsinguid sooritada. Saadan lingi järgmisel nädalal.\nPostitus Postitas Tõnis » Teisipäev 07. Juuni 2011, 13:35:06\nOnomastika testversioon on nüüd kättesaadav ja kasutatav aadressil http://www.eha.ee/labs/onomastika/" onclick="window.open(this.href);return false;\nArendustööd ei ole veel lõppenud ja tegemist on ajutise seisuga. Kuna andmebaasi aadress muutub peale testperioodi läbimist, siis muutuvad kasutamatuks ka kõik lingid/viited, mis on vahepeal teistest süsteemidest tehtud.\nPostitus Postitas raskar » Teisipäev 07. Juuni 2011, 14:44:06\nKubermang, maakond ja kihelkond võiks kohe olla nähtavad mitte detailinfo all. Hetkel tundub see detailinfo kuidagi kummaline, pigem võiks seal olla link või lingid Saaga nimepanemis raamatusse.\nPostitus Postitas janelys » Teisipäev 07. Juuni 2011, 17:16:06\nPean paraku nõustuma raskariga. See detailiinfo võiks olla tõepoolest nähtav kohe.\nPostitus Postitas passer urbanus » Teisipäev 07. Juuni 2011, 23:45:06\nmida te inisete - kõik on väga hästi, tegijad on väga head tööd teinud! aga ikka vaja iniseda ... [tsenseeritud]\nPostitus Postitas Mardo Margumets » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 00:05:06\nMinu arvates võiks ikka test perioodil oma arvamust avaldada ning pakkuda välja variante mida võiks teisiti teha.\nKa minu arvates võiks otsingutulemustes kohe kuvada peale mõisa ka kihelkonna nime.\nJa kui Detailandmete alla rohkem midagi muud ei tule siis võiks selle üldse ära kaotada ja kõik koha andmed võiks kuvada otsingu tulemustes.\nPostitus Postitas janelys » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 07:00:06\nEi tahtnudki iniseda otseselt, lihtsalt arvamust avaldada kui tegijaid peaks huvitama. Muidugi hea, et andmebaas üldse üleval on. Vahepeal sai sellest juba suurt puudust tuntud.\nPostitus Postitas raskar » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 08:56:06\nMinu märkus polnud samuti mõeldud inisemisena, vaid kuna tegemist on ikka test perioodiga siis eeldan et igasugune kriitika, arvamused ja ideed on oodatud. Selleks ju testperiood peaks olema.\nPostitus Postitas Maret Ehlvest » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 09:29:06\nKuidas ma saan nüüd leida üle Eesti kõiki neid piirkondi, kus antud perekonnanimi pandi?\nPostitus Postitas Tõnis » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 10:09:06\nTagasiside on loomulikult teretulnud.\nPostitus Postitas Raivo Seppo » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 10:43:06\nTestperiood või pärisperiood - palun võtke vaevaks kontrollida, vähemalt kasutajadki, üheainsagi mõisa piires, kui jõud enamast üle ei käi, mis nimesid pandi tegelikult ja mitte toetudes Onomastika.neti vigadele. Kuristal (Põltsamaa-Laiuse) ei tuntud nime Juno ("normaalkuju" Juuno), vaid Inno (Innu talu), ja nimi Pello ei ole "normaliseeritult" Põllu, vaid Pällu talunimena, kuna tegelik perekonnanimi oli Pell, hiljem Päll. Pell [om. Pellu, varemini ka Pelli] on nimelt Siimusti-poole mehenimi, mitte suvaline "põld", milline tõlgendus kõlab anekdootlikuna. Originaal Jömme võib ju olla normaalvormis Jõmme, kuid viitsimata kõiki eelnevaid sõnu omaette jutumärgistada - see on Jäme, varasemates kirjapanekutes, kuigi mitte järjekindlalt Jämme.\nEt nimi oleks mõnes kohas "pandud", see on taas vääralt reklaamitav määratlus, sest Harrak´ud, Linder´id jm. olid Kuristal uustulnukad ning kes otsib Siro´sid, võibki otsima jääda, see nimi on tundmatu tervel Põltsamaa-Laiusel.\nPostitus Postitas matuk » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 10:52:06\ndetail infol pole üldse siis pointi kui see on juba kohe nähtav... aga ma ei leia osa nimesid nüüd enam mis olid vanas baasis ja ka selles kodukootus... hea et asi tagasi laekus ikka loodame et saab asi korda ja ka täiustatud, seal originaal kujul mis kunagi ammu tehtud on tõesti palju vigu\nPostitus Postitas Arvo.Jägel » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 12:42:06\nHuvitav, kas (tulevased) süsteemi kasutajad saavad hakata ka oma parandusi-täiendusi sisse viima? Ehk kui näiteks 1826 pandi mingi nimi kirja (võimalik et mingit moodi vigaselt), aga tegelikult kasutati hiljem selle nime paralleelvormi - ma sooviks selle hilisema vormi kuidagi juurde kirjutada. Või siis otsing võiks püüda teatud tingimustel ka [vähem] sarnaseid nimesid leida.\nMa saan aru, et algse info sisestamine on niigi väga suur töö olnud ja ma ei inise ei selle sisu ega võimalike vigade üle, lihtsalt soovin võimalust asja kasutajate poolt paremaks teha.\n(Konkreetne näide, mida proovisin, oli Allmann Kambja kihelkonnast - onomastikas leidsin ta siis lõpuks Almann'i nime alt, aga reaalselt kasutati hiljem ikkagi Allmann'i. Otsing kahjuks seda välja pakkuda ei osanud.)\nPostitus Postitas Mardo Margumets » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 14:31:06\nMina näiteks kontrollisin kõik Rapla kihelkonnas pandud 1355 nimed üle. Normaliseeritud nimesid ma ei vaadanud, sest Onomastika andmebaasi on need vist natuke teisel põhimõttel ka normaliseeritud ja suurel osal see tegelikkust ei kajasta.\nLeitud vigade statistika on selline.\n2 nime olid patronüümid\n12 nime oli üldse puudu\n50 nime olid valesti välja loetud. Osa nendest seetõttu, et nimepanemise raamatus oli valesti kirjutatud (ühel pool lehekülge valesti ning teisel pool õigesti).\nLisaks leidsin, et andmebaasis oli Põlli mõisas pandud nimed üldse puudu ning Ohukotsus ja Ohekatkus pandud nimed olid vahetusse läinud.\nNendest kõigist vigadest andsin teada ka Onomastika andmebaasi tegijaid.\nPostitus Postitas matuk » Kolmapäev 08. Juuni 2011, 14:36:06\nOtsing võiks toimida tõesti nii, et kui on nimes korduvat tähte rohkem kui üks järjest nagu eespool mainitud nimekujus saaks otsida nime nii 1 kui ka 2 kordse tähega, filtri lisamine kihelkonna jne piirkonna näol juba filtreerib ülejäänud välja. Ma arvan selle võimaluse lisamine poleks eriti keeruline\nantud leht, ehk algne originaal: http://www.history.ee/ono/" onclick="window.open(this.href);return false; - võiks ka suunata uuele lehele või siis üldse maha rookida see...\nPostitus Postitas matuk » Neljapäev 09. Juuni 2011, 20:48:06\nMa ei suuda Püssi ja Purtse mõisate perekonnanimesi uuest baasist leida...?\nPostitus Postitas micky » Reede 10. Juuni 2011, 09:15:06\nPüssi ja Purtse kanti seal ilmselt ei olegi, sest ka mina ei suuda sealseid perenimesid leida. Ilmselt pole täielikult ka Maidla mõisa, sest mõne mime leian, aga mõnd mitte.


Eesti Teatriaasta by Asko Künnap - issuu\nEesti Teatri Aasta Saabumas on aasta 2006  Eesti Teatri Aasta. Et maailmas on vaid kaks riiki, Island ja Eesti, kus igal aastal käib teatris üle poole elanikkonnast, siis võib teatrikunsti rolli väikese kultuur-rahva vaimuelus sedavõrd suureks pidada, et kõik aastad on siin justkui teatriaastad.\net teater Eestis järgmise 100 aasta jooksul väikerahva seisukohalt ohtlikult elitaarseks kunstiliigiks või pelgalt meelelahutuseks muutub.\nSiiski on veel üks põhjus, miks just saabuvat aastat Eesti Teatri Aastana tähistada: möödub 100 aastat siinse kutselise teatri sünnist. Pea üheaegselt alustasid 1906. aasta varasügisel tegevust nii Vanemuise kui Estonia kutselised trupid. Selle 100 aasta sees on olnud nii paremaid kui teistsuguseid aegu, kuid ikka ja alati on teatril olnud midagi öelda sadadele tegijatele ja tuhandetele vaatajatele. Praegu esietendub Eesti kutselistes teatrites üle 100 uuslavastuse aastas, publikuarv kokku ulatub üle miljoni ja see pigem kasvab.\nSee aga ei tähenda, et asjad ei saaks enam paremini olla. Kultuuriministeeriumi korraldatud kultuuritarbimisuuring näitas, et kolm neljandikku eestimaalastest käiks teatris rohkemgi, kuid takistuseks on liiga kallis pilet ja/või teatri kaugus elukohast, samuti ajapuudus. Kultuuriministeeriumi initsieeritud Eesti Teatri Aasta üheks eesmärgiks on see, et vähemalt neil põhjustel ei jääks ühelgi soovijal teatriaastal teatris käimata. Teatriaasta peamiseks sihiks on aga eesti teatri kui rahvuskultuuri osa väärtustamine selle tõstmisega ühiskondliku tähelepanu keskpunkti. Osutades täna eesti teatri kunstilisele tasemele ja mitmekülgsusele ning märgates tema muidki tugevusi, vähendame me oluliselt võimalust,\nNeid eesmärke saame me täita aga vaid üheskoos.\nLogo põhivariant Vanemuine läheb Mozarti aastale vastu ooperiga «Võluflööt», mis sakslanna Arila Siegerti lavastuses ning Hendrik Vestmanni muusikalisel juhtimisel tekitab tunnustavaid vaheaplause ja naeruturtsatusi.\nLogo alternatiivvariandid Pauliga EESTI TEATRI AASTA logo alternatiivvariandid koos tegelaskuju Pauliga on m천eldud graafilise identiteedi rikastamiseks ning kasutamiseks juhtudel, kus p천hiversioonist erinev kompositsioon sobib paremini tervikusse. Pauli ja logo suurus ei ole konstantne.\nLogo põhivariant mustal taustal Vanemuine läheb Mozarti aastale vastu ooperiga «Võluflööt», mis sakslanna Arila Siegerti lavastuses ning Hendrik Vestmanni muusikalisel juhtimisel tekitab tunnustavaid vaheaplause ja naeruturtsatusi.\nLogo põhivariant negatiivis Ühevärvilahendus  kasutada ainult trükistel ja meedias, mis võimaldavad ainult pooltoonides ühevärvitrükki. Black 45%\nLogo põhivariant must-valgena Ühevärvilahendus  kasutada ainult trükistel ja meedias, mis võimaldavad ainult pooltoonides ühevärvitrükki. Black 45%\nLogo põhivariant fotol Vanemuine läheb Mozarti aastale vastu ooperiga «Võluflööt», mis sakslanna Arila Siegerti lavastuses ning Hendrik Vestmanni muusikalisel juhtimisel tekitab tunnustavaid vaheaplause ja naeruturtsatusi.\nPaul Tegelaskuju Paul kuulub EESTI TEATRI AASTA logo graafilisse identiteeti. Vajadusel v천ib Pauli kasutada logost eraldi iseseisva graafilise elemendina. Pauli ei tohi kasutada mustal taustal negatiivis.\nCMYK: 0:100:100:0 CMYK: 0:0:0:100\nPANTONE 485 C PANTONEWHITE Black\nWHITE Black 45%\nKorporatiivsed värvid Vanemuine läheb Mozarti aastale vastu ooperiga «Võluflööt», mis sakslanna Arila Siegerti lavastuses ning Hendrik Vestmanni CMYK: 0:100:100:0 CMYK: 0:0:0:100 CMYK: 0:0:20:0 Pantone 485 C Pantone Black muusikalisel juhtimisel tekitab tunnustavaid vaheaplause ja naeruturtsatusi.\nBritish Council Sans Aa Bb Cc Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss Tt Uu Vv Ww Õõ Ää Öö Üü Xx Yy Zz Palatino Linotype Aa Bb Cc Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss Tt Uu Vv Ww Õõ Ää Öö Üü Xx Yy Zz\nKorporatiivne font EESTI TEATRI AASTA kirjatüübid on hästiloetavad ja ajatud, st moest sõltumatud. Põhiteksti kirjatüüp on Palatino Linotype. Pealkirjades kasutatakse kirjatüübi British Council Sans rasvast varianti.\nLogo for The Year of Estonan Theatre. Manual.


Pealkiri: Re: Florita kanad 12.04.08 7:34\nKunagi mõned aastad tagasi ostsin 20 pruuni vabrikukana, asja sai neist vaid kuuest, ülejäänud surid paari kuu jooksul ära, ometi said süüa samamoodi nagu teised kanad ja samuti värsket õhku. Seekord ostsin 5 valget, ei julgenud rohkem, need nägid välja veidi paremad kui pruunid.\nPealkiri: Re: Florita kanad 12.04.08 7:36\nAga üks valge suri ikka ära, praeguseks on möödas paar kuud, teised on alles, aga ei mune ka. Ju nad on ikka nii ära kurnatud, samas ei ole ma munemise suhtes lootust kaotanud, usun, et see võtab vaid aega. Igatahes välja näevad palju paremad, kui siis , kui nad tõin.\nPealkiri: Re: Florita kanad 12.04.08 21:31\nTere florita7!!! Kui tore , et siin juba nii palju inimesi, kellel huvutatud kodu linnud\nKuidas Elavad teie vitid? Kust te ostsite neid. Soovin ka vitid osta . Kas nad munevad ? Oh, mul on nii palju soovi\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 0:59\nVutid ostsin Eesti suurimast vutifarmist Matjamal vara vallas Tartumaal. Munevad küll, umbes sama hästi kui kanad. Küll aga on nad väga tundlikud söödavahetuse suhtes, seda tuleb teha j-rk- järgult, muidu ei pruugi terve kuu ühtki muna saada. Mina pean neid puuris, kuna muidu lendavad lihtsalt minema, ja mul neid nii vähe ka, et pole probleem neile piisavalt suurt puuri teha. eelmisel aastal juhtus, et olin kogemata puuriukse lahti unustanud, siis olid nad õue mööda laiali. Õnneks sain KÕIK 12 kätte enne, kui kass neid märkas. Õnnelik õnnetus.\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 1:14\nKas te ehitasite ise vuttide jaoks puuri? Olen lugenud, et põrand peab kaldus olema, et munad ühte serva või renni veereks. Kas vutid siis tõesti ei mune munakasti. Ehitan praegu lauta ja mõtlen perspektiiviga, et pean jätma ka nurgakese vuttide jaoks. Äkki järgmisel suvel võtaks ka need linnud, just väga tervisliku muna pärast. Ma olen lugenud, et nad ei talu tõmbetuult, äkki on veel midagi, mida ma peaksin laudaehituses arvesse võtma..\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 1:18\nLoeks ka huviga vuttide kohta. Ise saan nädalalõpus omale 5 vutitüdrukut ja ühe vutipoisi. Kaldus puuripõrandast polnud kuulnudki. Muidugi saan nad alles paaripäevasena, seega munemiseni läheb ikka aega . Alguses panen nad tuppa, endisesse hamstripuuri.\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 2:21\nhttp://dv0r.ru/forum/46-431-1 siin on teema missugused puurid peab olema vutidele. ainelt see on vene keelne kirjutatud; aga seal palju pilte!\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 18:18\nEga tegelikult ei taha ükski loom tõmbetuult, usun, et vutid ka mitte. Minul on puur laudas sellises kohas, kus kindlasti mingit tõmbetuult olla ei saa. Puuri ehitasin ise, põhi kaldus küll ei ole. Arvan, et kaldus põhi on vajalik suurtes farmides, kus munad peavad puurist välja lindile veerema. Vutte ei saa aga pidada sünniku peal, sest varbaotstesse tekkivad sõnnikukuulid võivad nende jaoks väga suureks minna ja siis on kõndimine raskendatud. Minul on puuri põhi muidu võrgust, aga ääres on ka veidike lauda, et nad saaksid soovi korral jalgu puhata. Mina neid küll eriti sel lauast osa peal ei näe. Veel soovitatakse vuttidele panna puuri liivakast, kus saavad siblida, see meeldib neile väga.\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 18:31\nEndale suureks üllatuseks avastasin just, et 2003. aastal on ilmunud raamat "Vutikasvatus", autoriks Viive Tikk. Ehk sealt saab infot. Seda ei tea küll, kust raamatut saaks, raamatukogudest kindlasti. Plaanin ka ise, kui võimalus tekib, raamatukokku minna ja selle raamatu võtta.\nPealkiri: Re: Florita kanad 14.04.08 19:47\nFlorita, kas oled kaua vuttidega tegelenud? Selline küsimus, et kui tellisin 2-päevased vutid , 5 emast ja ühe isase, siis mille järgi tehakse seda kindlaks kes on kes. Kas vuttidel see siis -kohe nii ruttu arusaadav?\nPealkiri: Re: Florita kanad 15.04.08 6:17\n...ja mina küsin ka veel munemise kohta. Kas nad munevad pesakasti või lihtsalt põrandale, kuhu juhtub? Mina olen kuulnud viimast varianti.\nPealkiri: Re: Florita kanad 15.04.08 16:59\nPuurivutt ei hoia pesa,muneb sinna kuhu juhtub ja ei hooli oma munast.\nSugu määratakse põhiliselt rinnasulgede värvi järgi.Isad kollakaspruuni tooniga,emad tumedamad ja täpilised .Tibude sugumääramine on taolisel viisil võimatu.\nPealkiri: Re: Florita kanad 15.04.08 23:15\nMunevad põrandale jah.\nPealkiri: Re: Florita kanad 16.04.08 1:52\nEi ole eriti kaua tegelenud, umbes 3 aastat. Mind on kõiksugu linnud, tegelikult loomad ka, juba lapsest peale huvitanud ja olen päris palju lugenud, teoreetilised teadmised ongi paljude asjade kohta paremad kui praktilised. Vutid munevad tõesti enamasti sinna kuhu juhtub, aga kui liivakast sisse panna, siis päris paljud kipuvad sinna munema, aga mitte kõik. Mina ostsin umbes kuu vanused linnud, siis juba saab sugu määrata rinnasulgede värvuse järgi.\nPealkiri: VUTIMAJANDUS 17.04.08 22:06\nMinul ka vutid...minul allapanuks saepurulaastud lemmiklooma puuri põhjas, mille sees nad väga meelsasti siblivad ja endale nö pesa teevad. Vutid tahavad palju valgust ja päikest, kui võimalik. Soojus tuleb igal munalinnul kasuks. Munevad kohe sinna saepuru sisse. Muide, mulle tundub, et vutt ei oska oma mune katki tallata. Seal võib olla 3tk maas ja ei miskit katki tehtud. Aga võib olla see lihtsalt juhus.\nSamuti võib põhjas olla ka liiv. Kellel liivakasti kodus pole, saab nt ehituspoest osta kuiva liiva u 35 kr kott. Sellest jätkub tükiks ajaks. Need kaks allapanu on minu lemmikud kuna seovad hästi vedelikke ja ei teki seda "plöga", mis ebameeldivalt haiseks.\nSamuti saab teha tavalise restpõrandaga puuri, mis hoiab linnu väljaheited temast endast eraldi. Seda võiks siis mingi aja tagant desinfitseerida nagu iga teist puuri.\nPealkiri: loomi on veel ka 26.05.08 9:38\nMärkasin, et nii mõnedki on peale kasvatatavate lindude maininud ka, milliseid neljajalgseid neil kodus kasvab. Minul on siis lisaks lindudele lambad (üle talve oli sel talvel 10 utte), kitsed (üle talve 1 ema+1 isa), küülikud (puhtatõulised ja ristandid, põhikari 10-15 looma), chinchillad (põhikari ca 60 looma), koer (bordercollie) ja kassid (1 korteris, 1 ühes farmis, 2 teises farmis). Nii et päris kirju seltskond meil seal. Lisaks tegeleme kevadel ja suvel kurkide kasvatamisega, meil on 2 köetavat kilemaja üldpinnaga ca 1000 ruutu.\nPealkiri: Re: Florita kanad


Brand Manual Blog: Orienteerumine ja teenäitamine\nOrienteerumine ja teenäitamine\nOleme oma meeskonnaga juba paar aastat osalenud xDreami nimelisel seiklusspordi võistlusel, kus kolmeliikmeline meeskond peab piiratud informatsiooniga kaardi ja legendi alusel läbima suuri vahemaid kõikvõimalikel maastikutüüpidel, kasutades liikumiseks lisaks jooksmisele jalgratast, rulluiskusid, kanuud, ronimisköisi, lestasid, tõukeratast jmt vahendeid. Orienteerumisega pole meist keegi varasemalt kokku puutunud, mistõttu on meie jaoks alati jäänud suurimaks väljakutseks aru saada meile antud juhistest ja neid korraldajate poolt ettnähtud viisil tõlgendada.\nViimasel Raplamaa võistlusel sattusimegi hunt-kits-kapsapea tüüpi olukorda, kus korraldaja suunas meid kanuuetappi vahele jätma ning jätkama punktis C, kuhu kohale jõudes aga selgus, et sealt omakorda jätkamiseks vajalikud rulluisud on punktis B, mis jäi hoopis teise suunda ja kust meid äsja lahkesti mööda juhatati. Uiskudele järgiminek olnuks meeletu ring ja ajakulu, ilma nendeta jätkamine aga reeglite rikkumine. Korraldaja oli soovinud enda poolt kanuuetapi vahelejätjatele kõige paremat, ent oli jätnud jätkamise võimalikud stsenaariumid lihtsalt läbi mängimata. Kuna tegemist on seiklusega, siis ei hakanud me lamenti lööma, ent jätkamine muutus mõttetuks ja me veeresime rahulikult finišisse.\nKui palju sellist tõlgendamisruumi ja stsenaariumite läbimängimist me kohtame aga oma igapäevaelus? Tallinna liikluskorralduse kurbmäng on ehk viimase aja säravaim näide sellest, kuidas lünklike reeglitega mängu ei saa kaasa mängida. Poolik vastus ei anna vastust, pool lahendust ei ole lahendus. Erinevalt orienteerumismängust ei ole inimesed andud oma nõusolekut osaleda eksperimendis, kus harjumuspärane olukord on kaotatud, uus veel ei tööta ning iga päev toob uusi ajutisi reegleid.\nHead süsteemiloojad, palun kaasake inimesi, kes oskavad süsteeme näha kasutajakeskselt – uues olukorras peavad kehtima vanad reeglid, minu olemasolev kogemus peab olema kasutatav ka muutunud kontekstis. Ma pean mulle antud juhistest aru saama, ma pean oskama iseseisvalt üles leidma tualeti, tee sadamasse, voolupistiku, ankeedi vajalikud andmed. Kui sa paned prügikasti kraanikausi alla ja lüliti ukse kõrvale, leiavad inimesed selle üles. Ja kui sul on parem idee, siis sa pead inimesed selle juurde juhendama. Klassikaline näide astmelisest üleminekust on kella sihverplaat, kus iga aste säilitas sarnasuse eelnevaga – nii ei tekita ilma numbriteta kell enam segadust, kuna meid on õpetatud vaatama kella ka ilma numbrinäiduta.\nTagasi metsa, orienteeruma. Taban endas alati jõuetut viha korraldajate vastu, kes on koostanud segase juhendi või loonud võimaluse, kus olen juhistest valesti aru saanud ning seetõttu jooksnud asjatult 10 kilomeetrit vales suunas. Seiklusspordi olukorras olen tegelikult mina see, kes tegi vea ning ei suutnud välja peilida korraldaja salakavalust asjatuid haake sisaldava ja eksitava kaardi koostamisel. Ent kõikide teiste inimeste, asutuste ja teenusepakkujate vastu, kes koostavad segaseid juhiseid ning mänge, mida pole võimalik kaasa mängida, peaks olema seda sallimatust kordades rohkem.\nMe kõik oleme end tabanud "haake" tegemas, sest õige tee leidmine oli võimatuks tehtud. Kellel on häid juhtumeid elust enesest, on teretulnud neid Brand Manualiga jagama, et saaksime neid kasutada näidetena koolitustel ja sarnaseid olukordi edaspidi lihtsalt paremini vältida.\nLabels: Theory, Usability


Laenukompass.ee - uus laenuvõrdlusportaal tarbijatele - Laenukompass\nAvaleht » Blogi » Laenukompass.ee – uus laenuvõrdlusportaal tarbijatele\nLaenukompass.ee – uus laenuvõrdlusportaal tarbijatele\nMeil on hea meel teatada, et turule on jõudnud uus laenuvõrdlusportaal nimega Laenukompass. Portaali eesmärk on anda tarbijatele hea ülevaade laenuturul toimuvast ning selgitada kiirelt välja milline krediidiandja on tarbija jaoks parim (loe: soodsaim).\nErineme selle poolest, et veebilehe külastajad saavad kasutada dünaamilist laenukalkulaatorit. Valides liugurite kaudu sobivad laenutingimused kuvatakse külastajale Eesti tuntumate krediidiandjate pingerida kogukulu järgi. Niiviisi talitades saab lugeja täpselt aru, kas soodsam on kiirlaen, väikelaen või hoopis krediidikonto.\nLaenukalkulaatori andmebaasi on sisestatud laenuandjate lepingutasud ja muud kõrvalkulud. Seega ei pea Laenukompassi lugejad ise näpuga järge ajama, kui suurt kõrvalkulu mõni laenupakkumine tegelikult saadab. See tüütu töö on nö arvutisüsteemi hooleks jäetud ja kõik kulud on arvutatud ühtseks kogukuluks, mille rea täpsem nimetus on “tagasimakse”.\nVeel soovime mainida, et Laenukompassi andmebaasides on kokku ligi 20 krediidiandjat ehk kõik Eesti tuntumad ettevõtted on meie süsteemis esindatud.\nLaenukompassi väikese meeskonna peaeesmärk parandada oma lugejate finantsteadlikkust ja hoida ära järjekordne hapuks minev laen. Loodame teha ka selgitustööd, et kõige odavam elada üldse ilma laenamiseta.\nTeine eesmärk on teenida rahalist tulu finantstoodete reklaami pealt, mis katab ära veebilehe tööshoidmise püsikulud. Kui tulud ületavad kulude osakaalu, siis need vahendid soovime suunata edasisteks investeeringuteks veebilehe arendustöödeks ja turunduseks.\nLaenukompassi veebileht on nö ahjusoe ja seega oleme huvitatud igasugusest tagasisidest ja ideedest, mida muuta või parendada. Samuti võib meie käest küsida finantsalast nõu, kui asi puudutab kiirlaene ja väikelaene.


9 parimat aktsendi aktsenti - magamistoad - Aprill 2021\nSignatuuristiili loomiseks kasutatakse dekoreerimisel ja sisekujunduses aktsente. Mõelge moe osas ja kuidas top paariks pükstega. Nüüd lisage ehteid ja aksessuaare, luues ansamblile "aktsendid". Magamistubades võivad aktsendid sisaldada linasid, aknahooldusi, patju ja värvi, tekstuuri ja mustrit lisavaid kunstiteoseid. Värvikontrastuse ja isikupära lisamiseks saate rõhutada ka värvi, tapeedi, valgustuse ja taimedega.\nAinult ühe seina seina maalimine või tapeetimine loob aktsendiseina. See sein erineb tavaliselt ruumi kõigist teistest seintest värvi, kujunduse või tekstuuri järgi. Magamistubades toimivad aktsendiseinad kõige paremini voodi pea kohal (pealae taga). Rõhumüüriga seina abil saate teha efektse ja dramaatilise värvilahenduse, luua suurema ruumi illusiooni või lisada ruumile huvitavat tekstuuri ja mustrit. Ehkki aktsent-seina kõige tavalisem viimistlus on värv, võib kasutada ka triibulist tapeeti (nagu seda on näha Summerhouse Interior Designi tehnikast), samuti puitu, metalli, dekoratiivvärvi, seinakleebiseid ja seinamaalingut.\nKärp tähendab 2-5-tollist puidust serva, mis on leitud ristmikust, kus seinad vastavad põrandale (põrandalauad), kus seinad vastavad laele (võra vormimine), ning ukse- ja aknakummide ümber. Kärbi võib lisada ka toolirööpaga beadboardi, nagu selles magamistoas näidatud. Mõni majaomanik värvib seintega sama värvi (või värvib selle lihtsalt valgeks). Kuid värvilahenduse kaasamiseks võite kasutada trimmimist, valides selle asemel heleda, tumeda või väga kontrastset värvi. Üldiselt toimib viimistluse jaoks kõige paremini poolläikiv või läikiv värv, kuna see hõlbustab plekide ja tolmu puhastamist siledast värvipinnast.\nKriste Michelini interjöörid\nValgustid - lühtrid, lambid ja laeventilaatorid - pole mitte ainult funktsionaalsed dekoratiivesemed, vaid ka kaunistavad aktsendid. Tegelikult on teie öölamp teie magamistoa kõige olulisem lisavarustus, nii et ärge jätke kasutamata seda lihtsat võimalust lisada oma toas huvitav väljanägemine. Valgustid, eriti rippvalgustid ja lakke paigaldatavad tasapinnalised kinnitusrakised on ka suurepärane võimalus magamistoa ilme uuendamiseks. Kui teie magamistuba on väike, valige akendest lisaks loomulikule päevavalgusele vähemalt kaks valgusallikat. Suuremad toad vajavad vähemalt kolme valgusallikat, nagu selles romantilises magamistoas Kriste Michelini Interiorsist.\nRõhumärk, nagu nimigi ütleb, erineb voodipatjast, mis hällitab teie pea sel ajal, kui magate. Neid lisapatju kasutatakse värvide, mustri ja tekstuuri loomiseks teie magamistoas. See on üks lihtsamaid ja kulutõhusamaid viise ka magamistoa värskendamiseks. Osta lihtsalt uus voodipesu ja mõned padjad värske, uue ilme saamiseks. Igas voodis võib kasu olla ühest kuni kolme viskavast padjast (koos paari padjapüüriga). Kui see on aeg teha voodi või libistada lehtede vahel, muutub see üle jõu käivaks ja kohmakaks. Olemasolevate peaaegu lõputute värvide, mustrite, kujundite ja kujundusvalikute abil saate sobitada magamistoa stiili viskamispadjaga.\nSuured magamistoamööbli tükid, näiteks voodi ja kummut, moodustavad teie magamistoa peamised keskpunktid. Rõhumärkideks loetakse üldiselt väikseid sisustuselemente, nagu näiteks voodi jalamil asuv pink või tugitool või laud. Võite isegi rõhutatud kaunistusi pakkuda selliste esemetega nagu näiteks voodi pealagi. Tavaliselt piisab dekoratsiooni ülekoormamise vältimiseks ühest või kahest ainulaadsest tükist, ehkki suur, hoolikalt disainitud magamistuba saab enamaga hakkama (loomulikult professionaalse kujundaja soovitusel).\nKasvuhoonete pildid / Getty Images\nErinevalt seinast seina vaipkatted võivad erineva suurusega vaibad teha suvalises magamistoas pritsme. Need pakuvad kaitset ka lehtpuupõrandate eest ja soojust, kui just voodist välja astud. Valige üks, mis sobib teie värviteemaga ja sisaldab mustreid või tekstuuri. Erinevate maitsete jaoks on saadaval palju erinevaid piirkonna vaipade stiile. Pilkupüüdvaks lisandiks valige voodi alt punutud ümar vaip maalähedase puitpõranda jaoks või suur mustriline villane vaip.\nWalter Powell Arhitekt Inc\nIgas magamistoas on vaja vähemalt ühte suurt või mitut väikest rippuvat kunstiteost. Kunsti saate kasutada magamistoa keskpunktina või ruumi värviskeemi inspiratsioonina. Rippkunsti liike on rohkem kui kaunistamisstiile. Valige tükk, mis räägib teiega või peegeldab teie isiksust, samuti sellise detaili, mis täiendab ruumis asuvat mööblit ja muid tarvikuid, nagu Walter Powell Architect Inc. selle magamistoa skeemis.\nLisatarvikud ja nipsasjakesed\nErini väravate kujundus\nToa sisekujundus ümardab kollektsiooni, aksessuaare ja nipsasju, et näidata teie ainulaadset maitset ja elustiili. Antiikraamatud, küünlad, lilled ja vaasid töötavad disainilahenduse lõpuleviimisel kenasti aktsentidena. Kogumisobjektide tüübi kõige parem valimine sõltub nii teie sisustusstiilist kui ka isiklikest maitsetest. Näiteks kui panete kokku klanitud, kaasaegse magamistoa, siis lisage kummut väikese iseseisva peegli või voolujoonelise ehtekarbi külge. Rustikaalsema pildi saamiseks minge käsitsi visatud keraamika või kantri stiilis korvide juurde. Ükskõik, mille valite, ärge üle pingutage. Nipsasjade ja kollektsioneeritavate esemete ülemäärane kasutamine võib tunduda kleepuv. Inspiratsiooni pakub Erin Gates Designi kaunis riidekapp.\n"Viska" (või lisatekk) on nii stiilne kui ka kasulik. Seda mugavat aktsenditükki saab kasutada voodis lugemise ajal õlgade katmiseks või jalgadele täiendava sooja kihi andmiseks, lisades samal ajal voodi jalale värvi, tekstuuri ja mustrit. Viskeid on palju erinevaid materjale ja disainilahendusi - väikestest tekkidest kuni kootud afgaanideni. Valige üks, mis täiendab teie voodit ja selle voodipesu. Näiteks sobivad neutraalsed linased linad hästi turske ja tonaalse silmkoelisega.