Välisplaneedid õhtutaevas ja katsed neid vallutada — Sirp\nVälisplaneedid õhtutaevas ja katsed neid vallutada\nMarss, Jupiter ja Saturn on õhtutaevas korraga vaadeldavad. Ajendi välisplaneetidest juttu teha andsid asjaosalised ise – Marss, Jupiter ja Saturn on kõik praegu õhtutaevas näha. Päikesesüsteemi kaheksast planeedist on peale Maa palja silmaga vaadeldavad viis planeeti: Merkuur, Veenus, Marss, Jupiter ja Saturn. Muidugimõista ei paista iga planeet alati, näiteks olid kõik viis planeeti korraga viimati nähtaval 2002. aasta maikuu õhtutaevas. Kui laiendame tingimusi nii, et mitte korraga, vaid ühe öö jooksul näeb ära kõik planeedid, siis sellist olukorda esineb sagedamini. Teisalt jällegi juhtub harva, et mingil öisel momendil pole näha ühtegi planeeti. Nagu teame, on suured Päikesesüsteemi planeedid ka Uraan ja Neptuun, kuid need saab vaadelda ainult teleskoobiga. Sama käib loomulikult Pluuto kohta, mida enam planeediks ei loeta ja ka selle leiab üles võimsate teleskoopide abiga.Silmale nähtavad planeedid paistavad tähistaeva taustal samasuguste „tähtedena” nagu tähed isegi, s.t punktallikatena. Samal ajal on planeedid küllalt heledad, olles võrreldavad kõige heledamate päris tähtedega, kusjuures Veenus ja Jupiter, mõnikord ka Marss, on alati päris tähtedest heledamad ja seetõttu kergesti äratuntavad.Merkuur ja Veenus asuvad Päikesele lähemal kui Maa ja on Maa suhtes nn siseplaneedid. See toob kaasa asjaolu, et öö läbi ei ole kumbki kunagi vaadeldav – tegu on kas õhtuste või hommikuste tähtedega. Kuna Merkuur koidu- ega ehavööndist kaugele ei ulatu, on see Eestis kehvasti vaadeldav planeet.\nPlaneetide nähtavus sel aastal\n2014. aasta aprilli lõpul ja maikuu algul särab õhtutaevas kaks heledat laternat: läänetaevas kiirgab Jupiter, kagutaevas punaka tooniga Marss. Mõlema heledus ületab kõigi teiste „tähtede” heleduse. Jupiter on Marsist pisut heledam ja kollaka tooniga. Marss paistab kogu öö, Jupiter aga loojub pärast keskööd. Kuigi eelnevatest vähem hele, „hiilib” madalas lõunakaares ka Saturn, paistes kogu öö. Saturn sarnaneb kõige enam tavaliste heledamate tähtedega ja on seetõttu raskemini äratuntav. Kellel juhtub olema teleskoop, võib kontrolliks seda kasutada: Saturn on tuntud oma uhke rõngassüsteemi poolest, aga palja silmaga on rõngad nähtamatud. Ka Veenus on praegusel ajal vaadeldav, kuid üpris viletsasti: ta tõuseb hommikutaevasse 40 minutit enne Päikest ja on väga madalal koidutaeva taustal vaadeldav vaid veerandtunni vältel. Planeedi suur heledus upub koiduvalgusse.\nJupiter ja Marss kaunistavad õhtutaevast kogu maikuu. Jupiteri leiab Kaksikute tähtkujust ja Marsi Neitsi tähtkujust. Jupiter paistab õhtupoole ööd, Marss paistab kuu esimesel poolel kogu öö, kuu lõpupoole hakkab ka Marss enne hommikut loojuma. Saturn on kogu maikuu vaadeldav madalas lõunataevas Kaalude tähtkujus. Umbes 7. mai paiku ilmub õhtuti ehataevasse ka Merkuur. See loojub kuni kaks ja pool tundi pärast Päikest ja kaob kuu lõpus uuesti ehavalgusse.\nSaturn on leitav kogu öö ka juunikuu esimesel poolel, hiljem jääb Saturn vaid õhtutaeva objektiks, nagu ka Marss ning Jupiter. Juunikuus Jupiteri nähtavusaeg üha kahaneb ning kuu lõpus kaob Jupiter ehavalgusse. Veenus paistab väga viletsasti hommikutaevas veel juuni alguses, kuu lõpupoole nähtavus aeglaselt veidi paraneb.\nJuulikuus on õhtutaevas Saturn ja veel ka Marss, mille heledus on märksa vähenenud ning kuu kolmanda kümnendi algul kaob Marss ehavalgusse. Veenuse vaatlusaeg hommikuti pikeneb ning juuli lõpus ja augustis väärib planeet juba heleda Koidutähe nime.\nAugusti teise dekaadi algul tuleb uuesti nähtavale Jupiter – sedapuhku hommikuti koidutaevas –, moodustades teise heleda planeedi Veenusega Vähi tähtkujus ilusa kombinatsiooni. Saturn paistab augustis veel õhtutaevas, kuid vaatlustingimused halvenevad ja kuu lõpus kaob Saturn ehavalgusse.\nSeptembris näeme hommikutaevas taas Jupiteri ja Veenust. Heleda Jupiteri vaatlusaeg pikeneb, veel heledama Veenuse oma aga lüheneb. Jupiter on hästi vaadeldav hommikupoole ööd aasta lõpuni. Veenus kaob oktoobri esimese nädala lõpus koiduvalgusse, kuid ilmub detsembri esimese dekaadi lõpus õhtuti madalasse ehataevasse. Merkuur ilmub 26. oktoobri paiku õhtuti ehataevasse ja püsib seal ligikaudu 13. novembrini. Ka Saturn ilmub 6. detsembri paiku uuesti nähtavale, sedapuhku hommikuti madalas kagutaevas.\nMarsist, Jupiterist ja Saturnist\nMarss on tuntud punase planeedina. Sellise värvuse annavad Marsile liivaväljad ja rauaga seotud keemilised elemendid. Punane värv on omakorda tiivustanud inimese fantaasialendu ning seetõttu on Marsi kohta valminud mitmeid ulmelugusid ja -filme.\nMarsi kaugus Maast muutub Marsi elliptilise orbiidi tõttu ümber Päikese päris palju. Seetõttu korduvad 15- ja 17aastaste vahedega nn suured vastasseisud, kui Marss ulatub Maast minimaalselt kuni 56 miljoni kilomeetri kaugusele. Nendel aegadel muutub Marss Maa taevas eriti heledaks – veel märksa heledamaks kui tänavu kevadel, nn keskmise vastasseisu ajal.\nSiinkohal väärib mitmes aspektis märkimist 1877. aasta Marsi suur vastasseis. Siis avastas ameeriklane Asaph Hall kaks Marsi kääbuskaaslast, mis said nimeks Phobos ja Deimos (Hirm ja Õudus). Samal ajal oli Marss, olles Veevalaja tähtkujus, mitu kuud lähestikku Saturniga. Kuna samal ajal toimus Vene-Türgi sõda, siis ei olnud raske neis kahes planeedis kujutleda sõdivaid osapooli. Kolmanda aspektina samast ajast hakkas itaalia astronoomi Giovanni Schiaparelli vaatlustest 20sentimeetrise teleskoobiga levima müüt, et Marsil on tehislikud pinnavormid ehk kanalid. Eksituse põhjustajana võib tuua kaks võimalust. Tõenäolisem on see, et Schiaparelli ise nägi Marsil pinnavormide looduslikku erinevust, kuid tõlked teistesse keeltesse tekitasid kanalite müüdi. Ei saa välistada ka seda, et astronoom ei märganud, et teleskoop ei olnud korralikult fokuseeritud ja nägigi seetõttu „kanaleid”. Automaatjaamad, mis Marssi on külastanud, lükkavad kanalite olemasolu kindlalt ümber.\nMarss on umbes kaks korda väiksem kui Maa, aga tahket pinda on Marsil Maaga umbes sama palju, sest Maad katab suures osas ju vesi. Huvitava kokkulangevusena on Marsi telje kalle orbiidi suhtes väga lähedane Maa omale (aastaajad vahetuvad) ning teiseks on Marsi ööpäeva kestus Maa ööpäevale päris lähedane. Marsi aasta (tiir ümber Päikese) kestab 1,88 Maa aastat.\nJupiter asub Päikesest umbes 5,2 korda kaugemal kui Maa ja on Päikesesüsteemi suurim taevakeha, olles 11,2 korda suurem kui Maa ja 318 korda Maast raskem. Oma suure kaaslaste arvu ja tugeva gravitatsiooniga meenutab Jupiter Päikesesüsteemi minimudelit. Teistest kaaslastest eristuvad neli, mis avastati kohe teleskoobiajastu alguses ligi 400 aasta eest. Need on Io, Europa, Ganymedes ja Callisto. Läbi teleskoobi on nad Jupiteri kõrval kergesti leitavad. Jupiter paistab teleskoobis heleda kettana, mida katavad tumedad vöödid. Tegu on ammoniaagist, metaanist ja etaanist koosnevate väljavenitatud „pilvedega” Jupiteri ulatuslikus, peamiselt vesinikust ja heeliumist koosnevas atmosfääris, mis meenutab selles osas tähtede koostist.\nJupiteri paokiirus (minimaalne algkiirus, millega Jupiterilt „põgeneda” saab) on suhteliselt suur – 60 km/s. Võrdluseks: Maa puhul on see 11,2 km/s. Samas on Jupiteri keskmine tihedus väike, olles 1,34 korda suurem vee tihedusest. See tähendab, et see, mida näeme Jupiteri pinnana, on tegelikult Jupiteri ulatusliku atmosfääri välisosa. Selleski aspektis sarnaneb Jupiter veidi tähega. Gaasiline atmosfäär võib Jupiteril ulatuda umbes 1000 kilomeetrini, sealt edasi võib tihedus vastata vedelale olekule. Kui ka leidub järsem üleminek tahkele keskkonnale, võiks see toimuda alles 40 000 kilomeetri sügavusel. Kuna Jupiter ise, nagu teisedki hiidplaneedid, on inimesele maandumiseks sobimatu, tasub hoolega uurida tema kaalasi, millel on tahke pind.\nSaturn on Jupiteri järel suuruselt ja massilt Päikesüsteemi planeetide hulgas teine taevakeha. Jämedalt ümardades on Saturni kaugus Maast miljard kilomeetrit. Maast on Saturn 9,4 korda suurem ning umbes 95 korda massiivsem. Tihedus on Saturnil eriti väike: kogutihedus on vaid 0,7 vee tihedusest. See tähendab, et ka Saturni puhul näeme tema ulatusliku, väga sügavale ulatuva atmosfääri välisosa.\nKuigi Saturnil on väga palju kaaslasi, pakub teleskoobis kõige rohkem silmailu tema kuulus rõngas. Tegelikult koosneb rõngas mitmest üksteise sees olevast rõngast, mis omakorda koosnevad lugematust hulgast Saturni pisikestest, nummerdamata kaaslastest. Muuseas, ka teistel hiidplaneetidel, sh Jupiteril, on rõngad, kuid märksa vähem silmapaistvad.\nKatsed planeete vallutada\nKosmoseajastu tehnoloogiline areng on võimaldanud kohapeale saadetavate aparaatide abiga Päikesesüsteemi taevakehi palju lähemalt uurida. Kui Kuu välja arvata, siis järgmised Maale lähemad planeedid on Veenus ja Marss. Seetõttu on just nendele planeetidele saadetud rohkem kosmoseaparaate.\nMarsi uurimisega tegi algust NSV Liit, kust saadeti aastail 1960–1962 viis kosmoselaeva Marsist mööda lendama: Mars 1M 1 ja 2, Mars 2MV-4, Mars 1 ja Mars 2MV3. Viimane neist pidi Marsil ka maanduma. Kuigi kõikidest teistest planeetidest ehk kõige enam Maa-sarnane, ei ole punane planeet olnud kõige külastajasõbralikum. Kõik viis NSV Liidu missiooni ebaõnnestusid. Esimene NASA saadetud Mariner 3 samuti. Esimesed edukad möödalennud Marsist sooritas NASA aparaat Mariner 4 aastail 1965–1967. Kanalite küsimus lahenes – neid Marsil ei ole. Mitu järgmist NSV Liidu missiooni ebaõnnestus, kuid äpardusi juhtus ka Ameerika Ühendriikide kosmoseagentuuril.\nEdukas oli Mariner 9, mille tehtud fotod näitasid esimesena Marsi iidseid jõesänge. Fotod pinnasest, mis väga meenutab maapealseid (tühje) jõesänge on tekitanud arvamuse, et Marsi pinnases leidub vett, mis mõnikord lühikeseks ajaks pinnale tungib. Venelasi saatis edu esimest korda Mars 2 puhul, mis jõudis Marsi orbiidile pool kuud hiljem kui Mariner 9.\nEdu polnud siiski täielik, sest Mars 2 plaanitud maandur Marsile ei maandunud, vaid hoopis kukkus sinna. NASA saatis 1975. aastal Marsi suunas kosmoseaparaadid Viking 1 ja Viking 2 ning need saavutasid edu. Mõlemal Vikingil õnnestus saata Marsile maandur, kuid ootus leida orgaanilist ainet ei saanud kinnitust. Pärast Vikingeid tuli umbes 20aastane paus.\n1996. aasta lõpul saatis NASA välja kaks automaatjaama. Neist Mars Global Surveyor sai Marsi tehiskaaslaseks 11. septembril 1997 ja oli töökorras 5. novembrini 2006. Teine kosmoseaparaat viis 1997. aasta 4. juulil Marsi pinnale Mars Pathfinderi, mis töötas 2,5 kuud.\nSeejärel tuli taas ebaõnnestumisi. Vahepeal üritasid ka hiinlased aparaate Marsile saata, kuid tulutult.\nUuel sajandil on edukad katsed sagenenud. Näiteks 2003. aastal juunis-juulis saatis NASA Marsi poole välja kaks kulgurit – Spiriti ja Opportunity, mis mõlemad pool aastat hiljem Marsil maandusid. Spirit lõpetas tegevuse 2011. aastal, Opportunity töötab edasi, kuigi algselt pidi nende lähetus kestma vaid mõne kuu. 26. novembril 2011. aastal saatis NASA Marsile MSL Curiosity, mis maandus 2012. aasta 12. augustil. Tegu on senistest suurima ja võimsaima aparaadiga, mis on samuti töökorras. 2013. aasta novembris startis veel kaks automaatjaama, aga need on alles teel.\nPraegu liigub Marsil kaks kulgurit (Opportunity ja Curiosity) ning ümber Marsi tiirutab kolm töökorras tehiskaaslast (Odyssey, Express ja Reconnaissance Orbiter). Lähemal aastakümnel on kavandamisel veel vähemalt 20 lähetust. 2018. aastal loodetakse mehitatud möödalendu Marsist, inimese Marsile jõudmist mõned aastat hiljem, mõne arvates aga alles 2030. aasta paiku.\nJupiteri ja Saturni missioone on olnud palju vähem ja neid võib lugeda edukaks. NASA korraldas esimese Jupiterist möödalennu aparaadiga Pioneer 10, mis jõudis kohale 1973. aasta detsembris. Mõni kuu hiljem järgnes talle Pioneer 11, mis andis esimese viite Jupiteri rõngastele. Järgmised kuulsad projektid olid Voyager 1 ja 2, mis lennutati välja 1977. aasta juulis. Jupiteri juurde jõuti 1979. aastal, edasi liiguti Saturni suunas. Jupiteri on möödaminnes külastanud ka Saturni uurima saadetud Cassini ja Pluutole lendav New Horizons.\nKõige detailsemalt Jupiteri uuriv Galileo töötas planeedi orbiidil aastail 1995–2003. Galileo avastas ammoniaagipilved Jupiteri atmosfääris, kaaslase Io vulkaanilise aktiivsuse, kaaslase Europa võimaliku veeookeani jääkihi all jpm. Praegu on Jupiteri poole teel Juno, mis peaks sinna jõudma 2016. aastal ning uurima planeedi koostist, gravitatsioonivälja ja magnetvälja.\nEsimene missioon Saturnile oli Pioneer 11 möödalend, kui uuriti Saturni rõngaid. Voyager 1 tegi 1980. aastal suure hulga pilte planeedist, kaaslastest ja rõngastest ning aasta hiljem mõõtis Voyager 2\ntemperatuuri Saturni atmosfääris.\n2004. aastal jõudis Saturni orbiidile ka Jupiteri külastanud automaatjaam Cassini, mis töötab edukalt praeguseni. Cassinil on seni suurimad teened Saturni süsteemi detailsel uurimisel, muu hulgas uurib see hoolega Saturni suurimat kaaslast Titaani.\nSoovitan kindlasti heita selgel ööl pilk tähistaevasse ja otsida üles kõige heledam objekt. Suure tõenäosusega on tegemist Jupiteriga. Parema pildi saamiseks ei ole ilmtingimata vaja teleskoopi, piisab ka statiivile kinnitatud kvaliteetsest binoklist. Kasutage juhust, sest selle aasta soojematel sügisõhtutel planeedid meie taevalaotust nii väärikalt ei kaunista.


Samsung avab kolmanda ekraani tootmisüksuse, et tulla toime Galaxy S6 servaga - 2022\nSamsung avab kolmanda ekraani tootmisüksuse, et tulla toime Galaxy S6 servaga\nUus aruanne näitab, et Samsung on teel kolmanda kuvari tootmisüksuse avamisele, et hoida nõudlust Galaxy S6 serva järele . Tundub, et algselt alahinnati seda tüüpi nõudlust, mida nutitelefon pärast käivitamist näeb, mis seletab seda teatud määral.\nOn öeldud, et see uus tootmisüksus võimaldab Samsungil toota kuus kuni 5 miljonit ekraani, aidates oluliselt kaasa selle tekkimisele. Ettevõttel on hetkel võimalik toota ainult 2 miljonit kuvandit kuus, nii et selle uue üksuse lisamine aitab ettevõttel oluliselt.\nSamsung oli esialgu plaanis selle tehase juunis käivitada, kuid ilmselgelt ei saa see nii kaua oodata, kuna nõudlus näib kasvavat. Ettevõte on keeldunud avalikustamast kahe lipulaeva ametlikke müügiandmeid, kuid selle välimusega on Galaxy S6 ja Galaxy S6 Edge seni hästi teinud.


Hiina topeltekstsentriline liblikklapp pneumaatilise ajamiga Tootjad ja tarnijad – Allway Valve\nPneumaatilise ajamiga ekstsentriline liblikklapp võib olla erinevate materjalide jaoks erinevate materjalidega. Vedelikutakistus on väike, suure läbimõõduga pneumaatiline liblikklapp, kui see on täielikult avatud, efektiivne tsirkulatsiooniala on suur, avaneb ja sulgub kiiresti, tööjõusäästlik, ketta pöörlemine 90 nurga all on võimalik avada ja sulgeda, kuna liblikplaat on mõlemal küljel võlli keskmine jõud on peaaegu võrdne ja pöördemomendi suund on vastupidine, nii et avamis- ja sulgemismoment on väike, madal rõhk võib saavutada hea tihenduse.\nPneumaatilise ajamiga ekstsentriline liblikklapp on lihtne struktuur, kompaktne, väike töömoment; Pöörlemine avaneb kiiresti ja seda kasutatakse laialdaselt toiduainetes, meditsiinis, keemiatööstuses, nafta, elektrienergia, kerge tekstiili, paberi ja muu veevarustuse ja drenaaži valdkonnas, gaasitorustikus voolu reguleerimiseks ja kandjate ringluse reguleerimiseks\nPneumaatilise ajamiga ekstsentrilise liblikklapi korpuse materjal võib olla raud, süsinikteras. Roostevaba teras jne, ketas võib olla rauast süsinikterasest, roostevabast terasest, pronksist jne. iste võib olla kummist või legeerterasest. seda saab vabalt juhtida käepideme hoova, tiguülekande või ajamite abil.\nPneumaatilise ajamiga ekstsentriline liblikventiil on originaalse disaini, peen tehnika, täiusliku valmistamise ja täieliku katsetamise viisiga, läbinud ISO9001 rahvusvahelise kvaliteedisüsteemi sertifikaadi.\nMeil on suur varu pneumaatilise ajamiga ekstsentrilisi liblikklappe, nii et tarneaeg on lühike. See võib olla laev läbi meretranspordi, rongitransport, õhutransport või muu. Garantiiaeg peaks olema 12-18 kuud.\nHot tags: Ekstsentriline liblikklapp pneumaatilise ajamiga, tootjad, tarnijad, hulgimüük, ost, tehas, Hiina, odav, madal hind, hinnakiri, pakkumine


Kuduv koeraomanik: Viin\nKui ma oma heale kolleegile mainisin, et meie ülemus organiseerib varsti kokkusaamist Viinis, soovitas ta kindlasti üles otsida Hundertwasseri maja. Kaalusin oma päevaplaane nii ja naapidi ning leidsin tõepoolest "augu", kuhu teoorias oleks võinud ju üks tore paaritunnine linnaring sisse mahtuda. Ungari kolleegi sain ka kampa ning kohe kui olime asjad hotelli visanud, kimasime metrooga linna tagasi.\nMetroo on Viinis nunnu, kiire, loogiline ja lihtne kasutada. Pilet ühes suunas maksab 2.20 ja sellega saab sõita tõesti lõputult aga ühes suunas. Kohtasime ka kontrolle, nii et jänest ei soovita sõita!\nViini elanik armastab ühistransporti ja jalgrattaid. Kui teed küsida, soovitatakse alati trammi või u-bahni. Et mis mõttes tahate jalutada? See on ju nii pikk maa, vähemalt 15-20min jalutamist! :)\nNii ka Hundertwasseriga, see on ju nii kaugel! aga kui te tõesti tahate kõndida, siis hoidke jõe lähedusse ja kõndige seni, kuni jõuate värvilise majani. See ongi õige maja :)\nJa see on äge! Ja mitte ainult väljast. Lainelised põrandad, värvilised seinad, ümarad nurgad, kaevukesed, puud rõdudel, värvid-värvid-värvid. Sees pildistada ei tohtinud ja ega see poleks huvitav ka. Avastamisrõõm on üle kõige!\nMuide, Estonian Air teeb hetkel otselende Viini ja seda 2x nädalas - kolmapäeval ja reedel. Minge uudistama :) Minu silmale oli Viin armas, lihtne ja sõbralik linn. Sööge kindlasti śnitslit (veisest), kartulisalatit (ilma koore ja majoneesita) ning struudlit (apfel!). Parimad söögid on Zimmermannis!


ÜLEVAADE BAŠKIIRI PARTIDEST, NENDE KIRJELDUS, ARETUS JA FOTO - LINNUD - 2020\nBaškiiri partid - leidke hea peremees\nBaškiiride pardid on parim valik kodu- ja munalindude kasvatamiseks. Pekingi tõu aretusprotsessis saadud ja esmakordselt ilmusid nad Baškortostani.\nSelle liigi linnud ei ole mitte ainult ilusad, vaid ka kõrge tootlikkusega. Nad on hooldamisel ja hooldamisel tagasihoidlikud ning tunnevad aias väga hästi. Pange tähele, et neid linde nimetatakse ka värviks, kuna neil on kahte tüüpi luu. Kõige populaarsemad pardid on khaki, kuid mustad on valged rinnad. Linnud on suured, kuid kompaktsed, nii et nad jõuavad ka pensüsteli väikeses osas hästi.\nBaškiiri partil on huvitav ajalugu. Kasvanud seda Baškortostani aretusettevõttes. Kuid esialgu ei olnud see kohalike kasvatajate töö tulemus, vaid ainult õnnetus. Tehases toodetud valge Pekingi pardide tootlikkuse parandamise käigus hakkasid värvi värvi tibud ootamatult ilmuma. Kasvatajad jätkasid tööd uute liikidega ja hoolika valiku tõttu moodustasid nad väga kiiresti uue tõu.\nKui ilmusid esimesed värvilised tibud, hakkasid taimede spetsialistid oma omadusi kontrollima. Nad olid suuremad kui nende esivanemad. Tulemuse tagamiseks tegid kasvatajad linnu aretamise iseenesest. Ja nüüd on Baškiria pardid ideaalsed põllumajandus- ja kodulindude kasvatamiseks.\nVärvitud baškiiri tõug eristub keskmise suurusega, kompaktsest põhiseadusest ja headest vormidest. Tüüpiliseks tunnuseks on suured lihaselised käpad, mis on laialt levinud. Neil on väike lame pea ja lai nõgus nokk. Ploomide värvus on kahes vormis - "khaki", millel on erinevad laigud ja must ja valge rõngas, mis on kõige väärtuslikum.\nPardidel on suurepärased tootmisomadused. Võrreldes teiste ristidega on nendel lindudel lihaseline liha, mille rasvasisaldus on madal - mitte üle 3,9%. Lindi kogumass sõltub söötmisest 3,5 kuni 4 kilogrammi. Samal ajal 80% kaalust, mida nad esimese elukuu jooksul saavad.\nNaistel on kõrge munatoodangu määr - keskmiselt 217-220 muna 40 nädala jooksul. Samal ajal kannavad valged rinnaga mustad pardid veidi paremat - kuni 230 muna. Alaealistel on hea immuunsus, täiskasvanud linnud on vastupidavad ilmastiku muutustele ja paljudele haigustele. Leibkonnas on see tõug soovitatav kasvatada kuni 4 kuud. Aretus võib toimuda iseseisvalt.\nKui olete huvitatud baškiiri pardi tõust, siis tea oma sisu põhitõed. Esiteks armastavad linnud valgust, nii et nad peavad kasvatama hästi valgustatud ruumis. Teiseks peavad pardipoegad tagama sobiva temperatuuri. Esimese 20 päeva jooksul peaks see olema 30 kraadi. Pärast järkjärgulist langemist toatemperatuurini on võimalik (20-22).\nValige sügavale allapanu ning õue või pliiats - liiv või rohi. Noh, kui läheduses on tiik või jõgi. Sellistes veetingimustes kasvavad tibud kiiremini ja saavutavad parema kaalu. Koduaretuseks pole vaja inkubaatorit. Baškiiri partid on ilusad kanad ja emad. Kui kasutate inkubaatorit, on munade hauditavuse protsent umbes 78-80%.\nSeoses üldiste kinnipidamistingimustega võivad nad elada puurides ja avaras pliiatsis. Ainus asi, mis on oluline, on see, et teil peab olema jalutuskäik. Soovitav on, et krunt oleks rohi, kuna pardid vajavad treeningut. Võrreldes teiste sinikaididega on baškiiril lühikesed sooled ja hea metabolism. Seetõttu on soovitav neid sageli väikestes portsjonites toita.\nKodulindude toitumise aluseks peab olema mahukas toit, juured, rohelised ja silo. Hommikul ja keskpäeval andke niiske puder ja õhtul - teravili ja sööt. Talvel valmistavad omanikud spetsiaalset silot rohu, kapsas lehed ja porgandid. Põllumajandusettevõtte tingimustes on kõige mugavam söötida söödasegu segasöödaga. Nad suurendavad lihatoodete saaki.\nTeine oluline punkt on vesi. Pardid vajavad pidevat juurdepääsu puhtale veele. Nad joovad umbes 2 liitrit vett päevas. See annab neile suurepärase ainevahetuse ja soole peristaltika.\nFoto 1. Koduvärvitud part khaki Foto 2. Baškiiri tõugu värvilised pardid Foto 3. Kasvatatud noor Baškiiri tõug


Arlen Nessi pükstele sobivat lukku? - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 26 Apr 2019, 17:04\nArlen Nessi pükstele sobivat lukku?\nLugemata postitus Postitas indumen » 13 Apr 2018, 15:54\nEhk on kellelgi vedelema jäänud arlen nessile sobivat täispikka lukku (kelguga poolt) ilmselt sobiks ka mõni teine jämedama hambaga versioon.\nSai netist püksid tellitud aga luku teist poolt kaasas polnud ette nähtud, Alpinestari tagil aga on peenikese hambaga lukk, tagi poole oleks väga lihtne uus õmmelda, pükstel on kahjuks naha vahele paigaldatud see ja nõuaks tegijat õmblejat sellisel puhul ( võib ka head õmblejat soovitada) tagiga kaasa tulnud luku osa on õnneks alles.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 13 Apr 2018, 16:04\nMinu kogemuse järgi Bolirees õmmeldakse mida iganes mille iganes külge ja raha kulub mõõdukalt. Samuti nad oskavad ilmselt lukku vaadates kohe ära öelda, et kes selle reaalselt tootnud on ja kust saab jne. Ma tean pärast oma tsikliteksade sinna viimist nüüd rohkem lukkudest kui eales arvasin et üldse teada on võimalik\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 13 Apr 2018, 22:29\nVõta oma püksid kasa ja mine Abakani või mõnda muusse, hea valikuga õmblusvahendeid müüvasse poodi. Sealt leiad üsna tõenöoliselt sobiva hambasuurusega luku.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 13 Apr 2018, 22:35\nNeis kangapoodides on reeglina ainult kõige odavama otsa kräpp müügil, tulenevalt nende kliendiprofiilist - üldiselt kodus riideid õmblevad inimesed on noh, ütleme viisakalt nii et hinnatundlikud. Profid ostavad oma kraami kuidagi otseteid mööda.\nLugemata postitus Postitas indumen » 16 Apr 2018, 10:21\nLugemata postitus Postitas ttt » 16 Apr 2018, 13:03\nKasutan teemat ära.. kui kellelgi peaks üle olema Dainese pükste pikk lukk, siis oleksin huvitatud (kasvõi nt kantud pükste küljest).\nMuidu vist peaks ka sinna õmblusfirmasse minema.. ehk oskavad soovitada kust luku saaks osta.\nLugemata postitus Postitas indumen » 16 Apr 2018, 13:10\nPigem tundub et luku teine pool pannakse tagidega kaasa aga pükstega mitte niiväga. vähemalt pika luku korral. Sellises hinnaklassis muidugi oleks eeldanud et on kaasas ka teine pool, aga no internetist tellimise võlu Üldiselt tootjate vahelised lukud sobivad aga kipub olema peenikese hamba ja suurema hamba erinevus. Kindlasti on erisusi aga selline üldine mulje on jäänud aegade jooksul varsustust uurides.\nDainese kaupa ehk rohkem eestis saadaval.\nLugemata postitus Postitas ttt » 16 Apr 2018, 17:27\nMina olen saanud mingite pükstega luku kaasa. Aga tagi on suht retrokas ja kasutatult ostsin.. nii et luku kaasa saamise lootust väga ei olnud. Tunduvad jah üsna standardsed, a äkki kellelgi vedeleb\nLugemata postitus Postitas indumen » 25 Apr 2018, 08:38\nbolirees käidud, reedel polnud õiget tädi kohal, esmaspäeval sai mingit infot, teisipäeval selgus et pole sellist lukku mida vaja ehk, tarne 3 nädalat ja isegi siis pole kindel kas õige on.\nviimane piisk, pükste luku vahetus 150€ kuna lõhub masinat (liiga paks materjal) jne\nOotan järgmisi nõuandeid kus tallinnas adekvaatselt nahka ka õmmeldakse. luku ilmselt vahetab metallist versiooni vastu, kuna tagil on lukk ka natuke lühem siiski tuleks lähtuda ikkagi sellest et pükste poolel tuleb ka vahetada, soovitati küll mitte alpinestari peenikese spiraalhambaga lukku mitte kasutada.\nLugemata postitus Postitas indumen » 04 Mai 2018, 10:57\nkolm nädalat ja lõpuks see teema sai mingisuguse tulemi, rahulolu pole küll kõrge aga peab leppima, hooaeg juba peal siiski\nkohverkott.ee suutis mingi luku teise poole leida aga tuimalt õmmeldi lihtsalt tagi saba alla, probleem minu jaoks et keegi ei vaevunud küsima ega ise mõtlema et lukud on ju eri pikkusega\nmida sai neile ka rõhutatud riideid neile üle andes, vastuvõtja tädi tundus selline natuke "leebe" olema, seoses sellega tagi jääb seljas viltu hoidma õrnalt, luku kogupikkuses erinevus 5cm, õnneks väga hull ei ole kuna strech annab järele, aga oleks tunduvalt paremini saanud.\n35€ läks lugu maksma lõpuks, sama lahenduse oleks ema kodus möödaminnes ära teinud kui ainult lukk oleks olnud.\nkokkuvõttes kasutatav, aga kui kellelgi sama mure siis tasuks ehk mõnda järgmist kohta proovida.\nüks kohvrite ja nahkriietega tegelev firma on veel Vineeri kandis. sinna oleks järgmisena pöördunud, kui asi oleks veel veninud (riided olid jälle nädal aega kuskil vedelemas)


2017.12.15 - Taevariik UFOdega 33. saade\nSõjaväelane ja vaimulik Einar Laigna isiklikust UFOkogemusest ja tulnukatest läbi aegade. Ameerika kubernerid Bonni kliimakonverentsil. Maailma parimad UFOvaatluste salvestused aastal 2017. Viljaringide müsteerium jätkub raugematu hooga - kommenteerib Igor Volke. Saatejuht Juhan Aare, autorid Igor Volke ja Juhan Aare.\n2017.12.01 - Taevariik UFOdega 32. saade\nSaate sissejuhatavas osas püüame selgusele jõuda, mis kasu on inimkond saanud ja jätkuvalt saab UFOvaatlustest. Meenutame Eestis ja mujal tehtud küsitlusi, mille kohaselt on UFO usku inimesi paljudes riikides 40-50%. Tutvustame maailmakuulsa Briti kosmoloogi Stewen Hawking’i poolt Pekingis 5. novembril esitatud uut nägemust Maakera lähitulevikust aastani 2600. See teemaarendus on otseselt seotud novembri keskel Bonnis toimunud ÜRO EL regioonide kliimakonverentsiga. Muljeid jagab Rakvere Linnavolikogu liige Andres Jaadla. Saksamaa keskkonnaministri Barbara Hendricks’i ja Arnold Schwarzenegger sõnavõtust. Saaate teises pooles annab Igor Volke ülevaate mõnedest 20. sajandi UFOvaatluste tippsündmustest. Seejärel tutvume Juri Milneriga – vene päritolu miljardäriga, kes on seadnud eesmärgiks kohtuda tulnukatega. Saatejuht Juhan Aare, autorid Juhan Aare ja Igor Volke.\n2017.11.17 - Taevariik UFOdega 31. saade


Hotellid lemmikloomaga reisijatele Caprese Michelangelo | Hotels.com\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Caprese Michelangelo\nlemmikloomaga reisijatele hotellid linnas Caprese Michelangelo\nMichelangelo muuseumMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Michelangelo muuseum. Kui Caprese Michelangelo köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lähikonnas asuv Väike päevikumuuseum.\nCaprese Michelangelo koos lemmikloomaga\nKas sinu järgmine sihtkoht on sõbraliku atmosfääriga ja pingevaba Caprese Michelangelo ja otsid hotelli, kus majutatakse ka lemmikloomi? Siis vaata, mida meil on sulle pakkuda. Leia majutuskoht hõlpsasti Hotels.com abiga, siis jääb sul aega rahulikult reisiks valmistuda. Caprese Michelangelo pakub küllaga võimalusi meeldivateks jalutuskäikudeks. Paljudes kohtades on neljajalgne sõber oodatud külaline, aga kui lemmik väsib, saab ta alati toas silma looja lasta. Mitmeid reisisõpru on kohapeal köitnud Michelangelo muuseum. Hotels.com valikus esindatud 13 lemmikloomasõbraliku hotelli hulgast saab igaüks, kelle reisisiht on Caprese Michelangelo, valida just endale meelepärase.\nMeie reisisõpradele kõige enam meeldinud hotell lemmikloomaga peatumiseks (Caprese Michelangelo):\nTurismitalu välibasseiniga ja restoraniga, Caprese Michelangelo


Kuidas on kütusemüüjad valmis ulatuslikeks elektrikatkestusteks? - Logistikauudised\nKuidas on kütusemüüjad valmis ulatuslikeks elektrikatkestusteks?\nSeadusest tulenevalt lasub kütusemüüjatel kohustus tagada vedelkütuse müük elutähtsa teenusena ka hädaolukordades ehk näiteks sügistormide ulatuslike elektrikatkestuste puhul. Hetkel on vastavaid tanklaid Eestis üle kümne, kus nad aga täpselt asuvad, selle kohta ühtne andmebaas puudub.\nEestis on üle kümne autonoomse toitega tanklat. Kus nad aga täpselt asuvad, selle kohta ühtne andmebaas puudub.


Teenuste väliskaubandus sai möödunud aastal korralikult räsida | Statistikaamet\nPostitatud 26. aprill 2021 11:26 , analüütik Rita Medźyte\nTeenuste väliskaubandusele on olnud omane, et eksport ületab importi, mistõttu on teenuste väliskaubandusbilanss positiivne. Eelmisel aastal oli teenuste väliskaubandusbilanss küll taas positiivne, kogusummas 210,5 miljonit eurot, kuid see oli ligi 10 korda väiksem kui aasta varem.\nTeenuste eksport ja import aastatel 2013–2020\nTeenuste eksport suurenes ainsana Hiiumaal\nAastatel 2017–2019 suurenes Eesti teenuste eksport pea kõigis maakondades. Aastale 2020 on aga iseloomulik teenuste ekspordi vähenemine kõigis maakondades peale Hiiumaa. Hiiu maakonnas suurenes teenuste eksport 2,5%, seda eelkõige hooldus- ja remondi-, ehitus- ning muude äriteenuste ekspordi suurenemise tõttu. Samas eksporditi sealt teenuseid kõigist maakondadest kõige vähem.\nEnamik teenuste ekspordist toimus Harjumaal. Võrreldes 2019. aastaga vähenes Harjumaa ettevõtete eksport 10%, seejuures kahanes enim ehk 72,6% võrra reisiteenuste eksport. Varasemalt oli teenuste ekspordis esikohal transpordi teenuste müük, kuid kuna veoteenuste eksport vähenes veerandi võrra, jäi see teisele kohale. Olulise ekspordiartiklina tõusid esikohale muud äriteenused (sh teadus- ja arendustegevuse teenused; ametialase ja juhtimiskonsultatsiooni teenused; tehnilised, kaubandusega seotud ja muud äriteenused), mille eksport suurenes 7,2%.\nTeenuste ekspordis oli teisel kohal Tartu maakond, kus tegutsevate majandusüksuste eksporditud teenuste maht vähenes 13,5%. Kolmandal kohal oli Pärnumaa, kus teenuste ekspordi maht kahanes 17,5%.\nEnim vähenes teenuste ekspordi maht Järvamaal (30,5%), Valgamaal (22,1%) ja Ida-Virumaal (21,2%) registreeritud majandusüksustes.\nImport suurenes enim Läänemaal\nEesti teenuste import suurenes 2020. aastal 5,6%, kuid enamikus maakondades kogumaht siiski vähenes. Kõige enam suurenes teenuste import Läänemaal (68,1%), enim vähenes aga Hiiumaal (50,0%), Järvamaal (45,7%) ja Ida-Virumaal (32,8%) registreeritud majandusüksustes.\nKogu teenuste impordi mahust 45% toimus Harjumaal (sh Tallinnas). Võrreldes 2019. aastaga vähenes Harjumaal registreeritud majandusüksuste teenuste import 15,5%. Kõige enam kahanes reisiteenuste (72,3%), ehitusteenuste (52,8%) ja veoteenuste (25,2%) import. Enim suurenes finantsteenuste import (33,7%).\nTeenuste impordis oli teisel kohal Tartu maakond, kus teenuseid imporditi 18,6% vähem. Kolmandal kohal oli Pärnumaa, kus teenuste impordi maht kahanes 23,8%. Kõige vähem importisid teenuseid Hiiu maakonnas tegutsevad ettevõtted.\nBilanss (mln eurot)\nHarju maakond 4872,8 4384,0 2914,0 2463,0 1958,8 1921,0\nHiiu maakond 8,1 8,3 1,6 0,8 6,5 7,5\nIda-Viru maakond 111,7 88,0 39,9 26,8 71,8 61,2\nJõgeva maakond 11,3 10,3 1,1 1,0 10,2 9,3\nJärva maakond 38,7 26,9 9,2 5,0 29,5 21,9\nLääne maakond 16,1 15,6 4,7 7,9 11,4 7,7\nLääne-Viru maakond 43,9 41,9 26,3 26,8 17,6 15,1\nPõlva maakond 11,1 10,6 4,0 4,0 7,1 6,6\nPärnu maakond 134,6 111,0 50,9 38,8 83,7 72,2\nRapla maakond 18,2 14,5 5,0 3,8 13,2 10,7\nSaare maakond 18,5 16,4 2,7 2,2 15,8 14,2\nTartu maakond 345,1 298,5 231,3 188,2 113,8 110,3\nValga maakond 29,8 23,2 14,9 12,8 14,9 10,4\nViljandi maakond 30,8 25,6 7,2 7,9 23,6 17,7\nVõru maakond 19,4 16,7 5,1 3,9 14,3 12,8\nMaakond määramata 1470,2 567,8 1843,6 2656,1 -373,4 -2088,3\nStatistika aluseks on Eesti Panga kogutud ja töödeldud teenuste välistehingute andmed, mille statistikaamet sidus majandusüksuste juriidilistele aadressidele vastavate haldusüksustega. Kui haldusüksust ei saanud määrata (näiteks tegemist oli koondandmetega, pensionifondidega, turistidega, eraisikute või mitteresidentidega) või puudus informatsioon ettevõtte kontaktaadressi kohta, siis liigitati andmed rubriiki „Maakond määramata“. Vaata ka andmebaasi.\nEnim vähenes reisiteenuste väliskaubandus\nMöödunud aastal ekspordi kasvutrend peatus ja paljudes valdkondades isegi vähenes. Kõige enam kahanesid reisi-, veo-, hooldus- ja remonditeenuste eksport. Kui 2019. aastal eksporditi reisiteenuseid ligi 1,6 miljardi euro eest, siis kriisiaastal vaid 517,4 miljoni euro eest ja see vähenes lausa 66,8%. Veoteenuste eksport kahanes aastaga 24,5% ja selle alla kuuluvatest teenustest vähenes enim ehk 52% reisijateveo teenuste eksport. Hooldus- ja remonditeenuste eksport kahanes aga 18,2%.\nKriisiaastal siiski mõnede teenuste eksport ka kasvas. Suurimat ekspordi kasvu näitasid kindlustusteenused ja pensionifondid (16,4%) ning finantsteenused (13,9%).\nTeenuste eksport teenuse liigi järgi aastatel 2017–2020, miljonit eurot\nTeenuste import nagu eksportki kasvas möödunud aastani, siis aga vähenes enamikus teenuseliikides. Kõige enam kahanes teenuste import reisi-, veo- ning hooldus- ja remonditeenuste osas. Kui reisiteenuseid imporditi 2019. aastal ligi 1,4 miljardi euro eest, siis 2020. aastal 523,3 miljoni euro eest, st import vähenes 62,2%. Veoteenuste import kokku kahanes 19,5%, selle alaliikides vähenes reisijate veoteenuse import koguni 70,4%. Hooldus- ja remonditeenuste import kahanes aga 23,9%.\nEnim kasvas telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuste import, mille põhjustas erakorraline ning suuremahuline arvutitarkvara ost. Samuti suurenes finantsteenuste ning isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenuste import.\nTeenuste import teenuse liigi järgi aastatel 2017–2020, miljonit eurot\nTeenuste väliskaubanduse mahtude vähenemine esimesel koroonaviirusest mõjutatud aastal on loomulik. Kui riigipiirid on kinni ja inimesed isolatsioonis, siis ei saagi kasutada ei reisi- ega ka veoteenuseid. Jääb vaid üle loota, et 2021. aastal avanevad piirid taas ja teenuste väliskaubandus saab uue hoo sisse.\nStatistika aluseks on Eesti Panga kogutud ja töödeldud väliskaubanduse teenuste andmed, mille statistikaamet sidus rahvusvahelise teenuste klassifikaatoriga.


Eesti dissidentide tegevus perestroika ja glasnosti perioodil | Communist Crimes\nPeeter Kaasik, Eesti Mälu Instituudi vanemteadur, 20. September 2021\nKui Mihhail Gorbatšovist sai 1985. aastal NLKP KK peasekretär, võttis ta osaliselt üle teisitimõtlejate varasemad mõtted. Sarnaselt dissidentidele mõistis ka Gorbatšov, et riigi majandusliku allakäigu peapõhjuseks oli ideoloogiline, moraalne, sotsiaalne ja kultuuriline kriis ning süsteemi uuendamiseks oli vaja ergutada inimesi aktiivsusele ja iseseisvale mõtlemisele. Nõukogude Liidu uuendamiseks algatas Gorbatšov muutuste programmi, mis vähendas ühiskonnas senist salastatust ning võimaldas avameelset aruteluringi riigi kitsaskohtadele ja seni mahavaikitud ajaloosündmuste üle.\nAvalikustamiskampaania ehk glasnost oli 1985. aastal NLKP KK peasekretäriks saanud Mihhail Gorbatšovi kõige kaugemaleulatuvate tagajärgedega reformiüritus perestroika ajastul. Algselt oli see mõeldud meetmena, millega elustada stagneerunud Nõukogude süsteemi ning ei erinenud ülemäära Nikita Hruštšovi 1950. aastate keskel algatatud ettevaatlikkust avalikustamisest.\nMihhail Gorbatšov. Foto: Vikipeedia\nReformide õnnestumiseks vajas Gorbatšov Lääne toetust ja abi. Üheks eelduseks oli inimõiguste olukorra leevendamine Nõukogude Liidus. Ühtlasi sai glasnosti kiirendajaks NLKP ladvikus toimunud võimuvõitlus, sest kindlustamaks end vanameelse seltskonna vastu, oli Gorbatšov sunnitud võtma mõnevõrra radikaalsema positsiooni kui algselt plaanitud.\nGorbatšov lähtus glasnosti väljakuulutamisel leninlikust ideest, et ajakirjandusel peab olema oluline roll tööliste distsipliini tugevdamisel, masside harimisel ja avaliku arvamuse kujundamisel. Oma glasnosti poliitikas võttis Gorbatšov osaliselt üle teisitimõtlejate varasemad mõtted, et majanduse käekäik või teaduslik-tehniline areng on tihedalt seotud avatud ühiskonnaga, kus kitsaskohti maha ei vaikita. See tähendas ühtlasi salastatuse vähendamist, mis tõi omakorda kaasa tsensuuri lõdvenemise.\nGlasnosti tingimustes andis vabanemine esialgu tunda üleliidulises ning metropolide Moskva ja Leningradi trükiajakirjanduses ja televisioonis. Provintsiajakirjanduse liberaliseerumine toimus mõnevõrra hiljem. Järkjärgult kujunes senisest propagandistlikust massimeediast teabevahend, kus avalikult hakati kajastama ühiskonnaelu negatiivseid nähtusi, nagu sotsiaalsed konfliktid, kuritegevus, alkoholism, korruptsioon jne. Kuid lisaks sellele hakati järjest rohkem tähelepanu pöörama NSV Liidu ajaloo nn ebameeldivatele faktidele.\nGlasnosti ilminguteks olid ka esimesed (sanktsioneerimata) miitingud ja (registreerimata) kodanikuühendused. Silmnähtavalt rahumeelsete miitingute jõuga laialiajamine polnud glasnosti tingimustes enam kohane ja välisajakirjandus jälgis seda pingsalt.\nBalti riikides tõi see mõistagi kaasa okupeerimise ning sovetlike repressioonide teema avaliku ülesvõtmise. 1986. aasta juulis loodi Lätis Liepajas inimõiguste kaitse grupp “Helsingi '86”. Rühmitus korraldas Riias 14. juunil 1987 stalinismi ohvrite mälestuseks rahumeelse miitingu, millest võttis osa kuni 5000 inimest. Seda sündmust võiks tinglikult pidada Eesti dissidentluse uue etapi alguseks, kuna miiting inspireeris teisitimõtlejaid korraldama midagi võrdväärset ka Eestis.\nKuna Gorbatšovi nägemus oli, et sise- ja välispoliitilisi probleeme ei saa lahus hoida ja glasnost oli üks vahend külma sõja pingelõdvendust silmas pidades, siis paari aastaga väljus glasnost kommunistliku partei kontrolli alt ja ühiskonna järkjärguline liberaliseerumine sai üheks NSV Liidu lagunemise peamiseks põhjuseks.[i]\nEestimaa Kommunistlik Partei näeb dissidentides juba varakult ohtu\n“Ideoloogilises võitluses” Balti pagulaskonna ja Lääne raadiojaamadega ei võinud Eesti parteiaparaat glasnosti tingimustes vanu propagandistlikke vahendeid kasutades erilist edu loota. Samuti ei suudetud kaasas käia Gorbatšovi lennukate ideedega. Nii oli võimalik vaid tunnistada Lääne aktiivsuse suurenemist Balti küsimuses.\nParteidokumentidest paistab välja tõsine mure president Ronald Reagani toetuse pärast Balti riikide iseseisvusele. Eesti NSV välisministeeriumi 30. märtsi 1987. aasta aruandes EKP Keskkomiteele märgitakse, et Valge Maja on nõukogudevastasel kursil olles tõstnud Balti küsimuse riikliku poliitika tasemele. 1986. aastal olevat USA juba neljandat aastat järjest tähistanud 14. juunit Balti vabaduse päevana. Märgitakse ka 23. augusti tähistamist “musta lindi päevana” USA-s, Kanadas, Suurbritannias ja Rootsis Kanada eestlaste eestvõttel. Tõdetakse, et Balti küsimus on teravamalt esile kerkinud ka rahvusvahelisel areenil. Euroopa Nõukogu Strasbourgis olevat 28. jaanuaril 1987 vastu võtnud resolutsiooni, milles nõutakse, et Moskva tunnustaks Eesti, Läti ja Leedu õigust enesemääramisele.[ii]\nSiinkohal tuleb rõhutada parteiaparaadi ning julgeoleku kindlaid dogmasid läbi aastakümnete, mis glasnosti tingimustes enam ei töötanud ning nendesse takerduti ka edaspidi. Samal ajal jäeti tähelepanuta teised protsessid ühiskonnas. Täpsemalt oli süüdlaste otsimine saanud kindlaks rituaaliks ning ideepuudust näitab seegi, et vaenlaseks osutus ka glasnosti tingimustes tavapäraselt abstraktne „lääne imperialistide poolt mahitatud natsionalism“. Selle tulemusena pöörasid võimud ebaproportsionaalselt suurt tähelepanu väikese grupi teisitimõtlejate sõimamisele, tehes sellega neile „reklaami“.[iii]\nSee tõestab, et ohtu dissidentide poolt tunnetati. Seda näitavad ka 1987. aasta plaanid natsionalismi vastase võitluse liinis. Näiteks antakse aruandes “Vastumeetmetest Lääne reaktsioonilistele ringkondadele ja Eesti emigratsiooni propagandakampaaniale niinimetatud “Balti küsimuses”” põhjalikum ülevaade Balti küsimuse esiletõusmisest rahvusvahelistes suhetes.\n“Reaktsiooniliste” pagulaste neutraliseerimiseks pidas EKP KK propaganda- ja agitatsiooniosakond vajalikuks muu hulgas lülitada NSV Liidu rahvusvaheliste konverentside delegatsiooni koosseisu Balti liiduvabariikide esindajaid, teha välisturistidele “selgitustööd” Balti küsimuses, koostada dokumentide kogumik 1939–1941 aasta sündmuste kohta Balti riikides jne.[iv] Parteiorganite kavandatud vastumeetmed kuulusid juba äraproovitud propagandavõtete arsenali ja näib, et bürokraatlik süsteem ei suutnud ümber õppida ega kohaneda.\nIsegi Moskvasse saadetud ettekanded ja kaebekirjad kajastasid ebamäärast “natsionalismi”, jättes targu mainimata kohapealsed “separatistlikud meeleolud”. Siit tuleneb ka glasnosti näol poliitiline lõks. Täpsemalt ei olnud piiritletud, kui kaugele võib avalikustamine minna. See tekitas parteis peataolekut, mida lubada ning mida mitte ning kuidas käituda, kui dissidendid keelde ei arvestata.[v]\nMolotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp ja Hirvepargi miiting\nMõistagi olid glasnosti tingimustes just dissidendid esimesed, kes esitasid Nõukogude võimule kõige ebamugavamaid küsimusi. Riias juuniküüditamise aastapäeval peetud miiting näitas selgelt, et nõukogude repressiivorganid on perestroika ja glasnosti tuultes hambutuks jäänud.\nMälestusüritus avaldas sügavat muljet kohapeal viibinud dissidendile Tiit Madissonile, kes otsustas korraldada midagi võrreldavat ka Eestis. Koos mõttekaaslaste Lagle Pareki, Heiki Ahoneni ja Jan Kõrbiga otsustati 30. juulil saata EKP Ajaloo Instituudile, ajakirjale “Aja Pulss” ja ajalehele “Rahva Hääl” avalik kiri, milles nõuti Molotovi-Ribbentropi pakti kui Eesti okupeerimise aluse trükkimist. Nad soovisid, et avalikustamine toimuks 23. augustil 1987, pakti 48. aastapäeval. Nende kirja mõistagi ei avaldatud.[vi]\nVõimudele surve avaldamiseks otsustati moodustada Molotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp (MRP-AEG). 1987. aasta 15. augustiga on dateeritud dokument pealkirjaga “Teadaanne Eesti elanikele”, milles teatati MRP-AEG asutamisest. Organisatsiooni põhieesmärgiks oli võidelda 23. augustil 1939 NSV Liidu ja Saksamaa vahel sõlmitud mittekallaletungi lepingu lisaprotokolli avalikustamise eest.\nHirvepark 1987. Foto: Vabamu fotokogu\nGrupi ühiskondlikuks esindajaks oli Tiit Madisson, ülejäänud liikmed lubati avalikustada 23. augustil. Selleks kuupäevaks oli planeeritud miiting Tallinna Raekoja platsil. Kuna Eestis puudus sõltumatu ajakirjandus ja vaatamata glasnostile polnud lootustki, et nende teave avaldatakse EKP kontrolli all, anti miitingust Eesti rahvale teada raadiojaamade Ameerika Hääl ja Vaba Euroopa kaudu.\nRaadiojaamadele vahendas infot Stockholmi Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus (EVVA). See andis muidugi hiljem võimaluse süüdistada, et miiting viidi läbi Lääne raadiojaamade mahitusel. Ootamatult tegi miitingule „reklaami“ ka üleliiduline uudisteprogramm “Vremja”, kes süüdistas “Balti natsionaliste” ja Lääne luureteenistusi ebaseadusliku miitingu korraldamises.[vii]\n16. augustil esitas MRP-AEG Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomiteele avalduse plaaniga organiseerida 23. augustil 1987 Tallinnas miiting ja pärgadepanek fašismi ja stalinismi ohvrite mälestamiseks.[viii] Avalduse sõnastus ei olnud glasnosti tingimustes Nõukogude Liidus ennekuulmatu. “Fašism” oli niikuinii halb ja selle võis korduvalt hukka mõista. Stalinismiohvrite meenutamine polnud glasnosti seisukohalt samuti laiduväärt.\nIlmselt ei saanud asjatundmatud ideoloogiatöötajad aru, mida MRP-AEG täpselt tähendas ja mille eest või vastu koguneda soovitakse. Loa andmisel võis olla määrav 20 USA senaatori kiri Mihhail Gorbatšovile, milles nõuti MRP-le pühendatud miitingute läbiviimise võimaldamist Eestis, Lätis ja Leedus.[ix]\nMiitinguks Raekoja platsil siiski luba ei saadud ning see viidi üle Hirveparki. Esimese MRP-AEG infobülletääni hinnangul oli kokku tulnud 5000-7000 inimest, mis on ilmselt siiski liialdus.[x] Organiseerijatel oli oluline näidata miitinguliste arvu suuremana, võimudel jälle väiksemana. Kanti ka mitmeid loosungeid, näiteks “Tühistada Molotovi-Ribbentropi Pakt”, “Stalinlikud timukad kohtu alla”, “Enesemääramisõigust Baltimaadele” jne.\nAvakõne pidas Tiit Madisson, kes rääkis Saksamaa ja NSV Liidu mittekallaletungilepingust ja selle salajastest lisaprotokollidest, mis jagasid Ida-Euroopa mõjusfäärideks. Samuti tuletas ta meelde kannatusi, mida lepingu ellurakendamine oli põhjustanud Eesti, Läti, Leedu, Soome, Poola ja Bessaraabia kodanikele. Esmakordselt tutvustati avalikult ka võimalikku ohvrite arvu ja tõstatati üles küsimus Eesti omariikluse taastamisest.[xi] Miitingul koguti ka allkirju üleskutsele avalikustada MRP lisaprotokollid.[xii]\nKuigi Hirvepargi miitingut võidi formaalselt pidada kokkusobivaks glasnosti poliitikaga, olid miitingul tehtud avaldused partei ja julgeolekuasutuste jaoks mõnevõrra ootamatud. Kui stalinismiohvritest rääkimine polnud kuigivõrd nõukogudevastane tegu, siis vihjed Eesti iseseisvusele olid nõukogude mõistes selged “kriminaalse natsionalismi ilmingud”, mis ei olnud glasnosti ametlike põhimõtetega sugugi kooskõlas. Nagu näitab miitingule järgnenud ENSV võimuorganite reageering, taandatigi kõik "natsionalismile", millele lisati tavapärane “reaktsiooniliste imperialistlike nõukogudevastaste lääne ringkondade mahitamine“.\nKuigi Hirvepargi miitingul ülestõstetud probleemid ei tekitanud ehk ülevabariigilist avalikku arutelu, arvestamata siinkohal korraldajate vastu suunatud isiklikke rünnakuid ajaleheveergudel, sai Hirvepargist omamoodi sümbol, mis näitas, et repressiivaparaadil pole glasnosti tingimustes enam endist haaret. EKP hambutu vastulöök tugevdas seda muljet veelgi.\nSamuti oli selge, et MRP küsimus polnud lõplikult päevakorrast maas ja mingil hetkel võidakse see uuesti üles tõstatada. Kuna samasugused meeleavaldused viidi läbi ka Lätis ja Leedus, näis see võimuorganitele eriti ohtliku koordineeritud tegevusena. Glasnostiga kaasnes paratamatult ka välisajakirjanduse suurem huvi Eesti vastu. Nõukogude võimu jaoks oli kõige problemaatilisem see, et tänu pagulasorganisatsioonidele jõudsid teated sündmusest ka Lääne ajakirjanduse veergudele.[xiii]\nEesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei kujunemine\nMRP-AEG oli küll oluline 1987. aastal ja 1988. aasta alguse massiaktsioonides, kuid sellest ei kujunenud juhtivat jõudu. Samuti ei paisunud liikmeskond kunagi eriti suureks.[xiv] Vaatamata edukatele protestiaktsioonidele ei tõmmanud MRP-AEG inimesi massiliselt kaasa. Võib-olla oli üheks põhjuseks see, et oma tegevuses ja organisatsiooni ülesehituses lähtuti endiselt dissidentlikust-konspiratiivsest traditsioonist.\nVastavalt avaliku vastupanuliikumise traditsioonile puudus MRP-AEG-l peakorter, põhikiri ja programm ning koosolekuid ei protokollitud. Põhiliseks avalikuks tegevuseks kujunes infobülletääni väljaandmine.\nEsimese numbri koostas Tiit Madisson, pärast tema emigreerumist oli toimetaja Viktor Niitsoo, teda abistas Maris Sarv. Veebruarist aprillini 1988, kui Niitsoo viibis kordusõppustel, oli toimetajaks Eve Pärnaste. Kokku ilmus 23 numbrit, viimane 23. augustil 1988. Bülletäänides esitati erinevaid avaldusi, millega püüti vastu astuda ajalehes ilmunud laimule või protesteerida MRP-AEG liikmete tagakiusamise vastu.\nVello Salum ja Eve Pärnaste Pilistveres 1988. aastal. Foto: Vabamu fotokogu\n30. septembril 1987 korraldas Jüri Mikk Moskvas üksikmeeleavalduse, millega nõudis MRP avalikustamist. Protestiüritus lõppes Jüri Miku ja teda saatnud Eve Pärnaste toimetamisega miilitsajaoskonda.[xv]\nLagle Pareki eestvedamisel tegutses stalinismiohvrite mälestusmärgi püstitamise initsiatiivgrupp, millega ühinesid paljud vabatahtlikud, kes aitasid allkirju koguda. Veel hiljuti oleks taoline tegevus toonud kindlasti kaasa arreteerimise. Nüüd aga aitas see paljudel saada üle hirmudest ning muutuda poliitiliselt aktiivseteks.\nPikett poliitvangide Enn Tarto ja Mart Nikluse vabastamiseks. Foto: Rahvusarhiiv\nOlulised olid ka piketid, millel MRP-AEG liikmed nõudsid poliitvangide Mart Nikluse ja Enn Tarto vabastamist. Taoline pikett Eesti NSV Ülemkohtu ees äratas tähelepanu ka piiri taga. Lisaks veel rida avalikke kirju NSV Liidu ja ENSV juhtkonnale.[xvi]\nSuuremateks Hirvepargi miitingu vaimust kantud aktsioonideks kujunesid „kalendrirahutused“ Eesti ajaloo oluliste sündmuse tähistamiseks. 1988. aasta alguses oli neid võrdlemisi lühikese ajavahemiku jooksul tervelt kolm. Avalikud massiüritused viidi MRP-AEG poolt läbi Tartus 2. veebruaril (Tartu rahu aastapäev), 24. veebruaril Tallinnas (Eesti Vabariigi iseseisvuspäev) ja 25. märtsil Tallinnas (1949. aasta märtsiküüditamise aastapäev).\nNendeks üritusteks olid kohalikud võimuorganid juba paremini ette valmistunud. Oluline oli hoida MRP-AEG liikmeid infosulus, et nad ei saaks vaateid avalikult levitada; kavandatud aktsioonidele enam luba ei antud; vajaduse korral kutsuti organisaatorid “kohvile”, millega kaasnesid ka vastavad ähvardused, korraldajaid saadeti kordusõppustele jne. EKP ladviku meelehärmiks meeleavaldused kõigile vastumeetmetele vaatamata ära ei jäänud.\nRohkem massiüritusi MRP-AEG läbi ei viinud ning edaspidi keskenduti esimese poliitilise partei - Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) - rajamisele. Sellekohane ettepanek esitati 21. jaanuaril 1988 ja sellele kirjutasid alla 14 inimest. Asjakohane info tehti teatavaks ENSV ministrite nõukogule, saadeti avaldamiseks massiteabevahenditele ning avaldati Moskvas pressikonverentsil Moskvasse akrediteeritud välisajakirjanikele.[xvii] Ettepanekus toodi selgelt välja, et peaeesmärgiks on Eesti iseseisvuse taastamine ja oma tegevuses on ERSP opositsiooniks EKP-le. Tegu oli esimese opositsiooniparteiga Nõukogude Liidus.\nSamuti nõuti, et tuleb rääkida selges keeles Nõukogude okupatsiooni ajal läbi viidud ebaseaduslikest repressioonidest. Programmis oli nõudmistena välja toodud eesti keelele Eesti NSVs riigikeele staatuse andmine, Eesti NSV oma kodakondsuse kehtestamine (eraldi NSV Liidu üldisest kodakondsusest), teistest liiduvabariikidest sisserände piiramine, plaanimajanduse likvideerimine, inimõiguste tagamine, Nõukogude armee ajateenistuse ümberkorraldamine jpm.[xviii] ERSP asutamiskongress peeti 20. augustil 1988 Pilistveres, kus kinnitati esialgsed programmilised seisukohad ja esimeheks valiti Lagle Parek.\nOlgu öeldud, et teisitimõtlejate tuumikust alguse saanud ERSP oli kõikidele hiljem tekkinud poliitilistele jõududele üsna tülikas partner ning vahel mindi ka arusaamatult konfrontatsiooni. [xix] ENSV Ülemnõukogus nähti okupatsioonivõimu organit, mille õigusaktid olevat õigustühised. Nii boikoteeris ERSP 1989. aastal NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi ja 1990. aastal ENSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimisi.\nPeamised ootused Eesti iseseisvumise taastamisel pandi küllalt naiivselt vahetult enne Ülemnõukogu valimisi läbi viidud Eesti Kongressi valimistele. Kuigi kongressi valitud Eesti Komitees oli juhtroll ERSP käes, ei mänginud see ühiskonna elus nii suurt rolli, kui esialgu oodati. Tulemuseks jäädi sisuliselt isolatsiooni.[xx]\nLõpetuseks lühidalt mõne tuntuma dissidendi edasisest tegevusest peale Eesti iseseisvumist. Üldiselt oli ka Eestis samamoodi nagu teistes postkommunistlikes riikides, kus enamik endised vabadusvõitlejad ei suutnud püsivalt poliitilises elus kanda kinnitada. Paljuski oli selle põhjuseks idealism, kompromissitus või ideede liigne radikaalsus (tihti kõik koos), mis tegid koostöö teiste poliitiliste jõududega keeruliseks.\nInimlikult on see arusaadav, sest dissidendid oli aastaid võidelnud vabaduse idee nimel, kannatanud selle nimel laagri- ja/või olmevintsutusi ning pilt mis peale vabanemist avanes, ei pruukinud kaugeltki meeldida, sest „koore riisusid“ hoopis teised, mõnevõrra paindlikuma maailmavaatega inimesed.\nTeiseks põhjuseks võis olla ka ideedepuudus olukorras, kus enam ei olnud nii kindlat sihti kui võitlus abstraktse vabaduse eest. Ning isikutel, kes oma poliitilise karastuse olid saanud survegruppides, puudus selgem nägemus riigi tulevastest poliitilistest, majanduslikest ja sotsiaalsetest sihtidest. Nii kadus Eestis enamik endisi teisitimõtlejaid poliitmaastikult juba 1990. aastate alguses.Tõmbuti tagasi ning paljude puhul ilmnesid sama lepitamatud põhimõttelised vastuolud uue võimuga.\nMitmel dissidendid õnnestus siiski lühemat või pikemat aega poliitpildil viibida. Näiteks Lagle Parek kandideeris 1992. aastal ERSP kandidaadina Eesti Vabariigi presidendiks. Aastatel 1992–1993 oli ta Eesti Vabariigi siseminister; pärast ametist lahkumist taandus ta ühiskondlikust elust. Eesti Vabariigi VII Riigikogu töös (1992–1995) osalesid, Mart Niklus[xxi], Eve Pärnaste[xxii], Viktor Niitsoo[xxiii] ja Enn Tarto[xxiv]. Niitsoo valiti ka VIII Riigikogu (1995–1999) liikmeks, hiljem tõmbus poliitilisest elust tagasi ning jätkas riigiametnikuna. Kõige kauem aktiivsematest dissidentidest pidas poliitikas vastu Enn Tarto, kes lisaks VIII koosseisule valiti ka IX Riigikokku (1999–2003).\nPoliitilist tegevust jätkas ka Kalju Mätik, kes näiteks kandideeris 2009. aastal Põllumeeste Kogude nimekirjas Euroopa Parlamenti ning 2011. aastal Iseseisvuspartei nimekirjas Riigikokku. Tema XXI sajandi poliitilisi vaateid iseloomustas euroskeptilisus.\nKõige kirevam poliitiline karjäär on olnud Tiit Madissonil. 1994. aastal oli ta üks Rahvuslaste Keskliidu loojaid. Igavese teisitimõtlejana sattus ta peagi vastuollu ka iseseisva Eesti Vabariigi võimudega ning 1996. aastal mõisteti süüdistatuna väidetava riigipöördekatse eest kaheks aastaks vangimajja, vabastati ennetähtaegselt 1997. aastal.[xxv]\nPeale seda tegutses aastaid erinevates poliitilistes rühmitustes: aastatel 2001–2002 Keskerakonna liige, 2006. aastal astus Tiit Madisson Eesti Iseseisvusparteisse, 2009. aastal oli üks Eesti Rahvuslik Konservatiivse Liidu asutajaid. Samast aastast teatas ta kodukootud natsionaal-sotsialistliku moodustise asutamisest, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei nime all. Madisson oli ka viljakas publitsist ja üks tema lemmikteemasid on olnud rahvusluse mahasurumine Eesti Vabariigis.[xxvi]\nDissidentidega vaateid jaganud ning nendega koos tegutsenud inimesi oli ja on muidugi poliitikas tunduvalt rohkem, kui eelnimetatud. Tuntuim on kindlasti mitme Riigikogu koosseisu ning Euroopa Parlamendi saadik Tunne Kelam.\n[i] Kaarel Piirimäe, Peeter Kaasik, „Hirvepargi kõnekoosolek ja Eesti vabanemine,” Hirvepark 1987 : 20 aastat kodanikualgatusest, mis muutis Eesti lähiajalugu / peatoimetaja Tõnu Tannberg (Tallinn : Kultuuriselts Hirvepark, 2007), 10–30.\n[ii] ““Прибалтиски вопрос” в политике сападных стран. (Информация ),” 31.03.1987, RA, ERAF.1.302.534, 5-8.\n[iii] 25. augustist 1987 kuni 16. augustini 1988 andis EKP KK büroo ja sekretariaat 17 määrust vastupropaganda küsimuses. Alates hinnangust Hirvepargi miitingule 23. augustist 1987 kuni hinnanguni NSV Liidu ja Saksamaa vahelisele mittekallaletungilepingule ning selle lisaprotokollile (16. august 1988). Läbivad märksõnad oli „natsionalism”, „nõukogudevastasus”, „kontrapropaganda”. Veel 1989. aasta veebruaris olid neist töös üheksa. St need määrused olid mõeldud jätkuvalt täitmiseks. Vähemalt 1989. aasta alguses veel mingit valgust tunnelist ametliku asjaajamise järgi ei paistnud ning kohalikud parteibürokraadid olid oma mõtlemises paar aastat ajast maas. Vt „EKP KK ideoloogiaosakonna informatsioon EKP KK-le 9. veebruarist 1989”; „Записка о работе проделанной по выполнению постановлений ЦК КП Эстонии по вопросам контрпропаганды и борбы с националистическими проявленями в республике в 1987-1989 годах,“ RA, ERAF. 1.4.7295, 9–14.\n[iv] „Справка по мерам противодеиствия пропагандистской кампании реакционных кругов Запада и эстонской эмиграции по так называемому “прибалтийскому вопросу,” 02.06.1987, RA, ERAF.1.302.534, 21-24.\n[v] 1989. aasta märtsis teatasid prokuratuur, siseministeerium ja KGB, et kodanikuühenduste üle puudus neil sisuliselt kontroll. Näiteks toodi see, et 1988. aastal fikseeriti 77 suuremat massiüritust, millest 33 juhul ei suvatsetud kohalikelt võimudel selleks üldse luba küsida või kui küsiti ning saadi keelduv vastus, siis viidi üritus ikkagi läbi. 1989. aasta esimese kahe kuuga oli toimunud 22 lubatud üritust ning 8 ebaseadusliku rahvakogunemist. Ära märgiti Interrinde miiting Nõukogude armee aastapäeval 23. veebruaril ning ERSP ja muinsuskaitse liikumise sanktsioneerimata miiting 24. veebruaril ehk iseseisvuspäeval Raekoja platsil. Vt ENSV Prokuröri L. Urge, ENSV KGB esimehe K. Kortelaineni ja ENSV siseministri M. Tibari kiri EKP KK-le 15. märtsist 1989. „О состоянии исполнения законодательства регулирующего порядок проведения митингов и другх массовых меоприятий по инициативе граждан,” RA, ERAF.1.302.586, 6-9.\n[vi] Viktor Niitsoo, Müürimurdjad : MRP-AEG ja ERSP lugu (Tallinn : Ortwil, 2002), 7-10.\n[vii] Tiit Madisson, Vastasseis : mälestusi ning olupilte ikestatud Eestist, Gulagi laagrist ja Kolõmalt, (Tallinn : UMARA, 1996), 175-177.\n[viii] „MRP-AEG ühiskondliku esindaja Tiit Madissoni avaldus Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimehele, 16. august 1987”, MRP-AEG Infobülletään 1987–1988 : kogumik / koostajad Eve Pärnaste, Viktor Niitsoo (Tallinn : SE & JS, 1998).\n[ix] Käsikirjaline ülevaade MRP-AEG tegemistest august 1987 – veebruar 1988, RA, ERAF.9605.1.25, 1.\n[x] Riigiarhiivis käsikirjaline MRP-AEG tegevust kajastav ülevaade on siiski tagasihoidlikum, pakkudes osavõtjate arvuks 3000-5000 inimest. Vt ka esimest MRP-AEG infobulletääni 1. septembrist 1987, MRP-AEG Infobülletään, 9–28.\n[xi] “23. augustil 1987 Hirvepargis toimunud miitingu stenogramm,” (MRP-AEG infobülletään nr. 1, 1. sept. 1987), MRP-AEG Infobülletään, 11–21.\n[xii] Tiit Made. Ükskord niikuinii : 1986-1991 (Tallinn : Argo, 2006), 86.\n[xiii] “Обзор материалов в средствах массовой информации Скандинавских стран за третий квартал 1987 г”, koostanud ENSV välisminister Arnold Green, 30.10.1987, ERAF.1.41.154, 55-56.\n[xiv] Pärast Hirvepargi miitingut liitusid MRP-AEGga Karin ja Urmas Inno, Endel Ratas, Eve Pärnaste, Erik Udam, Kalju Mätik; 1988. aasta alguses veel Viktor Niitsoo, Maris Sarv ja Tiina Hallik. 19. detsembri 1987 avaldusega nimetati MRP-AEG liikmeteks ka poliitvangid Enn Tarto ja Mart Niklus. Võimuorganite vastutegevuse tõttu ka kaotati liikmeid. 12. septembril emigreerus peaorganisaator Tiit Madisson Rootsi, 24. septembril lahkus välismaale Jan Kõrb. Lahkumistest sai alguse MRP-AEG välisesindus, mida juhtis Tiit Madisson. Sellesse kuulusid veel Jüri Estam, Ardo Hansson, Mari-Ann Rikken jt. Hiljem lülitus välisesinduse töösse ka 1988. aasta märsis Rootsi emigreerunud Heiki Ahonen.\n[xv] “Jüri Miku üksikdemonstratsioon Moskvas,” 1987; “J. Miku avalik kiri Gorbatšovile,” 18.10.87; “Eve Pärnaste avaldus Moskva linna siseasjade osakonna ülemale Šarankovile,” 15.10.87, RA, ERAF.9605.1, säilikud 3 ja 5.\n[xvi] Vt nt “Jüri Mikk. Avalik kiri M. Gorbatšovile,” 31.08.87; “Mati Kiirendi avaldus ENSV prokurörile,” 09.09.87; “MRP-AEG kiri Rein Ristlaanele,” 16.10.87; “MRP-AEG avalik kiri NSV Liidu MN esimehele,” 30.10.87; “M. Kiirendi avaldus NSV Liidu peaprokurörile,” 16.10.87; “MRP-AEG avaldus ENSV ÜN Presiidiumile,” 05.04.88; “ERSP korraldava toimkonna avalik kiri ENSV ÜN presiidiumile,” 11.5.88, RA, ERAF.9605.1, säilikud 1,2, 3, 5, 11, 12, 13. MRP-AEG tegevusest vt lähemalt V. Niitsoo, Müürimurdjad, 7–44.\n[xvii] “MRP-AEG Infobülletään, nr. 10”, MRP-AEG Infobülletään, 231-264.\n[xviii] Vt ettepanekut Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei loomiseks 21. jaanuaril 1988, Teine Eesti, 398–400.\n[xix] Näiteks Rahvarinde ja ENSV Ministrite Nõukogu algatusel otsustati heisata Pika Hermanni torni 24. veebruaril 1989 sinimustvalge rahvuslipp, kuid ERSP sellega ei nõustunud. Tunne Kelam põhjendas seda muide järgmiselt: “[...] ERSP – nagu ka teiste rahvuslike organisatsioonide seisukoht antud küsimuses on tingitud tõsidusest, millega suhtume rahvuslikku sümboolikasse. Sest me teame, et rahvuslik sümboolika ei tohi olla poliitilise manipuleerimise objektiks, seda eriti institutsioonide poolt, kes alles paar aastat tagasi sedasama sümboolikat mõnitasid ja selle kasutajaid julmalt jälitasid. [...]” Vt „Tunne Kelami kõne Eesti Vabariigi 71.aastapäeva aktusel “Estonia” kontserdisaalis” 24.veebruar 1988, Teine Eesti, 460-464.\n[xx] T. Made. Ma ei vaiki ikka veel : valimik artikleid , 217-218.\n[xxi] Vt ka Mart Niklus. Ma ei vaiki ikka veel : valimik artikleid, kõnesid, tõlkeid ja dokumente lähiminevikust (Tartu : Hereditas, 2010).\n[xxii] Vt ka Eesti Kongress : siis ja praegu / koostaja ja toimetaja Eve Pärnaste. (Tallinn : Riigikantselei : SE & JS, 2000).\n[xxiii] Erialalt ajaloolasena on ta ka uurinud vastupanuliikumist Nõukogude võimu vastu ning tema sulest on ilmunud kaks monograafiad ning hulgaliselt artikkleid sellel teemal. Vt Müürimurdjad (2002), Vastupanu, 1955-1985 (1997).\n[xxiv] Vt ka Enn Tarto, Kõikumatus usus ja vankumatus tahtes : kirjutisi ja sõnavõtte 1989-2008 (Tallinn : Grenader, 2009).\n[xxv] Vt ka Tiit Madisson, Riigipööraja märkmik : "Täieline vabariik" ilma viigileheta (Lihula : T. Madisson, 1999).\n[xxvi] Vt Tiit Madisson, Aprillimässu lugu : Eesti riigiks olemise kogemus rahvuslase silme läbi (Tallinn : Ohvrikivi, 2008); Lihula õppetund : maailma uue korra loomine Eestis: ajaloo ümbertegemine ja rahvusluse mahasurumine (Lihula : Ortwil, 2005); Holokaust : XX sajandi masendavaim sionistlik vale (Lihula : Ohvrikivi, 2006); Maailma uus kord : judaistide ja vabamüürlaste varjatud tegevus rahvaste ning riikide allutamisel (Lihula : Ortwil, 2004).


Kristeni ja Taylori ajakirjas EW + fotoshoot | VidevikuMeedia\nKristeni ja Taylori ajakirjas EW + fotoshoot\nHiljutise Entertainment Weekly peakaanel ilutsesid Kristen ja Taylor.\nAjakiri sisaldas ka artiklit staaridega. Seda saab lugeda siit.\nNüüdseks on EW’ poolt avaldatud ka pilte Kristeni ja Taylori fotoshootingust!\nKõike neid ja veel teisi imekauneid pilte saate näha siit!\n« Uus “Noorkuu” treiler on lekkinud internetti Videod EW’i fotoshootingult »\nSildid: Ajakiri EW, artikkel, fotoshoot, Kristen Stewart, pildid, Taylor Lautner\nmerily (17:30:42) :\nminu arust on kristen selle soenguga sada korda kenam kui sellega mis tal nüüd on .\nKärdu (14:23:40) :\nNad on ju täitsa ideaalsed koos 😀\nmargit (14:41:57) :\nminu meelest on nad ka koos nii armsad. 🙂\nHannah (13:42:59) :\naga millal ja kust ma seda tellida saan? kui saab?\nkkeku (15:47:53) :\ntellida saab järgmiselt;\nLähete sellele saidile -> http://www.ew.com/ew, kerite allapoole ning leiate paremalt poolt kastikese, kus peal on kirjas “WAYS TO GET EW” ning klikite sinna. Esimest kasti vist täita ei saa, kuna siis peab olema samalt maalt, kus lehte toodetakse. Aga teise kasti saab oma kaardi andmeid sisestades vist tellimuse esitada. Tuleb valida kaart, lahtrid ära täita ja siis peaks see tellimus läbi minema küll. Paraku pole hinnast haisugi. Küllap vormistab see kohe otsekorralduse. ;o\nHannah (17:29:26) :\naga seda ajakirja seal ju pole…\nHannah (11:16:59) :\nkas Entertainment ajakiri ka Eestis on?\nkkeku (12:42:38) :\nminuteada mitte. pole näinud igatahes.\naga ma pole 100% kindel. 😐\n... (11:00:22) :\nkas see on siis enne, kui Kristenile uus soeng tehti? parukas see küll ei ole..\nkkeku (12:37:35) :\nmhm, see peaks jaa siis olema varem tehtud. aga avaldati alles nüüd igatahes. 😀 taylor tundub igatahes selline, nagu praegugi. no eitea. o.o


Juhtkiri: vale tee, õige otsus - Arvamus\nJuhtkiri: vale tee, õige otsus\n12. märts 2013, 14:13\nSiseminister Ken-Marti Vaheri eilne otsus mitte esitada Priit Kama kandidatuuri politsei- ja piirivalveameti juhi kohale on mõistlik samm. Paraku on see ka üks väheseid mõistlikke samme, mis kogu pika sündmuste rea jooksul tehtud, ja sellegi puhul oli tegu sundkäiguga: vastuseis, mis mitte üksnes Kama kandidatuuri, vaid ka kogu asjaajamise korra suhtes tekkinud oli, ei oleks Eesti olulisema julgeolekustruktuuri edasisele toimimisele kuidagi kasuks tulnud.\nPigem oleks see reformidest vaevatud ühendstruktuuri veelgi enam pingetele avanud, seades ohtu usalduse, et see kõigi sisemiste probleemide kõrval ka inimeste turvalisuse tagamisega rahuldavalt toime tuleb.\nKüsimus ei olnud ju üksnes selles, nagu oleks Kama kandidatuurile puudunud vajalik poliitiline toetus, ehkki siseminister just selle põhjenduseks tõi. Tõsi, usaldamatuse õhkkond võimuliidus ühendameti juhi kandidatuuri tõttu oli üks probleemidest. Kuid peamise põhjusena võib näha ebaõnnestunult korraldatud konkurssi ennast ja selle võimalikke mõjusid tulevikule.\nTagasi vaadates tuleb nentida, et kogu teekond uue politseijuhi leidmiseni ei ole olnud selline, nagu oleks võinud nii olulise ametikoha täitmisel oodata. 26. veebruari Postimehes nimetasid endised siseministrid toimunut õigustatult farsiks. Ei saa kuidagi nõus olla näilise avatusega, mida konkurss väljendas.\nSee, kuidas kolm ametlikult osalenud kandidaati, kes kõik olid sisejulgeoleku tippspetsialistid, avalikkuse silmis kõlbmatuteks tunnistati, jättis paratamatult mulje, et eesmärk ei ole mitte leida ühendametile parim juht, vaid pigem organisatsiooni politiseerimise teed minemine. On aga selge, et siseturvalisuse valdkond peab jääma poliitikaüleseks.\nLubamatu on ka see, et kuigi konkurss pidi osalejatele teadaolevalt toimuma nii, et nende nimesid ei avaldata, jõudsid nimed õige pea avalikkuse ette. Kui aga riik ei suuda selles osas lubadust täita, tekib kahtlus ka muude andmete lekkimise suhtes.\nKuna edasine konflikt sai juba protsessi sisse kirjutatud, oleks Kama kandidatuuriga jätkamine olnud halb otsus nii politsei- ja piirivalveametile kui vale sõnum avalikkusele.\nKellest võiks saada uus politseijuht ja kas see peaks olema inimene organisatsiooni seest (nagu arvab Reformierakond) või inimene väljastpoolt (nagu usub IRL), on endiselt teadmata. Ei saa öelda, et oleme tagasi seal, kust alustasime – olukord on muutunud palju komplitseeritumaks: siseministeerium jätkab küll sihtotsingut sobiva kandidaadi leidmiseks, kuid neli kandidaati on juba mängust väljas.\nEile otsusest teatades ütles siseminister, et ühendamet vajab juhti, kellel on toetus, et ametit arendada ning viia ellu vajalikke muudatusi. Kui palju on Eestis juhte, kes suudaksid politsei- ja piirivalveameti juhataja kohta täita, ning palju nende seast omakorda selliseid, kellega nii IRL kui Reformierakond lepiksid, hoolimata omavahelistest pingetest, on omaette küsimus.


Kodu: Probleemid Puhkuseosakute Müümisega - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Probleemid Puhkuseosakute Müümisega\nProbleemid Puhkuseosakute Müümisega\nKunagi mõnda aega sain puhkusekeskuse unistuse pärast, et saaksite uuesti ja jälle lõõgastuda ja luua suurepäraseid mälestusi. Köök oleks sinu, kuid ainult paar nädalat aastas, muutes selle odavamaks. Võib-olla ostsite oma osaajalise kasutamise õiguse veetava pigi tulemusel müügiesindajalt või seetõttu, et olete...\nOsaajalise kasutamise õiguse hind\nKuurordi puhkuseosakond võib olla väljakutse müüa.\nKunagi mõnda aega sain puhkusekeskuse unistuse pärast, et saaksite uuesti ja jälle lõõgastuda ja luua suurepäraseid mälestusi. Köök oleks sinu, kuid ainult paar nädalat aastas, muutes selle odavamaks. Võib-olla ostsite oma osaajalise kasutamise õiguse müügipersonali veenva pigi tulemusena või seetõttu, et teile meeldis igal aastal külastada sama abinõuna. Kuid inimesed ja nende maitse muutuvad. Soovite puhkusele minna kusagil mujal, või vajate raha, mida maksate hooldustasude eest muudel asjadel. Kordajatoodang võib olla raske müüa, sest nende ainulaadne asukoht on kinnisvaraturul.\nErinevalt korterist või korterist, mida hinnatakse ala sarnaste kinnisvara müügihindade alusel, on ajaosa osatähtsus pisem. See põhineb sellel, mida inimesed on valmis maksma ühe nädala või mitme nädala jooksul vara kasutamise eest. Kui kuurordi populaarsus väheneb, on ka osaajalise kasutamise õigus. Kui piirkonnas luuakse rohkem ja uuemaid omadusi, siis osaajalise kasutamise õigus väheneb. Mõju väärtusele mõjutab ka vara säilimist ja selle pakutavaid mugavusi, nagu näiteks bassein, rannapiirkond või suusarajad. Kuna igasugune puhkemajandus on luksus, mõjutab osaajalise kasutamise õigus majanduskasvu raskustes. Teie osaajalise kasutamise õigus on tõenäoliselt vähem väärt - mõnel juhul palju vähem - kui selle eest maksti. Osaomanike grupp teatab, et mõned omadused on amortiseerinud nii palju kui 99 protsenti.\nEnamik inimesi ostab osaajalise kasutamise õiguse uut. Uued omadused turul suuresti, mistõttu edasimüüjate jaoks on ostjate tähelepanu pöörata. Kuigi uued omadused veedavad tuhandeid dollareid ostjate leidmiseks, pole teil selliseid ressursse. Enamik müüjaid reklaamivad oma kinnisvara osaajalise kasutamise uudiskirjas, veebis ja isegi abinõuna ise. Võite töötada ka edasimüüjaga, kuid see tähendab, et müüa edasimüüjalt osa juba madala müügihinnast komisjoni vahendusel.\nTimeshares meelitab ostjaid lubadusi madala hinnaga puhkemajanduse ja võime kaubelda krediiti ühe abinõuna puhkuse kusagil mujal. Nad sageli lähevad üle igakuiste või aastaste hooldustasude ja liikmemaksude eest, mida peate maksma, samuti oma osa kinnisvaramaksust, paranduste hindamist ja muid tasusid. Kauplemine ajaga mõnes muus abinõuna võib olla keeruline või võimatu, olenevalt sellest, kui soovitav on teie osaajalise kasutamise koht. Kõrge tasu ja madal paindlikkus ühendavad aktsiahinnat veelgi keerulisemaks.\nFöderaalne kaubanduskomisjon teatab, et kelmüüjate edasimüüjate hulgas on pettused. Olge ettevaatlik edasimüüjalt, kes läheneb teile. Kinnitage, et agentide litsents on müüa osaajalise kasutamise piirkonnas. Võimaluse korral vältige eelnevalt tasu maksmist; edasimüüja peaks oma komisjonitasu lõplikust müügihinnast lahutama. Kui maksate tasu ettemaksena, peaks lepingus täpsustama, kui palju tasu makstakse, kui edasimüüja teie jaoks ostjat ei leia.\nVõimalused Veetootmiseks Puhkuse Ajal


LUUBI ALL ⟩ Vaata, millise tulemuse saavutab Eesti esindaja Eurovisioni filmis! - Film - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n27. juuni 2020, 17:09\nLUUBI ALL ⟩ Vaata, millise tulemuse saavutab Eesti esindaja Eurovisioni filmis!\nEile jõudis Netflixi kauaoodatud komöödiafilm «Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga», mille fiktiivsest lauluvõistlusest võtab osa ka Eesti.\n«Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga» keskmes on Islandi muusikud Lars Erickssong (Will Ferrell) ja Sigrit Ericksdottir (Rachel McAdams), kes saavad «haruldase võimaluse» esindada oma riiki Eurovisioni lauluvõistlusel. Tänavune Eurovision pidanuks toimuma küll Rotterdamis, ent Fire Saga sõidab hoopis Edinburghi võistlema, kus neil tuleb poolfinaalis rinda pista näiteks Kreeka, Soome ja Rootsi esindajatega.\nFilmitegijad on kavalalt toonud pingelise punktiandmise finaalist poolfinaali. Kui tavaliselt kuulutatakse poolfinaalides välja lihtsalt kümme edasi pääsenud riiki, siis fiktiivse Eurovisioni poolfinaalis loetakse ette iga osalenud riigi punktiskoorid – just siis selgub, et antud võitlusest võtab osa ka Eesti! Meie riigi etteastet küll ei näidata, kuid kümne finalisti seas saab Eesti nime näha.\nFOTO: Kuvatõmmis / Netflix\nKuna filmi esimeses pooles saab näha ja kuulda ka Elina Nechayevat, siis võib vaid fantaseerida, et Netflixi Eurovisionil esindaks meid just tema. Lauljatar tõi 2018. aastal Portugali Eurovisionil looga «La Forza» Eestile väga kena tulemuse – Elina pääses nii finaali kui ka võistluse esikümnesse.\nTänavu pidanuks Eestit Eurovisionil esindama Uku Suviste palaga «What Love Is», kuid koroonakriisi tõttu jäi lauluvõistlus ära. Eesti Laulu peaprodutsent Tomi Rahula kinnitas märtsis, et Uku on igal juhul Eesti Laul 2021 poolfinaalis. Seda juhul, kui laulja kavatseb ükskõik mis looga osaleda.


VOODI ADERITO, 140X200 CM, HELEHALL HIND | kaup24.ee\nVoodi Aderito, 140x200 cm, helehall\nVoodi Aderito, 140x200 cm, helehall hind\nVoodi Aderito, 140x200 cm, helehall Internetist\nVoodi Aderito, 140x200 cm, helehall tagasiside\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 05-12-2019 kuni 14-12-2019\nKauba kohaletoimetamine kulleriga 12. märtsil (€ 3999)\nToote kirjeldus: Voodi Aderito, 140x200 cm, helehall\nVoodi välismõõdud: pikkus - 221 cm, laius - 143 cm, kõrgus - 118 (57) cm;\nVoodirest pole vajalik, madrats puitraamil;\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Voodi Aderito, 140x200 cm, beež praktiline valik.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Voodi Aderito, 140x200 cm, beež meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: Voodi Aderito, 140x200 cm, helehall\nKauba ID: 3259941\nVaade: Kiti, kaheinimesevoodid\nSoovitame osta koos: Voodi Aderito, 140x200 cm, helehall\nTagasiside tootele: Voodi Aderito, 140x200 cm, helehall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Voodi Aderito, 140x200 cm, helehall


Nano aurumopp plussi kolmnurgakujulised põrandalapid Rovus - Kodu ja elustiil\nNano aurumopp plussi kolmnurgakujulised põrandalapid Rovus\nOle esimene, kes seda toodet hindab ID: 110067487 | SKU: 110067487\nRovus Nano aurumopp pluss kasutab puhastamiseks ülikuuma nanoauru, mis saab jagu mustusest ja plekkidest, tappes bakterid, viirused ja mikroobid sinu kodus. Jäta kahjulikud kemikaalid poeriiulile ja kasuta koristamisel tavalist kraanivett. Võta põrandamopi kasutamisest maksimumi selle praktilise tarvikukomplektiga, mis sisaldab kщдь kolmnurgakujulist mikrokiust põrandalappi, millega pääsed raskesti ligipääsetavatesse nurkadesse mugavamalt kui kunagi varem.\nÜlikuum nanoaur lõikab mustusest läbi nagu kuum nuga võist\nTäiustatud Rovus Nano aurumopp pluss ja selle patenteeritud nanotehnoloogiaga on läbinud uuenduskuuri ning on valmis sinu kodus puhtuse üle valvet pidama! Tavalise vee ja ühe nupuvajutusega saavad sina ja su pere nautida puhtamat ja turvalisemat keskkonda, mida kaunistavad läikivad põrandad, desinfitseeritud vaibad ja värske õhk!\nVaru põrandalappe ja ole koristamiseks valmis\nKolmnurgakujuline mikrokiust põrandalapp juhib ülikuuma nanoauru raskesti ligipääsetavatesse nurkadesse ja muudesse kohtadesse, kuhu sa varem ei ulatanud. Nende kolm mikrokiust põrandalapiga on aurumopp koristamiseks alati valmis. Pühi põrandad ja desinfitseeri tekstiili, tapa bakterid ja viirused ning vabane ebameeldivatest lõhnadest. Pestavad ja korduvkasutatavad, suurepärane täiendus sinu koristustarvikute kollektsiooni.


Valu lihases ja liigestes narvis - Õpi kuulama oma keha » Müasteenia » Närvi-lihase ülekande haigused » Lihashaigused » ELS\nSiis on suur tõenäosus, et tekivadki ülalmainitud probleemid. Hoolitsege selle eest, et tihti kasutatavad töövahendid oleksid kiiresti ja vähese vaevaga kättesaadavad. Abi saab Närvid ja nendega kaasnevad mured on ebameeldivad ja keerukad ning võivad kaasata kehapiirkondi, kus probleem ei asugi. Kui inimese eesmärk ongi terve elu pidevalt telefoniekraani vaadata, ei pruugi sellega muret ollagi, aga kui ta soovib enda ette vaadates kõndida või vahel öist taevast imetleda, võivad tekkida probleemid. Tegelikult ei ole rüht kunagi staatiline, see on pidev väikeste korrektuuride tegemine ning nii lihaste kui ka närvisüsteemi jaoks kestev töö. Näpunäiteid Õpi tähele panema, millal ravimite mõju on kõige tugevam ja võta raskemad asjad ette just siis Kui sul on raskusi närimise või neelamisega, ajasta ravimi võtmine pool tundi kuni tund enne söögiaega koos väikese palaga Ära võta ravimit tühja kõhuga — võib põhjustada maovaevusi.\nTavaliselt kaovad vaevused hommikuks või mõnepäevase puhkuse järel. Laua taga tööd tegijatel tekib sagedamini kaela- ja kuklavalu, püstiasendis või kummargil töötajatel nimmevalu. Tavaliselt on see tingitud lihasekiudude kahjustusest. Põletik pidevast koormusest Lihasepõletik ehk müosiit ilmneb üksikute lihaserühmade pideva ülepingutuse tagajärjel.\nSage ülemäärane koormus häirib lihaste vereringet ja mõjutab ainevahetust, selle tagajärjel väheneb nende jõudlus.\nKahjustatud lihas on pingul ning komplemisel võib selle pinnalt leida tihkenemisi või punkte, millele vajutamisel levib valu piki lihast. Valu põhjustavad just teatud liiki liigutused. Edaspidi lihase elastsus väheneb veelgi ning lihas muutub lõdvaks.\nKõõlusvalu esineb sagedamini õlavöötmes ja küünarliigestes. Kroonilise haiguse puhul haigusnähud süvenevad. Lihasekude asendub osalt sidekoega, mistõttu lihased kõhetuvad ning nende jõudlus väheneb. Võib osutuda ülejõukäivaks teha kõiki kodu- või koolitöid, hoolitseda pere eest ja samal ajal veel enda keha vormis hoida. Niisugusel juhul on väga oluline, et valime, missugused toimingud on meile tähtsamad.\nValud pole püsivad ja neid võib esineda kõigis keha piirkondades, sagedamini õlgades, randmetes või sõrmedes, samuti liigestes. Raske on aru saada, kas valutab lihas või liiges — tunda on vaid valu ja tihti võib probleem olla mõlemas korraga. Närvid hakkavad peale selja- ja peaajust ning kulgevad mööda roideid. Kõik lihaspinged, näiteks ülekoormusest, suruvad närvide peale ja tekib valulikkus.


KredEx - EASi ja KredExi ühendasutus\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) ja KredEx ühinesid 2022. aasta alguses ning uue organisatsiooni juriidiline nimi on Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus. Lõplik ühinemine toimub 2022. a jooksul ja üleminekufaasis jätkub teenuste pakkumine KredExi ja EASi kaubamärkide alt.\nKredExi koosseisus tegutseva Startup Estonia üksuse eesmärk on arendada startup-ökosüsteemi ja esindada katusorganisatsioonina idusektori huve, et Eestist võrsuks üha uusi tehnoloogiavaldkonna edulugusid. Iduettevõtlus on võtmetähtsusega valdkond digi-, rohe- ja innovatsioonipöörde elluviimisel.\nEraisikutele pakutakse kodu soetamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks riigi garantiiga käendusi ja toetusi. Korteriühistutele ja kohalikele omavalitsustele pakub KredEx laene, käendusi ja toetusi, mille eesmärk on parandada hoonete kvaliteeti, eluasemepiirkondade väljanägemist, funktsionaalsust ja turvalisust, samuti pikendada hoonete eluiga ja suurendada nende energiatõhusust.\nAlates loomisest on KredEx\ntaganud enam kui 4000 ettevõtte kohustusi kogusummas üle 1 miljardi euro\nteinud ettevõtjatele kättesaadavaks üle 2,2 miljardi euro, tänu millele on loodud üle 17 000 töökoha\naidanud rohkem kui 105 000 perel rajada või korda teha oma kodu\nparandanud rohkem kui 17 000 vähekindlustatud lapse elamistingimusi\nÜks sagedasemaid takistusi ettevõtte loomisel ja laiendamisel on rahastuse või tagatise puudus. Balti riikides asub 80% töökohtadest väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Meie kõigi jaoks on tähtis, et need ettevõtted saaksid areneda ja kasvada.\nPakume rahastustuge nii äsja loodud kui ka ennast juba tõestanud, arenevatele ettevõtetele.\nEri arengufaasides ettevõtete rahastamisvajadused ja võimalused on erinevad. Oleme loonud tingimused, mis aitavad ka alustaval ettevõttel kasvada ning luua uuenduslikke tooteid ja teenuseid.\nLisaks pakume fondifondide kaudu riskikapitali. Meie eesmärk on tagada piisav kohalik kapitalipakkumine ning riski- ja erakapitalituru terviklik areng.\nKredExi sidusettevõte AS KredEx Krediidikindlustus aitab Eesti ettevõtetel maandada nii ekspordi kui ka kodumaise müügiga seotud krediidiriske, mis eelkõige tekivad maksmata arvetest ja võivad seega pärssida ettevõtte arengut.\nKredExi üks põhitegevus on võimaldada inimestel osta või korda teha oma kodu. Aitame seda teha väiksema omafinantseeringuga või toetuse abil.\nKorteriühistule ja kohalikule omavalitsusele\nOluline on suurendada elamute energiatõhusust, sest see toob elanikele kaasa väiksemad kulud ning keskkonnasäästlikuma ja ilusama elukeskkonna.\nSelleks pakume korterelamutele mitmesuguseid finantsteenuseid, mille abil on võimalik suurendada hoone energiatõhusust ja parandada sisekliimat.\nAitame kohalikul omavalitsusel rekonstrueerida ja ehitada energiatõhusaid ning tänapäevaseid üürielamuid. Lisaks toetame kasutusest välja langenud elamute lammutamist, et parandada elukeskkonda üle kogu Eesti.\n+372 667 4124\n+372 5381 3231\nKeeled: eesti keel, vene keel, inglise keel


Sweeney 's Bothy - Airbnb\nIsle of Eigg, Suurbritannia\nKogu elumaja, mille majutaja on Lucy\n100% hiljutistest külalistest andis majutaja Lucy suhtlusele viietärnihinnangu.\nLaiade ja avatud vaadetega Rummide saarele on elu Sweeney mõlemas kohas hubane, lihtne ja täiesti lõõgastav. Mõlemal on kõik, mida vajad - puuküttega pliit, väike, kuid hästi varustatud köök, ülimugav kaheinimesevoodi, laud, tugitool ja raamatukogu, kus on eklektiline segu ulrast ja mitteulme, kaardid ja raamatud Eiggi kohta.\nSweeney 's Bothy asub Cleadale' i kaljude all Eiggi saare kirdeosas. See on kogukonnale kuuluv saar, millel on suurepärased maastikud ja rohkelt loodust. Roni Eiggi uskumatu ja ainulaadse Sgurri tippu, et nautida tõeliselt fantastilisi vaateid. Sõida aeruga või uju maagilistel lauljate liivadel või Laigi lahes. Seejärel naase Sweeney juurde, söö ja maga korralikult. Suurepärane.\nSweeney 's Bothy' t soojendatakse puuküttega pliidiga, millel on kuumutusplaat ja ahi toiduvalmistamiseks. Köögis on üks gaasirõngas ja kraanikauss. Külmkappi pole, aga olemas on külmikuplokkidega. Mõlemal on põhimugavused, nagu tee, kohv, suhkur, sool, pipar, maitsetaimed, vürtsid, oliiviõli, tikud, rasv, sõõrik ja pesuvedelik.\nMezzanine voodisse pääseb redeliga, kuid põranda jaoks on olemas ka lihtne madrats - anna meile teada, kui seda soovid. Kõik voodipesu on olemas ja seal on paar lisatekki, kui kardad, et sul võib olla külm (sa ei ole, mõlemad on väga hubased!). Voodis on orgaaniline villatekk ja madratsikate. Me pakume rätikuid ja kostüümi.\nMõlemad on ühendatud veevarust, mis on pärit looduslikust allikast. Joomine on ohutu. Välisdušš on paigaldatud terrassile, mille pliidil on tagahoov ja päikesekuumavee paneel. Pesumasinat pole.\nMidge 'i ekraanid kõigil akendel, mis tähendab, et saad soojadel suveõhtutel hoida jahedat ja keskpaika vabana.\nMõlemast 15 meetri kaugusel on eraldi kompostimistualett. Tualettpaber on olemas.\nMõlemad on võrgust väljas, mis tähendab, et sellel on fotograafiline paneel, mis loob piisavalt energiat, et pakkuda valgustust ja lasta mobiiltelefoni/sülearvuti/kaamera laadida. Fööni, fööni, sirgendajate või sarnaste esemete kasutamiseks ei ole piisavalt ruumi, mis soojendavad või vajavad palju energiat.\nPalume oma külalistel eraldada oma pudelid, purgid ja plastist piimajäätmed ning kompostida juurviljajäätmeid.\nMõlemad on 150 meetri kõrgusel järsul teel. Me aitame sind pagasiga. Rattaga kohvreid saab sealt üles tõmmata, aga mida suuremad need on, seda raskem see on! Soovitame kanda kotte, rukkaste või väikeseid rattakarpe.\nMõlemas kohas pole internetiühendust ega 3G juurdepääsu, kuid kail on internetikohvik ja põhikooli õppekeskuses wifi. Mobiiltelefoni vastuvõttu ei toimu. Lähim punkt mobiilisignaali jaoks (olenevalt sinu võrgust) on saare keskel, kahe miili kaugusel. Hädaabikõnesid saab teha meie majja ja sealt tagasi.\nCleadale asub Eiggi saare loodeosas. Eigg on väike saar, kaheksa miili pikk, kolm miili lai. Saar on umbes tunni parvlaevaga Mallaigi lääneranniku sadamast.\nEiggi elanikkond on umbes 110 inimest. Selle omanik on kogukonna usaldus ja loob kogu oma võimu taastuvatest allikatest.\nLucy is a freelance arts producer working from the Isle of Eigg on projects around Scotland and beyond. Eddie works for Eigg Electric, the island's renewable energy scheme. We've…\nKohtume sinuga, kui saabud Eiggiga, ja viime sind tagasi praamile, kui on aeg koju minna. Meie maja on lähedal, kui sul on siin viibimise ajal küsimusi.


4 peamist viga trükimaterjalide kujundamisel (ja kuidas neid vältida) – Disainify\n4 peamist viga trükiste kujundamisel (ja kuidas neid vältida)\nVahel võib tunduda, et arvutis kujundatud trükis muutub printimisel tundmatuseni- flaier näeb vildakas välja, tekst jookseb üle plakati äärte, kujundatud reklaami on võimatu lugeda või värvid on hoopis teistsugused kui arvutiekraanil. Paljudel meist on peast läbi käinud mõte: “Aga ekraanil nägi see ju ilus välja!” Lubame, et printer ei pea teie vastu viha, tuleb lihtsalt vältida mõningaid üldlevinud vigu.\nVaatame, millised vead on trükiste kujundamisel kõige levinumad:\n1. Puuduvad lõikeala (bleed) ja veerised (margins)\nLõikeala (bleed) on see osa Sinu trükisest, mis laieneb printimisalast välja. Lõikeala olemasolu on vajalik, et vältida lõikamise ebatäpsusest tekkinud valgeid ääri, mis võivad kogu kujunduse väljanägemise rikkuda. Tavaliselt piisab, kui kujundatud trükisefailile lisada 3mm lõikeala.\nVeerised (margins) on justkui sisemine raam Sinu trükisele, mis aitab vältida seda, et kujunduse olulised elemendid ei satuks lehe servale liiga ligidale ning ei läheks lõikamise käigus kaotsi.\n2. Vale värviprofiil\nLõpetasid just trükise kujundamise ning oled arvutiekraanilt tulemust vaadates väga rahul. Pärast töö printimist näeb aga see hoopis erinev välja- erksad värvid on muutunud igavaks ja tuhmiks. On suur tõenäosus, et kujundasid trükise RGB formaadis, mille tõttu tekkis ka printimisel värvide ebakõla. Trükimaterjalide kujundamisel peaks kasutama hoopis CMYK värviformaati.\nMis on nende formaatide vahe?\nEkraanid kasutavad RGB (red, green, blue) valgust, et ekraanile pilte kuvada. Kuna ekraanist kiirgab välja valgust, siis saab kuvada väga suurt vahemikku erinevaid värve, mida printeriga printides saavutada ei saa.\nPrinterid kasutavad printimiseks CMYK (cyan, magenta, yellow, and black) värve. Kui kasutad trükise kujundamiseks CMYK värviprofiili, siis saad kindel olla, et töötad vaid värvidega, mida ka reaalselt printida saab. Nii saad juba töö käigus parema ettekujutuse lõpptulemusest.\n3. Madal resolutsioon\nKui Sinu trükised jäävad pärast printimist hägused, siis peaksid üle vaatama oma kujunduse resolutsiooni ja DPI (dots per inch). Mida suurem on faili DPI, seda teravam jääb printimisel tulemus. Tavaliselt on trükiste kujundamisel standardiks 300 DPI, aga mõnede suuremate trükiste puhul võib langeda see kuni 150 DPI-ni. Kindlasti tuleb ka tähelepanu pöörata dokumendi resolutsioonile, et saavutada printimiseks õiged dokumendi mõõtmed.\n4. Halb kirjastiili ja värvide valik\nTihti tekivad trükiste kujundamisel vead seetõttu, et ei peeta kinni graafilise disaini elementaarsetest reeglitest.\nToome välja mõned vead ning näpunäited nende vigade vältimiseks:\nVäiksemate trükiste puhul ei tohiks kirjasuurus langeda alla 4-6pt.\nLiiga palju erinevaid kirjastiile\nÜhe kujunduse peal ei tohiks kasutada rohkem kui 3 erinevat kirjastiili. Stiilide üleküllus on segadusse ajav ega näe hea välja.\nTrükis on äärest ääreni täis kujundatud\nTrükise kujundamisel võib tekkida tahtmine sinna järjest elemente juurde lisada kuni vaba ruum otsa saab. Tegelikult on väga tähtis, et trükise kujundamisel jääks sisu vahele vaba ruumi. See aitab lugeja tähelepanu suunata just sellele, mis on tähtis. Kui trükisel on liiga palju teksti, siis ei leia lugeja kohe vajalikku ülesse.\nEi ole tähelepanu pööratud joondamisele\nTerve trükis ei pea olema täielikult sümmeetriline, aga proovi hoida kujundamisel ühtlast stiili ning pane paika mõned reeglid, mida kujundamisel saad järgida. Joondamata kujundus ajab vaataja segadusse ning näeb ebaprofessionaalne välja.\nÜkskõik kui hea on Sinu sisu, kontrasti puudumine võib rikkuda terve trükise välimuse. Tasub valida sellised värvid, mis on vaataja silmale lihtsasti eristatavad ning sobivad hästi kokku. Kõige lihtsam on kontrollida, kas Sinu kujundatud tööl on piisavalt kontrasti, kui vaatad oma kujundust must-valges formaadis. Kui seal on Sinu trükise elemendid hästi eristatavad, siis on kontrasti osas Sinu töö OK!\nKui Sa ei viitsi oma pead kujunduste loomisega vaevata, siis vali üks Disainify pakettidest, millega saad omale fikseeritud kuutasu eest graafilise disaini assistendi, kes teeb raske töö Sinu eest ära. Vaata Disainfy pakette SIIT.


Tennisesuve tagasivaade « Hiiu Leht\nSeekordne ülevaade kajastab ennekõike tänavusi Hiiumaa meistrivõistlusi (MV), aga ka muid ettevõtmisi, mille toimumisaeg tenniseklubi kalendris on alati pärast juuli keskpaigas troonivaid saare lahtisi meistrivõistlusi.\nMV avaalaks olid 14–19aastaste noormeeste ja neidude üksikmängud augusti esimesel nädadal. Noormehi tuli võistlustele kuus. Edukaimateks osutusid Andreas Malk, Hardy Klaas ja Alo Altement. Neidudest leidis aega osalemiseks vaid kolm. Johanna Aaslepp võitles välja esikoha Johanna Matto ja Anette Matto ees.\nKutse osalemaks naiste paarismängudes 7.–9. augustil, ja nädal hiljem kavas olnud üksikmängudes, sai 24 harrastajat. Paraku kogunes võistlema vaid neli naispaari. Nende seast väljusid võitjatena Maarika Matt ja Tiia Liibert. Järgnesid ühe kaotusega Jane Jaani ja Tiiu Masing ning kahes kolmesetilises mängus eespool nimetatutele alla jäänud Kärt Loopalu ja Krista Pärn.\nÜksikmängu tabeli tipus said ka sel aastal kokku Kadri Räis ja Liisa Apri. Tiitlikaitsja Kadri Räisi paremus ilmnes seekord alles pärast kolme tasavägist setti, numbriliselt väljendatuna 4:6, 6:1, 6:3. Mängus pronksmedali eest pani ka Maarika Matt oma võimed maksma alles otsustavas setis, alistades Kaisa Männamaa tulemusega 6:1, 4:6, 6:0. Kümne osaleja seas oli ka meistrivõistluste uustulnukaid, kellest kõrgeimale, viiendale kohale mängis end Marina Väljas, kes seni rohkem võrkpallurina teatud.\n14.–16. augustiks loositi tabelisse ka 15 pretendenti (kutse sai 24) meistri nimetusele meeste üksikmängus. Siingi olümpiasüsteemis paremust selgitades jõudsid poolfinaali eelmise aasta esikolmik ja esmakordselt ka 18aastane Hardy Klaas, kellel oma julge, samas suurepäraselt vaos hoitud mängulaadiga õnnestus konkureerivate meeste varasemad positsioonid segamini lüüa.\nHardy Klaas ongi tänavune meister meeste üksikmängus. Poolfinaalis alistas ta tiitlikaitsja Leemet Kääri 3:6, 6:4, 7:6 ning finaalis Argo Vasara 7:6, 6:4. Mullune hõbemedalist Andres Tammeveski jäi poolfinaalis 4:6 ja 2:6 alla seekordsele hõbedale Argo Vasarale ning mängus pronksmedalile olid Leemet Kääri võidunumbrid 6:2, 6:4.\nMeeste paarismängudeks 21.–23. augustil registreerus 28 kutsutust 11 paari. Et Ago Rist tulla ei saanud, omandas Leemet Käär meistritiitli seekord koos Tõnis Pihlamägiga, võites finaalis 6:0, 6:2 hõbemedalipaari Hardy Klaas ja Braien Kasser.\nPronksimängus olid Argo Vasar ja Kaupo Valting 6:1, 6:1 üle Ruudi Kasserist ja Andres Aprist.\nSegapaarismängudeks 29.–30. augustil läks vaja vaid kaheksarealist tabelit. Erinevalt teistest mänguliikidest kasutatakse segapaarismängus seisul 40:40 otsustavat punkti, mille mõju mängu lõpptulemusele ei ole vähetähtis. Segapaarismängu meistriks tulid Maarika Matt ja Argo Vasar, olles finaalis 6:2, 6:3 üle duost Kadri Räis ja Leemet Käär. Kaisa\nMännamaa ja Tanel Malk said kolmanda koha vastastelt, kelleks Kaisa Malk ja Braien Kasser, võidu kätte settidega 2:6, 6:1, 6:0.\nKuigi neil võistlustel osalejad on, kes rohkem, kes vähem, tennisekoolitust saanud harrastusmängijad, oleme aasta-aastalt püüelnud selle poole, et Hiiumaa meistrivõistlustel domineeriks meistrivõistluse staatusele vastav olustik. See eeldab, et võistlusmängu kestel ei suhtle võistlejad pealtvaatajatega ja ka vastupidi mitte.\nIdeaalis ei vaheta punktide, geimide ja settide lõppedes oma muljeid ja emotsioone ka vastased omavahel. Ja väljakud, sealhulgas pingid väljakute otstes on vaid parasjagu võistlevate mängijate päralt. Pilt, mis mulle, kui võistluste korraldajale kõrvalt vaadates tänavu avanes, vastaski suurel määral ootustele. Olen selle eest võistlejatele ja pealtvaatajatele väga tänulik!\nSuunasime pealtvaatajad tänavu mänge jälgima vaid neljanda väljaku küljealalt ja esimese väljaku piirdeaia tagant. Aga loodame, et lähiaastatel saab mängudest kõigil neljal väljakul väga hea pildi hoopis vaateplatvormilt. Selle vajalikkus on juba pikemat aega mõtetes mõlkunud, klubi arengukavasse kirja ka pandud ja väärib teoks tegemist.


Jälle tuleb sügise « Hiiu Leht\n20.september, 2016 Hiiukeelsed lood / Kirssmanni lood\nJälle lõppeb see suveke ära, jälle läheb pimeks ja külmaks. Praegast päike veel paistab ja õunapuud on ubinaid kubinal täis, et hirm tuleb piale. Mullu oli ikaldus, a’ nüüd nii hulluste nigust peipsi sibula vanikud ripuks puude otsast alla. Ju suur osa saagist raisku läheb. Hoiuruumis rikuvad hiired palju ära. Hiiri tundub tänavu kõvaste olema. Kunkus mürk muutku kahaneb.\nA’ pähklisi pole piagu ültse see aasta. Seentest ei tia ma suuremat. Me pole eidega miskid seenelised ja ega neist väga puudust kah tunne. Mõru männi seene sousti tegelt küll tahaks. A’ männi seeni pole nigust enam siinkandis. Sirmiku praadi sööks kah hia meelega. A’ neetki on ära kadund juba mitu aastat. Selle eest leitsin mullu hia kuke seene koha. A’ oli hilja, juba külm ära võtt. Nüüd tänavu käisin luuramas. Ei old ega old. Ja siis ühtäkki metsa alune ainumas seenevaip, a’ kõik juba pahaks läind. Vahi põrgulisi, nigust kiusu ajavad! Ei jõua mina vana inime neid sial iga päev passimas käia. Ah, mis neist seentest. Üks raske seedimine. Prae lest on iga kell etem.\nJajah, sügise hiilib. Ööd lähvad külmaks. Pääsused on vist läind. Ja kured ja miskid hanelised lendavad juba piakohal häälitsedes. Alate tuleb sellest siuke nigust kurbduse tunne piale. Nigust kah tahaks minna kuskile. A’ kuhu? Ega’s kõik saa rännulinnud olla, muist piab ikka paigale kah jääma.\nPaljud eestlased on rännulinnuks hakand. Kolitakse minema. Et maa olla meitel ilus, a’ ilmad na jõledad. Eks ta sesmõttes tõsi ole, et siin niiskuse sees liigese hädad vaevavad, mida lõunamaal polevat.\nNäedsa, meitekülaeit kolib kah lõunamaale. Mitte keski meite külast, vaid see kunsnik, kes meitekülaeitesid joonistab. Müüb siin talukoha maha ja põrutab Kanaari saarele, kus võililled olla suured nigust puud ja hakkab maja taga loorberi metsas kuke seenel käima. A’ palmi all lebama ei hakka, sest et sisse tulekuks piab turismuse maja tegema. Eestist läheb ära sellepärast, et siin on sügisetalvel nii pime olla. Külm ja pakane ja hang ukse taga võiks mu meelest palju tõsisem põhjus olla, a’ sest pold sial ajakirjas juttu, kust ma lugesin.\nLäänepool väljamaal ja ju Soomes on ka tavaline, et pensjonäärid lähvad pinsipõlve soojale maale pidama. Mis neil viga. Kui Eesti vabaks sai ja lootsime kah Lääne hiaolu poti juure pääseda, siis olime tegelt juba hiljaks jäänd. Kahjulugu küll. Nüüd ähvardatakse, et pinssi tulevikus alla seitsmekümmne eluaasta ei saa ja praegased noored ärgu unistagugi aastakümmnete pärast pinsi eest palmi all lebada, parem tehku lapsi, kes neid siis toetama hakkaks. Nigust vanal ajal. Missest, et eluaeg inimesed riigile mitte vähe igatsugu makse maksavad. Võtta või tulumaks või käibemaks ja muud nöörimised. Milleks siis ültse mingeid sammbaid maksta, kui suure tõe näosusega sa’i elagi pinsi iani? Või oled nii väeti juba, et joonelt vanade kodusse viiakse. Võiks ju kohe näituseks üheksakümmne aasta piale tõsta see pinsi iga? Ja riik hakkab tegema põduratele eutanaasja propagandat, et selle eest saavad järglased näituseks preemiat.\nVat siuksed kurjad mõtted tulevad pähe, kui neid kurjasi pinsi plaanisid kuulad. Meitel eidega on hiaste vedand, juba mitugend aastat pinsil old ja niiütelda riigi raha kotti koormand oma pika elamisega. Mina sain kuuekümmneselt, eit viiekümmneviieselt. Pikk ja üsna hia elusügise on meitel old. Missest, et väljamaa palmi all ei lesi. Kuda see ütlus oligi? Ahjah: parem kodune kannikas kui võileib võõrsil. Noorte puhul see mudugist ei kehti. Kui ikka väljamaal paremat palka saab, miks mitte sinna ära minna.\nJah, jälle üks sügise hiilib. Kase lehed pudisevad. Eit kibeleb juba reha haarama. Mina, et mis neist kraapida, jäta maale ometigi natust rammu. Eit, et tema lohakust ei salli. Ja olgu ma käruga ära vedamas. Ikka seesama sõnavahetus nigust juba palju-palju sügiseid.


Buduaari foorum - Rasedusel kaalust juurde võtmine\nRasedusel kaalust juurde võtmine\nPostitatud: 20-01-2013 14:26 Jälgi teemat\nRasedus kilod rasedus kilodeks, need mis lapsele kuuluvad, aga need ülejäänud kilod, mis peale sünnitust ära ei kao kuni oma 20 kilo, mis ma lugenud olen. Et kuna teie märkasite kõige suuremat kaalu tõusu, mitmendal kuul ? Ja mis olid teie pahed nende kilode saamisel ?\nPostitatud: 20-01-2013 14:45\n? Mis sa arvad, et sünnitusega kaotab naine ainul lapse kaalu ulatuses enda kaalust?\nPostitatud: 20-01-2013 15:01\nEi, aga 20 kilo juurde võtta pole ka tervislik. Sünnitusega peaks kaasnema kuskil umbes 6-9 kilo (laps,looteveed,platsenta...) Et pidasin silmas rasvumis klilosid, mis on söömisega tulnud. Üsna levinud vaatepilt, kus võetakse rohkem juurde kui tegelikult vaja.\nPostitatud: 20-01-2013 15:09\nPostitatud: 20-01-2013 15:21\nPostitatud: 20-01-2013 15:31\nEks see kaalu tõus ei käigi kõigi kohta, lihtsalt uudisimu, et need kes võtsid, siis mitmendal kuul enim kaalu tuli või tuli see märkamatult kogu raseduse vältel. Ei tea kas raseduspäevik jäetakse alles mis arsti poolt saadakse, et sealt saaks vaadata.\nPostitatud: 20-01-2013 15:41\nPostitatud: 20-01-2013 15:44\nMina oma toitumisharjumusi koos rasestumisega ei muutnud ehk sõin siis kui kõht oli tühi ja seda, mille järgi isu oli. Toidu kogused suuremaks ei muutunud ja nn tervisliku toitumise programmi ei alustanud. Kõik analüüsid on terve raseduse vältel korras olnud ja enesetunne väga hea.\nNüüd on rasedus lõppjärgus ja kaalu juurde tulnud ca 13kg (küllap paar kg tuleb veel). Kõige rohkem tõusis kaal 6 või 7 kuu paiku kui ühe kuuga lisandus 3 kg.\nEhk kokkuvõttes võin öelda, et mul neid "pekikilosid" on vast 2-3 kg jagu.\nPostitatud: 20-01-2013 15:50\nOlin kuu peale sünnitust 14 kg saledam:)\nPostitatud: 22-01-2013 11:38\nOrganism varub veel puusade ja kõhu piirkonda varusid, et sünnituse ajal neid kasutada, kuna üldjuhul organism vabaneb sooltes ja maos olevast toidust sünnituse ajal:)\nPostitatud: 22-01-2013 11:53\nLapse kaal, platsenta kaal, lootevee kaal, tursed jne. Kõik need annavad kaalu juurde. Ise võtsin juurde kuskil 16kg. Mul oli enamus kaalu tursetest. 5 päeva peale sünnitust kaalusin, olin algkaalus tagasi. Nii, et kõik see 16kg jätsin sünnitusmajja.