Hämmastav! - Eesti Kirik\n06.03.2013 | Agu Sisask | Rubriik: Arvamus\nHämmastus on see tunne, mis tekkis minus Tallinna Jaani koguduse õpetaja Jaan Tammsalu vabamüürlaste hulka kuulumise vastu protesteerijate mõtteavaldusi lugedes. Tõepoolest tekib tahtmine hüüda: tule taevas appi!\nHämmastav ei ole see, et mõned kodanikud, kes asjadega kursis pole, sirutasid viivitamatult käe solgiämbrite järele, et end internetis välja elada, vaid hämmastav ja kurb on tõsiasi, et kogu selle laviini vallandas vaimulikkond ise.\nMul on alati kahju inimestest (ükskõik mis elualal nad ka töötavad), kes minetavad kaine mõistuse ega vaevu asjade üle järele mõtlema enne, kui nad avalikkuse ette astuvad. See kahjutunne tuleneb pettumusest. Muidugi saab igaüks (kui ta seda tahab) tutvustada ennast avalikkusele just sellisena, nagu ta on. Kui ikka emotsioonid, teadmised ja iseenda ego ei võimalda kaugemale näha, siis nii ka on ja sageli jääbki.\nKoguduse lihtliikmena tekib mul aga kahtlus, kas ikka kõik need, keda tavalises kõnepruugis lihtsalt (kiriku)õpetajateks nimetatakse, on ikka vaevaks võtnud Piibli läbi lugeda ja teavad, mida nad õpetavad. Kas nad ikka on mingil määral kursis nende ainetega, mis võimaldavad õpetada kogudust kristlikus vaimus maailma nägema, mõistma ja tunnetama? Kas nad on juhtumisi mõelnud, et usk põhineb veendumustel ja usaldusel – mõistetel, millel on määrav tähendus nii inimeste ja Jumala kui ka inimeste endi vahelistes suhetes.\nMa arvan, et ei ole. Vastasel korral ei mõistaks nad hukka ühte endi hulgast, kes kuulub klubisse, mis kõikide jaoks pole avatud.\nArusaamad ja veendumused ei kujune mitte ainult tunnete, vaid ka (sic!) mõistuse ja teadmiste pinnal. Neid viimaseid oleks patt alahinnata.\nNäib küll nii, et ka teadmised vabamüürlusest põhinevad paljudel juhtudel vaid sellel, mida pakuvad «Midsomeri mõrvad» ja kõmutekitavad fantaasiaküllased romaanid. Kahju! On ju ka teisi, tõsiseltvõetavaid allikaid, saamaks teada, et «… vabamüürluse eesmärgiks on humaansuse ja vennalikkuse süvendamine kogu kultuuriinimkonnas ja võitlemine mitmesuguste niihästi üksikisikute kui ka riikide ja rahvaste üksteise mõistmist ja rahulikku kooselu takistavate nähtuste vastu» (Eesti Entsüklopeedia 1937).\nKui mõni vaimulik väidab, et vabamüürlaste klubisse kuulumine on pastoritele taunitav, kuna inimesed ei saa sellest aru, kas ei oleks siis ainuke mõistusepärane tee õpetada neid aru saama? Muidugi on kõige lihtsam põhimõte: ma ei tea ega tahagi millestki teada ja kõik see, mida m i n a ei tea, on pärit saatanast, aga kohe kuidagi ei suuda ma leppida, et eesti kirikut püütakse muuta tagurlusevankri eestvedajaks.\nVõtkem aru pähe!\nEelmine: Meie usk ei tohi kõikuda\nJärgmine: Kristlus ja vabamüürlus


- Zumba fitness kaalulangus\nZumba fitness kaalulangus.\nAudentese spordigümnaasium pakub koostöös Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudiga treenerikoolitust õppursportlastele 2—3. Fat Burning koos Zumba-Fitness Zumba fitness on suurepärane võimalus kaotada kaadrid tüdrukutele, kes armastavad Ladina-Ameerika tantse. Seda osa nimetatakse ka südameosaks. Treener Janne juhendamisel sai selgeks imetore tants!\nZumba fitness - tants ja lahja\nSel juhul on relvade ja kaldus lihased kui vaataja saab selle programmi rasket treeningut. Istungid, viies kokku saab teha ise või üksteise. Kasutada seda programmi lisada kellelegi ulatuslikumat Zumba rutiinne, või lihtsalt kerge treening kui aega on vähe.\nZumba algajatele ja edasijõudnud 2 DVD komplekt See 2 DVD komplekt; üks algajatele Zumba ja üks rohkem arenenud osalejad, on midagi selles programmis iga fitness ja kogemuste tase.\nZumba, ladina fitness\nSee on programm, mis on parem, kes on zumba kogemusi ja on valmis võtma oma zumba ja nende sobivust järgmisele tasemele.\nSee on suhteliselt kiire tempo trenni kuid see kui teha regulaarselt, parandab oluliselt oma tervist ja fitness. Zumba fitness on lõbus, intensiivne ja kasulik keha ja vaimu.\nShare on Facebook Share on Twitter Zumba tantsu suund ilmus tänu õnnelikule sündmusele - kuulus treener ja koreograaf Alberto Perez unustas tavapärase muusika klasside jaoks, nii et ta pani plaadi oma autos leitud tantsukompositsioonidesse. Nii aeroobika klass muutus süüteplaaniks. Ja kui sulle ei meeldi igav koolitus - saate kasutada zumba-fitnessi abil klasside programmi "tants ja hudey"! Fat Burning koos Zumba-Fitness Zumba fitness on suurepärane võimalus kaotada kaadrid tüdrukutele, kes armastavad Ladina-Ameerika tantse.\nSee on vormis kasutamine, mida igaüks võib teha, sõltumata vanusest, peruskunto, ajalisi piiranguid ja eelarve. Need DVD aitab teil jõuda oma potentsiaalsete täis Zumba!\nTerve organisatsioon algab tervest meeskonnast Tõsta oma ettevõtte edukust — hoia oma töötajad motiveerituna. Telli oma firmasse tervise- ja motivatsiooni. My Fitness AS. Eliko Haak fitness lifestyle See koolitus on suunatud inimeste personaalse heaolu tunde kasvule, Treener: Alar Ojastu.\nZumba asutaja on Alberto Perez.\nMeie imeline treener nautimas teiste tagant utsitamist Bikini Fitness Camp laager, Kaido Leesmann õpetab suruma, praktiline koolitus koos eriharjutustega. Treener aastast Annan step, dance aerobic, zumba, bodybalance ja bodyjam tunde.\nOlnud eevl-s koolitaja. Rahvusvaheliselt esinenud fitness conventionitel paljudes Euroopa riikides ja lõuna -Ameerikas. Erinevalt muude kaalulangus täiendused Vaarika Nagu toiteväärtuse apteekrit ja isiklik treener, nagu intervalli koolitust ja vastupanu koolitus ja minna.\nTäiendkoolitus: Reval-Sport. Mul on hea meel kutsuda Teid koos sõprade, treener- konsultant. Kolm lihtsat põhjust, miks valgurikkad toidud on kaalulangetuseks hea valik Postitas Kristel Koitla, November 24, valk; kaalulangus.\nKoolitus peab olema huvitav ja koolitajana pean oluliseks enda Toitumisnõustaja ja treener. Zumba Fitness® and the Zumba Fitness logos.\nStudio Your Fitness. Treener Janne juhendamisel sai selgeks imetore tants! Raasiku tantsulapsed koos treener Jannega on juba mitu nädalat rõõmsas.\nJust ladina muusika osutus suurepäraseks lahenduseks uueks treenimisvormiks. Tüüpiline zumba treenimine võtab umbes tunni.\nSee koosneb vahelduvatest kiiretest ja kergetest toonidest. Muusika, mida kombineeritakse, on tavaliselt cumbia, salsa, mambo, flamenco, samba, tango jt.\nZumba treenimist on kaheksa tüüpi ja seda saab harrastada ka basseinides. Zumba kuld on liik, mis on mõeldud ka vanuritele.\nLastele on rohkem zumba, zumba häälestamine hantleid kasutatakse treenides lihaste treenimiseksklassikaline zumba fitness ja palju muud.


💄💋👄 MEIK: Rimmel Stay Põlev vedelad põsepuna toonid - pop roosa ülevaade\nAnu Gupta poolt\nSee on minu IMBB-i esimene postitus ja ma olen väga põnevil. Kui ma hämmastasin mõtlemist ja otsides oma mälupulka, et leida, millist toodet peaksin vaatama, märkasin seda Rimmeli Londonist selle väikese armas valge toru. Toodet nimetatakse Rimmeli säilivaks vedelaks põletuseks. Kas me kõik ei armasta 🙂 ja see toode on suve jooksul selline päästja. Kauplemisel Bootsis märkasin ma seda toodet ja virgutasin selle kohe käsitsi, ja daamid lubasid mulle öelda, et see oli armastus esmapilgul tuleb\nNeed armas beebid jagunevad 5 erinevaks tooniks:\nBerry Touchi 002.\nPeach Flush 003.\nKissed Cherry 004.\nVärv, mida ma täna vaatan, nimetatakse "Pop Pink 001." See on nagu rist geeli ja kreemja mustaga, mis muudab selle nimetuse, jääb õrnema vedeliku põsepuu värvid natuke hämmastavaks. Nad ei ole üldse vedelad ja kuivavad maha ilusaks looduslikuks peitsiks.\nMinu kogemus Rimmeliga säilib vedelas põsepuna toonik - roosa pop:\n001 Pinki pop on helge matt-korall-roosa toon ja see tõmbub naha asemel ülespoole istumiseni. See ei jäta teid kreemjaks ja õline näol ning see on parim osa sellist toodet kuumade suvepäevade ajal. Tekstuur on väga sile ja poisid usuvad, et see kestab nii kaua. Sa lihtsalt kohaldad enne töölt lahkumist ja õhtul, kui koju tagasi pöördute, on ikka veel punakas 🙂 Kui kõik olete punakasõlblik nagu mina, siis see peab teile sobima. Iga kord, kui ma hakkan seda segama hakkama, läheb see pärast paari sekundi möödumist hirmutamist kuni selja ja kandmisega. Ma võin lisada selle toote rohkem, ilma et see kunagi muutuks kepi ja see ei lahenda ka poore.\nMa arvan, et te hindate väga, kui lihtne see on, et seda rakendada ja segu kasutaks ainult sõrmede abil. See kannab nii hästi, isegi minu õlisel nahal, et mul on null kaebusi jääva jõu kohta. Ma arvan, et ainus probleem, mis teil võib olla selle tootega, on aroom, see on keskmise tugevusega, kuid ma armastan seda isiklikult. Muud kui see, see on võitja kogu suunas ja annan talle oma kõrgeima soovituse.\nToote detailid ja koostisosad:\nNüüd vaatame selle ilusa toote plusse ja miinuseid:\nRimme'i plussid sädemega vedelad põsepunased toonid - roosa pop:\nRimmeli miinused jäävad õrnema vedeliku põsepuna - Pinki pop:\nNagu ma juba varem ütlesin, võib aroom mõne teie pärast häirida, aga ma lihtsalt seda armastan.\nKas ma saaksin Rimme'i tagasi osta?\nHell jah, aga erinevates toonides, kuna see väike toru läheb minuga kaua, sest väike kogus toodet on piisav.\nSee maksis mulle ligikaudu 4,49 GBP 14 ml toru eest.\nKindlasti hindan seda 4,5 / 5\nPraeguseks peaksite kõik teadma, et kui palju ma olen selle tootega armastanud ja kuidas see toode on hämmastav. See on nagu üks nendest kõrgekvaliteedilistest kosmeetikatoodetest, mis tunduvad nahale suurepäraselt, kuid väga madalate hindadega. See toode on minu jaoks täielik võitja. Kui keegi teist omab ka seda toodet, oleksin väga tore oma seisukohti.\nRimmel London 3 in 1 Powder Blush - Spring Flower Rimmel London Lasting Finish huulepulk - Tantrum Rimmel London Lasting Finish huulepulk - Royalty Rimmel London Peidake Blemish Concealer Coral huulepulgad: Londoni Diana ja Revlon Matte võrdlus Vichy Normaderm 3 in 1 puhastaja puhastusmaski ülevaade Garnier Light 3 in 1 Fairness Facial Review L'Occitane Spring Cherry iirisev dušigeelide ülevaade Pehme roosa kevadel silma meik Tutvustus Revlon ColorStay Mineral Blush Review Revlon Powder Shampoo - vein koos kõigi # 06 Revlon Powder Blush: kõik on Rosy põhiline põsepuna juhend Tee oma kohev õie sokk: käsi Body Shop'i tubaka lille keha udu ülevaade NYX Single lauvärv - ES55 Spring Flower\nKhadi magusammooniõli ülevaade\nYSL Effet Faux Cil Crème d'Eyeliner - Must Must\n5 päeva lõbusad koos Lotus Herbals-Day 1: Nail Paint\nErinevad viisid, kuidas uhkeldama valgeid pilte\nIisraeli saladused Aasia maailmast\nKuidas naistele rihma valida\nShimmer Body'i kreem, Soufflé & Spray: Dove & Oriflame\nLakme Peacock Eye Quartet, Maybelline Aeg veini ülevaate saamiseks\nGarnier Total Comfort (toitev + pinguldav külmkreem)\nJõulud inspireeritud küünte art õpetus


Tööpuudus Euroopas: Hollandis 4%, Lätis 22,8% (KAART) | EkspressJob tööpakkumised\nadministratiivtööanalüüsavalik sektorfinantsharidus / teadus / kultuur / kunstinfotehnoloogiajuhtiminekinnisvara / ehitusklienditeenindus / kaubanduskorrakaitse / turvateenistuslaomajandusmajandusmüükpangandus / kindlustuspuhastus- ja koristusteenustootminetransport / logistikaturundus / reklaam / PRõigusabi põhihariduskeskhariduskeskerihariduskõrgharidus eestihispaaniainglisenorraprantsuserootsisaksasoometaanivene\navalik sektor (5)\nkinnisvara / ehitus (6)\ntransport / logistika (1)\nturundus / reklaam / PR (5)\nTööpuudus Euroopas: Hollandis 4%, Lätis 22,8% (KAART)\n25.02.2010 Raul Veede\nAllikad: Eurostat ja Ekspressjob.ee\n16 riigist koosneval euroalal kerkis tööpuudus detsembrikuus 10,0 protsendile, teatas Eurostat. Veel novembris oli see 9,9 protsenti ja aasta varem 8,2 protsenti.\nEuroopa Liidus tervikuna oli tööpuudus detsembris 9,6 protsenti, napilt kõrgem novembri 9,5 protsendist. Detsembris 2008 oli see 7,6 protsenti. Eurostati hinnangul oli detsembris Euroopa Liidu 27 liikmesriigis kokku tööta 23,012 miljonit inimest. Neist 15,763 miljonit elas euroalal.\nTartu linna täis töötuid ühe kuuga\nNovembriga võrreldes kasvas töötute arv ELis 163 000 võrra ja euroalal 87 000 võrra - kuukasv oli kolmandiku pisem kui kvartal tagasi. Aastaga kerkis töötute arv 4,628 miljoni võrra ELis ja 2,787 miljoni võrra euroalal.\nLiidu liikmesriikide seas oli tööpuuduse määr endistviisi madalaim Madalmail (4,0 protsenti) ja Austrias (5,4 protsenti). Edetabelit juhib uljalt Läti (22,8 protsenti), kellele isegi Hispaania enam tõsist konkurentsi ei paku (19,5 protsenti).\nEesti kasvukiiruselt teine\nAastatagusega võrreldes on tööpuudus tõusnud kõigis Euroopa Liidu maades. Kõige väiksem on tõus olnud Saksamaal (7,1 protsendilt 7,5 protsendile), Luksemburgis (5,3 protsendilt 6,2 protsendile) ja Belgias (7,1 protsendilt 8,2 protsendile). Kõige järsemalt kasvas tööpuudus Lätis (11,3 protsendilt 22,8 protsendile), Eestis (6,5 protsendilt 15,2 protsendile) ja Leedus (6,5 protsendilt 14,6 protsendile).\nMullusest detsembrist möödunud aasta jooksul kerkis meeste tööpuuduse määr euroalal 7,8 protsendilt 10,0 protsendile ning ELis 7,5 protsendilt 9,8 protsendile. Naiste tööpuudus tõusis samal ajavahemikul euroalal 8,7 protsendilt 10,1 protsendile ning Euroliidus 7,9 protsendilt 9,3 protsendile.\nTööta on iga teine Hispaania ja Läti noor\nDetsembris oli kuni 25aastaste noorte tööpuudus euroalal 21,0 protsenti ning ELis 21,4 protsenti. 2008. aasta detsembris oli see vastavalt 17,0 ja 16,9 protsenti. Kõige madalam oli noorte tööpuudus Madalmail (7,6 protsenti), kõige kõrgem aga Hispaanias (44,5 protsenti) ja Lätis (43,8 protsenti mullu IV kvartalis).\nVõrdluseks oli detsembrikuine tööpuudus Ameerika Ühendriikides 10,0 protsenti ning novembrikuine Jaapanis 5,2 protsenti.\nVõrdle seisu kvartalitagusega: Viinakuu uputas Euroopa töötusse\nLoe ka: Eesti tööpuuduse kaart: 18. veebruar 2010\nUued töökohad Euroopa Liidus jaanuaris 2010\nSuurkoondamised Euroopa Liidus jaanuaris 2010


FOTOD: Kõik olid kohal! J.M.K.E. tähistas Rock Cafés raju peoga 30.sünnipäeva - Publik\nFOTOD: Kõik olid kohal! J.M.K.E. tähistas Rock Cafés raju peoga 30.sünnipäeva\nJ.M.K.E. sünnaFoto: Priit Simson\n23. jaanuaril tähistas Rock Cafés oma kolmanda aastakümne täitumist korraliku peoga legendaarne punkbänd J.M.K.E. Bändi karismaatilise liidri Villu Tamme arvates on nii pikk tegutsemine tänase päevani teatavas mõttes arusaamatus, aga J.M.K.E. värvikas ajalugu kõneleb teist keelt. Kõlas terve rida Eesti punk-kultuurile hümnidena kõlavaid lugusid. Õhtumaa viimaseid tunde aitasid juubilaril mööda saata kauaaegne sõprusbänd Psychoterror, endiste bändikaaslaste taasloodud projekt Hot Kommunist, juba tuntust rebiv Tartu hardcore-punk kollektiiv SS Robot ja ajalooline Soome hardcore-punk legend Rattus, mille kiiluveest on tõusnud bände Rytmihäiriöst Sepulturani.\nKatrin Lust ekslikust Psychoterrori Freddy seostamisest kunstivandalismiga: tegu oli...\nPUNKVIKTORIIN: Testime pungivana Hardi Volmeri teadmisi ehk 6 küsimust ja 1 vastus!\nPsychoterror ei tea, mitmes plaat neil ilmus\nVillu Tamme ordenist: oleks ma täis tätoveeritud ja augustatud hull, kannaksin kindlasti...\nLeslie Laasner: Villu Tamme on geenius\nMart Juur parima plaadi valikuga rahul: kõik teavad, kes on Villu Tamme!\nVillu Tammele tõid Soome puudega eurolauljad pisara silma: tänavu võib juhtuda, et vaatan...\nFOTO: Villu Tamme sattus kasvaja pärast haiglasse: ei pääse te minu kaunist lauluhäälest,...


Teder: lubage samasooliste kooselu registreerimist - Eesti Päevaleht\nTeder: lubage samasooliste kooselu registreerimist\nSiiani on pidurit tõmmanud IRL, Reformierakond on selles küsimuses pigem pooldav.\nÕiguskantsler Indrek Teder analüüsis MTÜ Seksuaalvähemuste Kaitse Ühing palvel Eesti seadusandlust ning soovitas justiitsministril algatada samasooliste isikute partnerlussuhteid reguleeriv seaduseelnõu.\nÕiguskantsleri sõnul on põhiseadusega vastuolus olukord, et Eestis pole õiguslikku raamistikku samasooliste isikute püsiva kooselu reguleerimiseks. Ometi jäi ta seisukohale, et Eesti riigil ei ole põhiseadusest ega rahvusvahelisest õigusest tulenevat kohustust võimaldada samasoolistel isikutel abielu sõlmida. Põhiseadus seda edaspidi tegemast siiski ei keela, tõdes ta. Justiitsminister Kristen Michal märkis eile taas, nagu Reformierakonna esindajad on seda varemgi öelnud, et arutelu edasine käik sõltub nende valitsuspartneri, ehk siis Isamaa ja Res Publica Liidu hoiakust.\nTeisisõnu – Reformierakonna silmis on mõeldav muuta kehtivat regulatsiooni nii, et oleks tagatud partnerite vastastikused, peamiselt varalised õigused ja kohustused. Kuid abielu peaks ka nende arvates jääma vaid mehe ja naise vaheliseks suhteks. „Küll ei välista me praktiliste küsimuste lahendamist kas seaduse tasandil või eraõiguslike lepingutega ja selleks vajalike lahenduste leidmist,” kirjutas Michal.\nReportaaž: naised toetavad homosid enam (75) 08.06.2011\nTeadupärast on justiitsministeerium samasooliste temaatikaga juba mitu aastat püüdnud tegelda, kuid kõik muudatusettepanekud on jäänud toppama poliitilise konsensuse puudumise taha. Juba 2009. aastal tegi ministeerium mahuka analüüsi mitteabielulise kooselu võimalikest variantidest. See saadeti arvamuse avaldamiseks kõigile fraktsioonidele ning suurematele organiseerunud huvigruppidele. Asjale panigi siis põhimõtteliselt kriipsu peale IRL-ist laekunud kategooriline ei.\nRegistreerimise pooldajate hulgas oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, sotsiaalministeerium, Eesti naisteühenduste ümarlaud, 1974 isikut andsid oma pooldava allkirja. Registreerimise vastased olid aga IRL, Kristlikud Demokraadid ja religioossed ühendused. IRL väljendas oma kindlat eitavat positsiooni ka kevadiste valimiste ajal.


08:29 teisipäev, 07.07.2020\nKalastik on võrlemisi liigivaene; põhilised asukad on ahven, särg, roosärg, haug ja linask. Kohalike elanike teatel olevat järves ka latikat ja angerjat. Esineb mõni üksik jõevähk.\nJärv on väärtuslik kalastamiseks ja puhkekohaks sobivuse tõttu.


Koht: Leevre küla\nMärjamaa Valla kaunima küla Leevre uhked postkastid.\nPostkast Pärnu maantee ääres metsas\nPostkast Lääne-Virumaal, seda kaunikest ei tahaks küll rämpspostiga risustada :)\nAutor: Kasper Mäe\nAutor: Inge Alupere\nAjamasinas on aeg seisma jäänud.\nMeie postkast on tore selle poolest, et see on valmistatud puidust, värvitud õlivärviga ning käsitsi maalitud. Asub maakodus, värava küljes. Kujutatud on sellel kahe pere lemmik- jm loomad.\nSai uus postkast paigaldatud.\nVanasti piima, nüüd posti!\nAutor: Rain Aduson\nKoht: Peetri alevik\nVana Saaremaalt pärit piimaanum on muudetud postkastiks, mahutab hästi ka reklaammaterjale :)\nLehtpuust postkast Lehtpuu tänaval\nPostkast Helme vallas\nAutor: Kalle Moosus\nKoht: Helme vald Patküla küla\nHillar Soometsa valmistatud postkast. Tõstsime selle uue postkasti ümber praegusesse asukohta, sest maaomanik kelle põllunurgas asusid postkastid juba nõukogude ajast saadik, ei kannatanud sugugi meie uut postkasti ja paigaldas isegi postkasti juurde "eravaldus" sildi, et me üle kraavi ei oleks tohtinud isegi posti järgi minna. Praegune maaomanik, kelle maale tõstsime postkasti, oli sellega rõõmsalt päri, et postkast tema maal asuks. Ja endine maaomanik sai oma maale 2 ruutmeetrit pinda juurde. Helme vald, Patküla\nAutor: Eve Neito\nKoht: Kohala küla, Sõmeru vallas, Lääne-Virumaal\nViimased ligi 30 aastat on olnud see vana piimaputka postkastiks ühele piirkonnale Kohala külas. Viimastel aastatel on mõned talud lisanud enda kodutee otsa postkasti aga endiselt käivad vanasse piimaputkasse paari pere ajalehed.\nSiia mahub nii mõndagi!\nVõib ka nii.... Minu armas ja mahukas postkast. Nii mõnigi pakk on mind seal oodanud. :)\nTäiesti töötav postkast Muhu saarel Oina külas. Siiani on kõik postiljonid küsimatagi aru saanud, milleks on kiviaia peale pandud piimanõu!\nAutor: Elisabett Evestus\nKoht: Joosu küla\nMinu isa tehtud postkast, mis on kõige omapärasem, mida ma näinud olen!\nAutor: einar tiits\nkõndisin mööda tänavat ja märkasin postkasti ja lapsepõlv tuli meelde.\nPostkast, kuhu keegi enam kirju ei too.\nAutor: Jüri Kapp\nTundub, et minu postkasti peetakse turvaliseks: keegi on sinna sisse pugenud ja piilub.\nAutor: Gaila Järvsalu\nKoht: USA, Nevada, Route 66\nVanad postkastid Route 66 ääres.


Siivutult käitunud õpetaja sai sule sappa\nSaksamaal karistati 37-aastast reaalkooli õpetajat kümnekuuse tingimisi vabadusekaotusega, lisaks peab ta maksma 5000 eurot. Õpetaja suhtles sotsiaalmeedias enda alaealiste õpilastega ja tegi neile siivutuid ettepanekuid. Paremate hinnete jaoks pidid nad teda suudlema või saatma endast aktifotosid, vahendab Der Spiegel. Ükski õpilane teda suudlema ei nõustunud. Küll aga saatis 14-aastane tüdruk endast siivutuid fotosid, vältimaks halbade hinnete tõttu vanemate koolikutsumist. Õpetaja vallandati.\nKüürakat parandab vaid haud\nHiljuti jõudsid Tübingeni, Houstoni ja Illinois’ ülikoolide teadlased järeldusele, et keskmiste ja halbade hinnetega õpilased muutuvad ebakindlaks, kui nende ümber õpivad paljud lapsed hästi, mistõttu võivad nende õpitulemused veelgi halveneda, vahendab Der Spiegel. Järeldus põhineb USA-s 380 000 õpilase seas 1960. aastal korraldatud uurimusel. Osalejaid küsitleti võimalusel ka 11 ja 50 aastat hiljem. Nõrgemad kaotasid usu enda võimetesse, mistõttu läks neil elus hiljem näiteks tööalaselt halvemini.\nHarvardi ülikoolil lasub diskrimineerimissüüdistus\nBostonis on Harvardi ülikooli vastu käimas kohtuasi, mis võib tulevikus muuta ülikooli sisseastumiskatsete süsteemi, vahendab The Guardian. Nimelt väidetakse, et Harvardi ülikool diskrimineerib Aasia päritolu ameeriklasi, mistõttu on neil teistest raskem ülikooli sisse saada. Kuigi testide ja hinnete poolest on nad edukad, antakse neile pigem vähem punkte isikuomaduste kategoorias, kus hinnatakse näiteks lahkust ja meeldivust. Osa asiaate aga kaitseb ülikooli, kuhu võetakse vastu ainult 4, 59% soovijatest.\n„Sõrmuste isanda“ lavastaja tegi Inglise koolidele õppefilmi\n„Sõrmuste isanda“ filmidega kuulsaks saanud režissöör Peter Jackson tegi Suurbritannia koolide jaoks filmi I maailmasõjast, vahendab tes.com. Filmi saab kasutada näiteks inglise keele ja ajalootundides. Filmile annab särtsu fakt, et selle loomisel on kasutatud ajaloolisi kaadreid ja helifaile, mis on säilinud sõjamuuseumis ja BBC arhiivis, lisaks 600 tunni ulatuses salvestatud veteranide intervjuusid. Värvifilm „They Shall Not Grow Old“ („Nad ei vanane“) tähistab saja aasta möödumist I maailmasõja lõpust.


„Läbimurre” Psilotsübiiniühend on FDA poolt kiiresti jälgitav - ostke maagilisi seeni, maagilisi trühvleid ja mikrodoseerumist loominguliseks ja vaimseks parandamiseks või antidepressantideks.\n„Läbimurre” - FDA poolt kiiresti jälgitav psilotsübiiniühend\nFDA annab psilotsübiinile olulise tõuke\nUue ravimi heakskiitmise protsess on arusaadavalt aeglane, kuid samas ka üsna masendav. Harvaesinevas vormis on FDA (USA Toidu- ja Ravimiamet) andnud kliinilise uuringu nii võluseentes kui ka trühvlites leiduva hallutsinogeense aine Psilocybin, läbimurre teraapia ”tähistust sel aastal teist korda, mis võimaldab tavapäraselt tigutempoga protsessi oluliselt kiirendada.\nPsilotsübiini katsed toimuvad kõikjal\nMitmed kliinilised uuringud ja ettevõtted kogu USA-s käivad praegu psilotsübiini testidega. Selle aasta alguses korraldas uuring Compass Pathways, "eluteaduste ettevõte, mis on pühendunud patsientide juurdepääsu kiirendamisele vaimse tervise tõenduspõhisele innovatsioonile", "läbimurdeteraapia" määrajaks psilotsübiini ümber keerlevale käimasolevale uuenduslikule ravile. Psilotsübiinravina viidatud uuringu eesmärk on välja selgitada psilotsübiini võime ravida raskeid depressiooni juhtumeid, kui patsient pole reageerinud muudele ravivormidele. Põhimõtteliselt viimane võimalus patsientide jaoks.\nUus uuring “läbimurdeteraapia”!\nTäna juhib kõnealust uuringut Wisconsini asustatud Usona Instituut, mis on mittetulunduslik meditsiiniliste uuringute organisatsioon, mis keskendub psilotsübiinil põhinevatele ravimeetoditele ja ravile. FDA sai ka läbimurdeteraapia nimetuse. Nende uuringus osaleb 80 USA-s osalejat, kes põevad MDD-d (raske depressioonihäire, depressiooni kliiniline nimetus) ja keda ravitakse ühe annuse psilotsübiiniga. Uuringus keskenduti psilotsübiini kui depressiooniravi ravile.\nInimkonnale hiiglaslik hüpe?\nSelle uuringu ja aasta alguses COMPASSi läbi viidud uuringu vahel on aga tohutu erinevus ja selle olulisust ei tohiks alahinnata. Usona uuring on mõeldud psilotsübiini üldiseks kasutamiseks depressiooni raviks, mis on pigem esimene valik või raviviis, mitte aga viimase võimalusena, nagu on näidanud COMPASSi varasemad uuringud. Selles uuringus uuritakse põhimõtteliselt psilotsübiini tõhusust antidepressantide kõige tüüpilisemate vormide, näiteks SSRI-de asendajana või alternatiivina.\nKuidas saab kliiniline uuring nimetada läbimurdeteraapiat?\nFDA andmetel on see määramine nõudmisel kättesaadav kõigile kliinilistele uuringutele, kui uuring võib anda esialgseid tõendeid selle kohta, et kõnealune ravim on juba olemasolevate ravimeetoditega võrreldes märkimisväärselt parem.\nMis sobib ühele, on hea kõigile!\nSee on põnev aeg kõigile, kes on jaganud psilotsübiini kogemusi, alates harrastusharrastajatest kuni enesemedikaatoriteni, nimelt võlu seente ja trühvlite kaudu ning kes teavad selle suurt potentsiaali nii meditsiiniliselt kui ka vaimselt. Psilotsübiini jõudmine praeguse ravi esirinda võib olla inimkonna jaoks suur samm edasi, kuna psilotsübiini ümbritsevad uuringud avavad pidevalt uusi uksi ja vastavad vanadele küsimustele. Ülalnimetatud kliinilised uuringud tugevdavad meie võlujõu seente ja trühvlite tarnijana kõigile, kes seda proovida soovivad!\nEelmineeelmineAvatakse Johns Hopkinsi meditsiini uus mitme miljoni psühhedeelsete uuringute keskus !!\njärgmineRam Dass suri 88-aastaseltjärgmine


Laskesuusatamine - Lehekülg 97\nNäidatakse tulemusi 1 921 kuni 1 940, kokku 1944\n16.03.21, 10:28 #1921\nNii laskesuustamises kui ka kahevõistlejatel jne on teatud toetajad peale skandaali öelnud, et nemad lõpetavad uuest hooajast toetamise ära (kuigi varasemalt oli ikkagi hoiak, et ei nemad kao kuhugi). Põhiline tegur ikkagi on see Annuse keiss.\nMugav põhjendus ju. "Ei, teie tulemused ei ole sitad ja meil on rahaliselt kõik ilgelt hästi, aga, näe, Pealtnägija!"\n16.03.21, 10:53 #1922\nAaaa okeii no ju sul on õigus siis.\n16.03.21, 11:00 #1923\nJah, ilmselt ongi.\n16.03.21, 12:43 #1924\nJalgpalliga hetkel seonduv on ju hoopis teine teema. Kui Mõnu ja ka kohe jalgpalli hakkavad võrdluseks tooma ning sina ka, siis see näitab kui kaugel on sellest asjast arusaamine. Ega niisama ka spordiga seotud inimesed selle teemakohta sõna ei võtnud tol hetkel.\nOT ka - Norrakad hakkavad tõesti liiga metsikult medalitel kanda kinnitama ja varsti on naiste murdmaasuustamise sarnane masohhism.\nKes need toetajad lahkuvad?\nJalkast - seos on. Kasvõi see, kuidas Kalju asjapulgad meediat süüdistavad. Ja see meedia süüdistamine on üsna läbivaks muutunud kõikides teemades. Ka spordiväliselt. Lihtne asi, mille taha pugeda.\n16.03.21, 18:58 #1925\nArnd Peiffer lõpetas karjääri.\n16.03.21, 20:20 #1926\nNo Pealtnägija mõju on juba sinnagi jõudnud!\n17.03.21, 11:12 #1927\nKalju teema on nii teistsugune ma isegi ei suuda viia end sinna levelile, et hakata ettekujutama, kuidas sa jõehobu lükkad rakvere lihakombinaadis sealiinipeale ja saad lastevorsti. Me räägime täiesti erinevatest asjadest.\nMinu asi ei ole täna välja öelda täpseid nimesid, kes lahkuvad, aga lihtsuse mõttes sa võid paluda alati mõnel ajakirjanikul uurival viisil mõned kõned sponsoritega seoses teha ja siis võib julgelt väita, et pole kedagi alles.\n17.03.21, 11:31 #1928\nNo sel juhul on liidul aeg ka reaalselt tööd teha ja otsida uusi sponsoreid. Ja ilmselt on see aeg ja koht kus nii Olümpiakomitee kui ehk isegi riik peaks sekkuma.\n17.03.21, 12:47 #1929\nMilleks siis väita, et raha lahkub kui pole valmis seda millegagi isegi kaudselt tõestama, näitlikustama jne.\n21.03.21, 17:23 #1930\nIga nv päris selliseid olusi ka nüüd sportlastele soovida ei taha, aga vahelduseks ikka lõbusalt kreisi.\n21.03.21, 18:50 #1931\n21.03.21, 18:59 #1932\nTuuleloterii, meeste sõidus oli juba tasasem veidi.\n21.03.21, 19:00 #1933\nMeeleheitlikult üritad ka buumerite sekka tulla?\n21.03.21, 19:04 #1934\nVaatasin sport.err.ee küljele, et siis tuul oli?\n21.03.21, 19:33 #1935\nTa tahab ka nii lahe nagu Tõnis Niinemets olla.\n21.03.21, 19:34 #1936\njah. 2 päeva oli tuul väga suur faktor. Täna tõsteti sõidud isegi hilisemaks et tuul vaibuks veidi\n23.03.21, 15:10 #1937\nUuel hooajal loodan, et Niinemets saab disklahvi.\n07.04.21, 20:33 #1938\n07.04.21, 20:41 #1939\nKes meist kandideerib ?\n11.04.21, 13:43 #1940\nOn neid treenereid üldse vaja, kui sportlased ise otsustavad, kui palju mingi päev treenida? Keegi veel imestab, miks me sõita ega lasta ei oska.😃 Ei kujuta ette, et Norra või Venemaa või Saksamaa sportlane ütleb treenerile hommikul: “Kuule mul peaks täna küll 4h trenni olema, aga ma teen 1h. Vaata mulle sinna tunni sisse mingid harjutused.”


Ajalooline ülevaade - Kooriühing\nESIMESTEST KOORIDEST EESTI KOORIÜHINGUNI\nEESTI KOORIÜHING (ingliskeelse nimetusega Estonian Choral Association) on kõiki eesti koore ja puhkpilliorkestreid hõlmav katusorganisatsioon (umbes 30 000 liiget), mis peab kooride ja koorijuhtide andmebaase, vahendab informatsiooni, korraldab laulupäevi, kontserte, koolitust, festivale, konkursse jm kooriüritusi (rahvusvahelised koorifestivalid “Tallinn…”, seminarlaagrid Vigalas jt), teeb koostööd teiste loominguliste liitude ja organisatsioonidega.\nEesti Kooriühing on Rahvusvahelise Koorimuusikaföderatsiooni (IFCM) ning Euroopa Kooriassotsiatsiooni Europa Cantat liige.\nESIMESED KOORID JA PUHKPILLIORKESTRID\nEesti laulu- ja pillikoorid (ehk pasunakoorid või puhkpilliorkestrid) hakkasid kujunema 19. sajandi alguses.\nEestlaste koorid tekkisid balti-saksa kooride eeskujul ja nende levik oli otseses seoses kohaliku hariduselu arenguga. Koorid tegutsesid enamasti kihelkonnakoolide ja kirikute juures, juhtideks peamiselt koolmeistrid (nn maa sool) ning köstrid. Eesti koorimuusika ajalukku on oma nimed kirjutanud Põltsamaa laulukoor (asut 1840), Torma laulukoor (1844) jt. Linnades hakkas kõlama eestlaste koorilaul alles siis, kui Johann Voldemar Jannsen asus Tartusse. Vanemuise ja Estonia Seltsi asutamisega 1865. a loodi kooridele esimesed organisatsioonilised alused.\nPillikoorid tegutsesid algselt peamiselt vennastekoguduste juures. Tähelepanuväärne oli 1818. aastal asutatud eesti pasunakoori tegevus (koosseisus 14 -18 mängijat), milles said oma esimese õpetuse ka Adam Jakobson (C. R. Jakobsoni isa) Tormast ning Taavet Wirkhaus (D. O. Wirkhausi isa) Väägverest. Need mehed panid oma kodukohas aluse pasunakooridele, mille tegutsemine oli aastakümneid eeskujuks ja innustajaks. Orkestreid tekkis Kärknas, Kursis, Põltsamaal jm.\nSõrvemaa laulupüha Ansekülas (1863) oli esimesi kooride ühislaulmisi, järgnesid laulupühad Jõhvis (1865), Simunas (1866), Uulus (1867) jm.\n19. sajandi 60ndate aastate rahvusliku liikumise tõusulaine haaras jõuliselt kaasa ka laulukoorid. Jannsen mõistis, missugust rahvast liitvat mõju võib avaldada ülemaaline kooride ühisesinemine ning viis edukalt ellu üldlaulupeo idee. Eesti esimene üldlaulupidu 1869. aastal andis tugeva tõuke koori- ja puhkpillimuusika arengule. Järk-järgult kujunes välja rahvuslik repertuaar, lisandusid üha uued kooriliigid jne. Kooride ja puhkpilliorkestrite arengust saab teatud pildi vaadates läbi laulupidude prisma. Esimesel kolmel üldlaulupeol (1869, 1879, 1880) osalesid ainult meeskoorid ja puhkpilliorkestrid. Segakoorid pääsesid esmakordselt IV üldlaulupeole (1891) – lõppes naislauljate diskrimineerimine korraldajate poolt. Naiskoorid lisandusid X üldlaulupeol (1933). Lastekoorid laulsid esmakordselt VII üldlaulupeol (1910), pärast pikka vahet – alates XII üldlaulupeost (1947) – on nad püsivad osalejad. Poistekoorid osalevad alates XV üldlaulupeost (1960). XIV kuni XX üldlaulupeoni olid kaastegevad omaette liigina vene koorid (nüüd laulavad vene koorid kaasa vastavas kooriliigis). Mudilaskooride debüüt oli I koolinoorte laulupeol (1962), üldlaulupeole lisandusid nad alates XXIII üldlaulupeost (1999).\nKui esimesel üldlaulupeol esines 845 lauljat ning pillimeest, siis tsaariaja viimaseks (VII) üldlaulupeoks (1910) oli osalejate arv kasvanud 10 000ni. Eesti Vabariigi ajal oli osavõturohkeim X üldlaulupidu (1933): 16 500 lauljat-mängijat. Pärast II maailmasõda jätkus lauljate ning mängijate hulga kasv jõudsasti, üldlaulupidudel osales neid varieeruvalt 26-30 tuhat. Kuna üldlaulupeole polnud võimalik vastu võtta kõiki soovijaid, piirati eeskätt laste osalust ning jõuti järeldusele, et tuleb hakata korraldama üldlaulupidude vahel koolinoorte laulupidusid – esimene 1962. aastal (initsiaatorid Heino Kaljuste ja Aksel Pajupuu). Tänaseni on neid toimunud 8. Osavõtjate hulk on stabiliseerunud 20 tuhande tasemel.\nEESTI LAULJATE LIIT – KOORIÜHINGU EELKÄIJA\nKuni Eesti Vabariigi tekkimiseni ühendasid koore siin-seal mitmesugused kultuuriseltsid – Vanemuine ja Estonia Selts olid juba mainitud.\n1919. aastal tegi Tallinna Meestelaulu Seltsi koorijuht Konstantin Türnpu ettepaneku luua Eesti Lauljate Liit, mis võtaks enda kätte kogu kooriliikumise juhtimise. Eesti Lauljate Liit asutati 1921. aastal. ELL eesmärgiks oli üldlaulupidude korraldamine, koorilaulu ja puhkpillimuusika edendamine ning organiseeriv tegevus. Liitu juhtis kooride ja orkestrite esindajaist koosnev volikogu, selle nõukogu ja juhatus. Innukaiks kaasalööjaiks olid tunnustatud dirigendid: Juhan Aavik, Raimund Kull, Julius Vaks, Tuudur Vettik, Evald Aav, Gustav Ernesaks jt. ELL korraldusel toimusid VIII kuni XI üldlaulupidu. Hindamatu tähtsus oli kuukirjal Muusikaleht. Liit andis välja uudisteoseid ja muusikakirjandust, laulupeonoote ja seeriaid “Rahvakoorid” ning “Eesti laul”, oli Eesti suurimaid noodikirjastajaid ja levitajaid, ühtlasi ka kasutaja. ELL korraldas koorivõistlusi ning koori- ja orkestrijuhtide kursusi. Eesti Vabariigi lõpuaastail oli ELL-i liikmeid umbes 25 000 (ligi 800 kollektiivi).\nEesti Kooriühing on Eesti Lauljate Liidu (ELL) õigusjärglane. Omaaegne ELL nägi oma ülesannet muusikakultuuri tõstmises ja rahvusliku ühtsustunde kasvatamises. Selle teostamiseks korraldati üld- ja maakondlikke laulupidusid, kirjastati ja levitati muusikakirjandust (noodid, trükised, kuukiri Muusikaleht), edendati muusikaharidust (muusikakoolid Tallinnas ja Tartus töötasid aastast 1919), asutati toetusfonde, korraldati koorijuhtide instrueerimisi ning kooride vahelisi sidemeid. Moodustati maakondlikud osakonnad, mis tegelesid kohtadel laulupidude korraldamisega; tegevust alustasid kooriliikide sektsioonid.\nELL suurimaks ettevõtmiseks jäid laulupeod, mille osalejate arv pidevalt kasvas. Viimasest sõjaeelsest, XI laulupeost (1938) võttis osa üle 17 000 laulja-mängija.\nKOORIMUUSIKA NÕUKOGUDE AJAL\n1940. aasta suvel tõi Nõukogude Liidu ekspansioon kaasa kõigi Eestis tegutsenud seltside ja ühenduste likvideerimise. Lammutati ka Eesti Lauljate Liit. Koori- ja orkestrimuusika suunamine sai uue riikliku korralduse kohaselt Rahvaloomingu Maja ülesandeks, katsed nn saksa ajal lauljate liitu taastada jäid episoodilisteks.\nSõda, repressioonid ja hilisem saksa okupatsioon mõjusid kooriliikumisele laastavalt. Punavägede lähenedes 1944. aastal siirdusid pagulusse paljud koorilauljad ja dirigendid (sh Juhan Aavik, Eduard Tubin, Verner Nerep, A. Kasemets, Roman Toi jt), jõudes peamiselt Rootsi ja Saksamaale. Ka piiri taga püüti hiljem elustada ELL tegevust, korraldada laulupidusid ja -päevi. 50 aastat hiljem – XXI üldlaulupeol (1990), liitusid väliseesti koorid taas laulupidude peahoovusega.\nEestis läks kooriliikumine kommunistliku partei ja valitsuse kontrolli alla. Tööd alustasid kutselised koorid (Riiklik Akadeemiline Meeskoor – praegu Eesti Rahvusmeeskoor, Eesti Raadio Segakoor – likvideeriti 1995), muusikaõppeasutuste juures avati koorijuhtimise osakonnad. Kooriliikumist juhtis Rahvaloomingu Maja, üldlaulupidude korraldamist hakkas juhtima Üldlaulupeo Peakomisjon. Sisulises töös etendas oma osa Rahvaloomingu Maja muusikaosakond, reaalset korraldustööd tegi üldlaulupeo büroo (alaliselt tegutsev 1962. aastast). Aja jooksul suurenes peakomisjoni juures tegutsevate laulupeo repertuaaritoimkondade roll – kujunesid välja koori- ja orkestriliikide sektsioonid, mis ühendasid oma ala häid spetsialiste – koori- ja orkestrijuhte ning heliloojaid. Sektsioonide esimehed koondusid nn sektsioonide nõukogusse, mida juhtis Gustav Ernesaks.\n1960ndatel valmis uus laululava, loodi Vabariiklik Koorijuhtide Segakoor (VKS), hakati korraldama üle-eestilisi kooriliikide laulupäevi, üldlaulupeod muutusid suurejoonelisteks pidustusteks, arenes uue helikeelega koorilooming (Veljo Tormis, Ester Mägi, Eino Tamberg, Anti Marguste jt). Kõige selle tulemusena õnnestus tookordsetelt võimudelt saada nõusolek kooride ühtse katusorganisatsiooni loomiseks.\n28. märtsil 1982 asutatud Eesti Kooriühingu põhilisteks eesmärkideks sai koori- ja puhkpillimuusika edendamine, repertuaari muretsemine ja levitamine, kontaktide loomine, üldlaulupidude organiseerimisele kaasaaitamine, koorifestivalide korraldamine. Korraldati kooride ja orkestrite võistlusi: meeskooridele 1983 ja 1988; naiskooridele 1987; segakooridele 1987, kammerkooridele 1986, 1988 ja 1992; kooride vokaalkvartettidele – 1986, 1987 jne. Suurteks ettevõtmisteks on olnud rahvusvahelised koorifestivalid “Tallinn …” (esimene festival toimus 1972. aastal).\nAlates 1983. aastast on Kooriühing korraldanud koorijuhtidele ja muusikaõpetajatele igasuviseid seminarlaagreid Vana-Vigalas. Tänini on Vigala laager Eesti suurim koorijuhtide ja muusikaõpetajate koolitusprojekt, kus osalejate arv on juba aastaid stabiilsena püsinud.\nEesti Kooriühingu esimehed:\n1982 – 1986 Gustav Ernesaks\n1986 – 1996 Venno Laul\n1996 – 2000 Ants Soots\n2000 – 2012 Aarne Saluveer\n2012 – 2013 Veronika Portsmuth\n2013 – mai 2019 Raul Talmar\n2019 – … Hirvo Surva


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Teated ja tähendused III. Leo Tolstoi.\nPraegu võib haritud Euroopa inimeste püüetes silmapaistvat vaimlist voolu märgata, mis oma sihile põhjendust leidis Nietzsche poolt. Võimupüüe – Wille zur Macht, mis üliinimese kaudu ennast läbi viib ning mis oma teokstegemisel juhtsõna „werde hart” – saa kalgiks, hoolimatuks – tarvitab. See oleks Nietzsche õpetus inimesesoole. Euroopa poliitikas ja tegevas elus on õpetus õige silmapaistvalt poolehoidjaid leidnud.\nLeo Tolstoi õpetus käib põiki sellele õpetusele vastu. Ometi ulatuvad mõlemate õpetuste juured ühele poole: Schopenhaueri mõtteteaduslikkude vaadete alale.\nTolstoi on vaimustusega Schopenhaueri töösid lugenud. Ta nimetab Schopenhauerit kõige geniaalsemaks inimeseks, ning tunnistab, et Sch.-i tööd teda tema endistes vaadetes põhjalikult on vapustanud. Niisama on Nietzsche tõendanud, et niipea kui ta ühe Schopenhaueri töö oli läbi lugenud, siis tal selge oli, et ta neid kõiki loeb.\nLeo Tolstoi õpetusest paistavad Schopenhaueri ja selle täiendaja E. von Hartmanni vaated õige selgelt välja. Isegi mõista ei teinud Schopenhauer Tolstoid selleks, mis ta oli, kuna ometi paljud Schopenhauerit ja Hartmanni on lugenud, aga vähe – Tolstoideks on saanud. Alus – suureks saada – oli täiesti Tolstoi oma…\nEnam kui ükski teine näitab Schopenhauer rahvaste sugulust – nende paremaid ja sügavamaid mõtteid võrreldes. Ta näitab, et inimene oma mitmes kujus õieti ühe ja sellesama – „Wille” välimine ilmutaja on, milleks ta indiviidi näol – principium individuationis – alal saab. Oma suurepärase eetika õpetuse rajab ta sellepärast – kaastundmuse peale (Mitleid – Mitgefühl), mille põhjaks inimese südame aimus on, et meie kõik üks ja seesama oleme, et meie kaasinimese kannatus õieti meie oma kannatus on. Meie oleme sugulased, vennad, mitte ainult inimestega, vaid terve elava loodusega: taimede ja loomadega, kes niisama ühe ja sellesama „Wille zum Leben” objektilised esitajad on.\nSellepärast nõuab Schopenhaueri eetika – kõlblusõpetus – kaastundmust loomadega ja nõuab seda tungivalt. Tark Moebius kiidab Schopenhauerit tema loomakaitse õpetuse pärast ja arvab, et Schopenhauer juba sellepärast üksi terve inimesesoo tänu ära on teeninud. See õpetus on palju poolehoidjaid leidnud iseäranis Inglismaal, kus üldse Schopenhaueri õpetused ennem tähelepanemist leidsid kui kuskil mujal.\nSchopenhauer näitab, kuidas kõigi rahvaste õpetustes ja india – Budha – õpetuses iseäranis see kaastundmuse vaade tarkade elus mõõduandev on olnud. Ta näitab, kuidas usuõpetustes rahvaste juures principium individuationis’est on katsutud tahtmise eitamise kaudu – askeesi teel üle saada, et terve ilmaga ennast üks tunda. Ta näitab, kuidas kõikide usu põhjas üks ja seesama tegur kihutajaks on olnud, ning kiidab ja ülistab iseäranis Budha õpetust, kus Schopenhauer oma mõtteteaduslikkude vaadete kõige täielisemat esitajat ja põhjendajat leiab. Kristuse õpetust ja kiriku õpetust arvustab Schopenhauer sügavalt ja vaimukalt ja on ka selles asjas teerajajaks olnud.\nKõikide nende Schopenhaueri õpetuste jälgesid leiame Leo Tolstoi juures. Leo Tolstoi jättis lihasöömise, et isiklikult loomade tapmise vastu seda tuntavamalt välja astuda. Tolstoi on palju kirjutanud Budha õpetustest ja on katsunud väikeste jutukeste kujul india rahva sügavusi oma rahvale näidata. Suur „rahvusvaheline” kaastundmus, mis Tolstoi oma viimastes väikestes töödes avaldab, see rahvaste armastus, mida ta kuulutab, on Schopenhaueri filosoofia läbi põhjendatud.\nOma kunstipüüded seab Tolstoi eetilistele alustele ning läheb sellepoolest teistest esteetikaõpetustest lahku. Oma töös „Mis on kunst” näitab ta, et kunsti ülesanne on vahendiks inimestele olla, millega Tolstoi kunst ju õieti siis Schopenhaueri eetika alale, kaastundmuse alusele asub.\nE. v. Hartmanni õpetus „Philosophie des Unbewussten” on niisamuti Leo Tolstoi peale, nagu ta ise tunnistab, oma mõju avaldanud.\nE. v. Hartmann on õieti Schopenhaueri täiendaja.\nSchopenhaueri „Wille” saab tema juures „teadvusetuks” – „das Unbewusste”.\nIseäranis paistab Tolstoi romaanis „Kreutzeri sonaat” minu arvates Hartmanni pessimistlik õpetus elu täielisest illusioonist välja. Tolstoi näeb inimese õnne inimesesoo vabatahtlikus kadumises, kus inimesed „tahtmise eitamisega” vabatahtlikult lastesünnitamisest lahti ütlevad ja sellega kõigele hädale ots peale jõuab…\nOma suurepärases eeposes „Sõda ja rahu” – venelaste Iliaadiks võib tööd täie õigusega nimetada – avaldab Tolstoi oma põhiküsimuste otsustamises – minu arvates – Hartmanni õpetusi. Kuidas inimesed ja rahvad õieti tahtmata oma püüete ja teadmiste vastu ühe kõrgema, suurema jõu – „das Unbewusste” – sunnil elavad ja edasi liiguvad, kuidas Napoleoni pealetungimises õieti see suur „Unbewusstes” rahvaste lainetamist õhtust hommiku poole ja siis jälle Napoleoni tagasitõrjumises – lainetamist hommikust õhtu poole sünnitas, seda näitab Leo Tolstoi geniaalse kirjaniku ja kunstniku käega oma töös „Sõda ja rahu”.\nIsegi mõista ei ole mul julgust Tolstoi mõtete allikaid üles näidata. Selleks peaks temaga kongeniaalne olema, ja kes võiks enesest seda tõendada. Sellepärast jääb Tolstoist täieline arusaamine temasarnase suurvaimu tööks. Tolstoi ise on küllalt pahandanud, kui väikesed vaimud, nagu saksa kirjanik Zabel, tema mõtete ja tegude aluseid väiklastel mõttemõlgutustel on otsinud…\nTolstoi on nagu teisedki vene suured kirjanikud aristokraatlikust soost pärit. Sellepärast on tema suuremad isikud romaanides enamasti aadlisoost. Pierre ja Andrei Volkonski romaanis „Sõda ja rahu”, Nehljudov „Ülestõusmises” ja Levin romaanis „Anna Karenina”, kus palju Tolstoi kohta eluloolist materjali sees on. Ta kujutab neid kui aristokraatisid, loomulikus mõttes….\nTolstoi tööd on täiesti vene rahvuse sünnitused. Tolstoi patriotism paistab kõigil pool välja. Mitte üksi selles, et ta teise rahvuse esindajaid oma juttudes tihti naeruväärilisteks teeb, vaid enam selles soojusega joonistatud vene rahvuse pärisomaduste kirjeldamisest paistab Tolstoi suur vene rahva armastus välja. Nii on hommikumaadelt otsekohe Venemaale üle rännanud fatalism rahva elus sõjapealiku Kutusovi kujus Tolstoi poolt soojasüdamelist kaitsmist leidnud. Siin tuli temale väga õigel ajal Hartmanni õpetus „vom Unbewussten” abiks, mille põhjal inimene suure, kõikvõiva ja kõiknägija ja kõigil pool olija „teadvusetuse” („Unbewusste”) käskjalaks on.\nTolstoi viimne tegu – ilmaelust põgenemine – on kõigi rahvaste tarkade igatsus olnud. Schopenhauer on selgemalt kui keegi teine pühade inimeste askeesi ja ilmast põgenemise püüdeid kaitsnud ja nende sügavat väärtust rahvaste elus ülistanud.\nIndia rahva tarkadest peale kuni Kreeka stoa’ni ja sealt edasi kristlikkude askeetide kaudu kuni meie karskuspüüeteni – tõuseb ikka jälle see Schopenhaueri „tahtmise eitamine”, mis Hartmanni järele kõige täielisema elujaatamise teel kätte saab, – rahvaste elus päevakorrale. Ja ära otsustatud ei ole see küsimus mitte, ehk küll Nietzsche poolehoidjad oma dionüüsilise elurõõmuga, Epikurose pragmaatilise käeviskamisega sellest üle arvavad saada võivat.\nKuidas on Tolstoi niisugusele suurele tähtsusele jõudnud?! Oma kohase ande, vara, ümbruse kõrval on ta isiklikult palju tööd teinud. Ta tundis täiesti saksa, prantsuse ja inglise keelt, heebrea, kreeka ja ladina keele õppis ära, et tähtsaid kirjatöid algkujus uurida. Niiviisi oli tal kõigile poole vaatamine võimalik, ükski teadusallikas ei olnud tema ees kinni.\nSiiski ei ülista ma isiklikult tema mõtteteaduslikke kavandeid, ei tema usuteaduslikke vaateid ja püüdmisi, millele küll niisugune teadlane nagu Adolf Harnack au ei keela, ei jõua sügavat aukartust ka tema eluküsimuste ja elukommete õpetusele pakkuda, ehk tema isik küll kõrgeks kiita tuleb, – vaid ülistan teda kõige suurema vaimustusega kui kunstnikku – kirjanikku, olgugi et Tolstoi kuulsus õieti tema paradoksist „Kreutzeri sonaadist” peale lausa üleilmaliseks sai ja tema usulised ja eetilised julged radikaalsed nõudmised kõige enam üldist rahvaste tähelepanemist oma peale pöörsid….\nVene rahvale on Tolstoi suureks „võiduks”. Kui peaks kuskil pool või mingil ajal vene rahvuse väärtuse kaal alla langema, siis tõuseb Tolstoi geenius ja tõstab kaalu kõrgemale. Ta annab vene rahvusele iseseisva, loova ja valitseva rahva loomuliku õiguse. Vene rahvas võib tõusta, ehk küll suured kunstnikud üksi rahvaid langemast ei päästa, nagu me Hispaanias ja Kreekamaal seda näeme….\nÜleilmalises osavõtmises Leo Tolstoi surma puhul on palju julgustavat. Tolstoi üldine austamine näitab, kui suur tarvidus ja igatsus inimesesool õigete ja kõrgete sihtide järele on. Kuidas elada, savoir vivre, seda tahtis Tolstoi inimestele „kui kõige raskemat kunsti” õpetada, ja inimesed tunnistavad Tolstoid austades, et nad „elada ei oska” ja seda igaühe käest õppida tahaksid.\nSee on suureks troostiks kahtlejatele inimesesoo edenemises, et ausad ja kõrged püüded ja mõtted terves inimeste ilmas enam südamlikku poolehoidmist leiavad kui ükski muu sündmus viimasel ajal. Siin on palju silmakirjalikku enesepetmist, aga ka palju julgustavat õiglust ja tõeotsimist.\n14. XI 1910. Juhan Luiga\nKogumikust Päevamured, I osa, 1934\n« Andmeid Friedrich Robert Faehlmanni elulookirjelduseks.\nRomaan ja kirjaniku mõttesüsteem. »


Onkoloogide "snäkid" algavad mustast kalamarjast - Äripäev\nOnkoloogide "snäkid" algavad mustast kalamarjast\nKadri Jakobson 11. märts 2011, 08:56\nLisaks eksootilistesse riikidesse koolitusreisidele saatmisele kasutavad ravimifirmad ka arstide mõjutamiseks luksuslikke õhtusööke. Alljärgnev on väljavõte ühe residendi blogist, kus ta üht ravimifirma poolt korraldatud söömaaega kirjeldab.\nKui kõik ausalt ära rääkida, tuleb alustada sellest, et ravimifirma kutsus kardiolooge õhtusöögile. Mina kui näljane sisehaiguste resident lisasin ka enda nime sinna nimekirja:) - vähemalt on mul õigus neid ravimeid välja kirjutada suure soodustusega, mida nad promovad. Ja vähemalt on need ravimid täiesti head ja patsiendile oma rühma ravimitest odavuselt teised. Nii et väga suurt eetilist probleemi kellegi teise kulul söömisest ei teki.\nVäljavõte ühe residendi blogist.\nVäljavõte teisest blogist.\nMöödunud nädalal käisime Sevillas. Loomulikult konverentsiturismi arendamas. Arstide konverentsid on muidugi täitsa teine tera. Hotellidel on vähemalt neli tärni, galaõhtusöögid ja kokteilivastuvõtud peentes tualettides ja palju muid kingitusi farmatseutikafirmadelt. Kusjuures, patoloogide omad on isegi viletsad, onkoloogide "snäkid" algavad mustast kalamarjast.\n21. veebruar 2012, 11:09\nAjakirjanik tungis ravimiäri telgitagustesse 3\n15. March 2011, 09:19


Vooremaa Anu Raud hakkab villaste vaipadega ilma kütma\nAnu Raud hakkab villaste vaipadega ilma kütma\nTuleval nädalal algab Jõgevamaal Raua-aeg: Jõgeval ja Palamusel saab mitme nädala jooksul vaadata Anu Raua suuremahulist näitust “Kütab ilma villaste vaipadega” ning emeriitprofessorist tekstiilikunstnik tuleb meie maile ka loenguid pidama ja meistriklasse läbi viima.\nProjekt “Anu Raua kuu Jõgevamaal” saab teoks Jõgeva kultuurikeskuse, Betti Alveri muuseumi, Jõgevamaa gümnaasiumi ja Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi osalusel ja Janne Vaabla koordineerimisel. Jõgeva lähedal elav ja Eesti Põllumajandusmuuseumis töötav Vaabla on lõpetanud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna ning aidanud viimasel ajal Anu Raua assistendina tema loomingulisi plaane ellu viia.\nAnu Raua rahvakunstile tugineva vaibaloomingu otsustas Janne Vaabla Jõgevamaa rahvale näha tuua, sest uskus, et suuremal osal siinsetel kunstisõpradel jäi nägemata Raua mullune suurnäitus Tallinna Kunstihoones, mis oli pühendatud kunstniku 70. sünnipäevale ning mis andis suurepärase ülevaate tema aastakümnete pikkusest loometeest.\n“Arvasin, et kui mul on võimalus selline aare nagu Anu Raua looming oma kodumaakonna rahva ette tuua, siis oleks patt seda mitte teha,” ütles Janne Vaabla.\nRaua unikaalsed põime- ja nöörvaibad tuuakse Jõgevale Võrust, kus need möödunud pühapäevani eksponeeritud olid. Tõsi, kõige suuremad vaibad, mis kuuluvad Eesti Rahva Muuseumile, lähevad mõneks ajaks muuseumi tagasi ja neid Jõgeval ega Palamusel näha ei saa. See-eest pannakse siin välja päris suur valik Anu Raua vaibakavandeid, mida polnud väljas Tallinna-näituselgi.\nLooming ja elufilosoofia\nJõgevamaal pannaksegi Anu Raua looming üles nelja paika: Jõgeva kultuurikeskusse, Betti Alveri muuseumi, Jõgevamaa gümnaasiumi ja Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi.\n“Gümnaasiumi koridoridesse, kus eksponeerimispinda napilt, paneme üles põhiliselt kavandid. Ent lisaks korralikult raamitud A4 ja A3 formaadis kavanditele mahuvad sinna kindlasti ka mõned väiksemad vaibad,” arvas Janne Vaabla.\nTema sõnul pannakse näitus Jõgeva kultuurikeskusse ja Palamusele üles esmaspäeval, 3. veebruaril, Betti Alveri muuseumi ja Jõgevamaa gümnaasiumi aga teisipäeval, 4. veebruaril. Näituse pidulikku avamist ei toimu, küll aga saab 4. veebruaril kell 11 Jõgeva kultuurikeskuse kammersaalis kuulata Anu Raua loengut “Elu esivanemate vundamendil”. See käsitleb mitte üksnes tekstiilikunstniku vaibaloomingut, vaid kogu tema elufilosoofiat. Õigupoolest on tema puhul elufilosoofia ja vaibalooming teineteisest lahutamatud ning moodustavad ühtse terviku.\nSamal päeval kell 15 on käsitööhuvilised oodatud Betti Alveri muuseumis toimuvasse meistriklassi, kus saab Anu Raua ja Janne Vaabla juhendamisel nöörvaipa valmistada. Nöörvaipu nimetab Anu Raud ka mulgikuue-graafikaks, sest just mulgi kuuele omased punased nöörkaunistused mustal põhjal on inspireerinud teda ennast nöörvaipu looma ja vastavat tehnikat välja mõtlema.\n“Meistriklassis õpetame kõigepealt värvilisest lõngast näpunööri kudumist, ja kui nöör valmis, siis näitame, kuidas sellest kujund moodustada ja tumedale villasele alusriidele kinnitada,” rääkis Janne Vaabla. “Eelteadmisi ja mingeid erilisi oskusi selleks vaja pole. Väikese nöörvaiba suudab endale valmis teha ka laps või täiskasvanud käsitöövõhik. On vaja ainult tahtmist. Materjali kaasa võtta pole vaja, see on kohapeal olemas.”\nPalamuse kunsti- ja käsitöösõbrad saavad Anu Raua loengut kuulata ning tema ja Janne Vaabla meistriklassis nöörvaipa meisterdada laupäeval, 7. veebruaril. Loeng algab sealgi kell 11 ja meistriklass kell 13. Et kihelkonnakoolimuuseumi ruumid on talvisel ajal liiga jahedad, toimuvad loeng ja meistriklass rahvamajas.\nJanne Vaabla sõnul tuleb Anu Raud Jõgevamaale loengut pidama ja meistriklassi läbi viima veel kolmandatki korda. Veebruari lõpus (kuupäev on täpsustamisel) on jutustamis- ja meisterdamispaigaks Jõgevamaa gümnaasium.\nAnu Raua näitus jääb Jõgeval ja Palamusel avatuks 28. veebruarini. Betti Alveri muuseumis tuleb näituse vaatamiseks pilet lunastada, mujal saab seda näha tasuta. Piletiraha tuleb varuda ka neil, kes Betti Alveri muuseumi meistriklassis osaleda soovivad.\nKui praegu Jõgevamaad ja jõgevamaalasi kimbutav pakane enne järele ei anna, siis tuleval nädalal on sellele küll leevendust loota, sest siis hakkab ju Anu Raud villaste vaipadega ilma kütma. Ja kui ka õues soojemaks ei peaks minema, siis kindlasti saab soojemaks ja virgemaks meie vaimuilm, sest Anu Raua vaipades on esivanematelt päritud väge ja elutervet huumoritki. Möödunud aastal pälvis Anu Raud Eesti rahvusmõtte auhinna. Seda auhinda annab Tartu ülikool välja 2004. aastast ja sellega tunnustatakse inimest, kelle looming on silmapaistvalt edendanud meie rahvuslikku ja riiklikku eneseteadvust.\nProjekti “Anu Raua kuu Jõgevamaal” toetavad Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupp, Jõgeva linnavalitsus ja Palamuse vallavalitsus.\nAnu Raua kuu Jõgevamaal\n4.-28. veebruarini Anu Raua vaipade ja vaibakavandite näitus “Kütab ilma villaste vaipadega” Jõgeva kultuurikeskuses, Betti Alveri muuseumis, Jõgevamaa gümnaasiumis ja Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumis (Palamusel saab näitust vaadata juba 3. veebruarist)\n4. veebruaril kell 11 Anu Raua loeng “Elu esivanemate vundamendil” Jõgeva kultuurikeskuse kammersaalis\n4. veebruaril kell 15 nöörvaiba meistriklass Betti Alveri muuseumis; juhendajad Anu Raud ja Janne Vaabla\n7. veebruaril kell 11 Anu Raua loeng “Elu esivanemate vundamendil” Palamuse rahvamajas\n7. veebruaril kell 15 nöörvaiba meistriklass Betti Alveri muuseumis; juhendajad Anu Raud ja Janne Vaabla\nVeebruari lõpus loeng ja nöörvaiba meistriklass Jõgevamaa gümnaasiumis


Peapiiskopi ametiaja pikkus: olulisest faktorist lähenevate valimiste eel | K&T\nPeapiiskopi ametiaja pikkus: olulisest faktorist lähenevate valimiste eel\nThomas-Andreas Põder ⋅ 13. september 2013\nEhkki meie kiriku järgmise peapiiskopi ametisseasumiseni on jäänud päevi enam kui aasta, toimub valimine ilmselt juba kevadel. Valimistest on rohkem või vähem kaude olnud mitmel korral juttu ka meie meedias. Kogenud konsistooriumi liige on rõhutanud vajadust tegeleda teemaga juba täna, et otsus kujuneks igati kaalutletult ega sõltuks liialt hetkeemotsioonist.\nPeapiiskopi valimine ei ole mitte ainult kõiki meie kiriku liikmeid puudutav sündmus, vaid sündmus, milles osalevad endi valitud esindajate kaudu kiriku kõik täieõiguslikud liikmed. See on üks oluline viis, milles väljendub arusaam, et meie kirik on korralduslikult „episkopaal-sinodaalne“, mitte lihtsalt „sinodaalne“ või „episkopaalne“. Kõik kiriku liikmed osalevad omal moel kiriku juhtimises. Selles on roll kõigil vaimulikel. See toimub ka erinevate kiriku koostööorganite kaudu. Peapiiskopiamet fokusseerib mitmesugusel moel ja erinevatel tasanditel toimuvat kirikujuhtimist personaalselt EELK kui terviku tasandil.\nEelseisvatel kuudel on niisiis meie ülesandeks pidada nõu omaette ja üheskoos, ametlikumas ja mitteametlikus vormis – teha seda kiriku liikmetena, koguduste ja praostkondadena, allasutuste ja tööorganitena, ent alati pidades silmas meie kirikut ja selle käekäiku tervikuna. Küllap on oluline, et see arutelu jõuaks vähemalt otsapidi kirikliku, aga ka laiema ühiskondliku avalikkuseni. Mida sisulisem ja avalikum mõttevahetus peapiiskopi valimiste eel tekib, seda parem. Sest peapiiskopi valimine tähendab EELK kui terviku juhtimises olulist muudatust.\nAsjakohane oleks teadvustada peapiiskopi ameti sisu ja erinevaid tahke. Arutleda võiks erinevate rollide üle, mida see endas kätkeb, erinevate suhete ja avalikkuste üle, milles peapiiskop peab üles astuma jne. Mõtelda oleks vaja ameti tarvis oluliste pädevuste ja omaduste, oskuste ja kogemuste peale. Ja muidugi on õige rääkida konkreetsetest kandidaatidest. Aga rääkida ei tuleks mitte ainult nende üle, vaid ka võimalike kandidaatide endiga. Me peaksime andma neile võimaluse kandideerimist kaaluda, aitama neil selleks igakülgselt valmistuda, neid kindlasti ka julgustama.\nSamas rõhutan – juba sellekski, et peapiiskopiametit ei tajutaks ei valijate ega võimalike valitavate poolt asetatusena terve rea nõuete ja ootuste ette, millele suudaks heal juhul vastata vaid ülieriline inimene –, et koos peapiiskopivalimisega seisab meil ees ühtlasi nii piiskopi valimine kui konsistooriumi ehk kirikuvalitsuse liikmete valimine. Seega vajaks silmas pidamist asjaolu, et ees seisab nende valimine, kes moodustavad peapiiskopi lähemate abiliste ringi. Selle koosseisu osas teeb peapiiskop kirikukogule konkreetsete isikute näol ettepaneku.\nKäesolevaga tõstan peapiiskopivalimisega ühenduses esile aga faktori, mis näib küll ehk formaalsemat laadi, kuid ei ole tulevaste valimistega ühenduses ebaoluline ja väärib eraldi tähelepanu. See on ametiaja pikkus.\nKindlasti ei ole peapiiskopiamet kiriku elus otsustava tähtsusega – selleks on ja saab olla ainuüksi „rõõmusõnum Jeesusest Kristusest“ (EELK Põhikiri, Preambula). Sama kindlasti on peapiiskopiamet kiriku elus aga siiski olulise kaaluga. See kehtib seda enam, et hetkel kehtiva seadusandluse kohaselt oleme pannud peapiiskopiametile isegi ebamõistlikult palju ülesandeid ja vastutust. Kaugeltki kõik neist ei ole mingisuguse teoloogilise tarvilikkusega peapiiskopiametiga seotud.\nPeapiiskopiameti tähenduse ja tähtsuse konkretiseerimiseks, kuid seda siin lähemalt analüüsimata, osundan kirikuseadustiku üldistele sätetele peapiiskopi õiguste ja kohustuste kohta. „Ülemkarjasena“ on tal „kohustus juhtida EELK-d; kohustus valvata vaimulike ja töötegijate ametipidamise ja kõlbelise elu üle ja olla neile hingekarjaseks; õigus visiteerida kogudusi ja inspekteerida tööalasid; õigus ordineerida nõuetele vastavaid vaimulikke; õigus rakendada kirikukari kirikuseaduses ettenähtud juhtudel; muud põhikirjas ja kirikuseaduses talle antud õigused ja kohustused“ (EELK Kirikuseadustik § 61).\nIgatahes sõltub peapiiskopiametist meie kirikus suhteliselt palju. Seetõttu ka konkreetsest isikust, kes seda kannab. Alates meie kiriku reorganiseerimisest umbes sada aastat tagasi, s.t EELK algusest vaba rahvakirikuna, on meie kirikujuhid olnud ametis keskmiselt kümme aastat. Olen veendunud, et sellise keskmise pikkusega ametiaeg on suurepärane. Üks ja sama isik, kuitahes suurepäraste omaduste ja pädevustega ta iganes oleks, ei peaks kandma peapiiskopiameti vastutust liiga kaua.\nArvestades niisiis EELK senist ajaloolist kogemust, s.t kirikujuhtide keskmiselt kümneaastast ametiaega, võiks meie uue peapiiskopi ametiaja kestus alata minimaalselt viiest aastast ning ulatuda maksimaalselt 15 aastani. Optimaalseks võiks pidada seega kaheksat kuni kahtteist aastat. Ametiaeg alla viie aasta jääb küllap liiga lühikeseks, rohkem kui 15 aastat on aga igal juhul liiga pikk.\nEhkki ülipikk ametisolek võib ehk äratada kiriku stabiilsuse või stabiliseerimise lootuse, kujuneks see palju tõenäolisemalt stagnatsiooni needuseks. Arvamus, et mida pikem peapiiskopi ametiaeg, seda järjepidevam kirik, oleks nii ehk naa enam kui küsitav. Kiriku tõeline identiteet ja järjepidevus tuleneb ju ikkagi suhtest evangeeliumiga, suhtest Kristusega (mitte aga peapiiskopiametist või peapiiskopi isikust või sellest, kui kaua keegi täpselt ametis on). Seda identiteeti ja järjepidevust peapiiskopiamet loomulikult teenibki. Ent sellest ei tulene kuidagi, et kellegi ülipikk ametis olemine kui selline tähendaks tingimata tuge EELK tõelisele identiteedile, selle edasisele kujunemisele ja vastutustundlikule kujundamisele, tuge seega järjepidevusele.\nVäga lihtsalt võib juhtuda ka vastupidi. Reaalne on võimalus, et peapiiskopi ülipikk ametiaeg kujuneb kiriku käekäiku pärssivaks. Kelle tahes valimine peapiiskopiametisse ülipikaks ajaks, oleks seepärast tarbetult riskantne samm – kiriku käekäigule pigem ohtlik kui hea. (Kui seaksime kellegi olukorda, et tal tuleb tõesti olla ametis väga pikka aega, ei toimiks me seetõttu õigupoolest vastutustundlikult ja ligimestena ka tolle isiku suhtes.) Põhjuseid võiks tuua esile mitmeid. Osutan põgusalt paarile.\nEsiteks, meie kirik ei ole küll väga suur, ent samas piisavalt avar ja arvukas, et olla elavalt dünaamiline ja mitmekesine. Seda nii hoiakute ja arusaamade kui praktikate poolest. Ükskõik kas olla selle üle rõõmus või kurb, on see arvestamist nõudev tõsiasi. See aga tähendab, et see, kes iganes valituks osutub, on mingile osale liikmes- k.a vaimulikkonnast arvatavasti pigem kurvastav valik. Ka võib valituks osutunu muutuda oma tegevusaastate jooksul ühe või teise kriteeriumi järgi – ühtede või teiste silmade jaoks – pigem halvaks peapiiskopiks. Niisugustes olukordades oleks üks asi teada, et uued valimised toimuvad umbes kümne aasta pärast. Hoopis teine asi oleks teada, et uued valimised on alles 20 või 25 aasta pärast. Atmosfäär kirikus erineb ühel ja teisel juhul oluliselt.\nTeiseks, meie kirik on piisavalt rikas võimekate ja tublide vaimulike poolest. Neid, kes võiks tulevikus olla meie kirikule head peapiiskopid, on ametivendade ja -õdede seas terve rida. Kellegi ülemäärane ametiaeg tooks aga paratamatult kaasa selle, et oleksime väga pikka aega seotud ühe isikuga ega saaks sel ajal anda kellelegi teisele võimalust peapiiskopina teenimiseks. Me võiksime selle asemel tegutseda nii, et oma annete, oskuste ja kogemustega saavad peapiiskopiameti väljakutsetega pista rinda pigem rohkem kui vähem isikuid.\nEELK kirikuseadus fikseerib peapiiskopi ametiperioodi lõpu 65-aastaseks saamisega, mis tähistab meie vaimulike jaoks ametis teenimise lõppu. Arvestades seda ja ülal ametipikkuse kohta öeldut (EELK ajalooline keskmine 10, minimaalse-maksimaalse telg 5–15, optimaalne 8–12), oleks ametiaja pikkuse mõttes küllap optimaalne, kui kevadel valitaval peapiiskopil oleks ametisse asumisel vanust 50–60 eluaastat. Seda vanust võiks pidada peapiiskopiametiga ühenduses optimaalseks vanuseks.\nSamas oleks võimalik valida ametisse ka keegi, kes on 60ndate eluaastate alguses. Sel juhul võiks valimine toimuda klausliga, et valituks osutumise korral jätkab ta pensioniea saabumise järel peapiiskopina teenimist, kuni tal saab selles ametis täis viis aastat. Kirikuseadustik annab selleks võimaluse, viidates ametiaja pikendamisele „ettenähtud korras“.\nPeapiiskopiamet on seotud piiskopiordinatsiooniga. Viimase eelduseks on ametistaaži mõttes see, et isik on EELK-s teeninud vähemalt 15 aastat preestrina. Peapiiskopiks valimise hetkel ei pea need 15 aastat veel täis olema, küll aga piiskopiks ordineerimise ajal. Igal juhul tähendab see, et staaži mõttes kvalifitseeruksid juba ka 40ndates eluaastates vaimulikud. Nende valimine tooks praegu aga paraku kaasa ülipika ametiaja. Kui soovida valida kedagi nii noort, siis oleks mõistlik sügisesel kirikukogul teha seadusemuudatus, mis piiraks peapiiskopi ametiperioodi kümne aastaga (lisanduda võiks näiteks võimalus saada üks kord tagasi valitud veel viieks aastaks).\nLihtsaim oleks valida kevadel uus peapiiskop siis, kui kandidaadid oleksid vanemad kui 50 aastat. Kui soovida seada kandidaatideks ka nooremaid, oleks põhjendatud kindlasti juba sügisesel kirikukogul, s.t novembris, võtta ette seadusemuutmise protsess, mis seaks ametiajale selge piiri ning välistaks sellega peapiiskopiameti sidumise ühe isikuga ülipikaks ajaks.\nEKOE nõukogu avaldus: Kirikuosadus lõhenemiste aegadel


Idufirmade elu muutus lihtsamaks: 15 tegevuse alustamiseks vajalikku dokumenti saab nüüd tasuta internetist - ärileht.ee\nIdufirmade elu muutus lihtsamaks: 15 tegevuse alustamiseks vajalikku dokumenti saab nüüd tasuta internetist\nDokumentide esitlus idufirmadele.Foto: Gleb Maltsev, Eesti Era- ja Riskikapitali Assotsiatsioon\nEesti advokaadid panid kokku dokumendibaasi idufirmadele, et muuta Eestit startup riigina veelgi atraktiivsemaks. Kokku sisaldab dokumendibaas 15 tasuta allalaetavat dokumenti, mida idufirmad oma tegevuse alustamisel ja esimeste investorite kaasamisel vajavad.\nDokumendibaas pandi kokku Startup Estonia ja Eesti Era- ja Riskikapitali Assotsiatsiooni (EstVCA) õiguskomitee ühistööna ja see on tänasest kõigile tasuta kättesaadav siit.\nStartup Estonia juhi Mari Vavulski sõnul on tegemist suure sammuga Eesti startup keskkonna veelgi atraktiivsemaks muutmisel. „Korrektsed lepingud ja dokumentatsioon on sageli idufirma loomisel asi, millega jäädakse hätta, sest teadmisi ja oskusi selles vallas napib. Õigusnõustajate kaasamiseks jääb algfaasis ressursse väheseks ja seetõttu ei ole idufirma õiguslik tagatuba kõige paremas korras. Nüüd on aga valdkonna kogemusega juristid kõik olulisemad lepingud ühiselt kokku pannud, need on tasuta kättesaadavad ja arvestavad ka maailmapraktikat,“ lausus ta.\nEstVCA õiguskomitee juhi ja lepingute ühe põhiautori Antti Perli sõnul valmistati projekti ette pea aasta aega.


Väike roheline maja - Airbnb\nVäike roheline maja\nKogu üürikorter, mille majutaja on Veronica\nMinikorter kliimaseadmega paari minuti kaugusel ja lühikese jalutuskäigu kaugusel uuest teatrist (Kaug-Ida filmifestivali ajalooline vaatamisväärsus). Vaikne naabruskond ja väga lähedal kesklinnale. Otse maja all, supermarket ja baar.\nRoheline maja asub kolmandal korrusel (ära muretse: seal on lift!) ja seal on varustatud köök, dušiga vannituba, magamistuba ja terrass.\n4,88 · 115 hinnangut\nMa tervitan sind ja selgitan kõike, mida pead teadma maja ja naabruskonna kohta.


Muutused Napal Tallinna XXVIII Rattaralli raja osas\nKehvade teeolude ja teeremontide tõttu muutub esialgu kavandatud Napal Tallinna XXVIII Rattaralli rada.\nPõhisõidul jääb välja Saha - Kostivere - Aruküla lõik, mis asendatakse Saha - Lagedi - Aruküla lõiguga. Samuti jääb välja Kaberneeme osa ning uus rada läheb Kiiult otse Kaberla suunas.\nTagasi Tallinnasse sõites enam rada läbi Saha ei lähe vaid Lagedilt minnakse otse Loole ja sealt Tallinna suunas. Muutus ka Tervisesõidu rada. Kuna täpselt sama distantsi ei õnnestunud teiste teede pealt kokku joonistada, on uus Põhisõidu rada 123km ja Tervisesõidu rada 41km.\nJal senior, , 14.08.2011 10:41\nPõhisõidu rada 123km, Tehke SEN jt vanuseklasside autasustamine 3. paremat pjedestaalile!, ärge korraldage seda sõitu järgmisel aastal Filtri või muu maanteesõiduga ühel nädalavahetusel!


Tartust lendajaid aina vähem\nTartu lennujaamFoto: Väinu Rozental\n12. september 2018 kell 11:20\nERR vahendab, et selle aasta aprillis läbiviidud muudatused Tartu–Helsingi vahelises lennuliikluses ei ole reisijate arvu kasvatanud.\nKui 2016. aasta augustis kasutas Tartu lennujaama liinilendusid pea 2800 reisijat, siis sel aastal lendas augustis Tartu–Helsingi–Tartu liinil 2003 inimest.\nReisijate arvu vähenemine ei ole viimase kahe aasta lõikes iseloomulik mitte ainult augustikuule, vaid kogu kõne all olevale perioodile. Tartu lennujaama juhataja Argo Annuk reisijate arvu langust murekohaks siiski ei pea, kuigi tõdeb, et sellel aastal kehtima hakanud uus lennugraafik toob nurinat puhkusereisijate suust. Samas võimaldavad uued lennuajad rohkem silmas pidada just äriklientide huve.


Toote tagastamine - Kodu, aed ja Tee Seda Ise e-pood | vidaXL.ee\nvidaXL pakub 30-päevast jahtumisperioodi alates eseme kätte saamisest. Selles ajavahemikus saate toodet näha ning proovida, nagu poes. Kui eset kasutate, lõppeb jahtumisperiood.\nSoovitame kindlasti toodet kontrollida kohe peale kättesaamist. Kui ese on vigane või midagi on puudu, teatage sellest meile võttes ühendust klienditeenindusega. Kui te ei ole tootega rahul, on võimalik see tagastada. See kehtib ka lõpumüügi ning hinna-alandusega toodetele. Saate eseme tagastada kui:\nPeate 30 päeva jooksul klienditeenindusega ühendust võtma, teatamaks meile soovist tellimust (või osa sellest) tagastada. Hüvitame teile kogumaksumuse 14äeva jooksul sellest, kui ese meieni jõuab.\nKui soovite toodet tagastada, saate hõlpsalt meid sellest oma vidaXLi konto kaudu teavitada. Valige suvand "Minu tellimused" ja klõpsake "Tagastamine". Kui soovite tooteid tagastada, palume, et teavitaksite meid sellest 30 päeva jooksul pärast asjade kättesaamist.\nPeale meile teatamist saadame teile tagastusinformatsiooni. Seejärel saate kokku leppida aja, mil esemele järgi tullakse. See teenus on tasuta, ning soovitame teil seda kasutada.\nTagastame teile raha täies ulatuses 14 päeva jooksul alates tagastatud toote kättesaamisest. Pange tähele, et kui tehniliselt võimalik, tehakse tagasimakse samale kontole ja sama meetodit kasutades kui tellimust esitades.\nLepingust taganemise vormi mudel (EU)


Maanteeinfo: põhiteed on valdavalt kuivad ja puhtad\n21. oktoober 2003 kell 6:34\nKuigi põhimaanteed on valdavalt kuivad ja puhtad, esineb mõningates kohtades musta jääd, teed on soolamärjad.\nKell 8:52 sadas toimetuse akna taga Tallinnas tihedat lund.\nTäna varahommikul enne kella kuut oli Tallinn-Narva maantee ja Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maantee Harju ja Lääne-Viru maakondades soolamärg või soolalumine. Kuusalust Valgejõeni esines teekattel musta jääd, sadas rahet ja lund, teepinna temperatuur oli -0,5 kuni -1,5 kraadi, teatas maanteeinfokeskus.\nMujal Eestis olid põhimaanteed valdavalt kuivad ja puhtad, õhutemperatuur -2 kraadist kuni -5 kraadini, paiguti esines Tartu, Järva, Jõgeva ja Võru maakondades udu, mis nähtavust piiras.\nEttevaatust: temperatuuri kõikudes tekib musta jääd ning libedust eelkõige sildadel.


Kuidas me muutuste ja vastuolude keerises huvitavat kooli kujundame : Õpetajate Leht\nKuidas me muutuste ja vastuolude keerises huvitavat kooli kujundame\n16. märts 2018 Martti Marksoo Rakvere reaalgümnaasiumi direktor - Kommenteeri artiklit\nKümnepallisüsteem meeldib enamikule.\nKas ruumiline ümberpaigutus ja digivahendite kasutamine paneb kohe teistmoodi mõtlema?\nMalemäng suudab nutitelefoniga võistelda küll.\nInteraktiivne õppevahend QR-koodidega Eesti kaart.\nFotod: Rakvere reaalgümnaasium\nViimasel ajal on meie hariduselus meeldivaks nähtuseks kujunenud „Huvitav kool” ja muutunud õpikäsitus. Paraku kohtab mõtestatud tegevuse kõrval ka „huvitavaid” ettepanekuid, millesse hariduspraktikud suhtuvad kahtlusega.\nMuutustest pole pääsu. Otsesteks märkideks muutuste vajalikkusest on meie koolile olnud õpilaste ja lapsevanemate tagasiside. Innove rahuloluküsitlus meie 8. ja 11. klassi õpilaste seas näitas, et omavaheliste suhetega on noored rahul (ligi 9 punkti 10-st). Märksa vähem oldi aga rahul õpetamise ja õpetajatega (6 punkti 10-st). Põhjuseks toodi kodutööde suurt mahtu, liiga palju pikki kirjalikke töid ühes nädalas jms. Üks gümnasist kirjutas ahastusega: „Oma elu ei jõuagi elada.” Kuidas vältida suurte tööde kuhjumist ühele nädalale? Kas kaotame kodused tööd lihtsalt ära, olgugi et ilma kordamise ja kinnistamiseta head tulemust üldjuhul ei saavuta?\nLeidsime, et õpetajatel peab olema nädala sees kindel aeg, millal kokku saada, et koolielu küsimusi arutada ning koostööd planeerida. Sellest aastast lõpevad meil ühel päeval nädalas kõigi õpetajate tunnid kell kaks ja siis saamegi kokku. Oma töös koolijuhina olen järginud ikka põhimõtet, et kool on õpilase jaoks, kuid võtmeisik koolis on õpetaja. Ehk mida rohkem arvestame õpetajaga, seda huvitavam on õpilastel.\nKäesolevast õppeaastast läksime põhikoolis (alates 2. klassist) üle kümnepallilisele hindamisskaalale, millele võib lisada sõnalisi selgitusi. Eesmärk on anda õpilastele täpsemat tagasisidet ja pakkuda nõrgematele rohkem eduelamust. Paljude arvates on viiepallisüsteem ajale jalgu jäänud. Esimese puudusena võib välja tuua selle liiga erinevad skaalaosad (nt 3 = 50–74% ehk 25% vs. 4 = 75–89% ehk 15%). Nähes tunnistusel hinnet 3, ei loe sellest välja, kas tegu oli äärepealt kahega või peaaegu neljaga. Keskpärase õpilase jaoks, kes sai ühe töö 3– ehk 50% ja järgmise töö eest 3+ ehk 74%, ei muutunud tunnistusel midagi – ikka sai sinna kolme.\nUue skaala puhul saab seesama õpilane esimese töö eest kolme, kuid järgmise eest juba viie, mis peaks pakkuma eduelamust ja tekitama tahtmist veel rohkem pingutada.\nUue numbriskaalaga harjumine võtab aega, ja seda ka lapsevanematel. Nii mõnigi kodu on olnud mures, et lapsel on raskem maksimumhinnet saada. Tegelikult on üks eesmärk just see, et ka väga head hinded liiga kergelt kätte ei tuleks. Pingutamise harjumus on viimasel ajal järjest vähematele õpilastele omane. Hindamissüsteemi muutus ei põhine mitte ainult uuel skaalal, vaid eesmärk ongi vaadata üle kogu hindamise sisu ja eesmärgid.\nEsimese poolaasta kokkuvõtet tehes selgus, et seniste kaheliste hulk on kahe viimase aastaga võrreldes vähenenud tervelt kolm korda ja seniste viieliste hulk samuti mõnevõrra, mis justkui toetaks meie põhieesmärke.\nHea tuju ja rahulik vaim\nOleme liitunud sellest aastast KiVa programmiga ja juba kolmandat aastat tegutseb meil koolis TORE liikumine. Selliste projektide puhul on väga oluline selgitada, et tegemist on ennetava tegevusega, mitte tagajärgede likvideerimisega. Kui üks mu kolleeg KiVa programmiga liitumist tutvustas, oli kogukonna esmane reaktsioon, et „kas nüüd on siis asjad nii halvasti?”.\nInimesed kipuvad nägema esmalt negatiivset. Meie oleme oma koolis võtnud sel aastal sihiks levitada nii majas sees kui ka väljaspool kõike head, mida teeme või teinud oleme. Koolielu ei koosne ju ainult probleemidest.\nEesti juubeliks valmis meil uus interaktiivne õppevahend: Eesti kontuurkaart, mis varustatud eriteemaliste QR-koodidega, mille abil saavad õpilased oma kodumaad paremini tundma õppida. Eesmärk oligi suunata õpilasi oma nutivahendeid kasutama ka muul kui suhtluse eesmärgil.\nKoridoride puhkenurgad oleme tasapisi varustanud lauamängudega. Huvitaval kombel on nt malemäng muutunud meie koolis vägagi populaarseks. Siit järeldus: tänapäeva noor, kelle peamiseks sõbraks on helendav nutiekraan, sageli ei teagi, missuguseid võimalusi lõõgastumiseks veel on. Tutvustagem noori siis nende võimalustega ja loogem koolides ka nutivabasid alasid!\nSamu või sarnaseid asju tehakse väga paljudes koolides. Lõpptulemus sõltub sellest, kui konstruktiivne on koostöö, kas on entusiastlikke eestvedajaid kõigi osapoolte seas. Tähtis on mõttemalli muuta, mitte teisi matkides uutmoodi teha. Ega mööbli ümberpaigutamine ja klassiruumi digivahendeid täis toppimine või uue hindamisskaala kasutamine tähenda kohe muutunud õpikäsitust.\nPoliitikutelt ootaks rohkem süsteemsust!\nRiigijuhtidelt ja hariduspoliitikutelt ootaks rohkem süsteemset ja tulevikku vaatavat tegutsemist. Näiteks mida on tehtud õpetajate järelkasvu tagamiseks? Mis saab siis, kui 1950. aastate põlvkond kõrvale astub? Tulevik on tume. Riigigümnaasiumid saavad oma õpetajad juba praegu valdavalt teiste koolide arvelt.\nÕpetajalt oodatakse individuaalset lähenemist. Samas suunatakse kaasava hariduse sildi all tavakooli üha enam erivajadusega lapsi, kuid tugispetsialiste pole kuskilt võtta.\nIlma ainekavade mahtu vähendamata (tundide arv peab jääma samaks!) ei ole mõtet muutunud õpikäsitusest (probleem- ja projektõppest, kujundavast hindamisest jms) rääkida, sest õpetajal pole selleks aega ja mainitud märksõnad võivad jääda lihtsalt loosungiteks.\nAastaid on räägitud, et liiga vähe noori läheb põhikoolist kutseõppesse, samas ehitatakse riigigümnaasiumide hooned varuga, et sinna saaks võtta veelgi rohkem gümnasiste.\nOn ebaloogiline, et põhikooli eksami läbimiseks kehtib 50% nõue, kuid gümnaasiumi riigieksami saab tehtud ühe protsendiga. Ülevaatamist väärib kogu lõpueksamite süsteem ja eesmärk.\nHariduse teemal diskuteerimine on väga vajalik, kuid seejuures tuleb hoiduda rapsimisest. Nii pälvis hiljuti suurt vastukaja idee kaotada eesti keele riigieksami lugemisosast õigekirja hindamine, millest kohe taganeti. Sellele järgnes mõte, et gümnaasiumi või ülikooli astumiseks ei pea omama eelmise haridustaseme lõpudiplomit. Samas käidi välja mõte kehtestada gümnaasiumi astumiseks lävend põhikooli lõputunnistuse keskmise alusel. Siis tuli ettepanek kaotada kodused tööd.\nVaat sellises vastuolude keerises tulebki kool huvitavaks ja efektiivseks muuta!\nMiks mulle meeldib kümnepallihindamine?\nEpp Ruuder, Rakvere reaalgümnaasiumi loodusainete õpetaja:\nÄra on kadunud hinnete mangumine. Eelneva süsteemiga käidi pidevalt kõrgemat hinnet nurumas, sest nii natuke jäi ju puudu. Nüüd on hindeid palju ja õpilastel ei ole vaja enam nurumas käia. Olen töödele alati lisanud hindetabeli, kus on kõikidele hinnetele vastavad punktivahemikud olemas.\nMa näen rõõmu nende õpilaste silmis, kes on n-ö Harju keskmised. Väga suur on õpilase õnnetunne, kui ta ühe töö saab nelja ja järgmise seitsme – vahele jääb ju nii mitu hinnet. Samas eelneva süsteemiga oleks ta kolme asemel nelja saanud, mis ei tundu üldse nii uhke.\nOlen täheldanud ka seda, et õpilased suhtuvad hinnetesse rahulikumalt, kui just kodust ei ole pinget peale pandud. Mina räägin lastele, et kui ta saab üle viie, siis on juba hästi. Kui kodu vastu ei tööta ja üheksaid ei nõua, on õpilased väga rahul ka selliste hinnetega nagu 7 ja 8, mis vana süsteemi järgi on 4 ning tegelikult ju tubli saavutus.\narvestus Hinde kirjeldus 5\n10 97‒100% „Erakordsega” hinnatakse õpilase suulist vastust (esitust), kirjalikku tööd, praktilist tegevust või selle tulemust (edaspidi õpitulemust), mis vastab täiel määral õppekava nõuetele ja/või ületab õppekava nõudeid ja/või on originaalne.\n9 90‒96% „Suurepärasega” hinnatakse õpitulemust, kui see vastab õppekava nõuetele vastav, kuid selles esineb üksikuid ebatäpsusi.\n8 85‒89% „Väga heaga” hinnatakse õpitulemust, kui see vastab valdaval määral õppekava nõuetele ja selles esineb üksikuid eksimusi või ebatäpsusi.\n7 80‒84% „Tubliga” hinnatakse õpitulemust, kui see vastab õppekava nõuetele, kuid selles esineb väikseid puudusi ja/või eksimusi.\n6 75‒79% Heaga hinnatakse õpitulemust, kui see vastab õppekava nõuetele, kuid selles esineb puudusi ja vigu.\n5 65‒74% Rahuldavaga hinnatakse õpitulemust, kui see vastab enamjaolt õppekava nõuetele, kuid selles esineb mitmeid puudusi ja vigu.\n4 55‒64% „Tagasihoidlikuga” hinnatakse õpitulemust, kui vastab osaliselt õppekava nõuetele vastav, kuid selles esineb olulisi puudusi ja vigu. Õpilasel jääb puudu ea- ja/või ülesandekohasest iseseisvusest.\n3 50‒54% „Kasinaga” hinnatakse õpitulemust, kui see vastab osaliselt õppekava nõuetele, kuid selles esineb tõsiseid puudusi ja vigu. Õpilasel jääb puudu ea- ja/või ülesandekohasest iseseisvusest. Õpilane vajab juhendamist ja suunamist.\n2 20‒49% „Puudulikuga” hinnatakse õpitulemust, kui see enamjaolt ei vasta õppekava nõuetele, selles on rohkesti sisulisi puudusi ja vigu. Õpilasel on raskusi teadmiste rakendamisel ka suunamise ja juhendamise korral.\n1 vähem kui\n20% Nõrgaga hinnatakse õpitulemust, kui see ei vasta õppekava nõuetele, selles on väga palju sisulisi puudusi ja vigu. Õpilane ei rakenda teadmisi ka suunamise ja juhendamise korral. 1\nHuvitavat Kooli saab jälgida blogis huvitavkool.ee ja Facebookis www.facebook.com/huvitavkool.


Müüa korter, 2 tuba, Veeriku 14, Veeriku, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - Veeriku 14, Veeriku, Veeriku, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nkohe võimalik sisse kolida, korter tühi\nLisainfo: parkimine tasuta, toad eraldi, pakettaknad, parkett\nÜmbrus: linnas, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi\nHindamisakt seb pangas 69800€. Hea soe , hubane kodu rahulikus ja usaldusväärses Veeriku linnaosas .Planeeringult on korter: esik, vannituba, WC, köök koos köögimööbliga,elutuba ja suurem magamistuba. Viimistluses kasutatud heledad toonid loovad hubase ja koduse tunde ka külla tulnud sõprade seas. Korteri põrandaid katab parkett. Maja kütab linna tsentraalküte. Köögis on köögimööbel koos integreeritud tehnikaga .Korteris on kaks eraldiseisvat tuba. Magamistoas on eraldiseisev garderoob ja riidekapp. Esikus lükandustega kapp. Aknast avaneb vaade rohelisele õuealale. Vannituba ja wc on eraldi. Vannitoas on piisavalt ruumi duššinurk koos aurusaunaga , pesumasin. Korteri juurde kuulub panipaik, milleks on koridoris 2 kappi ja parkimiskoht maja ees parklas. Majas on 16 korterit.Olemas toimiv korteriühistu.Korter vaba. Ületee laste mänguväljak, lähedal toidupoed, asuvad kõigest 2 -10 minutilise jalutuskäigu kaugusel. Lõunakeskus erinevate kaupluste, Apollo kino ja mitmete söögikohtadega jääb u.10 minutilise autosõidu kaugusel ja ka kesklinna.Sporti teha armastavale inimesele on läheduses sportimis kohad.Ilma maakleri( 1500€)tasuta.55672877,5154854\nLähim lasteaed ~ 190 m Tartu Lasteaed Meelespea\n~ 250 m Tartu Lasteaed Kannike\n~ 600 m Tartu Maarjamõisa Lasteaed\nLähim kool ~ 170 m Tartu Veeriku Kool\n~ 1.1 km Miina Härma Gümnaasium\nLähim peatus ~ 210 m LKV 21 5 8\n~ 400 m Kannikese 102 11 19 22 3 37 508 509 510 511\n68 000 € 1 441 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/322666 Kommentaar:


orgaaniline koera- ja kassitoit YARRAH -\nOrgaaniline toit ei sisalda geneetiliselt muundatud organisme (GMO-sid) ehk muundkultuure ega kunstlikke värv-, maitse- ja lõhnaaineid.\nKoeratoit: 10 tõde koeratoitudest 40% koertest on rasvunud… 46% koertest ja 39% kassidest surevad tänapäeval vähki… Südame-, neeru- ja maksahaigused on tänapäeval juba epideemia mõõtmetega… Nii nagu inimesed on ka koerad see, mida nad söövad. Uuri välja tõde koera toitumise kohta ning säästa oma koer piinadest ja säästa omale loomaarsti arvetest vabanemisega terve varandus. Järgnevalt …\nMiks kassid vajavad liha? Kassid on karnivoorid – see tähendab, et nad söövad põhitoiduna liha. Kõik kasslased vajavad loomseid valke, et püsida tervena. Järgnevalt selgitame, miks nad vajavad liha. Liha: Jah või Ei Konkreetselt eraldatakse karnivoorid ja herbivoorid: lihasööjad ja taimetoidulised. Inimesed, karud ja sead on omnivoorid, mis tähendab, et nad söövad kõike (nii taimi …\nMärgtoit või kuivtoit? Kui me tahame panustada parema maailma loomisesse, siis peaksima ka oma lemmikloomade elu jätkusuutlikuna hoidma. Kas teadsid, et nende toit mõjutab lemmikloomade ökoloogilist jalajälge? Kumb on keskkonnasõbralikum: kas märgtoit või kuivtoit (krõbinad)? Lemmikloomade jätkusuutlik elu Inimesed on järjest enam hakanud mõtlema keskkonnale ja selle kaitsmisele – sealhulgas prügi sorteerimisele ja jätkusuutlike toodete …


Felix Fantastic Junior kiisueine kanaga\nMinu kiisu ei ole nõus teisi toite proovimagi! Küsib juurde ja lakub vurrudki puhtaks.\nPisikesed kassipojad armastavad Felixi kiisueineid!\nSpetsiaalselt kassipoegadele mõeldud kiisueined sisaldavad kõiki vitamiine, valke ja olulisi mineraalaineid, mida Sinu väike paharet oma esimesel eluaastal kasvamiseks vajab.Õrnadest kanatükkidest koosnev eine näeb välja isuäratav ning lõhnab ja maitseb vastupandamatult. Sul pole kunagi vaja oma kassipoega kaks korda sööma kutsuda.\nKas tahaksid pakkuda oma kiisule iga päev vastupandamatult maitsvaid eineid, mis pakatavad heast tervisest?\nKõik FELIX®-i tooted on valmistatud kvaliteetsetest ja hõrkudest koostisainetest, mida iga kaval kass tasakaalustatud toitumiseks vajab.\nFELIX® Junior on täisväärtuslik eine, mida pole vaja segada ühegi teise toiduga. Vali vaid maitse ja järgi toitmisjuhiseid!\n• 1,5–3 kuud: 1–4 kiisueinet päevas 2–3 eraldi söögikorrana või vastavalt vajadusele.\n• 3–6 kuud: 2–4,5 kiisueinet päevas 2 eraldi söögikorrana või vastavalt vajadusele.\n• 6–12 kuud: 4,5–2,5 kiisueinet päevas 2 eraldi söögikorrana või vastavalt vajadusele.\nServeeri eineid toatemperatuuril. Jälgi, et puhas ja värske vesi oleks alati kättesaadav. Samuti sobilik tiinetele ja imetavatele kassidele, portsjonite suuruse üle pea nõu loomaarstiga. Paku kassipojale sööki igal söögikorral samas kohas, et ta ei läheks segadusse, ja ära sega teda söömisel.\nPärast 12 kuud on Sinu kassipoeg piisavalt suur ning valmis nautima imemaitsvaid täiskasvanud kassidele mõeldud Felix kiisueineid.\n*Iga kassipoeg on erinev. Kohanda söögikoguseid ja -aegu vastavalt tema aktiivsustasemele ja kehavormile.


2019.a augusti kuus, sai meil kliente teenindatud 25 aastat. Nende aastate jooksul oleme püüdnud leida parimat teed Teie soovideni. Meie hinnad on soodsad, kaupade nomeklatuur üle 14000 nimetuse. Tegeleme ka mõningate kaubagruppide maaletoomisega.\nUUDISTOODE! Tekstimarker Amos Dry, ümar kollane, geeliga, kohe kuivav


March | 2007 | kassiraisk\nja kui ma olen heleda t-särgi ja teksastega, siis küsitakse “liis, miks Sa üleni mustas pole, kas Sul on pesupäev vä?”\n…Lighting up another cigarette\nnad ütlevad, et “oh sind küll…”.\nIt’s all wrong. Tagurpidi ja valesti ja hoopis teistmoodi, kui peaks ja ma ette arvasin. Selles mõttes ma nüüd ei saagi aru, et kas siis hakata kuskilt otsast peale muutuste tegemisega või peaks pigem ootama ja mitte “forsseerima”? Äkki kui ma olen hästi vaikselt ja ei liiguta, siis ebaõnn läheb ära, sest arvab, et ma olen surnud? 😛\nTasumata reklaami korras ütlen ka, et Eesti Entsüklopeedia 15. köide (Maailma maad) on väljas muide, nii et kõigil, kellel kodus read täiendust vajavad (ja teil ON ju ometi see kohustuslik kogu kas enda või vanematekodus olemas;)), on võimalus nüüd siis poodi minna. 🙂\nPizza Grande -> Limonaadinimelise maja kella 19.40-ne “300” seanss -> Pegasus -> Moskva -> Karja kelder. No ja sinna vahele mahtus igasugu erinevaid inimesi ja veel rohkem erinevaid jooke. Mõned asjad said selgeks, mõned asjad läksid veel segasemaks ja mõnda inimest, keda oleks näha tahtnud, ei näinudki ja mõnda inimest, keda poleks ammugi oodanud näha, sai täitsa kohatud. Selles mõttes, et elu ei ole nii lihtne!\nHommikul 10ks tööle!\nHiiu pubis hiigelkoguse liha ja kartulite manustamine, latte Pärnu cafés, valge vein Moskvas ja mõne aja pärast Moskva kohvikukorrusel tutvumisring ning tõdemine, et Moskva kohvik on nagu Linux, üleval restorani/klubikorrusel, pärast turvameeste moosimist Oliveri tossude osas, tantsutüdrukute pinev piidlemine lauast ja tõdemine, et II korrus on nagu Microsoft Windows ikkagi. Angelisse vudimine läbi külma ja lörtsi ja seal kodanik Priimägi poolt erinevatel ajahetkedel Louise’iks, Elaine’iks, Jelizavetaks ja Elizabethiks kutsutud saamine ja Matthiasega peaaegu et teineteise mitte ära tundmine ja neljakesi pisike tants ja kahekesi mitte-nii pisike tragöödia. Ja siis üksi von krahli jalutamine, lihtsalt et vaadata mis seal toimub ja lõpuks peolõpuhulluses garderoobis Kerlile ja Alfiele abiks olemine. Ja vormelit ma ei vaata, tahaks hoopis süüa ja magada ja võib-olla undki näha… Täna kahjuks hea tujuga magama ei saa. 😦\nMul on kuldkala mälu ju, sellest see siinne kroonika, mõistate? Pool jääb ju kirjutamata ka, nagu ikka…\nMh, mis toimub?! Mina, kujutate ette, verbaalse diarröa all kannataja musternäidis, ei viitsi kirjutada enam. Mõtlen ikka päris palju, aga kirja panna ei viitsi siia üldse kohe. Kõik tundub nii… triviaalne ja nõme peamiselt. 😀 Noh, et Nicholas Cage on ikka sheff ja nunnu, mis siis, et naljakas õuduskomöödiapõnevusfilmis “Ghost Rider” ja et restorani Africa salati juures ma ennast üldsegi ei tundnud nii lehmakesena, sest see salat oli tõesti erakordselt hea! Ja et kool on ikkagi nii äraütlemata keeruline kohati. Ja et mulle korrutatakse ilmselgeid asju üle pidevalt nagu näiteks täna leidis 3 inimest järjest, et ma olen ebaharilikult alasti koolis ja kas mul külm ei ole (täitsa korralik üle-põlve-seelik ja (no okei, ilma varrukateta) top).. ilu nõuab ohvreid ja päeval oli nii-iiii kiftilt kevadiselt soe ju nagunii! ;p\nVahel ma arvan ikkagi, et ma olen ainus inimene, kes täiesti kabuhirmus on elu ees. Kõik see nautimise ja riskimise jutt, mida aetakse kogu aeg, no tõesti… aga nüüd ma pean ühe järjekordse hirmuäratava ürituse (Avatud Uste Päev TTÜ aulas kell 11-15) eel end ilusti välja puhkama, et homme tekkel peas ja “Tipp Tegijate Ülikool”-kirjadega särk seljas, energeetiliselt ja muidu säravalt noori uudistajaid vastu võtta.


Privaatsustingimused - Talver koolitused\nTalver koolitused on võtnud endale kohustuse kaitsta klientide ja kasutajate privaatsust. Sellest lähtuvalt oleme koostanud käesolevad privaatsuspoliitika põhimõtted, mis käsitlevad kliendi andmete kogumist, kasutamist, avaldamist, edastamist ja talletamist. Meie tegevus internetis on vastavuses EU Isikuandmete kaitse üldmäärusega (GDPR, EU 2016/679) ja Eesti Vabariigi seadustega. Me ei töötle GDPR määruses defineeritud tundlikke isikuandmeid.\nIsikuandmed on andmed, mida Talver koolitused kogub üksikisiku tuvastamiseks või temaga ühenduse võtmiseks.\nVeebilehe sirvimisel salvestatakse teie IP aadress. Isikuandmete kogumine võib toimuda teie nõusolekul järgnevatel viisidel:\nkontaktandmete (sh teie nime, telefoninumbri, e-posti aadressi) esitamisel meie veebilehel;\nveebilehe kasutamisel kliendi kontoinfo või küpsiste (cookies) kaudu;\nbroneeringu sooritamisel meie kodulehel (koduleht võib paluda teatud veebilehe aladel vabatahtlikult esitada isikuandmeid ja personaalset informatsiooni. Nõutavad isikuandmed võivad sisaldada nime, e-posti aadressi ja telefoninumbrit).\ntuletada teile meelde lähenevat vastuvõtuaega\nteavitada ootamatutest muudatustest\narve tasumisega seotud küsimustes\nTalver koolitused töötleb arveinfot tasumise võimaldamise eesmärgil. Tulenevalt raamatupidamise seadustest säilitatakse raamatupidamisdokumente 7 aastat. Kui tasumata arvete osas ei õnnestu kliendiga tasumise kokkulepet saavutada, on Talver koolitustel õigus kasutada inkassoteenust ning sel eesmärgil arveinfot inkassoteenuse pakkujale edastada.\nTalver koolitused rakendab kõiki ettevaatusabinõusid (sh administratiivseid, tehnilisi ja füüsilisi meetmeid) kliendi isikuandmete kaitsmiseks. Juurdepääs andmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel.\nKõiki Talver koolitused külastamise käigus teatavaks saanud kliendi isikuandmeid käsitleme konfidentsiaalse infona.\nMeie veebisaiti kasutama asudes olete käesolevate põhimõtete ja tingimustega tutvunud ning nendega nõustunud. Jätame endale õiguse vajadusel privaatsuspoliitika üldtingimusi muuta, teavitades sellest kõiki kasutajaid.\nKõigi privaatsuspoliitika või andmetöötluse kohta tekkivate küsimuste või muredega palume meiega ühendust võtta aadressil info @ talver.ee


Plaza Spain Guest House (Hispaania Barcelona) - Booking.com\nEixample 1 205 majutusasutust\nPakkumised Hispaanias – Plaza Spain Guest House, Barcelona\nTubade andmed ja hinnad Mugavused Tähtis teada Kasulik teada Külastajate arvustused (641)\nSee piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud arhitektuurist, toidust ja ostlemisest – Vaata asukohta Gran Via de les Corts Catalanes 415-417, ESC A, 6º 3ª, Eixample, 08015 Barcelona, Hispaania – See piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud arhitektuurist, toidust ja ostlemisest – Vaata asukohta Suurepärane asukoht – näita kaarti\nRocafort: vaid 3 minuti kaugusel! (218 m jalgsi)\n*8.6* Plaza Espanya: vaid 5 minuti kaugusel! (358 m jalgsi)\n*8.3* Las Arenas: vaid 3 minuti kaugusel! (197 m jalgsi)\nBarcelona Fira: vaid 5 minuti kaugusel! (383 m jalgsi)\nKeskmine hinne 641 arvustust 6,7\nÜks meie müügihitte Barcelonas! Plaza Spain Guest House asub vaid 50 meetri kaugusel Plaza de España väljakust ning pakub tasuta WiFi-ühendust. Külalistemaja asub Gran Via tänava ääres. 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel on Plaza España metroojaam, mis on vaid 3 peatuse kaugusel Las Ramblasest.\nKõik külalistemaja Plaza Spain Guest House toad on lihtsa ja tänapäevase sisekujundusega. Olemas on küte, televiisor ja võimalus kasutada ühist vannituba, kus on massaaži- ja värviteraapiadušš.\nPlaza de España ja Gran Via ümbruses on palju kohvikuid ja baare. Läheduses asuvas Poble Seci linnaosas ning ka Las Ramblase ja Gooti ja Ravali kvartalite ümbruses on palju erinevaid restorane.\nHispaania küla Pueblo Español, Mies van der Rohe paviljon ja Montjuïci mägi on vaid 15-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Sealt saab võtta ette jalutuskäigu Olümpiakülla või sõita köisraudteega Montjuïci lossi juurde. Fira de Barcelona konverentsikeskus jääb 5-minutilise jalutuskäigu kaugusele.\nMitmed bussid peatuvad Gran Via tänava ääres ning lennujaamabuss väljub Plaza de España väljakult. Santsi raudteejaam on vaid 2 metroopeatuse kaugusel.\nPlaza Spain Guest House on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 21. sept 2012.\nSalvestatud 921 loendisse\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Plaza Spain Guest House?\nSelles sisehoovipoolses toas on 1 kaheinimesevoodi ja võimalus kasutada ühist vannituba.\nToas on lihtne ja moodne sisustus, tasuta WiFi-ühendus, küte ja televiisor ning külalistel on võimalus kasutada ühist vannituba.\nBarcelonas just broneeritud: Just broneeriti 94 külalistemaja nagu Plaza Spain Guest House\nTarragona metroojaam 0,5 km\nPurskkaev Font Màgica 0,7 km\nRaudteejaam Sants 1,4 km\nLa Seu katedraal 2,1 km\nPicasso muuseum 2,6 km\nReusi lennujaam 87 km\n4 põhjust, et valida Plaza Spain Guest House\nMajutusasutuses Plaza Spain Guest House pakutavad mugavused\nAvalik parkimine on võimalik kohapeal (eelnev broneerimine ei ole vajalik). Maksumus on EUR 29 parkimiskoha kohta päevas.\nTähtis teada Plaza Spain Guest House võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nHotel Everest on saanud keskmiseks hindeks 7,5\nPalun pange tähele, et kui saabute enne kella 13.00 või pärast kella 21.00, on lisatasu 20 eurot.\n6,7 Keskmine hinne 641 arvustust\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad Pered (54) Paarid (322) Sõprade grupid (84) Üksikreisijad (181) Ärireisijad (80) Näita arvustusi: Kõik hinded Suurepärane: 9+ (84) Hea: 7 – 9 (236) Normaalne: 5 – 7 (195) Halb: 3 – 5 (99) Väga halb: 1 – 3 (27)\n1-tärnihotell 7,5 Hea 774 arvustust\n2 tärniga 8,1 Väga hea 1 138 arvustust\n1-tärnihotell 8,8 Ülihea 2 361 arvustust\nLeidsime veel majutusasutusi, millega Plaza Spain Guest House sarnaneb ja mis teistele reisijatele meeldisid\nHotel Everest 1-tärnihotell\nHotell Everest asub 10 minuti jalutuskäigu kaugusel suursugusest Sagrada Familia katedraalist ja olemas on katuseterrass ning tasuta WiFi-ühendus.\nViimane broneering selles hotellis tehti täna kell 13:50\n7,5 Hea 774 arvustust\nHostal Fina 2 tärniga\n8,1 Väga hea 1 138 arvustust\nHotel BestPrice Gracia 1-tärnihotell\n8,8 Ülihea 2 361 arvustust\nOtsid ikka veel? Vaata teisi hotelle, mis sarnanevad majutusasutusele Plaza Spain Guest House\nJacuzziga hotellid Barcelonas\nReusi lennujaam (REU) 87 km


TSA aruande kaart | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 344\nSelleks, et maksumaksjad saaksid oma raha tsast välja, tuleks iga üks neist puhvritest lennujaamadest eemaldada, ümberõpetada ja taastada pagasi jaotuspiirkondades ja lasti impordi / ekspordi ladudes.\nPatrick Smith on lennuettevõtja piloot. Ta kirjutab põnev blogi nimega “Küsi piloot”, mis on täidetud suurepärase informatsiooniga lennukite kohta, mis toimub lennukis, mis toimub kabiinis jne. Hiljuti rääkis ta lugu, mis võtab kokku palju olukorda, kui tegemist on TSA ja naeruväärne töö. Ta oli just toonud välismaalt lennukit ja ta läks läbi turvakontrolli, enne kui ta sisenes teise terminali. Oma lennukikottis kandis ta ikka veel hõbedat, mida ta lennukile väljastas. Mitte kaua... TSA-s töötav naine, keda ta kirjeldas kui „naeruga, mida ületas kiil oma õlal”, konfiskeeris kiiresti „hammastatud relva.” Patricku vastus oli kiire: „Sa ei saa aru, "Ta ütles:" See on sama nuga, mis on väljastatud kõigile meie reisijatele. " Ta rääkis juhendajaga: „Kas ma pean tõesti selgitama, et piloot kontrollidel oleks vaevalt vaja või-nuga, kui ta tahaks mingit kahju tekitada?” Noh, TSA sõnul on see liiga ohtlik piloot (või keegi teine), kes kannab tasapinnalise 5-tollise võsuga nuga.\nKas te võite isegi uskuda, et see on olnud kaheksa aastat pärast 11. septembri tragöödiat? Mulle tundus, et mu seitsmeaastane vennatütar teab ainult selle päeva sündmusi, kui ta neid internetis nägi. Loodetavasti on tema lugenud lugusid talle muljet avaldanud. Mulle meenub mulle päev, mil meie president teatas Sisejulgeoleku komisjoni moodustamisest ja et palju muutusi toimus. Ma lootsin, et võib-olla meie valitsus võib õigeaegselt parandada lennureiside ohutust… andis piisavalt aega. Noh, siin me oleme kaheksa aastat hiljem ja minu arvates oleme õppinud palju õppetunde, kuid oleme teinud väga vähe nende õppetundide elluviimiseks.\nArvestage, et enne 11. septembrit toimus suurem osa terrorirünnakutega seotud õnnetustest (30 neist alates 1970. aastast) salakaubaveos. Arvestage, et kaaperdamise oht kõrvaldati täielikult kabiini lukustava terasukse paigaldamisega. Lihtne. Tõhus. Valmis. Niisiis, miks me jätkuvalt keskendume nulltolerantsele sõeluuringule väravas, mis hoiab süütuid inimesi oma küünte lõikurite pardale toomisest, kuid millel on raske aeg avastada terroristi, millel on täis plastikust plahvatusohtlikku? Kui maksimaalsetel vanglatel on raskusi oma vangide hoidmisega relvade väljaehitamisest igapäevastest esemetest, ei ole mõistlik eeldada, et kindlaksmääratud terrorist võiks sama teha?\nSelleks, et maksumaksjad saaksid oma raha TSAst välja, tuleks iga üks neist puhvritest eemaldada lennujaamadest, ümberkoolitada ja ümber paigutada pagasi jaotuspiirkondadesse ja lasti impordi / ekspordi ladudele. Sellist väikest protsenti pagasi ja lasti skaneeritakse, et olen üllatunud (ja tänulik), et me ei ole taevas enam plahvatusi näinud.\nMa pean andma TSA-le oma jõupingutused lennujaamas. Ma annan salongi turvauksele leiutajale "A."