Erametsanduse toetamise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, vääriselupaiga kaitseks kinnisasja koormamise tingimused ning toetuse tagasinõudmise kord – Riigi Teataja\nErametsanduse toetamise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, vääriselupaiga kaitseks kinnisasja koormamise tingimused ning toetuse tagasinõudmise kord\nRTL 2007, 24, 426\nVastu võetud 14.03.2007 nr 22\nMäärus kehtestatakse «Metsaseaduse» § 10 lõike 11 alusel.\n(1) Määrus kehtestab erametsanduse toetamiseks toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, toetuse tagasinõudmise korra, vääriselupaiga kaitseks riigi kasuks kinnisasja isikliku kasutusõigusega koormamise tingimused.\n(2) Määrus ei reguleeri «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses» ja «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» nimetatud toetuste andmist.\n§ 2. Toetuste andmise korraldamine\n(1) Käesoleva määruse §-s 4 nimetatud toetuste andmist korraldab riik selleks asutatud sihtasutuse Erametsakeskus (edaspidi korraldaja) kaudu.\n(2) Korraldaja teavitab avalikkust käesoleva määruse §-s 4 nimetatud tööde ja tegevuse jaoks toetuse taotlemise võimalikkusest oma veebilehel ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes kord aastas.\n(3) Kõik toetusega seotud otsused teeb korraldaja.\n(4) Toetust ei maksta, kui korraldajal ei ole toetuse maksmiseks vajalikku raha.\n(5) Kui toetatava tegevuse ja alategevuse jaoks on raha vähem, kui taotletud toetusi, vähendatakse nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste põhjal antavat toetust proportsionaalselt.\n(6) Korraldajal on õigus raha toetatavate tegevuste ja alategevuste vahel ümber jaotada vastavalt korraldaja nõukogu otsusele.\n(1) Toetust võib taotleda metsaühistu või erametsaomanik.\n(2) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja korraldajale vormikohase taotluse (edaspidi taotlus) ning muud taotlemiseks vajalikud dokumendid.\n(3) Taotluses peavad olema märgitud kõik kavandatud tegevuse finantseerijad ja nendepoolne rahastamise määr.\n(4) Toetust ei või taotleda töödele, mille jaoks teistelt rahastajatelt on juba raha saadud.\n(5) Taotleja peab esitama «Konkurentsiseaduse» alusel rahandusministri määrusega kehtestatud vormikohase tõendi vähese tähtsusega abi saamise kohta jooksva eelarveaasta ja kahe eelneva eelarveaasta jooksul. Kui taotlejaks on metsaühistu ning toetuse saajaks on juriidiline isik või füüsiline isik, peab taotleja esitama nimetatud isikute osas eelpool nimetatud vormikohase tõendi vähese tähtsusega abi saamise kohta nimetatud perioodil.\n(6) Toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise korra ning taotluse vormi ja muude taotlemiseks ning toetuse määramise otsuseks vajalike dokumentide loetelu kehtestab korraldaja nõukogu.\n§ 4. Toetatav tegevus\n(1) Toetatav tegevus on:\n1) erametsaomanike nõustamine ja koolitamine;\n2) konsulentide koolitamine ja konsulentidele kutsekvalifikatsiooni omistamine ning konsulentide atesteerimine metsamajandamise valdkonnas;\n3) erametsaomanike metsa majanduslike, ökoloogiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste suurendamiseks tehtavad investeeringud ning metsakasvatustööd, sealhulgas pärandkultuuri ja vääriselupaikade säilitamine ning metsaparanduseks tehtavad tööd;\n4) erametsaomanike metsandusalane ühistegevus;\n5) metsaomanikust sõltumatult tekkivate metsakahjustuste ärahoidmine ja nende leviku tõkestamine;\n6) metsamajandamiskavade koostamine.\n(2) Konsulent on käesoleva määruse tähenduses on atesteeritud konsulent või isik, kes omab konsulendi IV või V kutsekvalifikatsiooni metsamajanduse valdkonnas metsakasvatus-, metsamajandus- ja õigusküsimustes.\n§ 5. Erametsaomanike nõustamise ja koolitamise toetamise alused\n(1) Erametsaomanike nõustamise ja koolitamise toetatav alategevus on:\n1) erametsaomanike individuaalne nõustamine;\n2) erametsaomanike rühmanõustamine;\n3) erametsaomanike koolitamine, sh väliskoolitus;\n4) erametsaomanike nõustamise ja koolitamise korraldamine, koordineerimise ja järelevalve teostamine.\n(2) Individuaalnõuannet võib osutada konsulent.\n(3) Individuaalnõuande osutamiseks sõlmib konsulent nõuande saajaga vormikohase nõustamislepingu.\n(4) Korraldaja toetab individuaalnõuande osutamist mahus kuni 15 tundi ja maksumusega kuni 300 krooni tund ühe nõuande saaja kohta ühe kalendriaasta jooksul.\n(5) Kõik kulutused, mis ületavad lõikes 4 sätestatud toetuse määra, katab nõuande saaja.\n(6) Erametsaomanike rühmanõustamise maksimaalne toetussumma on 9000 krooni ühe rühmanõustamise kohta.\n(7) Metsaühistute ühistaotluse esitamisel sarnase eesmärgiga rühmanõustamiste korraldamiseks, ei tohi toetussumma ületada lõikes 6 nimetatud määra.\n(8) Erametsaomanike koolitamise, sh väliskoolituse kavandavad korraldaja metsaühistu.\n(9) Korraldaja maksab metsaühistule nõustamise ja koolitamise korraldamise, koordineerimise ning järelevalve teostamise kulude katteks kuni 10% taotletava toetuse kogusummast vastavalt lõikes 10 loetletud abikõlbulikele kuludele ja ühistute esindusorganisatsiooni ettepanekul kuni 3000 krooni konsulendi baasraha kuus.\n(10) Erametsaomanike nõustamise ja koolitamise toetamise abikõlbulikud kulud on:\n1) konsulendi tunnitasu vastavalt lõikes 4 sätestatud piirmäärale;\n2) esineja lektoritasu, ruumi ja bürootehnika rentimine, teavitamine ja reklaam, teabematerjalid ning nende trükkimine ja paljundamine;\n3) nõustamise ja koolitamise korraldamise, koordineerimise ja järelevalvega seotud büroo- ja transpordikulud;\n4) konsulendi baasraha;\n5) koolitamise transport, toitlustamine ja majutamine;\n6) koolitamise ettevalmistamiseks vajalik välitöö ja välitööl kogutud andmete töötlemine.\n(11) Täpsemad tingimused erametsaomanike nõustamise ja koolitamise toetamiseks kehtestab korraldaja nõukogu toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise korras.\n§ 6. Konsulentide koolitamise, nendele kutsekvalifikatsiooni omistamise ning nende atesteerimise toetamise alused\n(1) Konsulentide koolitamise, nendele kutsekvalifikatsiooni omistamise ning nende atesteerimise toetatav alategevus on:\n1) konsulentide koolitamise ning täienduskoolitamise korraldamine;\n2) konsulentidele kutsekvalifikatsiooni omistamise ja nende atesteerimise toetamine.\n(2) Konsulentide koolitamise ja nendele kutsekvalifikatsiooni omistamise toetamist korraldab sihtasutus Erametsakeskus.\n(3) Konsulentide koolitamise ning täienduskoolitamise toetuse määr on kuni 1000 krooni koolitatava kohta päevas.\n(4) Konsulentide koolitamise ning täienduskoolitamise abikõlblikud kulud on:\n2) koolitusmaterjalide soetamise, ruumide ja tehnika rentimise ning tõlkekulud;\n3) koolitusmaterjalide paljundamiskulud;\n4) lektorite ja koolitusel osalejate majutus- ja toitlustuskulud;\n5) lektorite ja koolitusel osalejate sõidukulu koolituse toimumiskohta ja tagasi;\n6) koolitusest ja teavitusüritusest teavitamise kulud.\n(5) Konsulentidele kutsekvalifikatsiooni omistamise ja konsulentide atesteerimise toetamise määr on kuni 50% kutseomistamise tasu maksumusest.\n§ 7. Erametsaomanike metsa majanduslike, ökoloogiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste suurendamisse tehtavate investeeringute ning metsakasvatustööde toetamise alused\n(1) Erametsaomanike metsa majanduslike, ökoloogiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste suurendamisse tehtavate investeeringute ning metsakasvatustööde (edaspidi investeering ja metsakasvatus) toetatav alategevus on:\n1) raiesmiku uuendamine;\n3) noore metsa hooldamine;\n5) pärandkultuuri objekti säilitamine.\n(2) Metsaühistu võib taotleda lõikes 1 nimetatud alategevuse toetust ühistule kuuluval metsamaal tehtava töö jaoks ja metsamaad omavatele erametsaomanikele, metsamaal tehtava töö jaoks.\n(3) Raiesmiku uuendamise ja metsastamise abikõlblikud kulud ja toetuse määr on:\n1) metsakultiveerimismaterjali soetamisel kuni 80% dokumenteeritud kulude kogumaksumusest;\n2) maapinna ettevalmistamisel ketasadraga kuni 1500 krooni hektari kohta, muu maapinna ettevalmistamise tehnika kasutamise korral kuni 1000 krooni hektari kohta;\n3) metsaistutamistöödel kuni 2000 krooni hektari kohta;\n4) käesoleva määruse alusel metsastatud maade ja uuendatud raiesmike piirdeaia rajamisel, sh piirdeaia ja selle tarvikute soetamisel kuni 50% dokumenteeritud kulude kogumaksumusest kuid mitte rohkem kui 50 krooni piirdeaia jooksva meetri kohta;\n5) metsapuutaimede hooldamisel 1500 krooni hektari kohta kuni kolme aasta vanuses metsakultuuris;\n6) metsakultuuri täiendamisel kuni 1000 krooni hektari kohta.\n(4) Raiesmiku uuendamise ja metsastamise toetust saab taotleda metsa uuendamisel kasutada lubatud puuliikide, sealhulgas «Metsaseaduse» alusel metsa uuendamisel kasutada lubatud võõrpuuliikide istutamise jaoks.\n(5) Metsakultiveerimismaterjal peab vastama kehtestatud kvaliteedinõuetele ning olema soetatud Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse poolt välja antud metsakultiveerimismaterjali tootmise ja pakendamise tegevusluba omavalt isikult või isikult, kes on taimetervise registrisse kantud kui metsapuude kultiveerimismaterjali turustaja.\n(6) Raiesmiku uuendamise toetuse saamiseks peab rajatud metsakultuuris kasvama läinud taimede minimaalne arv hektari kohta vastama metsa majandamise eeskirjas sätestatud piirmäärale.\n(7) Loodusõnnetustest tulenevates eriolukordades makstakse taotletud raiesmiku uuendamise ja metsastamise toetus välja korraldaja koostatud akti alusel. Loodusõnnetusena käsitletakse tormi, üleujutuse, ulatusliku metsatulekahju või muu loodusjõu põhjustatud ulatuslikku kahjustust.\n(8) Noore metsa hooldamise abikõlblikud kulud on hooldamise kulud kuni 20 aasta vanuses kultuur- või loodustekkelises puistus.\n(9) Noore metsa hooldamise toetuse maksimaalne määr on:\n1) kuni 3,0 m kõrguses noorendikus kuni 1500 krooni ühe hektari kohta;\n2) üle 3,0 m kõrguses noorendikus kuni 2500 krooni ühe hektari kohta.\n(10) Metsaparandustööde abikõlblikud kulud on:\n1) metsakuivendussüsteemi ehitamine, rekonstrueerimine, hooldamine ja uuendamine;\n2) metsa majandamiseks kasutatava tee ehitamine ja hooldamine.\n(11) Metsaparandustööde toetamise määrad on:\n1) metsakuivendussüsteemi ehitamisel, rekonstrueerimisel, hooldamisel ja uuendamisel kuni 80% tööga seotud kuludest, sealhulgas projekteerimise kulu, kuid mitte üle 300 000 krooni ühe metsaparandusobjekti kohta;\n2) metsa majandamiseks kasutatava tee ehitamise ja hooldamise kulu kuni 80% töödega seotud kuludest, sealhulgas projekteerimise kulu, kuid mitte üle 300 000 krooni ühe metsaparandusobjekti kohta.\n(12) Pärandkultuuri objekti taastamise, hooldamise ja eksponeerimise abikõlblikud kulud on:\n1) metsamaal paikneva käesoleva määruse lisas 1 nimetatud objekti korrastamise, hooldamise, säilitamise, tähistamise, sellele avalikkuse ligipääsu tagamise, selle eksponeerimise, kaardistamise ja arhiivimaterjalide kogumisega seotud kulude osaline hüvitamine;\n2) metsaomanike endi poolt tehtud kulud kuni 10 000 krooni ulatuses ühe objekti kohta;\n3) konsulendi hinnangu andmisega seotud kulud.\n(13) Pärandkultuuri objekti taastamise, hooldamise ja eksponeerimise toetuse määr on:\n1) kuni 80% tööde teostamisega seotud kuludest, kuid mitte üle 50 000 krooni objekti kohta;\n2) konsulendihinnangu maksumuse hüvitamise määr on kuni 150 krooni töötunni kohta.\n(14) Korraldaja toetab konsulendihinnangu andmist kuni 15 tunni ulatuses ühe pärandkultuuri objekti kohta ühe kalendriaasta jooksul.\n(15) Kõik konsulendihinnangu andmisega seotud kulud, mis ületavad lõikes 13 punktis 2 sätestatud toetuse määra, katab metsaühistu või erametsaomanik.\n(16) Konsulendi hinnang peab sisaldama kinnitust toetamise vajalikkuse, tehtavate tööde vajalikkuse ja tööde maksumuse ning tehtud tööde kvaliteedi kohta.\n§ 8. Vääriselupaiga säilitamise toetamine ja riigi kasuks kinnisasja isikliku kasutusõigusega koormamise tingimused\n(1) Metsaressursi arvestuse riiklikku registrisse kantud vääriselupaiga kaitseks ning metsakasutuse kitsendustega põhjustatud kahjude ning kulude hüvitamiseks sõlmib korraldaja kinnisasja omanikuga notariaalse lepingu kestusega 20 aastat ning kinnisasi koormatakse isikliku kasutusõigusega riigi kasuks tähtajaga 20 aastat.\n(2) Notariaalse lepingu sõlmimise korraldab sihtasutus Erametsakeskus ning lepingu objekti säilimist kontrollib kinnisasja Keskkonnaministeeriumi asukohajärgne maakonna keskkonnateenistus (edaspidi keskkonnateenistus).\n(3) Lepingu sõlmimisega ning kinnisasja isikliku kasutusõigusega koormamisega kaasnevad riigilõivud ning notari tasu maksab korraldaja.\n(4) Vääriselupaiga kaitseks sõlmitavas lepingus peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed ja lisad:\n1) poolte nimed, füüsilise isiku isikukood ning elukoht, juriidilise isiku äriregistri kood ning asukoht;\n2) katastriüksuse nimetus, katastriüksuse tunnus ja asukoha andmed;\n3) vääriselupaiga nimetus, seda iseloomustavate näitajate loetelu, andmed pindala kohta ja katastriüksuse asukoha kirjeldus;\n4) poolte õigused ja kohustused vääriselupaiga kaitse korraldamisel, sealhulgas kaitse korraldamiseks vajalikud toimingud;\n5) vääriselupaiga kaitselepingu alusel makstava isikliku kasutusõiguse tasu määr, mis tuletatakse vääriselupaigas kasvava metsa väärtuse alusel vääriselupaiga hooldamiseks tehtavate kulude ja saadavate tulude summana ning selle maksegraafik;\n6) lepingu lisana katastriüksuse tunnusega seotud vääriselupaiga asukoha kaart.\n(5) Vääriselupaiga kaitselepingu alusel tasutav isikliku kasutusõiguse tasu määr arvutatakse käesoleva määruse lisade 2–4 alusel.\n(6) Kasvava metsa väärtuse määramisel kasutatakse lähteinformatsioonina:\n1) hinna määramisel Riigimetsa Majandamise Keskuse (edaspidi RMK) metsamaterjali müügistatistikat ning raiekulu andmeid;\n2) likviidse puidu koguse määramisel metsa takseerimise andmeid metsaeraldiste kaupa.\n(7) Vääriselupaiga hooldamisel tehtavaid kulusid arvutatakse käesoleva määruse lisas 4 kirjeldatud meetodil. Lisas 4 nimetatud konstantide leidmisel kasutatakse lähteinformatsioonina RMK kaalutud keskmisi teenusehindasid.\n(8) Kasvava metsa realiseerimisest saadavate tulude arvutamisel kasutatakse lähteinformatsioonina RMK metsamaterjalide müügistatistikat ja kulud arvutatakse lisas 4 kirjeldatud viisil.\n(9) Vääriselupaiga kasutusõiguse tasu maksab korraldaja kinnisasja omanikule kinnisasja riigi kasuks isikliku kasutusõigusega koormamise perioodi vältel iga-aastaste võrdsete maksetena.\n(10) Lepinguga keelatakse vääriselupaigas metsa raiumine, välja arvatud erakorralised raied keskkonnateenistuse nõusolekul, metsast lamapuidu eemaldamine, metsa kuivendamine, metsateede ehitamine, metsa uuendamine, samuti telkimine ja lõkketegemine.\n(11) Kinnisasja omanik kohustub tagama keskkonnateenistusele ning korraldaja esindajale juurdepääsu lepingu objektile selle kontrollimiseks ning informeerima korraldajat kinnisasja omandiõiguse üleminekust vähemalt kaks nädalat enne tehingut.\n(12) Vääriselupaiga omandiõiguse üleminekul lähevad üle kõik vääriselupaiga kaitseks sõlmitud õigused ja kohustused. Vääriselupaiga omandi üleminekul teisele isikule ei ole vääriselupaiga omandanud isikul õigust lepingut ühe aasta kestel ennetähtaegselt lõpetada.\n(13) Lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral tagastab lepingut rikkunud või lepingut lõpetada sooviv täitja lepinguga saadud tasu ja tasub leppetrahvi, mis moodustab 20% lepingu kogusummast.\n(14) Korraldaja teatab Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskusele sõlmitud lepingu numbri, sõlmimise aja, täitja või täitja ja tema esindaja nime, makstava kasutusõiguse tasu suuruse ja lepingu lõpetamise päeva kirjalikult ühe nädala jooksul selle sõlmimisest või muutmisest arvates.\n(15) Korraldaja esitab ühe nädala jooksul pärast lepingu sõlmimist lepingu teksti koos lisadega digitaalsel kujul Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskusele.\n§ 9. Erametsaomanike metsandusalase ühistegevuse toetamise alused\n(1) Metsandusalase ühistegevuse toetatav alategevus on:\n1) metsamajandusalane koostööprojekt;\n2) erametsas naabrusvalve korraldamine;\n3) piirkonna tugiisiku rakendamine;\n4) nõustamise ja koolitamise tugisüsteemi arendamine;\n5) koolimetsa asutamine ja tegevuse korraldamine;\n6) raamatupidamisteenuse osutamine.\n(2) Metsandusalase ühistegevuse toetust võivad taotleda metsaühistud.\n(3) Metsandusalase ühistegevuse toetamise abikõlblikud kulud on:\n1) tegevus-, soetamis- ja investeerimiskulud metsamajandusalase ühistöö käivitamiseks või edendamiseks, erametsade naabrusvalve korraldamiseks, koolimetsa asutamiseks ja tegevuse korraldamiseks;\n2) metsandusalaste õppevahendite, riikliku metsaregistri ja korraldaja poolt kasutusele võetud e-rakenduste juurutamisega seotud tugiteenuste, erametsades rajatavate näidisalade, õpperadade ja erametsaomanike kinnistutel paiknevate rajatistega, hooned välja arvatud, seotud kulud;\n3) tugiisiku rakendamisega seotud kulud;\n4) raamatupidamiskulud, välja arvatud maksete sooritamise kulud.\n(4) Metsamajandusalase koostööprojekti toetuse maksimaalne määr on 100 000 krooni ühe taotleja kohta aastas ning kaas- või omafinantseeringu määr 10% taotluse kogumaksumusest. Investeeringutele, mis on loetletud põllumajandusministri 3. märtsi 2006. a määruse nr 31 «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» meetme 3.7 «Metsamajandus» tingimused» lisa 1 punktides 3 ja 5, toetust ei määrata.\n(5) Erametsade naabrusvalve korraldamise toetuse maksimaalne määr on 50 000 krooni taotleja kohta aastas.\n(6) Piirkonna tugiisiku rakendamise toetusena käsitletakse käesoleva määruse mõistes metsaühistu ja füüsilise isiku vahel sõlmitud lepingust tulenevate tegevuskulude hüvitamist.\n(7) Piirkonna tugiisiku tegevused ja rakendamise tingimused kehtestab korraldaja nõukogu toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise korras.\n(8) Piirkonna tugiisiku rakendamise toetuse määr on kuni 10 000 krooni tugiisiku kohta kuus.\n(9) Nõustamise ja koolitamise tugisüsteemi arendamise toetuse kaas- või omafinantseeringu määr on 10% taotluse kogumaksumusest.\n(10) Koolimetsa asutamise ja selle tegevuse korraldamise toetuse maksimaalne määr on 50 000 krooni ühe taotleja kohta aastas.\n(11) Metsaühistu raamatupidamisteenuse osutamise toetuse määr on:\n1) kui eelmise majandusaasta majandustegevuse käive ja väljamakstava toetuse kogumaht on alla 500 000 krooni – kuni 500 krooni metsaühistu kohta kuus;\n2) kui metsaühistu eelmise majandusaasta majandustegevuse käive ja väljamakstava toetuse kogumaht on üle 500 000 krooni – kuni 1000 krooni metsaühistu kohta kuus.\n§ 10. Erametsas metsaomanikust sõltumatult tekkida võivate metsakahjustuste ärahoidmise ja nende leviku tõkestamise toetamise alused\n(1) Metsakahjustuste ärahoidmise toetamisena käsitletakse käesoleva määruse mõistes selliste tegevus-, investeerimis- ja soetuskulude osalist hüvitamist, mis on tehtud:\n1) kahjurputukate, nagu männikärsakad, juureüraskid ja kooreüraskid, leviku tõkestamiseks;\n2) juurepessu tõrjeks;\n3) ulukikahjustuste tõkestamiseks;\n4) tulekahjude tõkestamiseks.\n(2) Toetust ei maksta raiete tegemiseks või üksikpuude langetamiseks, sealhulgas tulekaitse sihtide raiumiseks.\n(3) Toetuse määr on kuni 90% kulude kogumaksumusest.\n(4) Metsakahjustuste ärahoidmise ja tõkestamise abikõlblik kulu on ka metsaomanike endi poolt tehtud tööd kuni 1000 krooni ulatuses ühe hektari kohta.\n§ 11. Metsamajandamiskava koostamise toetamise alused\n(1) Metsamajandamiskava (edaspidi kava) koostamise toetust võib taotleda metsaühistu või erametsaomanik, kellel puudub kava või kelle kehtiv kava vajab uuendamist seoses selle aegumisega, õigusaktide muutumisega või tormikahjustusest põhjustatud majandamistingimuse muutumisega.\n(2) Kava koostamise toetamise määr on kuni 70% kava koostamise kogumaksumusest.\n(3) Kava koostamise toetuse määra kehtestab igal eelarveaastal keskkonnaminister määrusega.\n(4) Majandusaasta lõpuks kasutamata jäänud kava koostamise toetamisega mõeldud raha kannab korraldaja kava koostamise toetamise erikontole, et tagada järgmise aasta algul kava koostamise toetamise järjepidevus kuni järgmiseks majandusaastaks raha eraldamiseni.\n(1) Korraldaja võib toetuse osaliselt või täielikult tagasi nõuda, kui:\n1) ilmneb, et toetust on kasutatud ebasihipäraselt;\n2) ilmneb asjaolu, mis oleks kaasa toonud taotluse rahuldamata jätmise;\n3) toetust ei ole kasutatud kindlaks määratud tingimustel;\n5) ilmneb, et taotluses märgitud tegevus ei ole võimalik või taotluses märgitud tegevuse tähtaegu ei ole järgitud;\n6) toetuse saaja ei ole täitnud talle pandud kohustusi.\n(2) Toetuse tagasinõudmise otsuse võib korraldaja teha viie aasta jooksul toetuse saajale viimase väljamakse tegemisest arvates.\n(1) Käesoleva määruse § 7 lõike 1 punktis 3, § 7 lõike 3 punktis 4 ja §-s 10 sätestatud toetust saab taotleda 2007. aasta 31. detsembrini.\n(2) Käesoleva määruse § 11 lõikes 1 sätestatud toetust saab 2007. aasta jooksul taotleda ka tagasiulatuvalt 2006. aastal tellitud, koostatud ja kehtestatud metsamajandamiskava, välja arvatud riigi tellimusega rahastatud metsamajandamiskava koostamise kulude katteks.\nMääruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 16.03.2007. a resolutsioon nr 17-1/07-01891.\nKeskkonnaministri 14. märtsi 2007. a määruse nr 22\n”Erametsanduse toetamise alused, toetuse taotlusele\nesitatavad nõuded, vääriselupaiga kaitseks kinnisasja\nkoormamise tingimused ning toetuse tagasinõudmise kord”\nMETSANDUSEGA SEOTUD PÄRANDKULTUURIOBJEKTIDE PÕHITÜÜBISTIK\n1 KULTUURMAASTIKU KUJUNEMISEGA SEOTUD MUISTISED\n2 LOODUSLIKUD VÕI POOLLOODUSLIKUD MÄLESTISED\nHiied, hiiepuud, pärimustega seotud puud\nMälestus-, pärimustega seotud, märkidega, tekstidega kivid, ohvri- ja kultusekivid\nPao- ja pelgupaigad\nVanade talu- ja metsavahikohtade õuepuud\n3 TÖÖDE JA TEGEMISTEGA SEOTUD MÄLESTISED\nJahi, kalanduse ja mesindusega seotud kohad (hundiaiad, kalatõkete kohad, õõnsad mesipuud)\nLautrid e. valgmad, sadamad\nLubjaahjud ja lubjapõletamiskohad\nMaaparandusobjektid (mõisaaegsed, 20–40-ndate aastate salakraavitused)\nMetsaestakaadid ja saeveskid\nMuud mõisaaegsed tootmishooned\nPotase ja klaasikojad\nRaua- ja ookrileiukohad\nRaudkividest vanad alajaamad\nVanad savitööstused, telliseahjud\nKruusa- ja liivakarjäärid\n4 EHITISED JA RAJATISED\nKaevud, karjamaakaevud, kivikünad\nKivisillad ja -truubid\nKodukultuuri näited 1920–1940\nMõisakultuuriobjektid: mõisapargid, jalutuspargid, paviljonid, tiigid, tehissaared\nPärandkultuurimärgid NL ajast: piimapukid, tootmishooned, siloaugud, kivikangrud\nÜhis- ja hädaabitöödega rajatud objektid\nKaitseliiduga seotud objektid: lasketiirud, õppuste kohad, skaudilaagrid\nOkupatsiooniaja objektid (polügonid, kaitseehitised, kalmistud, kuriteopaigad)\nSõjaobjektid keskajast, eelmistest sajanditest (jooksukraavid, tõkked, punkrid, patareid)\n6 METS KUI KULTUURINÄHTUS\nAjalooliste isikute rajatud puistud\nAjaloosündmustega seotud puistud\nEriotstarbel rajatud puistud\nEripärase kasutuseesmärgiga puistud\nEripärase koosseisuga katsekultuurid\nEripärase maapinna ettevalmistusega või tehnoloogiaga rajatud puistud\nJäljed huvitavamate metsamajandusvõtete rakendamisest\nMetsad, mida on uurinud tuntud teadlased\nPärandkooslused (puisniidud, puiskarjamaad)\nPuude mõõtmete või muu poolest silmapaistvad puistud ja puudegrupid\nTraditsioonidega seotud puistud\nEndisaegsete metsakorralduste jäljed (nt üle 150-aastased kvartalisihid)\n“Erametsanduse toetamise alused, toetuse taotlusele\nErametsas paikneva vääriselupaiga puistu arvutuslik sortimenteerimine\nArvutuslik sortimenteerimine toimub puistuelementide kaupa. Arvutuse lõpptulemusena liidetakse kõikide puistuelementide sortimenteerimisel saadud tulemused. Puistuelemendi arvutuslikul sortimenteerimisel kasutatakse järgmisi takseertunnuseid: kõduhorisondi tüsedus – OHOR, cm; puuliik, vanus – a (a), diameeter – d, cm, kõrgus – h, m, tagavara – M, m³, kahjustatud puude osakaal – k, %.\nMulla organogeense horisondi tüsedus (OHOR) võetakse kasvukoha tüübist lähtuvalt tabelist 1.1.\nTabel 1.1. Kasvukohatüübile vastav organogeense horisondi tüsedus\nKL (kastikuloo), ND (naadi), SL (sinilille), LP (liivane puistang), SP (saviliivane puistang), KP (kivine puistang)\nLL (leesikaloo), LU(lubikaloo)\nSM (sambliku), PH (pohla), JP (jänesekapsa-pohla), JK (jänesekapsa)\nKN ( kanarbiku)\nMS (mustika), AN (angervaksa)\nSJ (sõnajala), TA (tarna- angervaks)\nSN (sinika), OS (osja), TR (tarna), KR (karusambla)\nRB (raba), SS (siirdesoo), MD (madalsoo), LD (lodu), KS (kõdusoo), TP (turbane puistang)\nPuud jagatakse diameetriklassidesse vastavalt tabelile 1.2. Tabeli ülemises reas on diameetriklassi ja puistu keskmise diameetri suhe (ds) ning alumises reas puude arv diameetriklassis (n''). Jaotus on toodud 1000 puu kohta. Hiljem tehakse arvutused tegeliku puude arvuga. Näiteks kui puistuelemendi keskmine diameeter on 22 cm, siis esimene diameetriklass on 6,6 cm (0,3×22) ning seal on 21 puud jne."\nHiljem tehakse arvutused tegeliku puude arvuga.\nTabel 1.2. Puude jagamine suhtelistesse diameetriklassidesse\nKõrgusekõvera parameeter (kh) leitakse järgmise valemi abil:\nkh = h'/(1,3 + c1×(d'/(d' + c2))^c3) ,\nkus kh – kõrgusekõvera parameeter;\nh' – kasvatatud kõrgus, m;\nd' – kasvatatud diameeter, cm;\nc1, c2, c3 – tabelis 1.3 esitatudud kõrgusekõvera parameetrid.\nTabel 1.3. Kõrgusekõvera parameetrid\nMA (mänd), SD (seedermänd), LH (lehis), TO (teised okaspuud)\nKU (kuusk), NU (nulg), TS (ebatsuuga)\nLM (sanglepp), HB(haab), PP (pappel), TL (teised lehtpuud)\nTA (tamm), SA (saar), JA (jalakas), VA (vaher), KP (künnapuu)\nKS (kask), LV (hall lepp), PN (pärn), RE (remmelgas) PA (paju), muud\nLeitakse diameetri klassides olevate puude sortimendid. Arvutus tuleb teha kõikide tabelis 1.2. märgitud diameetriklasside osas. Allpool on kirjeldatud ühe diameetriklassi arvutust (kõikide diameetriklasside osas toimub arvutamine analoogiliselt):\n1. Leitakse diameetriklassi suurus D (ds – suhteline diameeter tabelist 1.2, d' – kasvatatud diameeter):\nD = ds×d'\n2. Leitakse diameetriklassile vastav kõrgus H (kh – punktis 3 leitud parameeter; c1, c2 ja c3 – tabelis 1.3 esitatud valemi parameetrid):\nH = kh×(1,3+c1×(D/(D + c2))^c3)\n3. Arvutatakse diameetriklassi ühe puu sortimendid. Sisenditeks on puuliik, D ja H.\nTabelis 1.4 on jämepalkide peenema otsa miinimumdiameetrid (djp), samuti peenpalkide (dpp), paberipuude (dpa) ja küttepuude peenema otsa miinimumdiameetrid (dky).\nTabel 1.4. Sortimentide minimaalsed peenema otsa diameetrid, cm\nMA, SD, TO\nKU, LH, NU, TS\nHB, PP, TL\nLV, RE, PI (pihlakas), TM (toomingas), muud\nTA, SA, VA, JA, KP\nArvutamise käik, mille tulemusena saadakse ühe puu mahu (mpu) jagunemine jämepalkideks (mjp), peenpalkideks (mpp), paberipuudeks (mpa) ja küttepuudeks (mky), on järgmine:\n3.1 esmalt saavad jämepalkide, peenpalkide, paberipuude ja küttepuude mahud väärtuseks 0.\n3.2 kui puu on väike –(diameetriga alla 8 cm või kõrgusega alla 5 meetri), siis arvutatakse vaid terve puu maht mpu ja sortimentide kogused on 0. Puu maht arvutatakse järgmise valemi järgi:\nmpu = 0,000019 + 0,00001142×(D+2)^2,61614×H^0,76489\n3.3 muudel juhtudel sortimenteeritakse puu järgmiselt:\n3.3.1 arvutatakse terve puu maht (vastavalt lisas 3 esitatud mudelile, kusjuures sortimendi alguspunktiks on 0-kõrgus ja lõpp-punktiks puu kõrgus);\n3.3.2 leitakse koore osamaht KOOR (a1, a2 ja a3 on valemis kasutatavad parameetrid, mis on esitatud tabelis 1.5):\nKOOR = (a1×(D + a2)/(D + a2 + 1))^a3/100\nTabel 1.5. Koore suhtelise mahu arvutamise valemi parameetrid\nHB, PP, TA, SA, VA, JA, KP, TL\nLM, LV, RE, muud\n3.3.3 arvutatakse kännu kõrgus koos saetee paksusega. Kui D≤30 cm, siis kännu kõrgus on HS = 0,1 + H/300. Kui D>30, siis kännu kõrgus on HS = D/300 + H/300.\n3.3.4 leitakse puu diameeter kõrgusel HS = HS + 3,1. Diameetri leidmisel on lähtetunnusteks puuliik, puu kõrgus H, m, puu diameeter D, cm ja soovitud diameetri kõrgus –HS, m. Diameetri leidmiseks kasutatakse järgmisi valemeid, mis annavad diameetri DS, cm:\nabi2 = (((((a6×abi1 + a5)× abi1 + a4)× abi1 + a3)× abi1 + a2)× abi1 + a1)× abi1 + a0\nabi3 = HS/H\nabi4 = (((((a6×abi3 + a5)× abi3 + a4)× abi3 + a3)× abi3 + a2)× abi3 + a1)× abi3 + a0\nabi5 = p×(H - h0)+q×(D-d0)\nDS = D×(1+(abi3×abi3-0,01)×abi5)×abi4/((1+(abi1×abi1-0,01)×abi5)×abi1) ,\nDS – leitud diameeter kõrgusel HS, cm\nabi1, abi2, abi3, abi4, abi5 – abimuutujad\na0, a1, a2, a3, a4, a5, a6, p, q, h0, d0 – tabelis 2.1 (lisas 3) olevad valemi parameetrid;\nKoore paksuse näiduga korrigeerides saadakse:\nDS = DS/(1 + KOOR)^0,5\n3.3.5 saadud diameetrit DS võrreldakse sortimentide diameetritega djp, dpp, dpa ja dky.\nKui diameeter on suurem või võrdne jämepalgi diameetriga djp, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse jämepalgi mahuga mjp. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 esitatud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS.\nKui diameeter on väiksem kui jämepalgi diameeter djp, kuid suurem kui diameeter dpp või sellega võrdne, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse peenpalgi mahuga mpp. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 esitatud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS.\nKui diameeter on väiksem kui peenpalgi diameeter dpp, kuid suurem diameetrist dpa või sellega võrdne, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse paberipuu mahuga mpa. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 esitatud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS = HS – 0,1.\nKui diameeter on väiksem kui paberipuu diameeter dpa, kuid suurem diameetrist dky või sellega võrdne, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse küttepuu mahuga mky. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 esitatud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS = HS – 0,1.\n3.3.6 kontrollitakse, kas puu kõrgus H on väiksem kui HS + 3,1. Kui on väiksem, siis korratakse punktides 4.3.3.4–4.3.3.6 kirjeldatud toiminguid. Kui aga H on suurem või võrdne suurusega\nHS + 3,1, siis pöördutakse punktis 4.3.3.7 toodud valemite poole.\n3.3.7. Leitud jämepalkide, peenpalkide, paberipuude ja küttepuude mahud mjp, mpp, mpa ja mky on seni mahud koos koorega. Kuna arvestuses kasutatakse ilma kooreta mahtusid, siis on vaja enne sortimenteerimise lõpetamist arvutada sortimentide mahud ilma kooreta:\nmjp = mjp×(1 - KOOR)\nmpp = mpp×(1 - KOOR)\nmpa = mpa×(1 - KOOR)\nmky = mky×(1 - KOOR)\n4. Korrutatakse saadud suurused mjp, mpp, mpa, mky ja mpu puude arvuga diameetriklassis (n'' tabelis 1.2).\n5. Igas diameetriklassis saadud mahud mjp, mpp, mpa, mky ja mpu liidetakse kokku ja tulemus korrigeeritakse tegeliku mahu (M') järgi:\nmjp = sum(mjp)×M'/sum(mpu)\nmpp = sum(mpp)×M'/sum(mpu)\nmpa = sum(mpa)×M'/sum(mpu)\nmky = sum(mky)×M'/sum(mpu)\n6. Leitakse kahjustatud puude osakaal. Soovitav on võtta kahjustatud puude osakaal takseerandmetest, kuid kui see seal puudub, siis tuleb kasutada vanusega seotud kahjustatud puude osakaalu mudelit. Kahjustatud puude osakaal leitakse järgmise valemi abil:\nkus kahj% – kahjustatud puude osakaal, %;\nA – vanus a + aj, a;\na1, a2 – parameetrid tabelist 1.6.\nTabel 1.6. Kahjustatud puude osakaalu leidmise valemi parameetrid\n7. Korrigeeritakse sortimentide koguseid kõveruse ja punktis 6 arvutatud kahjustuste järgi:\n7.1 kõverusest tingitud paberipuudeks minevate palkide osakaal on toodud tabelis 1.7.\n7.2 kahjustatud puudest saadavatest tarbepuidu dimensioonidega sortimentidest küttesse mineva puidu osakaal võetakse tabelist 1.7, kui see näitaja ei ole märgitud metsa inventeerimise andmetes.\n7.3 kahjustatud puudest saadava tarbepuidu palgifraktsioonist paberipuudeks mineva puidu osakaal on toodud tabelis 1.7.\nTabel 1.7. Mitmesugused sortimenteerimiseks vajalikud näitajad\nKõverusest tingitud paberipuudeks minevate palkide osakaal, %\nKahjustatud puude tarbepuidu jämedusega sortimentidest küttepuudeks mineva puidu osakaal,\nKahjustatud puudest saadava tarbepuidu palgifraktsioonist paberipuudeks mineva puidu osakaal,\nR. Ozozlinši tüvemoodustaja mudel ja selle kasutamine\n1. Arvutamiseks on vaja järgmisi lähtetunnuseid:\npuuliik, sortimendi algus (kaugus juurekaelast) – alg, m; sortimendi lõpp (kaugus juurekaelast) – lop, m; puu kõrgus – h, m, puu diameeter – d, cm.\n2. Mudel kasutab parameetreid, mis on esitatud tabelis 2.1. Tabelis 2.1 on käsitletud 9 eri puuliiki, kuid metsas on ka teisi puuliike. Tabelis puuduva puuliigi korral kasutatakse tabelit 2.2, kus selgub millise puuliigi valemit kasutada.\nTabel 2.1. R. Ozolinš-i tüvemoodustaja valemi parameetrid\nTabel 2.2. Puuliikide asendatavus\nPuuliik Ozolinši valemis\nSamu parameetreid kasutavad puuliigid\nMA, SD, LH, TO\nKU, NU, TS\nLV, RE, PA, PI, TM, KD\nTA, VA, JA, KP\n3. Arvutamise käik.\n3.1. Kui puu on väike –(diameetriga alla 8 cm või kõrgusega alla 5 meetri), siis arvutatakse terve puu maht mpu ja likviidsete sortimentide kogus on 0. Puu maht arvutatakse järgmise valemi järgi:\n3.2. Sortimendi mahu arvutamiseks on allpool esitatud 33 valemit, mis siin esitatud järjekorras kasutamise korral annavad sortimendi mahu – m, m³.\nabi3 = p×(h - h0)+q×(d-d0)\nabi4 = 1 – 0,01×abi3\nc1 = abi4×a0\nc2 = abi4×a1/h\nc3 = (abi4×a2 + abi3×a0)/(h^2)\nc4 = (abi4×a3 + abi3×a1)/(h^3)\nc5 = (abi4×a4 + abi3×a2)/(h^4)\nc6 = (abi4×a5 + abi3×a3)/(h^5)\nc7 = (abi4×a6 + abi3×a4)/(h^6)\nc8 = abi3×a5/(h^7)\nc9 = abi3×a6/(h^8)\nd1 = c1×c1\nd2 = c1×c2\nd3 = (c2×c2 + 2×c1×c3)/3\nd4 = (c1×c4 + c2×c3)/2\nd5 = (c3×c3 + 2×c2×c4 + 2×c1×c5)/5\nd6 = (c1×c6 + c2×c5 + c3×c4)/3\nd7 = (c4×c4 + 2×c3×c5 + 2×c2×c6 + 2×c1×c7)/7\nd8 = (c1×c8 + c2×c7 + c3×c6 + c4×c5)/4\nd9 = (c5×c5 + 2×c4×c6 + 2×c3×c7 + 2×c2×c8 + 2×c1×c9)/9\nd10 = (c2×c9 + c3×c8 + c4×c7 + c5×c6)/5\nd11 = (c6×c6 + 2×c5×c7 + 2×c4×c8 + 2×c3×c9)/11\nd12 = (c4×c9 + c5×c8 + c6×c7)/6\nd13 = (c7×c7 + 2×c6×c8 + 2×c5×c9)/13\nd14 = (c6×c9 + c7×c8)/7\nd15 = (c8×c8 + 2×c7×c9)/15\nd16 = c8×c9/8\nd17 = (c9×c9)/17\nabi5 = ((((((((((((((((d17×alg + d16)×alg + d15)×alg + d14)×alg + d13)×alg +\n+ d12)×alg + d11)×alg + d10)×alg + d9)×alg + d8)×alg + d7)×alg +\n+ d6)×alg + d5)×alg + d4)×alg + d3)×alg + d2)×alg + d1)×alg\nabi6 = ((((((((((((((((d17×lop + d16)×lop + d15)×lop + d14)×lop + d13)×lop +\n+ d12)×lop + d11)×lop + d10)×lop + d9)×lop + d8)×lop + d7)×lop +\n+ d6)×lop + d5)×lop + d4)×lop + d3)×lop + d2)×lop + d1)×lop\nv = (abi6 - abi5)×d×d×π/(((1 + (abi1×abi1 – 0,01)×abi3)×abi2)^2)/40000 ,\nkus v – sortimendi maht (m³);\nabi1, abi2, abi3, abi4, abi5, abi6, c1, c2, c3, c4, c5,\nc6,c7, c8, c9, d1, d2, d3, d4, d5, d6, d7, d8, d9,\nd10, d11, d12, d13, d14, d15, d16, d17 – abimuutujad\na0, a1, a2, a3, a4, a5, a6, p, q, h0, d0 – tabelis 2.1 esitatud valemi parameetrid;\nh – puu kõrgus, m;\nd – puu diameeter, cm;\nalg – sortimendi algus (kaugus juurekaelast), m;\nlop – sortimendi lõpp (kaugus juurekaelast), m;\nπ – 3,14159.\n1. Raiekulude arvutamise valem\nKasutatakse likviidset materjali andvate metsaraiete korral.\nkus RK – raiekulu, kr/m3;\nv – keskmine raiutav tüvemaht, m3;\nKVK – keskmine kokkuveokaugus, m;\na1, a2, a3, a4 – raiekulu arvutusvalemi konstandid.\n2. Väikeste puude raiumise kulu arvutamise valem\nKasutatakse mittelikviidset materjali andvate raiete korral. Valem annab ühe puu raiumise kulu, mis tuleb korrutada raiutavate puude arvuga.\nkus NK – väikeste puude raiumise kulu, kr/tk;\nH – raiutavate puude keskmine kõrgus, m;\nN – raiutavate puude kogus, tk/ha;\na5, a6, a7 – väikeste puude raiumise kulu arvutamise valemi konstandid.


Mida teha, kui abikaasa: õeke? - Psühholoogia - 2020\nMida teha, kui abikaasa: õeke?\n„Mu abikaasa on õeke. Mida teha? Üha enam saavad naised sellist fraasi kuulda. Praktiliselt igaüks neist kohtus oma elus sellise "pojaga" ja tal polnud temast kokkusaamisel häid mälestusi. Keegi üritab seda teha ja taastada, keegi murdub, mõistes, kes on tema ees. Ühiskonnas on selliste poiste suhtes välja töötatud ainult negatiivne. Kahjuks on neid üha rohkem meie ühiskonnas. Kes siis need on, ema pojad ja kas on võimalik nendega suhete loomist?\n"Ema poja" olemus\nKõigepealt peate pöörama tähelepanu väga fraasile "õeke". See näitab ka seda, et mehel on väga vähe mehelikku ja et ta sõltub emast. Ja vähene vorm iseenesest tugevdab negatiivset (mitte poeg, kes on uhke, vaid poeg, kes ei ole küpsenud, mitte ema, vaid õeke, igavesti seotud ainult ühe inimesega). Meie sõnade "ema" ja "poeg" kõige leidmine näitab meile, mis kestab kogu elu.\nPuhtalt sümboolselt võib kõik "pojad" jagada kaheks:\n1. Absoluutne. Sellist tüüpi mehed ei tee ise otsuseid. Ema otsustab kõike nende eest. Nii valis ta lapsepõlves ringid ja sektsioonid, sõbrad ja sõbrannad, pärast kooli valisid ema taas ülikooli ja eriala, ta saab ka töö. Seoses suhtega ehitab kogu isiklik elu ema, kellega poeg kohtub, ta valib. Isegi kui tegemist on pulmaga, ei ole see fakt, et mehe soovil. Jah, ja kihlatud on see, kes naudib ema (heast perekonnast, mõjukate vanematega). Jah, ja elad noor pere koos emaga.\n2. Osaline. Seda tüüpi mehed on täiesti sõltumatud, nad korraldavad oma elu tahte järgi. Aga nad valivad oma kullake nagu ema, nad pöörduvad ema poole nõu saamiseks, naine peaks saama teha seda, mida ema saab. Sellised mehed ei talu muutusi, nii et naine peaks ema asendama. See tähendab, et naine muutub teiseks emaks.\nTunnistage "ema poeg"\nMõista, et teie lemmik viitab seda tüüpi meestele ei ole nii lihtne. Lõppude lõpuks ei erine nad teistest meestest väliselt. Seetõttu peate hoolikalt vaatama tema käitumist. Et see räägib kogu tõe kitsenemisest.\nEsimene kohtumine emaga ütleb palju. Ainus teema, millega ta saab rääkida, on tema poeg. Sa õpid kõike temast, alustades laste haavanditest ja lõpetades suhetega vastassoost. Kõik katsed vestluse teisele kanalile ülekandmiseks peatuvad kategooriliselt.\nPüüdke rõhutada oma vestluste peamisi teemasid. Reeglina räägib mees oma emast üsna sageli, isegi kui te temalt küsisite. Ema nimi tõstetakse pjedestaalile ja tema hoolsus, ilu, luure ja muud omadused ei ole kriitilised. Samal ajal võivad mõned teie tegevused teda ärritada ja selliseid fraase nagu „ja mu ema“, „õppida mu emalt” üha sagedamini oma kõnes.\nSõltumatus sellises inimeses reeglina puudub. Kõik otsused tehakse nende poolt ema poolt. Ja nad otsivad ka teda. Seetõttu areneb suhe nii, nagu ta ütleb. Regulaarsed kõned aruandega, mis sõid, mida ta tegi ja kuhu ta läheb, on muutumas igapäevaseks. Idee sellest, mis on hea ja mis on halb, on minu ema arvamuse põhjal välja töötatud.\nKui abikaasa on "õeke"\nKõigepealt peate ise kindlaks tegema, mida sa tahad. Te saate seda olukorda püstitada, proovida meest vahetada või lihtsalt lahkuda.\nMõned naised vastupidi nagu "ema pojad". Nad tahavad olla peres ja juhtida meest. Need on tugeva tahtejõuga naised, mistõttu sisemise südamega mees ei sobi neile. Sellises perekonnas tunnevad igaüks oma koha ja tavapärase rolli: naine saab oma tavapärase võimu ja inimene muutub naisest sõltuvaks.\nKui te otsustate oma lähedast muuta ja teha temast tõeline mees, siis on vaja suurt soovi ja peate tegema palju vaeva. Me peame inimest uuesti koolitama, muutma oma elu põhimõtteid. Esiteks, vahetage ema tähelepanu iseendale.\nKui sa elad sellega koos, liigu nii kiiresti kui võimalik. See võib olla isegi üüritud majutus, kuid see kõrvaldab enamiku ema mõju teie elule.\nPüüdke inimeselt ema poolt kehtestatud perekonnaelu valed põhimõtted hävitada. Ta peab hakkama teie ja teie elu austama. Näita, et ta on nüüd perekonna juht ja ta peab tema eest vastutama.\nPange tähele ja kiitke teda kõigi, isegi vähimatki, sõltumatuse ilmingute eest. Otsustamisprotsess ei tohiks põhjustada paanikat ja hirmu, vaid rõõmu. Kui midagi tema jaoks ei tööta, proovige seda teha koos. Teie toetus aitab tal olla kindel. Tema meheliste omaduste arengut saab saavutada ainult kiitustega. Reproaches ei too tulemusi.\nJa mitte mingil juhul ei tähenda see emaettevõtja suhtes negatiivset mõju. Äärmuslikel juhtudel hoidke neutraalsus. Pane ennast oma kohale. Ta on lihtsalt ema, kellelt ta poeg viidi teise perekonda. Ja tema elu tähendus oli kadunud - idee (tema arvates) mees tõi ...\nÕhtune meik sinistele silmadele: samm-sammult fototund\nNumeroloogia: finantstehingute, lepingute, lepingute soodsad kuupäevad\nCopyright 2020 \_ none \_ Mida teha, kui abikaasa: õeke?


Metssiga – Photos by Karl Jakob Toplaan\nPraegu on hirvedel ja pötradel pulmaaeg, neid käin viimasel ajal ka metsast otsimas. Üks öhtu avastasin enda jaoks uut metsa, kus oli kuulda mitmeid hirvi möirgamas. Ühtäkki kostus üsna lähedalt metsast raginat. Arvasin et möni hirv sai minu löhna kätte ja pistis punuma. Vaikselt edasi jalutades astus mu tee peale aga tume kogu. Naljatades käis... Continue Reading →\nIstusin põllu ääres kadakas, lootes, et ehk mõni kits tuleb kõhtu täitma. Hakkas hämarduma ja hea valgus kadus. Otsus oli selge - lähen koju. Tõusin püsti, astusin sammu ja ootamatult seisis künka taga kolm suurt massiivset lihamäge. Tekkis kerge adrenaliin, kuna metssigu ilusasti põllal söömas väga tihti ei kohta. Roomasin kivisel põllul edasi, põlvel valusad... Continue Reading →\njuuni 6, 2015\t 0\nArhiiv Vali kuu juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013


Uudised - kus klappe kasutatakse\nKus kasutatakse ventiile\nKus ventiile kasutatakse: kõikjal!\n8. november 2017 Kirjutanud Greg Johnson\nVentiilid on tänapäeval peaaegu kõikjal olemas: meie kodudes, tänava all, ärihoonetes ja tuhandetes kohtades elektri- ja veetehastes, paberivabrikutes, rafineerimistehastes, keemiatehastes ning muudes tööstus- ja infrastruktuurirajatistes.\nVentiilitööstus on tõeliselt laia õlgaga, segmendid varieeruvad veejaotusest tuumaenergiani kuni nafta ja gaasi ülesvoolu ja allavoolu. Kõigis nendes lõppkasutajates kasutatakse mõnda põhitüüpi ventiile; konstruktsiooni ja materjalide detailid on aga sageli väga erinevad. Siin on valim:\nVeejaotuse maailmas on rõhud peaaegu alati suhteliselt madalad ja temperatuurid ümbritsevad. Need kaks rakendusteavet võimaldavad mitut ventiili konstruktsioonielementi, mida ei leiduks keerukamate seadmete puhul, nagu näiteks kõrge temperatuuriga aurukraanid. Veeteenuse ümbritsev temperatuur võimaldab kasutada mujal mittesobivaid elastomeere ja kummitihendeid. Need pehmed materjalid võimaldavad veeventiile varustada tilkade tihedaks sulgemiseks.\nTeine kaalutlus veeteenindusklappide puhul on valik ehitusmaterjalides. Valu- ja kõrgtugevaid triike kasutatakse veesüsteemides laialdaselt, eriti suurte välisläbimõõduga joonte korral. Väga väikeste joontega saab pronksklapimaterjalidega üsna hästi hakkama.\nRõhk, mida enamik veevärgi klappe näeb, on tavaliselt tunduvalt alla 200 psi. See tähendab, et paksema seinaga kõrgema rõhu kujundusi pole vaja. Nagu öeldud, on juhtumeid, kus veeventiilid on ehitatud kõrgema rõhu, kuni umbes 300 psi, töötlemiseks. Need rakendused on tavaliselt rõhuallika lähedal asuvatel pikkadel akveduktidel. Mõnikord leidub kõrgema rõhuga veeklappe ka kõrge tammi kõrgeima rõhuga kohtades.\nAmeerika veetööde assotsiatsioon (AWWA) on välja andnud spetsifikatsioonid, mis hõlmavad paljusid erinevaid veevärgi rakendustes kasutatavaid ventiile ja ajame.\nRajatistesse või rajatistesse suunduva värske joogivee tagakülg on reovee või kanalisatsiooni väljund. Need liinid koguvad kokku kõik jäätmevedelikud ja tahked ained ning suunavad need reoveepuhastisse. Nendel puhastusseadmetel on oma "musta töö" teostamiseks palju madalsurvetorustikke ja ventiile. Nõuded reoveeklappidele on paljudel juhtudel palju leebemad kui puhta vee teenuse nõuded. Raudväravad ja kontrollklapid on seda tüüpi teenuste jaoks kõige populaarsemad valikud. Selle teenuse standardventiilid on ehitatud vastavalt AWWA spetsifikatsioonidele.\nSuurem osa Ameerika Ühendriikides toodetavast elektrienergiast toodetakse aurutehastes, kus kasutatakse fossiilkütuseid ja kiiret turbiini. Kaasaegse elektrijaama katte tagasitõmbamine annaks ülevaate kõrgsurve- ja kõrgtemperatuurilistest torustikesüsteemidest. Need põhiliinid on auruenergia tootmise protsessis kõige kriitilisemad.\nVentiilid jäävad elektrijaama sisse- ja väljalülitamise peamiseks valikuks, ehkki leidub ka eriotstarbelisi Y-mustriga maakera ventiile. Kõrgjõudlusega kriitilise teenindusega kuulventiilid on mõne elektrijaama projekteerija seas populaarsust kogumas ja teevad teed selles kunagise lineaarse ventiiliga domineeritud maailmas.\nMetallurgia on kriitilise tähtsusega elektrirakenduste ventiilide jaoks, eriti nende jaoks, mis töötavad üli- ja üli-kriitilises rõhu ja temperatuuri vahemikus. F91, F92, C12A koos paljude Inconeli ja roostevabast terasest sulamitega kasutatakse tänapäevastes elektrijaamades tavaliselt. Surveklassid hõlmavad 1500, 2500 ja mõnel juhul 4500. Tippelektrijaamade moduleeriv olemus (need, mis töötavad ainult vastavalt vajadusele) paneb klappidele ja torustikele tohutu koormuse, mis nõuab tugevat konstruktsiooni, et tulla toime rattasõidu, temperatuuri ja surve.\nLisaks peamisele auruklappidele on elektrijaamad koormatud abitorustikega, mida asustavad lugematud värava-, gloobus-, kontroll-, liblik- ja kuulventiilid.\nTuumaelektrijaamad töötavad samal auru / kiireturbiini põhimõttel. Peamine erinevus seisneb selles, et tuumaelektrijaamas tekib aur lõhustumisprotsessi käigus tekkiva soojuse mõjul. Tuumaelektrijaama ventiilid on sarnased nende fossiilkütustega nõodele, välja arvatud nende sugupuu ja lisatud absoluutse usaldusväärsuse nõue. Tuumaventiilid on valmistatud äärmiselt kõrgetel standarditel, kusjuures kvalifitseerimis- ja kontrolldokumentatsioon täidab sadu lehekülgi.\nÕLI JA GAASI TOOTMINE\nNafta- ja gaasikaevud ning tootmisrajatised on ventiilide, sealhulgas paljude raskeveokite ventiilide, suured kasutajad. Ehkki sadu jalgu õhus paiskavaid õliõhkujaid enam tõenäoliselt ei esine, illustreerib pilt maa-aluse nafta ja gaasi potentsiaalset survet. Sellepärast asetatakse kaevu pikad torujuhtme otsa kaevupead või jõulupuud. Need sõlmed koos klappide ja spetsiaalsete liitmike kombinatsioonidega on ette nähtud 10 000 psi rõhu ületamiseks. Ehkki tänapäeval on maale kaevatud kaevudest harva leitud, on äärmiselt kõrge rõhk sageli avamere sügavates kaevudes.\nKaevude seadmete disain on hõlmatud API spetsifikatsioonidega, näiteks 6A, kaevupea ja jõulupuu varustuse spetsifikatsioon. Punktiga 6A kaetud ventiilid on mõeldud ülitugeva rõhu, kuid tagasihoidliku temperatuuri jaoks. Enamik jõulupuid sisaldab väravaventiile ja spetsiaalseid maaklappe, mida nimetatakse drosseliteks. Drosse kasutatakse kaevu voolu reguleerimiseks.\nLisaks kaevupeadele endile asustavad nafta- või gaasivälja paljud abirajatised. Nafta või gaasi eeltöötlemiseks vajalikud seadmed vajavad mitut ventiili. Need ventiilid on tavaliselt madalamatele klassidele mõeldud süsinikterasest.\nMõnikord on toornafta voos väga söövitav vedelik - vesiniksulfiid. See materjal, mida nimetatakse ka hapuks gaasiks, võib olla surmav. Hapu gaasi väljakutsetele vastamiseks tuleb järgida spetsiaalseid materjale või materjalide töötlemise tehnikaid vastavalt NACE rahvusvahelisele spetsifikatsioonile MR0175.\nAvamere naftapuurplatvormide ja tootmisseadmete torustikusüsteemid sisaldavad paljusid erinevate spetsifikatsioonide järgi ehitatud ventiile, et tulla toime mitmesuguste vooluhulga juhtimisega seotud probleemidega. Need rajatised sisaldavad ka erinevaid juhtimissüsteemi silmusid ja rõhu vähendamise seadmeid.\nNaftatootmisrajatiste puhul on arteriaalne süda tegelik nafta või gaasi taastamise torustikusüsteem. Ehkki mitte alati platvormil endal, kasutavad paljud tootmissüsteemid jõulupuid ja torustikusüsteeme, mis töötavad külalislahkes sügavuses 10 000 jalga või rohkem. See tootmisseade on ehitatud vastavalt paljudele Ameerika naftainstituudi (API) rangetele standarditele ja sellele on viidatud mitmetes API soovituslikes tavades (RP).\nEnamikul suurtel naftaplatvormidel rakendatakse kaevupeast tulevale toorvedelikule täiendavaid protsesse. Nende hulka kuulub vee eraldamine süsivesinikest ning gaasi ja maagaasi vedelike eraldamine vedeliku voolust. Need jõulupuujärgsed torustikusüsteemid on tavaliselt ehitatud Ameerika Mehaanikainseneride Seltsi B31.3 torustikukoodidega, mille ventiilid on projekteeritud vastavalt API klapi spetsifikatsioonidele, nagu API 594, API 600, API 602, API 608 ja API 609.\nMõni neist süsteemidest võib sisaldada ka API 6D värava-, kuul- ja tagasilöögiklappe. Kuna platvormil või puurlaeval asuvad torujuhtmed on rajatisesisesed, ei kehti ranged nõuded API 6D ventiilide kasutamiseks torujuhtmetes. Kuigi nendes torustikesüsteemides kasutatakse mitut tüüpi ventiile, on valitud ventiili tüüp kuulventiil.\nKuigi enamik torujuhtmeid on pilgu eest varjatud, on nende olemasolu tavaliselt ilmne. Väikesed sildid, mis tähistavad „naftatorustikku”, on üks ilmne tunnus maa-aluste transporditorustike olemasolust. Need torujuhtmed on kogu pikkuses varustatud paljude oluliste ventiilidega. Torujuhtme hädaolukorra sulgemiskraanid leitakse standardite, koodeksite ja seadustega ette nähtud intervallidega. Need ventiilid on hädavajalikud torujuhtme sektsiooni eraldamiseks lekke korral või hoolduse vajaduse korral.\nTorujuhtme trassil on hajutatud ka rajatised, kus liin väljub maapinnalt ja liinile on juurdepääs. Nendes jaamades on koduks sigade stardiseadmetele, mis koosnevad torujuhtmetesse sisestatud seadmetest, et kontrollida või puhastada liini. Nendes sigade veeskamise jaamades on tavaliselt mitu ventiili, kas värava- või kuulitüüpi. Sigade läbipääsu võimaldamiseks peavad torujuhtmesüsteemi kõik ventiilid olema täisava (täisavaga).\nTorujuhtmed vajavad energiat ka torujuhtme hõõrdumise vastu võitlemiseks ning liini rõhu ja voolu hoidmiseks. Kasutatakse kompressoreid või pumbajaamu, mis näevad välja nagu protsessitehase väikesed versioonid ilma kõrgete pragunemistornideta. Nendes jaamades asuvad kümned värava-, kuul- ja kontrollventiilid.\nGaasijuhtmed ise on projekteeritud vastavalt erinevatele standarditele ja koodeksitele, samas kui torujuhtmete ventiilid järgivad API 6D torujuhtme ventiile.\nSamuti on väiksemaid torujuhtmeid, mis toidavad maju ja äriehitisi. Need torud tagavad vee ja gaasi ning on kaitstud sulgventiilidega.\nSuured omavalitsused, eriti Ameerika Ühendriikide põhjaosas, pakuvad äriklientide küttevajaduseks auru. Need aurutoiteliinid on varustatud mitmesuguste ventiilidega auruvarustuse juhtimiseks ja reguleerimiseks. Kuigi vedelik on aur, on rõhud ja temperatuurid madalamad kui elektrijaama auru tootmisel. Selles teenuses kasutatakse mitmesuguseid ventiilitüüpe, kuigi auväärne pistikventiil on endiselt populaarne valik.\nRafineerimine ja naftakeemia\nRafineerimistehaste ventiilid kasutavad tööstuslikke ventiile rohkem kui ükski teine klapisegment. Rafineerimistehastes elavad nii söövitavad vedelikud kui ka kohati kõrged temperatuurid.\nNeed tegurid määravad, kuidas klapid ehitatakse vastavalt API klapi konstruktsioonispetsifikatsioonidele, nagu API 600 (väravaventiilid), API 608 (kuulventiilid) ja API 594 (kontrollklapid). Paljude nende ventiilide raskete hooldustööde tõttu on sageli vaja täiendavat korrosioonivarustust. See eraldis avaldub suuremate seinapaksuste kaudu, mis on määratletud API projekteerimisdokumentides.\nPraktiliselt kõiki peamisi ventiilitüüpe võib tüüpilises suures rafineerimistehases ohtralt leida. Üldlevinud väravaventiil on endiselt suurima elanikkonnaga mäe kuningas, kuid veerandpöördega ventiilid võtavad üha suurema osa oma turuosast. Veerandpöördega tooted, mis teevad selles valdkonnas edukalt pealetungi (kus kunagi domineerisid ka lineaarsed tooted), hõlmavad suure jõudlusega kolmekordse nihkega libliklappe ja metallist pesaga kuulventile.\nStandardseid värava-, gloobus- ja tagasilöögiklappe leidub endiselt massiliselt ning nende disaini südamlikkuse ja tootmise ökonoomsuse tõttu ei kao see niipea.\nRafineerimistehaste ventiilide rõhuhinnangud ulatuvad klassist 150 kuni klassini 1500, kõige populaarsem on klass 300.\nTavalised süsinikterased, näiteks WCB (valatud) ja A-105 (sepistatud), on kõige populaarsemad materjalid, mida rafineerimisteenuste ventiilides täpsustatakse ja kasutatakse. Paljud rafineerimisprotsesside rakendused suruvad tavaliste süsinikteraste ülemisi temperatuuripiire ja nende rakenduste jaoks on ette nähtud kõrgema temperatuuriga sulamid. Kõige populaarsemad neist on kroom- / molliterased, näiteks 1-1 / 4% Cr, 2-1 / 4% Cr, 5% Cr ja 9% Cr. Roostevaba terast ja kõrge nikli sulameid kasutatakse ka mõnes eriti karmis rafineerimisprotsessis.\nKeemiatööstus on suur igat tüüpi ja materjaliga ventiilide kasutaja. Alates väikestest partiitaimedest kuni Pärsia lahe rannikult leitud tohutute naftakeemiakompleksideni on klapid tohutu osa keemiliste protsesside torustikusüsteemidest.\nEnamik keemiliste protsesside rakendusi on madalama rõhu all kui paljud rafineerimisprotsessid ja elektritootmine. Keemiatehaste ventiilide ja torustike kõige populaarsemad surveklassid on klassid 150 ja 300. Keemiatehased on olnud ka suurim turuosa ülevõtmise ajend, mille kuulventiilid on viimase 40 aasta jooksul maadelnud lineaarsetest ventiilidest. Elastse asetusega kuulventiil koos oma lekketa nulllülitiga sobib suurepäraselt paljudesse keemiatehaste rakendustesse. Ka kuulventiili kompaktne suurus on populaarne omadus.\nSiiani on mõned keemiatehased ja tehaseprotsessid, kus eelistatakse lineaarseid ventiile. Nendel juhtudel on populaarne API 603 kujundatud õhemate seinte ja kergema kaaluga ventiil valitud väravaks või maakraaniks. Mõne kemikaali kontrollimine toimub tõhusalt ka membraan- või surumisventiilide abil.\nPaljude kemikaalide söövitava olemuse ja kemikaalide valmistamise protsesside tõttu on materjalivalik kriitilise tähtsusega. Defacto materjal on 316 / 316L klassi austeniitne roostevaba teras. See materjal sobib hästi paljude kohutavate vedelike korrosiooni vastu võitlemiseks.\nMõne karmima söövitava rakenduse jaoks on vaja suuremat kaitset. Sellistes olukordades valitakse sageli muud austeniitse roostevabast terasest kõrgefektiivsed klassid, näiteks 317, 347 ja 321. Teiste sulamite hulka, mida aeg-ajalt kasutatakse keemiliste vedelike kontrollimiseks, kuuluvad Monel, Alloy 20, Inconel ja 17-4 PH.\nVeeldatud maagaasi ja gaaside eraldamine\nNii vedel maagaas (LNG) kui ka gaaside eraldamiseks vajalikud protsessid toetuvad ulatuslikele torustikele. Nende rakenduste jaoks on vaja klappe, mis võivad töötada väga madalatel krüogeensetel temperatuuridel. Ameerika Ühendriikides kiiresti kasvav veeldatud maagaasi tööstus soovib pidevalt gaasi veeldamise protsessi täiustada. Selleks on torustik ja ventiilid muutunud palju suuremaks ja rõhunõuded on tõusnud.\nSee olukord on nõudnud klappide tootjatelt rangemate parameetrite täitmiseks disainilahenduste väljatöötamist. LNG-teenuse jaoks on populaarsed veerandpöördega kuul- ja liblikventiilid, kõige populaarsem materjal on 316ss [roostevaba teras]. ANSI klass 600 on tavaline rõhulagi enamuse veeldatud maagaasi rakenduste jaoks. Ehkki veerandpöördsed tooted on kõige populaarsemad ventiilitüübid, võib värava-, gloobus- ja tagasilöögiklappe leida ka taimedest.\nGaasi eraldamise teenus hõlmab gaasi jagamist selle põhielementideks. Näiteks eraldavad õhu eraldamise meetodid lämmastikku, hapnikku, heeliumi ja muid jäljendgaase. Protsessi väga madalatemperatuuriline olemus tähendab, et on vaja palju krüogeenseid ventiile.\nNii veeldatud maagaasi kui ka gaasieraldusjaamades on madalatemperatuurilised ventiilid, mis peavad nendes krüogeensetes tingimustes toimima. See tähendab, et ventiili tihendussüsteem tuleb gaasi- või kondenseerimiskolonni abil madalast temperatuurist vedelikust eemale tõsta. See gaasikolonn hoiab ära vedeliku jääpalli moodustamise pakkimisala ümber, mis hoiaks ära ventiili varre pööramise või tõusu.\nÄrihooned ümbritsevad meid, kuid kui me ei pööra nende ehitamisel erilist tähelepanu, pole meil vähimatki aimu nende müüritise, klaasi ja metalli sisse peidetud vedelate arterite rohkuse kohta.\nPraktiliselt igas hoones on ühiseks nimetajaks vesi. Kõik need struktuurid sisaldavad mitmesuguseid torustikke, mis kannavad palju vesiniku / hapnikuühendi kombinatsioone joogivedelike, reovee, kuuma vee, halli vee ja tulekaitsena.\nEhitise ellujäämise seisukohalt on tuletõrjesüsteemid kõige kriitilisemad. Hoonete tulekaitse on peaaegu universaalselt toidetud ja täidetud puhta veega. Tuletõrjesüsteemide tõhususe tagamiseks peavad need olema töökindlad, piisava rõhuga ja mugavalt kogu konstruktsioonis. Need süsteemid on loodud tulekahju korral automaatselt pingestama.\nKõrghooned vajavad ülemistel korrustel sama veesurveteenust nagu alumised korrused, mistõttu vee ülespoole saamiseks tuleb kasutada kõrgsurvepumpasid ja torustikke. Torustikusüsteemid on tavaliselt klassi 300 või 600, sõltuvalt hoone kõrgusest. Nendes rakendustes kasutatakse igat tüüpi ventiile; tuletõrjeteenuse osutamiseks peavad klapikonstruktsioonid siiski heaks kiitma Underwriters Laboratories või Factory Mutual.\nJoogivee jaotamiseks kasutatakse tuletõrjeklappide jaoks samu klasside ja tüüpi ventiile, kuigi heakskiitmisprotsess pole nii range.\nÄrikliimasüsteemid, mida leidub suurtes äristruktuurides, nagu büroohooned, hotellid ja haiglad, on tavaliselt tsentraliseeritud. Neil on suur jahutusseade või boiler külma või kõrge temperatuuri ülekandmiseks kasutatava vedeliku jahutamiseks või soojendamiseks. Need süsteemid peavad sageli käsitsema selliseid külmutusagense nagu R-134a, vesinikfluorosüsinik või suuremate küttesüsteemide korral auru. Liblikate ja kuulventiilide kompaktse suuruse tõttu on need tüübid HVAC jahutussüsteemides populaarseks saanud.\nAurupoolel on mõned veerandpöördega ventiilid kasutusele jõudnud, kuid paljud sanitaartehnilised insenerid toetuvad endiselt lineaarsetele värava- ja gloobklappidele, eriti kui torustik vajab keevisõmblusi. Nende mõõdukate aururakenduste jaoks on teras keevitatavuse tõttu malmist asendunud.\nMõnes küttesüsteemis kasutatakse ülekandevedelikuna auru asemel kuuma vett. Neid süsteeme teenivad hästi pronksist või rauast ventiilid. Kvartalipöördega elastsete istmetega kuul- ja libliklapid on väga populaarsed, kuigi endiselt kasutatakse mõnda lineaarset konstruktsiooni.\nEhkki tõendeid käesolevas artiklis nimetatud ventiilirakenduste kohta ei pruugi Starbucksi või vanaema juurde mineku ajal vaadata, on mõned väga olulised ventiilid alati lähedal. Sõiduauto mootoris on isegi klapid, mida kasutatakse nendesse kohtadesse jõudmiseks, näiteks karburaatoris olevad, mis kontrollivad kütuse voolu mootorisse, ja mootoris olevad klapid, mis reguleerivad bensiini voolu kolbidesse ja välja. Ja kui need ventiilid pole piisavalt lähedal meie igapäevaelule, võtke arvesse reaalsust, mida meie süda regulaarselt läbi lööb läbi nelja elutähtsa voolu juhtimisseadme.\nSee on vaid üks näide reaalsusest, et klapid on tõesti kõikjal. VM\nSelle artikli II osa hõlmab täiendavaid tööstusharusid, kus kasutatakse ventiile. Minge saidile www.valvemagazine.com, et lugeda tselluloosi ja paberit, meresõidukeid, tamme ja hüdroelektrienergiat, päikest, rauda ja terast, lennundust, kosmosetehnoloogiat ning käsitööpruulimist ja destilleerimist.\nGREG JOHNSON on Houstoni United Valve'i (www.unitedvalve.com) president. Ta on ajakirja VALVE kaastöötoimetaja, endine Valve Repair Councili esimees ja praegune VRC juhatuse liige. Ta töötab ka VMA haridus- ja koolituskomitees, on VMA kommunikatsioonikomitee aseesimees ja endine Tootjate Standardiseerimisühingu president.


See, millest presidendikõned ei räägi - Estonian World Review\nSee, millest presidendikõned ei räägi\nArvamus 26 Feb 2014 EWR\nPoliitika vägiteod sunnivad rahva evakueeruma.\nEesti Vabariigist on kujunenud saar, kus on eluõigus vaid poliitikal nimega Robinson Crusoe\nEhk viimase aasta poliitilised vägiteod\nMeile on räägitud aastaid sellest, et vabaturu tingimused on kui kõikvõimas jumal, mis pidavat viima hinnad alla. Tegelikkus on olnud ja on jätkuvalt sootuks vastupidine. Nii tõusis elektri hind Eestis seitsme kuuga 25 % ja Skandinaavia odav elekter pole aga Eestisse jõudnudki. Kui aga teada et enamik tööd tehakse tänapäeval ära elektri abil, siis suurema osa toodete hinnast moodustab elektrihind. Seega kui tahame Eestis valmistatud tooteid müüa, siis peaksid need olema kas EL kallimad või on siinsed palgad EL madalaimad. Eelnev kinnitab, et vaba turg Eestis ei toimi (http://www.reporter.ee/2013/07...) ja see kehtib ka paljudes teistes tootmisvaldkondade kohta. Need tingimused on loodud inimese poolt nii nagu ka majandusliku rikkuse ja vaesuse eksistents, millest inimkond on sõltuvaks programmeeritud masside üle kontrolli saavutamise eesmärgil, viimaste ärakasutamise eesmärgil valitsejate endi huvides. Ühesõnaga sellised protsessid on selliseks juhitud.\nVarasematel aegadel pidasid mõisavalitseja ametit sakslased, nõukogude ajal uhkeldasid ministeeriumid sellega, et neile on saadetud tööle mõni KGB agent. Selline värbamise trend jätkub. Käesoleval aastal saime teada, et meie välissaatkondi juhivad teiste riikide luureteenistuste agendid ja rahvas on õnnelik selle üle, et nii on läinud. Saime teada et Rootsi Elektroonilise Luure Keskus kogub süsteemselt andmeid meie riigi toimimise kohta ja Rootsi saatkonna juhti edutatakse selle ettevõtmise laitmatu korraldamise eest kiiduavalduste saatel nimetatud luurekompleksi juhiks. Sellest järeldub, et kohaliku luureagentuuri taustakontrolli võime on kas täielik läbikukkumine või allub see vastavale poliitilisele tellimusele (http://www.reporter.ee/2013/12... ). Ajalugu on siinkohal kinnitanud vaid seda, et välisriikide luureteenistuste töö tagajärjed koloniaalmaades avastatakse aga alles peale võimurežiimi lagunemist ja see, mis päevavalgele tuleb, pole alati kõige meeldivam olnud .\nTingituna närusest olukorrast riigikorralduses, mis mõjutab ka iga üksikindiviidi tasandit ja suurest ahastusest ühiskonnas toimuvaga silmitsi seistes üledoosi surnud narkomaanide arv on Eestis EL suurimaid ja et nad riigi mainet liialt oma manalatee tunnistustega ei kahjustaks, hakati sellel aastal narkomaanidele elupäästmist õpetama kuna mujal abi ilmselt enam loota enam ei ole. (http://www.reporter.ee/2013/10... ). Olgugi, et on küsitav, kas säärane elu ka seda vaeva väärt on. Meie meditsiiniasutused on hädas vaimselt ebastabiilsete inimeste tulvaga. Peretülide arv kasvab nüüdisajal jõudsalt ka seeläbi, et keemia meie ümbruses ja toidulaual dikteerib aina rohkem meie eluolu. Kõige ehedamal kujul enesemürgitamisega tegelevad mehed (joomarlus ja narkootikumide manustamine) ei ole iseenesestmõistetavalt võimelised enda, naise ja perekonna eest seisma (http://www.reporter.ee/2013/04... ). Tendents on laostumise suunas (http://www.reporter.ee/2013/09... ).\nViimasel aastal oleme saanud teada, et elatustase on viimase aastaga Euroopa Liidus muutunud nii kehvaks, et isegi meie presidendiproua Evelin Ilvese isa vajab täna Soomes toimetulekuks toiduabi (http://publik.delfi.ee/news/in.... Eesti majanduslik seisukord on muutunud tänu Euroopa Liidu igakülgsele ``abile`` niivõrd viletsaks, et Euroopa Liit saatis siia kõigi aegade suurima toiduabi, et meil eluvaim ikka sees püsiks. Toidu hinnatõus Eestis on aga viimastel aastatel olnud kaks korda kõrgem kui Euroopa liidus (http://www.reporter.ee/2013/05... ).\nEesti Vabariigi ääremaades on edukalt käivitunud vabaõhu vanadekodude programm, mille piiride laiendamise maksimeerimisega on meie võimutasand edukalt toime tulnud (http://www.reporter.ee/2013/11... ).\nValdadest on kujundatud maapiirkondades ainukesed administratiivsed üksused, mis kõrgharidusega töökohti loovad. Selgusetu on vaid see, miks me nendelt kõrgharidusega töökohtadelt kõrgharidusega inimesi ei leia? Eelnevat kokku võttes võib väita, et siiamaani puudub meie kultuuriruumis demograafilise julgeoleku mõiste. Pealekauba avastavad üllatusega meie sotsiaalteadlased, et rahval pole sellist riiki tarvis ja puudub huvi selle loomisel ka osaleda. Otsustustasandi tegevus meenutab pigem tsirkust, kus kehtib reegel, mille kohaselt see, kes paremini klouni paneb, saavutab rohkem rahva tähelepanu. Parema ülevaate meie olukorrast riigis leiate - http://etv.err.ee/index.php?05... .\nKui Lennart Meri väitis et - Iseseisvus on väärtus, mis püsib senikaua kuni püsib tahe iseseisvust kaitsta, siis täna oleme suutnud luua just sellise riigi, kus selline kaitsetahe puudub. Kus põlisrahvas koondatakse reservaatidesse täpselt nii nagu seda suurvõimud indiaanlaste, liivlaste ja teiste meist idas paiknevate suguhõimudega juba korraldanud on. Need, kes paikseks jäävad ja vastu punnivad, tuleb külmale maale küüditada või viina ja õlle abil surnuks joota. Ametnike keeles tähendab see alkoholipoliitika puudumist. Ettevõtjad aga ütlevad selle peale, et vabaturumajandus on püha lehm, mida võimutasand puutuda ei tohi, sest muidu erakonnad valimisteks pappi ei saa. Võim on sellises olukorras kui alastikiskunud narkomaan, kes teie hoovis teie auto katusel ennem üledoosi mõjulekerkimist süüdimatult tantsu lööb.\nOlukorra põhjustena võib välja tuua vaid korruptsiooni. Kui nõukogude ajal mõistis eestlane korruptsiooni all altkäemaksu andmist enda huvide realiseerimise eesmärgil, siis tänapäeval on asi oluliselt edasi arenenud. Korruptsioon kaasajal nagu sätestab Eesti korruptsioonivastane seadus korruptiivse teona ametiseisundi ärakasutamine omakasu eesmärgil, tehes põhjendamatuid või õigusvastaseid otsuseid või toiminguid või jättes tegemata õiguspärased otsused või toimingud. Eesti Vabariigist on selle seaduse eiramise poliitika viljelemise tagajärjel kujunemas saar, kus on eluõigus vaid poliitikul nimega Robinson Crusoe. Kuid just seda kartis kõige rohkem meie manalateed läinud president.


Näitan 30 postitust - vahemik 1 kuni 30 (kokku 432 )\nHeihei! Jälle on kaks kuud möödunud ning aasta 2018 hakkab lõpule jõudma. Mõtlesin, et teen aasta viimaste kuude IVF-itajatele uue teema.\nSiin on link raseduskalkulaatorile, kus saab IVF-i ja külmaringi raseduste tähtaegu arvestada: http://www.yourduedate.com/\nPalju õnne neile, kes sel aastal juba triibud saanud on ja loodame, et aasta lõpp veel palju rõõmsaid üllatusi toob! 🙂\nVõin ise otsa lahti teha: mul on hetkel käsil esimene tsükkel peale teist ebaõnnestunud katset. Käsil teine IVF, värske siirdamine lõppes päevadega ning külmas on ootamas viis embrüot.\nSel tsüklil proovisime loomulikult rasestuda ning hetkel on dpo11. Väga palju lootusi ma sellele just ei pane kuna oktoobris sai 2,5 aastat triibupüüdmisega alustamisest. Homme (dpo12) teen rasedustesti mitte sellepärast, et ma nüüd äkki kuidagi eriliselt kannatamatu oleks aga kuna mul on hambaarsti aeg, tahaks ennem teada. Mingeid tunnuseid ei ole, rinnad ei ole valusad, voolust pole, ainult alates dpo6 on iga päev hästi natuke pruunikalt määrinud.\nKui käesolev tsükkel ei õnnestu, siis alustan uue tsükli alguses kohe ravimitega ja tuleb külmaring. Meil on külmas 5 embrüot ja lootus on, et neist saab ühe blasto, mida siirdada. Meie embrüod ei ole kahjuks väga head.\nVõtan kah siis ritta. Algamas 1 IVF, hetkel võtan beebipille, et siis kõik see teekond alata saaks. Olen siin teemas siis see pensionieelik, vanust 40, seega olen tulemuse suhtes realistlik. Üks 8-aastane laps olemas, nüüd püütud triipe ca 2 aastat (kuigi ka enne vahendeid ei kasutanud, kuid panin viljatuse visiitsuhte kontole). LAP ja hüsteroskoopia läbitud, sealt otsest viga ei leitud, kuigi paar väga väikest endo-kollet siiski oli.\nMees ka kontrollitud? Siis vast vanusest tulenev munarakkude kvaliteedi langus 🙁\nMees ikka kontrollitud, temas viga pole. Ov-i puudulikkus peaks diagnoos olema aga ega need munarakud ka tuttuued pole, selge see.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 7 korda. Täpsemalt 01.11 12:26; 15.11 10:50; 26.11 14:54; 01.12 19:36; 04.12 20:40; 09.12 13:21; 14.12 09:31;\nMulle määrati siis hakatuseks Supercure ninaspreid 4 x päevas,\nPrednisolooni 3 x päevas,\nTrentali 2 x päevas.\nJa suurel hulgal igasugu vitamiine/toidulisandeid.\nSelle prednisolooni kohta olen varem siit igasugu kõrvaltoimeid lugenud…huvitav, kas endal ka õnnestub mõni saada.\nMina olin prednisolooni suhtes väga skeptiline ja oma arstile väga sõnakuulmatu patsient. Võtsin 3 tableti asemel päevas ainult 2 tk ja hiljem siis 1x päevas kuni lõpetasin üldse selle võtmise. Õnneks mingeid hulle kõrvalmõjusid ei täheldanud. Tingitud oli see sellest, et tahtsin samalajal võtta südameaspirini, et veri vedelam oleks.\nSoovitan muidugi teistel ikka arsti ettekirjutusi järgida.\nKas see katse õnnestus?\nMul oli siis täna FET (külma jäi veel 2 embrüot), esimene katse (värsket siirdamist ei tehtud). Vaatan, et väga paljud võtavad ikka tõsiselt ravimeid, mul on ainult Duphaston 3 korda päevas ja nädal enne siirdamist Ovitrelle süst. Pisut imelik mõelda, et “seal sees” juba midagi toimuda võib, aga no pole mõtet lootust kõrgele ajada, et esimesel korral õnnestuks 🙂\nNo FETi tehakse tihti ka täiesti loomulikku tsüklisse, st mitte ühtki rohtu ei võta ei enne ega pärast siirdamist.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 9 korda. Täpsemalt 01.11 20:19; 05.11 10:00; 07.11 12:24; 14.11 20:13; 17.11 21:56; 25.11 07:47; 04.12 19:56; 09.12 13:18; 10.12 12:36;\nMina ka siin, püüdmas triipe 2a 10k. Täitsa lõpp, et nii kaua juba! Olen 32, olemas 8a laps, sama mehega. Tehtud LAP, vigu ei leitud, analüüsid korras mõlemal. Septembris sai tehtud ka ivf, aga siirdamist ikka ootan. Munarakud paraku halva kvalieeteediga, seega külma sai 1embrüo. Pidime 2tsüklit vahele jätma, et kõik taastuks. Praegu ootan päevi, et saaks estrofemi võtma hakata, 3x päevas.\nKAs teate ka, kui lähen nüüd lennukiga sõitma-8h lend- siis on ohutu estrofemi võtta? Ikka kõrvalmõjud trombid jms.. või mõtlen üle?\nAlustasin ka oma esimese Ivf-iga:)\nOlen nii Pelgulinnas kui Nova Vitas arvel\n..hetkel sõõn beebipille ja protseduur detsembri esimene nädal\nOlen 33 ja olnud kaks katkemist erinevad etapis!\nKa rasestumine ise keeruline,proovitud 4 aastat\nLap, hysteroskoopia jne kõik tehtud!\nMeil põhjus selgusetu viljatus\nIse arvan et kuna AMH madal 0,7 siis munarakud juba kehvad :O\nJah, õnnestus kenasti. Mul oli teise lapse soov ja õnnestus kohe esimesel katsel. Esimese pisikese saamiseks pidin tegema 2 täis ja 4 külmaringi. Õnnestus tol korral FET ning siis otsustasin omaalgatuslikult kasutada südameaspirini. Ei tea kas see aitas kaasa, aga mul oli kinnisidee, et pean seda uuel katsel samuti tarbima.\nEelmine vastus oli siis Käbikuninga küsimusele.\nTere! Mina ka siin uus. Last soovinud juba üle 3a, kahjuks ei ole õnnestunud. Pōhjused, mis asja raskendavad veidi mõlemapoolsed, kuid võimatu see ei ole, selle tõestuseks kodus loomulikul teel saadud 5 aastane. Hetkel käsil siis esimene IVF täisring, lühike skeem, järgmise nädala alguses punktsioon. Üks munasari reageeris stimulatsioonile hästi, teine üldse mitte, loodan, et sealt ikka midagi viljastamisvõimelist saadakse. Kogenumad mul pigem küsimus punktsiooni kohta, mees kahjuks kaasa ei saa tulla, tema sperma külmutatud, seega pean üksinda minema, kas pärast narkoosi ise autoga koju sōita oleks mõeldamatu?\nKüsimus selline, et plaan oli teha uus täisring (toimetan ITKs), tehti ära see esimene süst (ma ei mäleta, oli see nüüd Ovitrelle? See, mis tuharasse tehakse), aga hormoonitase ei langenud üldse. Ootasime veel mitu päeva, ikka sama tase. Kas kellelgi on veel nii olnud? Seejärel ütles arst et ootame päevad ära ja proovime lühikest skeemi hoopis. Nüüd pole päevad ikka hakanud (muidu tsükkel 26-27päeva, aga nüüdseks juba 42 päeva eelmisest mensesest). Kas ikka ootan edasi??\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 02.11 10:00; 02.11 10:00; 02.11 10:01;\nMina arvan, et ei tohiks ise autot juhtida peale üldnarkoosi. Saad ehk taksoga minna?\nKas tohib küsida, miks sa mõlemas haiglas arvel oled? Mida ühes või teises täpsemalt teed?\nKäisin esmaspäeval VT, hCg näit oli 74, sees siis esimene test. Arst ei saatnudki kordustestile, sest näit ilus, üle 30. Täna igaks juhuks oma südamerahuks käisin veretestil, näit oli 486,7. See peaks ju olema täitsa OK tõus?\nTere, mina ka siin uus.\nMul oli esimene IVF juunis – ebaõnnestunud. Esimene VT oli positiivne, nädal hiljem oli aga hcg langenud. Külma ei saanud kahjuks midagi.Samuti oli hüper. Nädal aega iga hommiku käisin tilguti all ja enesetunne oli väga kehv.\nNüüd olen uuel katsel. Seekord siis 112,5 gonalit ja 75 Luveris’t. Hetkel 4’s päeva süstimist. Kohati lööb südame väga pahaks ja kõhus valutorked. See kõik peaks vist normaalne olema.Suur hüperi hirm on aga küll.\nHoian pöialt kõigile, kes on samal teekonnal.\nTänasest on minuga kaks väikest mammut (u 5-6 päevased). Tegemist oli esimese külmaringiga (kokku üldse teine katse). Peale päevi alustasin Estrofemi võtmisega, lisandus Dexamethason ja Crinone tupegeel ja 1x näd pool tableti prolaktiini tasakaalus hoidmiseks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 02.11 18:48; 06.11 05:31; 17.11 17:02; 17.11 21:04; 26.11 20:55; 15.12 20:25;\nKägu, kes mitmes kohas järjekorras. Mis need järjekorrad Pelgus ja Nova Vitas on? Ma ITKs IVF järjekorras ja aeg alles veebruaris. Seega peab veel kaua ootama. Kolm kuud pole kogu protsessi kõrval ju peaaegu et mitte midagi, aga ikkagi jälle ootamist.\nJätan siis endast ka jälje ja ootan oma IUI vastuseid 14ndaks novembriks, sest siis VT.\nEi tea kui oluline on teha veretesti täpselt sel päeval kui arst on määranud? Mul peaks olema 15.nov aga teisest linnast tulek ja kuidagi ei tahaks jälle töölt vabaks küsida. Laupäevane (17.11) veretest peaks ju samuti näitama, kas on või pole rasedust.\nEi ole oluline, oluline on VT tulemus.\nMinul siis esimesest ravimite kokteilist Trental+prednisolon+Supercure esimene kõrvaltoime käes.\nMinusugune kuldmagaja on nüüd unetu. Alates esimesest alustamise päevast ehk siis neljapäevast. Öösel magan 2-3 h, magama ka ei saa jääda. Ilmselt tuleb kahte esimest ravimit võtta katse lõpuni, seega kokku va 40 päeva. Täitsa põnev, kuidas ma tööd tehtud saan…täna juba jõllitan klaasistunud pilguga kuvarit, null mõtet peas:) Ja ees veel üle kuu! Huvitav, kas peaks arstilt küsima, kas looduslikke unerohte võiks võtta?\nIseasi, kas need sellele keemiapommile vastu saavadki.\nUnetu ka siinpool.. ja nii mitu päeva/nädalat järjest.. kuigi on ka olnud öid kus magan super hästi aga see on kindlasti lihtsalt suure unetuse võlg… (üleval alates kella 4st hommikul)\nÄkki keegi oskab nõu anda. Sain seekord hüperi ning vahepeal tundus, et on parem olla. Siirdamine oli reedel.\nNüüd aga käed-jalad kipuvad surema ning kõht punnis ja õhk nagu ei mahuks sisse. Kuigi hapnikupuudust ei ole, pigem lihtsalt kõht punnis ja paha.\nRahulikus olekus pole suurt häda midagi, munasarjad ei valuta. Töö tegemine muidugi ei õnnestu kuidagi. Pea nii laiali otsas ja uimane.\nKas kellelgi on veel käte-jalgade suremist olnud ja kas see on miski, mille pärast kindlasti arstile minna?\nMa saan Dexamethasoni tablette ning üritan palju juua. Vesi just kehasse kinni ei jää kuigi paistes olen ikka. Ei tahaks üldse tilguti alla tagasi ega haiglasse. Samas ei taha liiga kauaks ka koju jääda venitama kui see ohtlik.\nMina käiksin ja näitaksin end. Hüper ei ole mingi naljaasi.\nPositiivse poole pealt on lootust, et katse õnnestus – rasedus võib hüperit süvendada.\nTere ja jõudu kõigile.\nPalun algajale abi…kui punktsioon toimus esmaspäeval ja siirdamine neljapäeval,kas see tähendab, et siirdati 3-või 4-päevased? 🙂


Suumi liige Oppige, kuidas, 2. Määrake oma juhtimismagneti väärtuspakkumine.\nAlusta õppimist – Scope Skills\nSuumi liige Oppige, kuidas, Rasmus Pedanik: Kuidas aidata täiskasvanud inimestel õppida? | EPALE\nNäiteks lisage oma CTA-sse ajaliselt piiratud allahindlus või piiratud pakkumine. Kuigi juhtide õpikogemused olid väga erinevad, õpiti peamiselt küsimuste esitamise ja kaasava juhtimise oskusi. Õpime kõige paremini koos teistega ja teistelt, kui tegeleme kiiret lahendamist vajavate probleemidega, millele mitte keegi lahendust ei tea. Kuid ükskõik kui hea on teie sisu, räpane kujundus võib panna lugejad huvi kaotama. Sa saad aidata teistel tulla Kristuse juurde, kutsudes neid kirikusse või külastades neid koos misjonäridega või andes neile Mormoni Raamatu. Miks oli prooviprogramm nii edukas?\nÕpperuumi siseneval koolitajal on kaks ülesannet. Üks neist on oma teadmiste jagamine, teine aga on sootuks keerulisema iseloomuga — õppijate pidev õppima motiveerimine. See on suhe, mille koolitaja osalejatega loob — osalejate turvalisuse ja nendepoolse hindamise tunnetamine ning rühmasiseste lähedaste suhete arendamine.\nMaja Wąsała Õpperuumi siseneval koolitajal on kaks ülesannet. Niisiis — ärge viivitage õppimist toetava suhte loomisega, vaid hakake kohe tegelema praktiliste nõuannetega. Leidub küllaltki häid töövahendeid tehnikaid, harjutusi, meetodeidmis aitavad innustada täiskasvanuid omandama teadmisi ja oskusi rühmatöö vormis.\nOsalejatega usaldusliku suhte loomine 1.\nKasutage kohe algusest peale osaleja poole pöördudes tema nime. Nimed tasub meelde jätta juba enne kursuse algust.\n1. Mis on juhtimismagnet?\nSelleks võib kasutada näiteks nimesilte. Eriti oluline on kõnetamisel eesnime kasutamine — see sulatab jää teie ja koolitusel osaleja vahel. Jagage nendega omaenda isiklikke mälestusi, mis haakuvad koolituse teemaga. See võib olla näiteks lugu läbikukkumisest, millest lõpuks sai edulugu. Lugu kriisist, mis aitas leida keerukast olukorrast väljapääsu.\nSelliste lugude jutustamisel on kaks tähendusrikast eesmärki — see kasvatab usaldust koolitaja ja rühma vahel ning loob eduka õppeprotsessi eelduseks oleva soodsa suhte. Selle meetodi kasutamise ainsaks ohuks on see, et mõned kuidas ei taha sellega kaasa minna või uskuda, et neis võiks leiduda sellisel määral avatust. Pöörake erilist tähelepanu osalejatele, kes tõrguvad õppeprotsessi sisse sulamast — need, kes meeleldi vestlustesse laskuvad, ei võta reeglina foorumitel sõna.\nSuurenda seksuaalse elundi labimoodust\nPreester: Preesterluse kohustused\nSuumi kasutamine: 12 peamist nõuannet edukaks videokonverentsiks - - Kuidas -\nÄrge avaldage neile survet, üritage korralda nii, et nad saaksid oma arvamusi avaldada paaritöös või väiksemates rühmades. Koguge kokku osalejate ootused koolituse osas ja pange need kusagile nähtavale kohale üles. Viidake ootustele, mis said selgeks kohe kursuste esimestel minutitel. Nii saate pöörata tähelepanu õppijate vajaduste rahuldamisele ja õpitu tunnustamisele.\nKuidas täiskasvanuid õppima innustada?\nSelline mäng aitab välja selgitada nende motivatsiooni või selle puudumist koolitusest osa võtta ning vähendab nende võimalikku vastupanu. Ühtlasi leevendab see rühmasiseseid pingeid ning loob osalejate vahel esimesed sidemed.\nKindlustunde tekitamine 6. Koolituse eesmärke puudutava küsimuse peaks koolituse läbiviija esitama kohe kursuse alguses.\nHea koolitaja kordab koolituse eesmärke pidevalt üle. Tegu võiks olla näiteks omamoodi mälumänguga — osalejad peavad nimetama ühe või kõik koolituse eesmärgid loomulikult ilma märkmeid kasutamata.\nKindlustage oma koosolek parooliga Suumivideokõned on paljude inimeste tööharjumuste oluline osa. Videoteenus Zoom on ülimalt kasulik kaugtöökaaslastega vestlemiseks, koosolekute korraldamiseks ja koostööks. See on väga populaarne ka sõprade seas, kes soovivad veebis kohtuda ja uutega kursis olla.\nSellise harjutuse võib läbi viia koolituspäeva lõpul või teha selleteemaline mäng järgmise kohtumise alguses. See harjutus aitab osalejatel koolituse eesmärke meeles pidada ning ühtlasi aitab luua õige õhustiku kohe koolituspäeva esimestel minutitel ja aktiveerib seda innukust, mille ajel osalejad loengusaali kogunesid. Mitme-küsimuse-meetod aitab motivatsiooni juba palju põhjalikumalt läbi sõeluda.\nHarjutuse võib lõppenuks lugeda, kui vastuseid andev isik tunneb, et tema otsingud on lõpule jõudnud, st. Seda võib enamasti lugeda juba Peenise suurus 14-16 aasta jooksul, õnneks või võimaluseks saavutada harmoonia end ümbritsevate inimestega.\nRääkige koolitusteemaga seonduvaid nalju. Te võite meenutada oma lõbusaid kogemusi teiste koolitusrühmadega, see võibki olla koolitusega haakuvaks naljakaks lookeseks. Tunnustamine Näidake osalejatele, et te kuidas nende panust foorumi laadis muljete jagamisel — kiitke Suurendage liikme kasiraamatust väljaütlemist, harjutusega toimetulekut, aktiivsuse üles näitamist. Preemiaks võib olla aplaus, tänamine, rühma üles kutsumine oma heakskiitu näitama hüüete või mõne eelnevalt kokku lepitud žesti kaudu.\nViidake koolituse käigus osalejate poolt öeldule.\nTuleb meeles pidada, et vältida tuleks liialdusi ning üksnes väga aktiivsete osalejate Suumi liige Oppige. See võib anda tagasilöögi ujedamatele osalejatele, kellele võib olla vastumeelt oma arvamuste avalik väljaütlemine. Viitamine mõnele lõbusale žestile või sõnale, mida keegi millalgi ütles ja seeläbi kogu rühma elavamaks muutis, on alati heaks tavaks.\nKoolitaja julgustab osalejaid sõna võttes püsti tõusma. See võimaldab osalejal vastupanu murda ja kaasata ka Suumi liige Oppige osalejaid.\nVäikestes rühmades inimest ei pruugi see meetod kuigi tõhusaks osutuda. See toimib paremini suuremates rühmades, sest nii võib koolitaja märgata ka kõige tagasihoidlikumaid osalejaid, mis annab talle ühtlasi võimaluse neid aktiivsusele ärgitada. Isik, kes otsustab foorumil sõna võtta, on murdnud oma sisemise vastupanu ja saab võimaluse kogeda oma mõtete jagamise rõõmu, anda tagasisidet ja alustada sulamist normaalsesse õppeprotsessi.\nGrupisiseste sidemete loomine Avaldage tunnustust osalejaile, kes järgivad grupis paika pandud Suumi liige Oppige nagu täpne kinnipidamine aegadest ja nimesildi kandmine. Selle meetodi eeliseks on kuuluvustunde loomine grupis sellise passiivse käitumise kaudu nagu õigel ajal kohale ilmumine ja rinnasildi kandmine.\nSelle töövahendi kasutamise teiseks positiivseks mõjuks on grupisisese turvalisustunde loomine, mis omakorda tugevdab positiivset suhtumist ning soovi jääda koolitusruumi, kuidas et tunnetataks tõrjutuse või halvakspanu ohtu. Tegu võib olla üldise tervitusrituaaliga, koolituspäeva lõpetamise rituaaliga, koolitaja ilmumise tervitamise rituaaliga — see näitab parasjagu pakutava sisu omaksvõttu või heakskiitu, kui teine osaleja esineb ettekandega või väljendab oma seisukohta.\nTegu võib olla ka ainult žestiga või hüüatusega. Harjutusmängud paarides või väiksemates gruppides annavad osalejatele võimaluse üksteist tundma õppida ja luua isekeskis usalduslik suhe. Selle projekti rahastamine toimus Euroopa Komisjoni toel. Käesolev artikkel peegeldab aga üksnes autori seisukohti ning Komisjoni ei saa pidada vastutavaks selle eest, millist kasutust selles sisalduv informatsioon leiab.\nPalume teil selle kirjatüki autori tsitaatide juurde panna selgesõnaline viide allikale: "Tekst pärineb Arengutoe sihtasutuse Innovator blogist ning selle leiab lingilt [lisada kuidas link], teksti autor [ees- ja perekonnanimi]".\nVideo tegeliku suurendusega liige


Agur Tammistu | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nVäikeinvestorite aeg saab üüriturul peagi ümber. Juba alanud muutused on ohtlikud eelkõige neile, kes on üürikorterid soetanud pangalaenuga. Kui oled ostnud vara omavahendeist, ei ole probleemi, kui teenid tootluseks vaid 3%. Kinnisvara on sul vaatamata kõigele ikka olemas ja pikemas…\nKui müüd kinnisvara ja endal pole vaja uut osta, paiguta raha ikkagi kinnisvarasse. Üürihuvilisi jagub piisavalt, kirjutab Domus Kinnisvara vanemmmaakler Agur Tammistu. Tallinnas käib korterite uusarendus täie hooga. Kesklinnas jääb järjest vähemaks tasulisi parkimisplatse, sest lõpuks saavad valmis ka keerulisemad…\nUue kodu ostmine ei ole impulssost, uue arendusprojekti turunduse ja müügi põhisuunad pannakse paika koos uue korterelamu või elupiirkonna projekteerimisega. Erinevalt uuest mobiiltelefonidest ja mööblist ostetakse kinnisvara oluliselt harvem ja kuna kinnisvara on kallis, võtab ostja alati esmaste tunnete setitamiseks…\nTallinna korterite keskmine ruutmeetri hind tõusis 2015. aasta kolmandas kvartalis mullusega võrreldes 5,7%. Kui 2014. aasta kolmandas kvartalis maksis ruutmeeter keskmiselt 1 460 €, siis tänavu kujunes keskmiseks hinnaks 1 543 €/m2. Korteritehingute arv suurenes aastataguse ajaga võrreldes 18,2%. Keskmist…


Oh andke andeks, kallis proua!: August 2017\nPosted by Mrs at 05:07 No comments:\nSuvi on jälle mööda lennanud. Ja suvi tähendab meie peres aega, kui jälle natuke pikemalt Eestisse lähme. Paar nädalat on meie tavaline taks, pikemalt me pole.\nSel aastal oli natuke teistsugune käik, sest käisime ka "pärisvälismaal" ehk siis tegime kiire treti Helsingisse. Ma ise olen kunagi ammu-ammu Helsingist läbi sõitnud, teised polnud üldse käinud.\nKuna vanematekodu on Tallinnast kaugel, siis läksime Helsingisse päev pärast Tallinnas maandumist. Laevaga sinna, üks öö kohapeal ja laevaga (öö laevas) tagasi.\nHelsingis veetsime öö ühes väga toredas AirBnB's. Oli parasjagu suur 3 täiskasvanule ja 2 lapsele. Hotelli on sellise kambaga juba üsna keeruline (ja kallis) leida.\nHelsingi kesklinna kant, kus me olime, oli mõnus ja üsna vaikne. Suvi vist. Käisime ühel õhtul saarte vahel paadiga sõitmas ja õhtusööki nautimas ja järgmisel päeval käisime loomaaias. Ka paadiga. Vahepeale jäi väike tuur Helsingi kesklinnas.\nVabalt oleks võinud paariks päevaks jääda.\nTagasiteel saime ära kaeda ka selle "kruiisi", millest olen alati kuulnud räägitavat. Laevas pidavat kõva pidu olema jne. Mis mulle põhiliselt silma jäi, olid igal pool peatäit väljamagavad inimesed. Laev lahkus kella 18 paiku ja pool tundi hiljem töllerdas juba laeva peal kõvasti purjus tegelasi. Mõned tunnid hiljem neist mitmed juba magasid kuskil.\nLäksime vaatasime meelelahutuskohad ka üle. Ühes pubis mängis soomlane kitarri ja laulis, suuremas baaris esines soome ansambel (naine laulis inglise keeles nii koleda aktsendiga, et...).\nTantsuplatsil olid paar paari ja punt tantsivaid naisterahvaid. Ümberringi laudade ääres poolpurjus mehed, kes tantsivaid naisi piidlesid. Sabad baaris olid suht pikad.\nMe, vanad pensionärid, otsustasime virgin kokteilide kasuks. Reisiväsimus oli juba piisav, ei hakanud keha alkoga mürgitama. Polnud nagu isugi.\nKella 23ks laekusime kajutisse ja pugesime põhku.\nNii raju pidu oligi!\nVõib-olla hiljem tuli ka laevabaaris peole elu sisse. Kui nõrgemad juba langenud olid ja ainult tugevamad lakkujad ellu olid jäänud. Ausalt, meie ja baaridaamid-baarmenid olime vist kõige kainemad inimesed seal baaris. Ma vist pole enam harjunud ka sellega, et pittu minnes tuleb nosu täis tõmmata ja enne tantsuplatsile ei minda, kui paar jooki hinge all.\nPärast Helsingit olime põhiliselt maakad. Lastel mõnus. Ilm oli küll kehvapoolne, aga seda kompenseeris maasikakogus, mille sisse sõime. Jaheda suve tõttu sattusime täpselt maasikate tippajal Eestisse - tavaliselt on sel ajal hooaeg juba suht läbi. Mu lapsed pole vist näinudki, kuidas 5-kiloste alustega maasikaid koju tassitakse. Meil siin maasikad 500 grammi kaupa plastikust karbikestesse pakendatud ja üsna kallid, 20 kilo kaupa ikka ei osta.\nKäisime ka maanteemuuseumis ja külas, aga olime üsna kodused.\nMina tegin endale ka ühe päris-Tartu-päeva. Olen juba tükk aega mõelnud, et tahaks lihtsalt üksi mööda Tartut konnata ja teha näo, nagu see oleks ikka veel minu linn.\nNüüd oli vaja Supilinnas tuttava juures käia ja kuna mees pidi kesklinnas olema, siis jätsime auto kesklinna ja läksin jalgsi supikasse. Nii nagu vanasti. Raekoja tagant läbi, ülikooli eest läbi, Kloostri tänavast alla, Herne poest pudel limpsi kaasa ja mööda Herne tänavat tahapoole. Meie endisest kodust mööda.\nTunne oli imelik. Kõik oleks nagu nii, nagu vanasti, aga mitte miski pole nii, nagu vanasti. Meie maja oli küll nii, nagu vanasti. Mu vanemad kolisid päris mitu aastat tagasi supikast ära maale, aga majas pole suurt midagi muutunud. Ainult mõned voodrilauad välja vahetatud. Üks kolimise põhjustest tookord oli, et maja vajas remonti ja neil ei olnud selleks raha. Reaalsus on aga see, et iga korteriomanik on oma korteri korda teinud, aga maja ümber laguneb. Hädasti oleks vaja soojustada, uued korstnajalad, kelder ja vundament korda, aga seda pole tehtud. Nii et selles mõttes mul ei ole kahju, et vanemad ära kolisid. Ühel hetkel hakkab see maja suuri summasid nõudma. Eriti, kui remondiga veel mõned aastad venitatakse.\nMul on ses mõttes hea meel, et ma enam Eestis ei ela. Sest kui ma elaks, siis tahaks elada Tartus ja kui ma Tartus elaks, siis tahaks elada supikas. Aga vaevalt ma Eestis töötades endale supikas elamist lubada saaks.\nIgatahes tuleb mul Eestis käes peale alati selline imelik teise dimensiooni tunne. Nagu oleks kuskil teises maailmas ära käinud. Ja kuigi juba 12 aastat Eestist eemal, ei ole ma sellega veel ära harjunud. Võib-olla kui kord kuus Eesti vahet käiks, oleks teisiti, aga ma nii tihti ei käi.\nLastel oli tore, harjutasid kõvasti eesti keelt ja puu otsa ronimist. Saunast tiiki hüppamist ja heinapallide peal ronimist.\nPosted by Mrs at 00:40 No comments: