Teisipäev, 27. juuni 2000. a.\nVõidupüha tuli viidi valdadesse\nTänavu peeti võidupäevale pühendatud üleriigiline paraad Haapsalus. President Meri süütas võidutule, mille viisid maakondadesse Kaitseliidu malevate tublimad liikmed. Mustveesse tõid tule veebel Jaan Päärt ja nooremleitnant Valdek Suur. Sellest tõrvikust läidetud leegi saatis maavanem Margus Oro linnapeade ja vallavanemate kaudu mööda maakonda laiali.\nReedene, jaanilaupäeva kohta tavatult soe, päikesepaisteline ilm meelitas Mustvee randa peesitajaid ja sulistajaid. Rannaveeres ootas valmispandud lõkkematerjal süütamist ja õhtuseid jaanitulelisi. Linnamajadel lehvis sinimustvalgeid lippe rohkem, kui varasematel lipupäevadel.\nTunnike enne paraadi algust oli järve äärsele asfalteeritud parkimisplatsile müügiputkade juurde kogunenud kenake hulk ootajaid. Kui kohalik puhkpilliorkester dirigent Valter Jaanuse käe all mürtsuma hakkas, ronis enamik sulistajaid veest välja vaatama, mis muidu nii vaikses linnas juhtumas.\nMarsihelid tugevnesid, kesklinna poolt jõudis paraadplatsile kaitseliitlaste kolonn. Kõlasid sõjaväelaslikud käsklused, siis marssis Kaitseliidu Jõgeva Maleva pealik kapten Ants Nurk maavanemale raporteerima: Paraadiks on rivistunud Kaitseliidu Jõgeva Maleva kaks lahingurühma, noorkotkaste, kodutütarde, naiskodukaitsjate ja vabadusvõitlejate üksused.\nPäris sirges rivis\nMaavanem Margus Oro märkis oma pidupäevakõnes, et rahvas, kes ausalt oma maad harib ja oma riiki üles ehitab ning selleks kindlat usku südames kannab, jõuab sihile. Vastuseks maavanema hüüdele Elagu Eesti Vabariik! kaikus paraadplatsil Elagu! Elagu! Elagu!\nMustvee linnapea Pavel Kostromin soovis ilusat Võidupüha ja toredat jaanipäeva ning tänas kõiki, kes tulid siia, maakonna serva. Loodan, et edaspidi mõistetakse, et Mustvee pole Eesti Siber, vaid võrdväärne ja heade arengueeldustega piirkond. Loodan, et mõne aasta pärast toimub siin üleriigiline paraad ja Mustvee uues sadamas näeb Kaitseliidu ja piirivalve laevu, oli linnapea optimistlik ning kutsus kõiki Mustveesse ka kahe nädala pärast. Siis tähistavad vanausulised oma jaanipäeva.\nHaapsalust kohale saabunud võidutulest süütas maavanem tõrvikud, mille tule lubasid omavalitsusjuhid viia maakonna linnadesse ja valdadesse.\nAuhind kauni kodu eest\nJaanipäeval austas president Lennart Meri parimaid kodukaunistamise konkursil osalenuid. Eesti kodukaunistamise ühendus valis Jõgevamaalt autasustamiseks Hiie Jakobsoni eramu; Anne ja Villu Reiljani, Malle ja Mati Everti, Aino ja Ant Mölderi kaksikelamu; aktsiaseltsi Werol Tehased tootmishoone ning Anna Haava nimelise Pala Põhikooli. Peaminister Mart Laari allkirjastatud tänukirjad kauni kodu eest andis maavanem üle Mustvees.\nLauri Aus võitis Tallinn Openi grupisõidu\nPühapäeval Tallinnas toimunud Balti riikide jalgratturite Tallinn Openi grupisõidu võitis profirattur, Prantsusmaa jalgrattaspordiklubi Ag2r-Prevoyance liige Lauri Aus.\nTugevatasemelisel jalgrattasõiduvõistlusel osales kokku 150 Eesti, Läti ja Leedu ning Skandinaaviamaade jalgrattasportlast. Võistluste start ja fini olid Tallinna Tehnikaülikooli juures, sõideti eelkõige Mustamäe nõlvadel. Rattasõidu võitis Lauri Aus, teiseks tuli tema klubikaaslane Jaan Kirsipuu, kolmandaks jäi lätlane Arvis Piziks.\nJälgides Tallinnas Lauri Ausi ja Jaan Kirsipuu sõitu, veendusin, et ratturitel on võistlustahet ja jõudu juurde tulnud. 1992. aastal tuli Lauri Aus Eesti meistriks ja samal aastal pälvis ta Barcelona olümpiamängudel viienda koha. Loodame, et tänavusel olümpiaaastal läheb tal veelgi paremini, rääkis Vooremaale Ausi esimene treener Kalev Raudsepp.\nTallinn Open grupisõidus osalesid Jõgevamaaga seotud profiratturitest ka Janek Tombak, Erki Pütsep, Innar Mändoja ja Andrus Aug.\nPühapäeval autasustati Tallinnas ka Eesti meistrivõistluste parimaid. Kolmanda koha sai Eesti meistrivõistluste arvestuses jõgevamaalane Janek Tombak, kes treenib Prantsusmaa klubis Cofidis.\nNeljapäeval peeti Vaiatu rahvamajas tantsubändide festivali Vaiatu Rosolje 2000. Reedel korraldati Vaiatu küla II kodukandipäevad. Tormas Rahuoru pargis toimus vanasõidukite sajandisõit. Laupäeval pidas oma teist kokkutulekut Võtikvere küla. Sadalas valiti samal päeval rammumeest. Eeloleval laupäeval on tsirkuseetendus Tormas ja pühapäeval Sadala rahvamaja juures.\nMöödunud nädalal viibis vallas Saksa sõpruslinna Geilenkircheni delegatsioon, kes osales ka 23. juunil peetud perede piknikul Elistveres, kus esines Tabivere naisansambel. Samal päeval peeti jaanipidu Tabivere pargis. Maarjas peeti jaanipidu 24. juunil. Täna on vallavolikogu istung, kus käsitletakse haldusreformi küsimusi.\nKolmapäeval toimunud vallavolikogu istungil olid arutusel haldusreformi, vabade maade jm küsimused. Neljapäeval korraldati Saare mõisas suur suveüritus Hullu krahvi ettevõtmised Saare mõisas.\nReedel avati Räsna külas Suuroja talu õues juubelikivi Vabadussõja veterani Karl Jaanuse auks. Täna alustab Kaarlimõisas tegevust ülevabariigiline tantsujuhtide suvekool, mis lõpeb reedel. Eile oli koos vallavolikogu sotsiaalkomisjon ning homme peab oma koosolekut vallavolikogu majanduskomisjon. Täna on vallavalitsus Kamaris, et sõlmida üüri ja erastamislepinguid Sakala PÜ pankrotihaldurile üleandmiseks. Neljapäeval on aga vallavolikogu istung, kus ühe põhiküsimusena on päevakorras arengukava.\nEile oli linnavalitsuse istung. Ühisgümnaasiumis valiti õppealajuhatajat. Tööd alustas lastelaagri Suvi, seiklused ja töö teine vahetus. Homme külastab Põltsamaad töövisiidi käigus teede ja sideminister Toivo Jürgenson. Arutusele tulevad linna telefoniside parandamise võimalused. Neljapäeval on linnapea Margi Ein Ameerika iseseisvuspäeva puhul oodatud vastuvõtule Ameerika Suursaatkonda. Reedel toimuvad kultuurikeskuses 2000. aasta Veinikuninganna valimised. Külalisena esineb Voldemar Kuslap. Laupäeval peetakse lossihoovis Veinipäeva. Tutvustatakse veinifirmasid, korraldatakse võistlusi. Õnne 13 esmaesitlus vabas õhus, külalised Anne Veski, ansamblid Untsakad ja Fix2. Avatud on rooside näitus jne. Samal päeval korraldatakse ka Põltsamaa VI Lossijooks.\nReedel ja laupäeval peeti Puurmani vallas Kursi kihelkonna päevi. Eile oli koos vallavolikogu majanduskomisjon.\nNeljapäeval tähistati Kodaveres firma Pootsman puhkekompleksis jaanipäeva. Reedel korraldati Pala valla päev ning Kodavere kihelkonna Sassukvere küla kokkutulek. Tänasest kuni 3. juulini osaleb Kodavere segakoor Norras Põhjamaade koorifestivalil. Kolmapäeval toimub Kodaveres Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse koosolek, kus osaleb ka teede- ja sideminister Toivo Jürgenson.\nKolmapäeval peeti Kaareperes suve vastuvõtu pidu koos jaanitulega. Reedel tähistati Võidupüha nii Kaareperes kui ka Palamusel. Palamuse pargis peeti samal päeval rammumeeste võistlust Tõnisson 2000 ning põletati jaanituld. Kaarepere rahvamajas korraldas eile lilleseade alase õppuse Meljo Kaaviste. Laupäeval mängib Palamuse näitetrupp Palamuse veskis etendust Ulguv mölder.\nReedel peeti Pajusi pargis ülevallalist jaanipäevapidu ning spordivõistlusi.\nReedel oli rannaäärses parklas Kaitseliidu Jõgeva Maleva pidulik Võidupühale pühendatud rivistus, kus maavanem Margus Oro võttis kaitseliitlastelt vastu presidendilt saadud võidutule. Õhtul süüdati ranna ääres jaanituli. Pühapäeval saabus Mustveesse laagrisse 24 Narva last, kes jäävad siia 8. juulini, ööbitakse peredes ja käiakse koos Mustvee 1. Keskkoolis. Eile oli linnavolikogu istung, kus leidsid käsitlemist koolide olukord, haldusküsimused jm.\nNeljapäeval peeti Kasepää laululaval jaanipäevapidu, kuulati kontserti, olid päevakohased võistlused jne. Eile sai Tartu Ülikooli lõpudiplomi vallavalitsuse töötaja Ülle Säälik.\nEile arutati vallavalitsuse istungil valla haridusvõrgu korrastamist, perspektiivseid investeeringuid, 2001. aasta eelarvet puudutavaid küsimusi jm. Homme toimub vallavalitsuse saalis arutelu kultuurielu edasisest korraldamisest vallas, osaleda võivad kõik huvilised. ASis Werol Tehased on kohtumine teede ja sideministri Toivo Jürgensoniga. Neljapäeval on vallavolikogu viimane istung enne vallavalitsuse suvepuhkusele minemist, päevakorda on võetud 17 punkti. Sellel nädalal tehakse ettevalmistusi käsitöölaada korraldamiseks Laiusel juuli lõpus Karli päevade puhul ning Rein Rannapi kontserdiks Laiuse lossivaremetes. Nädalavahetusel sõidab valla esindusvõistkond osalema vabariigi valdade suvemängudel Ülenurmes.\nTeisipäeva öösel vastu kolmapäeva korraldati linnas suve alguse puhul mitmeid kontserte nime all Helisev suveöö. Kolmapäeval pidas koosolekut Betti Alveri fond, kõne all oli Betti Alveri pargi ja kirjaniku sünnimaja edasine saatus. Neljapäeval tähistas Jõgeva Gümnaasium kooli 85. aastapäeva ning kokku said kooli vilistlased. Kolmapäeval saabub Jõgevale teede- ja sideminister Toivo Jürgenson, kes külastab kell 11.30 Jõgeva teedevalitsust ja lõpetab oma ringkäigu maakonnas kohtumisega maavalitsuses. Neljapäeval on linnavolikogu istung, kus arutatakse linna arengukava.\nGeenivaramut saab aidata luua igaüks\nEesti Geenikeskus andis 12. juunil sotsiaalministeeriumile üle geenivaramu projekti, mille alusel oleks võimalik hakata looma Eestimaa elanike geeniandmete kogu eesmärgiga diagnoosida täpsemalt haigusi ning neid efektiivsemalt ravida. Selleks puhuks korraldati Tallinnas Teaduste Akadeemia saalis projekti tutvustamiseks pressikonverents.\nProjekti tutvustasid kokkutulnutele projekti üks peamisi algatajaid, Tartu Ülikooli biotehnoloogia professor Andres Metspalu ja sihtasutuse Eesti Geenikeskus juhatuse liige Andres Rannamäe ning seadusloome ja juriidilise poole pealt vandeadvokaat Jüri Raidla.\nEesti Geenikeskus on asutatud mullu jaanuaris Tartus eesmärgiga uurida nii geneetiliste tegurite kui ka keskkonna mõju inimese tervisele ning hakata looma Eestimaal geenivaramut. Ennekõike eeldab see siiski andmebaasi loomist, milles omakorda võib osaleda iga Eesti elanik, kui ta on nõus hakkama geenidoonoriks. Lihtsalt tuleb anda veenivere proov, millest eraldatakse DNA ja seerum.\nInimesele tähendab vabatahtlik osalemine geenivaramu loomises tema pärilikkusaine kaardistamist, mis võimaldab nii temal enesel kui ka tema tulevastel põlvedel oma tervist paremini kaitsta ja ravida ning haigusi ära hoida. Teisalt annab andmebaas võimaluse aegsasti ja täpsemalt diagnoosida haigusi, määrata haigestumise riske ja tõhustada ravi. Kui on teada inimese geneetiline kood, on võimalik määratleda täpsemalt, millist rohtu ta vajab.\nPraeguseks on kirjeldamata kolm neljandikku geenidest, mis võivad üht või teistmoodi haigusi põhjustada. On tõenäoline, et geeniuuringute käigus võidakse jõuda uute haigusi põhjustavate geenide jälile. Kindlasti aga aitab geenivaramu määratleda ühe või teise inimese riski tervist kahjustada võiva toimeaine suhtes. Geenivaramu annab ühtlasi võimaluse suhelda kõrgtehnoloogilisel tasemel muu maailmaga. Sellel eesmärgil koonduvad erinevad riigid just teabe liitmiseks üha enam, et teha üldistusi laiemal pinnal. Analoogiline projekt on käivitunud Islandil. Nüüd on Eesti valitsuse ja Riigikogu otsus tada, kas geenivaramu projekti kui maailmas ainulaadset on võimalik käivitada ka Eestimaal.\nAndmekogude loomine on väga kulukas ja läheb Eesti riigile maksma 1,5 miljardit krooni. Andres Metspalu põhjendusel on see investeering tulevikku ja ei saagi väga odav olla. Tegelikult võib aga raskete pärilike haiguste ravi minna kokkuvõttes maksma tunduvalt rohkem. Geenivaramu loomine tagab, et Eesti ei pea kümne aasta pärast hakkama välismaalt sisse ostma kõrgetasemelisi teenuseid, vaid suudab hoopiski ise pakkuda vastavaid teeneid teistele riikidele. On alust arvata, et mõnekümne aasta pärast ei ole inimesi enam võimalik maailmatasemel ravida ilma teabeta pärilikkuseainest.\nGeenivaramu projekti töölerakendamine eeldab Eestimaal ka suurt koolitusprogrammi käimapanekut, loob uusi töökohti teadlastele, arstidele, arvutiinimestele, peale selle aga ka teiste alade inimestele. Lisaks sellele on alust arvata, et Eestisse on võimalik meelitada välisinvesteeringuid. Projekti olulisemaks eesmärgiks loetakse aga Eesti konkurentsivõimelisemaks muutmist.\nAsjatundjad on avaldanud arvamust, et sajandi algusepoolele on iseloomulik maailmas revolutsioon arstiteaduses, nagu seda oli äsja lõppenud sajandil revolutsioon infotehnoloogias. Revolutsioon arstiteaduses tähendabki teisisõnu ennekõike haiguste tekkepõhjusteni minemist ning ravimite muutumist individuaalsemaks. Ilma inimese pärilikkuseaine kogumi konkreetset omapära teadmata pole see aga võimalik.\nEt aidata luua maailma ainulaadsemat geenivaramut, on võimalik hakata geenidoonoriks igaühel. Nagu pressikonverentsil kinnitati, võib see tulevikus teoks saada läbi perearstide, kes ilmselt kujunevad selles asjas kandvaks lüliks. Geenidoonoriks hakkamine on muidugi vabatahtlik ning inimesele jääb õigus oma andmeid ka teada saada, kui ta seda soovib. Seadused peavad aga kaitsma hakkama geenidoonori konfidentsiaalsust.\nEsialgu oleneb projekti käivitumine ja selle ulatus meie riigi valitsejate seisukohavõtust.\nPeopidajad ei hooli ümbrusest\nSaare järve ääres on olemas kõik võimalused ennast hästi tunda. On lõkkeplats ja kohad, kuhu praht panna. On pandud ka märgid ja tõkkepuugi, mis näitavad, kust võib järve äärde minna. Märgid võtavad mõned suvitajad aga maha või lähevad järve äärde metsa kaudu.\nTelkimiskoht ju selleks ongi, et inimesed saaksid vabas looduses ennast hästi tunda. Enamasti jäetakse endast aga kahjuks maha rämpsu ja sodi. Et elame sealsamas lähedal, oleme siis selle lihtsalt ära koristanud. Jaanipäeva aegu oli aga järve ääres pidu pidamas üks Tartust tulnud seltskond, kes jättis endast maha seesuguse platsi, et võttis ära igasuguse koristamisisugi. Igast asjast saab küllalt ja seepärast mõtlengi, et mille nimel peakski teiste järelt koristama. Sellepärast ongi tahtmine meelde tuletada, et inimesed peaksid enda järelt ikka mõistma peojäljed puhtaks teha. Kui nad seda ei mõista, peab ilmselt hakkama kasutusele võtma teisi abinõusid.\nReisijad lageda taeva all\nPühapäevaõhtusele TallinnaValga rongile tuli Vägeva jaamast peale omajagu rahvast. Kellel siinkandis aiamaa, kes tuttavatel või sugulastel külas käinud, kellel mistahes muu sõidusiht. Oli sadanud vihma ja need, kes seesugust ilmamuutust päeva ajal ette näha ei osanud, olid üksjagu märjakski saanud.\nÜks Jõgevale sõitnud memm rääkis: Tulin oma aiamaalt rongijaama pool tundi varem, et saan ehk varju alla. No ei pääse. Isegi räästaaluseid pole jaamahoonel olemas. Kuhugi sisse ei pääse. Nii on ennegi olnud. Istepinkegi pole õieti olemas.\nKui bussipeatustes on olemas mingisugusedki peavarjud ootajate jaoks, siis miks peaksid ikkagi võrdlemisi suurtes raudteesõlmedes reisijad lageda taeva all rongi ootama?\nJaht kõrgharidusele on alanud\nSuvi on Eestimaa kõrgkoolides mineku ja tuleku aeg. Hiljuti saadeti lõpuaktustel teele verivärsked diplomandid. Sellest nädalast alustavad kõrgkoolid üliõpilaskandidaatide registreerimist. Eile hakati üliõpilaseks pürgijatelt dokumente vastu võtma Tartu Ülikoolis ja Eesti Põllumajandusülikoolis. Tallinna Tehnikaülikoolis pannakse üliõppuriks soovijaid kirja alates kolmapäevast.\nKõrgkoolidesse sisseastujate hulgas leidub erinevate huvide ja ellusuhtumisega noori. Mõnegi jaoks on õpinguaastad lisaks teadmiste ja oskuste omandamisele ka lapsepõlve pikendus ning meeldivas omaealiste seltskonnas viibimine. Sellised neiud ja noormehed võivad sisseastumist üsnagi kergemeelselt võtta ning kui neil tänavu ei vea, proovivad nad järgmisel aastal jälle.\nMitmedki üritavad kõrgkooli saada selleks, et veelgi põhjalikumalt süveneda erialasse, mille vastu on juba koolipõlves tõsine huvi tekkinud. Kahtlemata kandideeritakse üliõpilasseisusesse ka eesmärgiga endale hea majanduslik tase ja prestiiikas koht välja võidelda. Nende mõttejärg ja auahnus on igati põhjendatud, sest loodetavasti hakkab kõrgharidus Eesti ühiskonnas järjest rohkem hinda minema. Kui taasiseseisvunud Eesti algusaastatel pääsesid mõjukatele ametikohtadele ka energilised, teotahtelised, erakonnatruud, kuid ilma diplomita spetsialistid, siis nüüd hakkab selline karjääritegemise võimalus arvatavasti tagasihoidlikumaks muutuma.\nSee, et kõrgkoolidesse saaks sisse piisavalt õppimishimulisi ettevõtlikke ja teotahtelisi Eestimaa noori, on oluline ka meie riigi ja rahvuskultuuri tuleviku seisukohalt. Kui eestimaine rahvuslik intelligents nõrgaks osutub, võivad mõjukates valdkondades (eriti ettevõtluses ja panganduses) positsiooni haarata välismaalased, kes kohalikele elanikele võivad kergesti käsutäitjate ja mustema töö tegijate rolli jätta. Eriti tõsiselt tuleb eestlastel välismaiste spetsialistidega hakata konkureerima siis, kui meie riik kuulub Euroopa Liidu vennalikku peresse.\nVooremaa hoiab pöialt Jõgevamaa noortele, kes plaanitsevad ühte või teise kõrgkooli õppima minna. Loodame, et nii mõnigi neist ka oma kodukandis tulevikus rakendust leiab.\nÜliõpilaskandidaadid, kes elavad Eesti saartel, Ida-Viru, Põlva, Valga ja Võru maakonnas, saavad sisseastumisel lisapunkti. Jõgevamaalastele pole sellist eelistust tehtud. Ehk tasuks aga meie maakonna omavalitsustel endil kõrgkooli pürgijate käekäigu vastu huvi tunda ning neile moraalset või võimaluse korral ka majanduslikku tuge pakkuda.\nIntervjuu Siim Kallasega\nEelmisel kolmapäeval külastas Jõgevamaad rahandusminister Siim Kallas. Kas igaaastane juunikuu tuleb rahandusministeeriumile sama ootamatult kui talv teedemeestele?\nNo ma arvan, et sajaprotsendilist garantiid ei ole. Teises kvartalis laekub 7,3 miljardit krooni. Välja tuleb maksta 8,4, mis on keeruline. Operatiivselt ei ole raskustesse sattunud. Riigikassa pole kordagi tühi olnud, kriitilise piiri peal aga küll. Kõik olulisemad väljamaksed toimuvad äärmiselt individuaalselt. Siin viivitusi ei teki, ei pensioni ega õpetajate palkade osas. Aga ei ole välistatud, et makseid lükatakse edasi järgmisse kvartalisse. Seda võib soovitada, silmas pidades, et III ja IV kvartalis on laekumised suuremad.\nEelmisel aastal väljamaksetega erilisi probleeme ei olnud. Tänavu on tõesti olnud. Inimestele peab palgad välja maksma esimeses järjekorras. Mina ei tea, et siin oleks probleeme olnud.\nSuured summad kütuseaktsiisi mittemaksmise näol voolavad riigikassast mööda.\nMõni aasta tagasi toodi sisse salakütus ja deklareeriti kui ekspordiks minev. Tegelikult see ekspordiks ei läinud, vaid müüdi kohapeal maha. See probleem on nüüdseks ära langenud. Toll on ikkagi neil jälil. Nüüd on toodud sisse vedelikke, mida ei ole aktsiisiga maksustatud ja mis kokku segamisel annavad kütuse. Komponentide maksustamise koha pealt võeti esmaspäeval vastu kütuseaktsiisi seaduse muutmise seadus.\nMüüjad väidavad, et kütus tuleb ühest katlast, miks nad peavad ühe punaseks, teise siniseks värvima?\nSeda ma ei usu hästi, sest põllumajandusministeerium, kes asja initsieeris, nägi põhiprobleemi selles, et punane on ahjukütus ja see ei tohi olla kaasaegsete põllumajandusmasinate kütus. Ma arvan, et kui kütusemüüjad neid ise segavad, siis on see nende probleem. Kontrollimehhanism on põllumajandusmasinate garantii. Sealt hakkab kõik peale. Nendele võib punase kütuse kasutamine tähendada, et garantiid võidakse ära võtta.\nMüüjate sõnul on nõudlus põllumajanduskütuse järgi väike.\nEi oskagi kommenteerida, aga võimalik, et kaasaegsete masinate tulekuga nõudlus\nPala  kas vald koti põhjast?\nPala kui Peipsi äärse valla paljud probleemid ja lahendused on seotud järveäärsete sadamate, Venemaa suunalise kaubavahetuse arenguga ja Peipsi avatusega merele, mida praegu ei ole, teatas vallavanem Raivo Vadi. Mustveesse oleks vaja sellist sadamat, mis oleks võimeline vastu võtma Venemaa laevu, märkis vallavanem.\nPala valla keskus asub endises, Vene Tsaaririigi ajal 1914. a ehitatud vallamajas. 160 ruutkilomeetrist on omanikustatud 65%. Moodustatud on 850 katastriüksust. Algselt esitati 1007 tagastamistaotluse avaldust, millest on praeguseks lahendamata 155.\nValla keskusega ühendus vilets\nTeedevõrk on küllaltki tihe. 100 km teid on asfaldi all, 40 km teid kuulub vallale. Peipsi ääres kulgeb vald Kodaverest Omeduni. Teisest küljest algab Pala vald Kallaste alt ja lõpeb peale Sõõru küla.\nVallas on 23 küla. Suuremad külad ja omamoodi tõmbekeskused on Nõva, Lümati, Ranna, Kodavere ja Assikvere. Bussiliiklus on hõre. Nii kurdavad Ranna küla elanikud Aasa, Maie ja Helgi, et Ranna külaga on Palal ühendus vilets. Vallamajja sõidetakse kas koos naabritega või oma autoga. Sama meelt oli ka Kodaverest pärit Vello.\nKa Pala vallas väheneb elanike arv. Kui 1959. aastal elas valla territooriumil 2518 inimest, siis 1979. a 1756, 1989. a 1482 ja 1. jaanuaril 2000 1429 inimest. Ühele ruutkilomeetrile tuleb keskmiselt üheksa inimest. Juurdekasvu ei ole: kahe aasta ja\nnelja kuuga registreeriti vallas 28 sündi, surmasid aga 55.\nKuuesaja kuuekümnest perest on majanduslikult ebakindlad 195 ehk 29% . 709 tööealisest elanikust saab töötu abiraha 41, ja neid töötuid, kes abiraha ei saa, oli 1. jaanuari seisuga 130, kokku 171 inimest ehk 24% tööealisest elanikkonnast. 26% elanikest on vanaduspensionärid.\nKolhoosiajast pärit suurpaneelmajades elab ligi 50 peret. Keskkütet ei ole, suuremalt jaolt köetakse elektriga. Ühes suures majas elab ainult kaks peret. Pala valla sotsiaalspetsialisti Eve Vadi sõnul elavad paljud suurte majade elanikud toimetulekupiiril. Kui üürid oleks ära makstud, saaksid nad toimetulekutoetust.\nVäga kahju, et riik täiendavateks toetusteks vahendeid ei eraldanud, ning seetõttu neid enam maksta ei saa. Nii oleks paljusid abivajajaid aidata saanud, kommenteeris sotsiaalspetsialist.\nNõukogude ajal tegutsesid suurmajandid Rannal ja Palal. Praegu on suurtootjaks Nõva põllumajandusühistu, kus on maad üle 500 hektari. Oleme üks esimesi, kus suurmajandi tegevus põllumajanduse reformi tõttu lõppes. Tänu sellele ei ole meil oodata neid pankrotilaineid, mis mujal käimas, lausus vallavanem. Inimesed kasvatavad aedvilja, kilehoonetes kurke ja tomateid, aga ka mustsõstraid jne. Maie ja Helgi sõnul on neil ülesostjatega lepingud sõlmitud ning kurkidele ja viljale tullakse koju järgi. Suurfirmadega lepinguid ei sõlmita, sest sealt ei saa raha kätte, kurdavad nad.\nKuigi lehmi on vallas vähemaks jäänud, ei ole traditsiooniline põllumajandus kuhugi kadunud. Nii kahjustas hiljutine rahe rukkipõlde 120 hektaril. Tegelik külvipind on suurem.\nEksporditakse palkmaju ja aiaposte\nASi Pala Postivabrik meistri Marko Laretei sõnul alustasid nad tootmisega eelmisel aastal. Tehakse freesitud aiaposte, mis lähevad ekspordiks. Asume kolhoosi vanas töökojas ja meil saab tööd 15 inimest, kommenteeris ta. OÜ Randman Grupp ekspordib palkmaju. Seal töötab ligi 30 inimest. Üldse on vallas neli suuremat saekaatrit. Assikveres asuv AS Palmet toodab kuumõhukatlaid, puidujärkamispinke ja kartulipanijaid. Kalandusega tegeleb AS Kalameister. Parematel aegadel töötas seal ligi 80 inimest, praegu aga 40. Turisminduses tegutsevad OÜ Pootsman PT ja Hansu turismitalu. Esimene peab Kadrinal poodi ja hotelli ning baari Kodaveres.\nSuusarajad ja täismõõtmetega võimla\nRaivo Vadi sõnul käib vallas vilgas kultuuri- ja spordielu. Sportimisvõimalused on head, sest Palal asub täismõõtmetega võimla. Talvel on Palal suurepärased suusarajad. Valda läbib jalgrattaretk Vooremaa tuur. Territooriumil korraldatakse treeninglaagreid. Siia tasub tulla puhkama nii suvel kui ka talvel, märkis Vadi.\nHaldusreform kisub lahti vanad haavad\nVallavanema sõnul ei tohi riik inimese elu teenuste kättesaadavuse osas raskemaks teha. Nõustuksin haldusreformi ja valla piiride muutmisega sel juhul, kui oleksin kindel, et see kiirendab kohapealset arengut ja toob juurde inimestele vajalikke teenuseid, lisas ta.\nPala vallas on ühinemise osas läbi viidud juba kaks küsitlust: 1996. ja 2000. aastal. Kui neli aastat tagasi pooldas liitumist 11%, siis tänavu 16% vastanutest. 56% vastanutest ei poolda lähema viie aasta jooksul liitumist mõne teise omavalitsusega.\nPea igas vallas on aga piirkondi, mis tahaks olukorda oma huvides ära kasutada ning liitumise sildi all (seda mõne teise valla külge) praegusest omavalitsusest hoopis lahku lüüa. Nii on Nõva piirkonna elanikud teinud vallavolikogu teavitamata vastavasisulise pöördumise Eesti Vabariigi valitsusele ja Tartumaa Alatskivi volikogule. Nõvalased soovivad Alatskivi vallaga ühineda. Kuigi juba aastast 1893 on see kant olnud Pala valla all, pärineb tung iseseisvumisele (loe: lahkulöömisele) möödunud sajandi keskpaigast, ajast, mil Kodaveres asus Jõe vald.\nSiim Kallas külastas Jõgevamaad\nEelmisel neljapäeval viibis töövisiidil Jõgevamaal rahandusminister Siim Kallas.\nHommikupoolikul külastas minister E-Piima tootmisühistu juustuvabrikut Põltsamaal ja aktsiaseltsi Werol Tehased toiduõlivabrikut. Eesti riigis on tänaseks selgeks vaieldud, et prioriteetne põllumajandusharu on piimatootmine, märkis Siim Kallas Põltsamaal. Piimatootjate ja töötlejate võimalusi peaksid oluliselt avardama suurenenud eurokvoodid Eesti piimatoodetele, lisas ta.\nAktsiaseltsi Werol Tehased Painküla õlivabrikus tutvustas suurimat viimastel aastatel Jõgevamaale rajatud tootmisettevõtet vabriku tegevjuht Arne Raidvere. Werol Tehaste tegevuse mastaapsusest annab märku asjaolu, et kaalutakse võimalusi Painkülla ulatuva raudteeharu ehitamiseks.\nKohtumisel maakonna omavalitsusjuhtidega Jõgeval rääkis rahandusminister muutustest omavalitsuste rahastamises. Arvamus, et riigil ja omavalitsusel on kaks erinevat rahakotti, millest kulutamine ei ole omavahel kuigivõrd seotud, on sügavalt ekslik, ütles Kallas. Juttu oli ka haldusreformist, mille eesmärgid on nii omavalitsusjuhtide kui ka ministri hinnangul seni täpsemalt sõnastamata.\nPärastlõunal kuulas enam kui poolsada ettevõtjat, haridustöötajat ja meedikut Jõgeva Ühisgümnaasiumi saalis rahandusministri ettekannet riigi maksupoliitikast. Siim Kallas tegi ülevaate riigi rahanduse korrastamise põhimõtetest ja selgitas, miks on kokkuhoid ning tasakaalus eelarve Eesti riigile nii tähtis. Maksupoliitika olulise elemendina nimetas rahandusminister senisest suurema tähelepanu pööramist maksude kogumisele. Nendel ettevõtjatel, kelle ainus äriidee on maksupettus, läheb raskeks, kinnitas Kallas.\nPärast seminari lõppu külastas rahandusminister Jõgeval maakonna maksuametit ja riigikassat. Õhtul kohtus Siim Kallas Põltsamaal Eesti Reformierakonna Jõgeva maakonnaorganisatsiooni juhtidega.\nAvinurmes peeti pütilaata\nJõgevamaa külje all Avinurmes peeti jaanilaupäeval pütilaata, mida külastas ligemale viis tuhat inimest.\nPütilaatu peetud metsade keskel asuvas ja puidutöötlemise poolest kuulsas Avinurmes ka enne sõda, nüüd puhuti vanale tavale taas elu sisse. Arvata võib, et virgutust saadi Paunvere suurejoonelistest väljanäitustestlaatadest, kus Avinurme püti- ja laastukorvimeistrid kõvad tegijad on olnud. Seda versiooni kinnitas ka pütilaadal kohatud Palamuse vallavanem Märt Jallakas: laadakorraldajad Avijõe seltsist olla ettevalmistuste käigus paar korda tema jutul käinud. Laadaplats, Avinurme keskkooli orus asuv staadion tegi aga Jallaka kadedakski.\nKuigi laadal oli hulgaliselt ka tavalistel turgudel pakutava nn neoonkauba müüjaid, olid tõmbenumbriteks siiski kohalikud puidutooted. Viimaseid oli valida haamrivarrest mehekõrguse tünnini ning laastukorvist aiamööblini. Oma toodangut põhiliselt välismaal (Soomes, Rootsis, Inglismaal, Hollandis ja mujal) turustava ASi Nexus mõnus istepatjadega aiamööblikomplekt jäi ülisoodsa hinna tõttu silma Palamuse vallavanemale. Täismehe mõõtu Jallakas proovis igaks juhuks tooli kandejõudu ning pani end siis aiamööbli soovijate nimekirja, mis õhtuks päris pikaks võis venida.\nMustvee kooliõpetaja Kristin Palm oli õnnelik oma laadaostu, Enno Straussi firmas toodetud kaanega laastukorvide üle: nendega saab piknikutoidu välja viia, ilma et kärbsed või koerad-kassid sellele ligi pääseksid.\nPeale ostjate oli ka Jõgevamaalt pärit kaubapakkujaid: Jõgeval Ag kaubamajas raamatupoodi pidav perefirma oli laada ainus raamatumüüja, Palamuse Puukooli omanik Jaak Rillo müüs ilutaimede istikuid. Ent kaubandusliku tegevuse kõrval võis laadamelust osa saada ka muul moel: karusselliga sõites, suhkruvatti süües, pütimeistri, puunikerdajate, vaibakudujate või lähemaltkaugemalt kohale saabunud taidlejate esinemist jälgides jne. Kogu laadakava hoidis ohjes tuntud telenägu Samuel Golomb.\nSaabastega Kassi sportlikud seiklused\n28. mail oli lasteaia Mari mänguväljak puhkepäeva jaoks ebaharilikku siginatsaginat täis. Kõikjal oli näha värvikirevaid lippe ja silte ning sportlikes riietes väikeseid ja suuri osalejaid. Algamas oli spordipidu Saabastega Kassi sportlikud seiklused. Ilmataat oli tähtsaks sündmuseks pilved laiali ajanud ja päikese kõigi rõõmuks taevasse särama sättinud.\nMürtsuvad orkestrihelid äratasid viimasedki tukkujad. Põltsamaa linna puhkpilliorkestri hoogsa marsi saatel sammus kogu lasteaiapere pealtvaatajate ette  igal rühmal erivärviline Mari särk seljas. Nii võimas algus lõi emad-isadki üllatusest pahviks! Kogumiseks aega ei antud: rongkäiku juhtinud kuningapoeg (Luule Saska) avas kuningliku peo ja andis kõigile käsu virgutusvõimlemiseks. Vaevalt said luud-liikmed soojaks, kui kostus kummalist näugumist. Nurga tagant ilmus välja tõld peo kangelase Saabastega Kassiga (oli kahtlaselt sarnane uue särtsaka juhataja Maarit Juhkamiga).\nAga oh häda  kass oli mugava eluga nii paksuks läinud, et ei jõudnud enam hiirigi püüda! Kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem! Hiir (Eve Järviste) oli lahke kassi õpetama, kuidas lihtsate vahenditega jälle saledaks saada. Appi tulid ka kõik lapsed. Nad näitasid ette, kuidas võimelda rõngaste, lintide, hantlite ja pallidega. Publik ergutas soojalt kõiki esinejaid. Eriti suurt elevust tekitas isade ja laste ühisnumber. Tublid isad demonstreerisid kassile, kuidas teha püramiide. Ega emadki siis saanud kõrvaltvaatajateks jääda  nende poolt oli toredaks üllatuseks Püramiidi tants ja Nukukeste tants. Lasteaiatädid soovitasid Saabastega Kassile\nkõige rohkem hüppenöörisporti. Kass prooviski jõudumööda ühte ja teist ja tõesti  kilod kadusid imeväel!\nNüüd tundis kass end nii heas vormis olevat, et kuulutas välja suure mitmevõistluse. Iga pere pidi läbima võimalikult palju erinevaid atraktsioone, kus sai täpsust visata, hiire urust läbi pugeda, kartulikotis hüpata, karkudel käia ja veel palju teisi erinevaid oskusi proovile panna. Kurnatutele pakkus lahke arstitädi Pilvi kosutavat jõujooki. Peeti maha ka rühmadevaheline lastevanemate teatevõistlus, kust võitjatena väljusid Pihlakamarjad ja Kirsimarja rühm.\nSaabastega Kass oli aga nii hoogu läinud, et otsustas välja kuulutada peredevahelise tantsumaratoni. Kas oli nüüd jõujook või eelnev treening nii hästi mõjunud, aga allaandjaid ei olnud mitte ühtegi! Palava päikese käes vihtusid tantsu emad, isad ja lapsed. Kuninglik kass oli sunnitud kõik võitjateks kuulutama.\nJa tõesti võitsid sel päeval kõik! Teoks oli saanud vahva koguperepäev, kus igaüks sai jõudu ja tahtmistmööda osaleda. Lõpuks istuti veel ühiselt piknikulauda.\nAitäh Mari lasteaia ettevõtlikele töötajatele ja kõigile lahketele abilistele sportliku ja meeldejääva pühapäeva eest!\nMuusikamaraton läbi lühima öö\nAasta lühima öö võib muidugi ka lihtsalt maha magada, aga teab kui arukas tegu see meie pikka pimedat talve silmas pidades pole. Jõgeva linna ja aleviku rahvale on teist aastat pakutud võimalust sel ööl hoopis muusikat kuulata.\nKontserdimaraton Helisev suveöö algas möödunud teisipäeva hilisõhtul Jõgeva kultuurikeskuse eest. Rakveres tegutsev Happy Real Band, kes loeb end rahvusvaheliseks (trummar on soomlane!), rõõmustas rahvast laheda dässiga. Sealsamas tund hiljem üles astunud Tallinna noortebänd Blast Off sõitis rahvale peale Metallica lugudega.\nKeskööks kogunesid muusika- ja tulevärgisõbrad Jõgeva alevikku silla juurde. Linnarahvas sai sinna eribussiga. Algas Jõgeva ja Põltsamaa puhkpilliorkestri muusikaline distantsduell üle Pedja jõe. Kaotajaid polnud, võitsid aga nii duellandid kui ka publik. Põltsamaa pasunapoisse juhatas Urmas Mägi, Jõgeva omi Eino Georg. Pillilugude vaheajal õhutasid paadiga ujuvküünaldest valgustatud vaiksel jõeveel sõudvad näkineiud sõna ja lauluga romantilisi meeleolusid. Lõpuks sõudsid kaks meest jõe keskele ja pistsid tule otsa ujuvalusele kinnitatud ilutulestikuseadeldisele. Kirjade järgi oleks see 86 pauku tekitama pidanud, aga kes neid lugeda jõudis.\nTulevärk oli igatahes uhke ja teadjate sõnul ka hulga vägevam kui möödunud aastal. Kusjuures firma Arnika Ilutulestik küsis selle eest arvatavasti vaid kolmandiku tegelikust hinnast, arvates ülejäänud summa sponsorraha kategooriasse.\nKuna muusikamaraton oli pisut graafikust maha jäänud, arvas Kesk tänava majaomanik Ants Paju kümmekond minutit pärast kella üht, et tal tuleb Viljandi Linnakapelli kontserti oma koduaias vaid pereliikmete ja nelja külalise seltsis kuulata. Kui buss linnarahvaga aga alevikust tagasi jõudis, said õuemurule paigutatud pingid paugupealt täis ja külaliste tarvis varutud Põltsamaa veini pudelid tühjaks.\nLinnakapelli muusikute Marge Loigu, Siiri Kärdi ja Arno Antoni stiilsed kostüümid ning nende pakutud muusika  palad Johann Sebastian Bachi Anna Magdalena noodivihikust, Carl Michael Bellmani laulud ja inglise nn maskimuusika  sobisid suurepäraselt valgesambalise veranda, rohelise muru, purskkaevuga veesilma ja ööhämarusega. Lisaks tavapillidele nagu spinett (klavessiin), harmoonium, viiul, plokkflööt ja löökpillid lasti mõnes loos kõlavärvide tekitajatena mängu ka käristid, kuivatatud herned, noad, kahvlid, klaasid, veinipudelid ja isegi üks pikk värske kurk. Kulinaarse muusikaetenduse andnud ja ka spineti, harmooniumi ja trummide taga säranud Marge Loigu jaoks on Jõgeva tegelikult endine kodulinn.\nKui näkineiud Margit Puusta ja Kersti Teras heliseva suveöö lõppenuks kuulutasid ja vanamuusika lummusest ärganud publik koduteele asus, kiskus taevas juba valgeks ja paari tunni pärast oli algamas kalendrisuvi. Heliseva sissejuhatuse suvele korraldas Jõgeva kultuurikeskus linna- ja maavalitsuse ning Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu toetusel. Kes selle maha magas, süüdistagu iseennast.\nJõgevamaa legendid kaante vahel\nLuua mõisas esitleti möödunud esmaspäeval raamatut Muistsete aegade lood. Jõgevamaa legendid.\nMaavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Mati Jõgi sõnul on idee koondada raamatukaante vahele Jõgevamaad puudutavad legendid õigupoolest imporditud.\nPalamuse turismiinfokeskuse juhataja Külli Paavel tõi Saksamaalt turismimessilt muuhulgas üht paikkonda muistendite läbi tutvustava raamatu ning seda uurides mõtlesime, et miks ei võiks Jõgevamaa kohta niisamasugust teha. Kuigi Jõgevamaa\non maakonnana üsna värske moodustis, mida alati ei taheta aktsepteeridagi, on siinsete paikade ajalugu niisama pikk ja rahvapärimus sama rikkalik kui teiste Eesti paikade oma. Just seda saame näidata läbi legendide, ütles Mati Jõgi.\nEri trükistes ja käsikirjades olevate legendide hulgast aitas 18 lugu välja valida kuueliikmeline töörühm. Lähtuti sellest, et legendid aitaksid tutvustada maakonda ja oleksid seotud turismi seisukohalt oluliste vaatamisväärsustega.\nRaamatu toimetas maavalitsuse arendusosakonna peaspetsialist Tiia Puusepp, tekstid töötles ja redigeeris Hendrik Lindepuu ning tõlkis inglise keelde Kersti Unt. Trükise illustreeris Meedi Ümar, kujundas Tiina Viirelaid ning selle ilmumist toetasid Jõgevamaa Omavalitsuste Liit ja Jõgeva maavalitsus.\nAvaldanud värskele trükisele küll tunnustust, väitis suhtekorraldusfirma Hill & Knowlton Balti juht Peep Mühls, et eelkõige vajab Jõgevamaa üht põhilegendi, mis toetaks maakonna kui administratiivse uusmoodustise identiteeti ning oleks turismi seisukohalt müügiargumendiks. Senini on selline selge märksõna, mis sunniks inimest ainsalt maakonda läbivalt transiitteelt, TallinnaTartu maanteelt ära pöörama, samuti valima Jõgevamaad oma sõidu lõppsihiks, mitte siit lihtsalt läbi sõitma, puudunud. Põhilegendi ümber on vaja aga juba nö teise ringi legende, mis kutsuksid põhilegendi paigast väljasõite tegema.\nEestlasele hingelähedase Kalevipojaga ei assotsieeru välisturistil paraku miski. Nende jaoks on müüvamad Karl XII, Katariina II, Põltsamaa lossi jmsga seotud legendid, väitis Mühls. Turismiameti Paides asuva Põhja-Eesti büroo juhataja Tiina Müürisepp väitis, et Jõgevamaa on turismitrükiste alal lipulaevaks kujunenud: esimese maakonnana tehti valmis olulisematest vaatamisväärsustest ülevaadet andev broüür, nüüd pandi kaante vahele kohalegendid.\nAntud juhul on tegemist rahva hulgas tõepoolest kunagi liikvel olnud legendidega, ent tegelikult poleks suur patt seegi, kui koha atraktiivsuse tõstmiseks üks hea legend suisa välja mõeldaks, arvas Tiina Müürisepp.\nLuua suveteater oli oma lavastusega Kummitused Luua mõisas, mille katkendit esitlusel viibinutele näidati, läinud natuke teist teed: legendid laenati kirjandus klassikast, täpsemalt Oscar Wildeilt ja poogiti need Luua mõisale külge. Mõisakeldris jutustasid oma lugusid ning karjusid ja oigasid mõrtsukad, nende ohvrid, kummitustega kohtumise tagajärjel mõistuse kaotanud jt. Pärast seda, kui ühest nurgast välja karanud verise kirvega mees publiku soolasambaks oli ehmatanud, ei tekkinud kellelgi erilist tahtmist omapäi keldri kaugemaid soppe uurida.\nKuigi Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur Kristi Salve avaldas Jõgevamaa legendide raamatu esitlusel arvamust, et tänapäeval uusi legende ja muistendeid enam ei teki, kuna elu on rabe ja pidetu ning inimesed vahetavad tihti elukohta, tõestab üks hiljutine tähelepanek Postimehest vastupidist. Vendade Voitkade jäljed metsaradadel pole veel õieti jahtudagi jõudnud ega nende draama lõpplahendust leidnud, kui üks nutikas turismifirma juba Voitka-matkale kutsub.\nÕnne 13 tuleb veinipäevale\nVeinipealinnas Põltsamaal peetakse laupäeval taas veinipäeva. Kolmanda veinipäeva üheks tõmbenumbriks on teleseriaali Õnne 13 vabaõhulive.\nMõte kutsuda Eesti vaadatuima teleseriaali trupp Põltsamaale vabaõhuetendust andma tuli veinipäeva juhil Rein Virul ükskord telerist seriaali järjekordset osa vaadates.\nKui ma Õnne 13 produtsendile Raivo Suvistele selle mõtte välja käisin, oli ta esialgu üllatusest tumm. Ent asja üle natuke järele mõelnud, hakkas talle kummalisena tunduma, et keegi varem pole märganud neid kuhugi esinema kutsuda, ütles Rein Viru. Teet Kallas kirjutas Põltsamaa etenduse jaoks spetsiaalse stsenaariumi. Televisiooni tarvis seda osa ei salvestata, nii et näha saab seda ainult veinipäeval Põltsamaa lossihoovis.\nÕnne tänava rahvas hakkab vabaõhulaval tegutsema kell 20. Sellele eelnevad muusikaplokk Anne Veskilt, samal päeval toimuva lossijooksu parimate autasustamine ning ammuküttide demonstratsioonesinemine. Ammulaskmist saavad pealtvaatajad ka ise proovida või koguni unikaalse relva endale koju soetada: üks amb müüakse oksjonil maha.\nKaks tundi enne ja pärast südaööd mängib ansambel Fix, kellega selleks õhtuks loodetavasti liitub noorte lemmik Lauri Pihlap. Paus tuleb neil teha siis, kui Eero Druusi juhitav trupp veidi enne keskööd tuleetenduse annab. Keskööl tuleb ka ilutulestik.\nLoomulikult saab veinipäeval veini juua ja koduseid veinivarusid täiendada: müüma on lubanud tulla enamik Eesti veinitootjaid ja kaks suuremat veinide maaletoojat. Oma toodanguga kauplevad käsitöömeistrid, tegutsevad sepad, klaasikunstnikud, sarimeister Hugo Hiibus ja näomaalijad. Veinitelk on tänavu kaks korda suurem kui mullu ning peale ASi Põltsamaa Felix pakutava söögi-joogi manustamise saab seal koos Trio Naturalega (Apelsini minivariandiga) rahvalikke ja rahva hulka läinud laule laulda, ütles Viru. Veinipäeva avab laupäeval kell 17 tänavune veinikuninganna, kes valitakse viie kandidaadi seast reede õhtul Põltsamaa kultuurikeskuses.\nKaks võistluspäeva Peipsi järvel\n17. ja 18. juunil said teoks esmakordselt peetud Peipsi Cup 2000 ja Jõgevamaa lahtised meistrivõistlused allveekalapüügis.\nVõistlejate registreerimisel selgus, et Lätist oli kohale sõitnud kolm, Soomest kaks, Sillamäelt kolm ja Jõgevamaad esindas kaks kaheliikmelist võistkonda. Tartust oli tulnud üks võistkond ning Tallinnast oli vaid üks võistleja.\nRannale kogunesid kõik võistlejad täies varustuses, rüütatuna allveeülikondadesse, kandes käes harpuunpüsse, jala või käe külge kinnitatud allveenuga ning pika nööriga varustatud heledavärvilist ohutuspoid, mis tähistab võistleja asukohta. Muidugi kuulus varustuse hulka ka allveemask ja hingamistoru. Kõik võistlejad olid vöötatud 610 kg kaaluvate raskusvöödega, kuna poorne neopreenülikond ei võimaldaks sukelduda. Kellelgi ei olnud akvalange, nagu vahel ekslikult arvatakse. Allveekalapüük akvalangi kasutades on keelatud ja rangelt karistatav.\nPeakohtuniku Vladimir Goroko lühikese instruktaai järel alustas 24 allveekütti järvele ujumist. Ees ootas viietunnine heitlus lainetaval järvel. Kuue kalaga tulid kaldale Priit Ernits ja Ilmar Kaasik Tabivere võistkonnast. See viis nad pikalt juhtima Sillamäe III võistkonna ees, kus Igor Turkin oli kolmas viie kalaga.\nTeiseks võistluspäevaks valiti uus püügi- ja laagrikoht Omedus. Tuul ei olnud vaibunud, ka valgeid laineharju välgatas sekka. Vesi järves oli tublisti sogasem. Anti start neljatunniseks püügiks.\nTeisel päeval üllatas meeldivalt Ants Punder päeva parima tulemusega, mis tõstis ta kahe päeva kokkuvõttes 6238 punktiga teisele kohale. Esimesel päeval võidukas\nolnud Priit Ernits suutis ka teisel päeval kala kätte saada. See kindlustas talle kahe päeva kokkuvõttes 6660 punktiga Jõgevamaa lahtiste meistrivõistluste võidu. Et Ilmar Kaasik saavutas 5861 punktiga kolmanda koha, läks Tabiverre lausa kolmikvõit.\nKa meeskondlikus arvestuses läks võit 12 521 punktiga samasse paika, jättes teiseks ja kolmandaks kaks Sillamäe võistkonda vastavalt 8772 ja 7219 punktiga. Peipsi Cup 2000 arvestuses viisidki need kaks meeskonda võidu 15 991 punktiga Sillamäele, jättes teise koha 249 vähempunktiga jõgevamaalastele ning kolmanda koha 3363 punkti kogunud Tartu võistkonnale.\nKaladest saadi kätte vaid lutse ja ahvenaid. Esimesel päeval püüdis suurima lutsu (kaal 1889 grammi) Timofei Rubtsov, teisel päeval Ants Punder samuti lutsu kaaluga 1458 grammi.\nOsavõtjad jäid võistlusega rahule. Loodetavasti tullakse veelgi, kui korraldajail indu jätkub ja rahastajaid leitakse.\nTõnissoni tiitli võitis Tartu maadleja Vello Pärnpuu\nPalamusel rassisid rammumehed jaanilaupäeval taas Tõnissoni tiitli nimel. Ka tänavu ei jäänud kohaliku koloriidiga tiitel Paunvere rammumeeste hoida, vaid\nläks kaugemale, sedakorda Tartusse.\nTiitli himustajaid traditsioonilisel rammumeeste jõuproovil, mida korraldab Palamuse spordiklubi vallavalitsuse ja kohalike ettevõtjate toetusel, oli seekord suhteliselt vähe  viis. Üks kohtunikest, kohalik sangpommiäss Ülo Kuusk arvas, et vist said võistlusalad nii rasked valitud, et peletasid mõnegi mehe eemale. Ka kahe viimase aasta Tõnissone, albulast Aare Kabelit ja ellamaalast Urmas Seppa polnud tiitlit kaitsmas. Publikupuudust see-eest polnud.\nPolli ja Pärnpuu duell\nJuba esimene ala, kivide kandmine näitas, et tartlane, Eesti maadluskoondisesse kuuluv kreeka-rooma maadleja Vello Pärnpuu on tulnud Palamusele tõsiste kavatsustega: esikoht läks talle. Sangpommi rebimises tuli Pärnpuul küll Kaarepere spordimehele Raimond Pollile ja saarelasele Peep Pällile, kes mõlemad Tõnissonivõistlusel iga-aastased osalejad, alla vanduda, ent see kolmas koht jäigi tema kehvimaks.\nRomu ümberlükkamises oli tartlane jälle parim. Romuks oli seekord vana Zaporoets. Kuna maanteemuhk tundus liiga kerge olevat, oli sellele külge keevitatud lisaraskus. Paraku jäi enamikul võistlejatest sellise monstrumi ümberlükkamiseks jõudu väheks. Peale Pärnpuu saigi positiivse tulemuse kirja vaid Raimond Poll.\nKuna järgmisedki alad, kahe 81-kilose raskuse tassimine ja sangpommi heitmine kulgesid Polli ja Pärnpuu duelli tähe all (esimese võitis Poll ja teise Pärnpuu), polnud enne viimast ala, auto tõmbamist selge veel miski  tartlane juhtis vaid punktiga. Köie otsa kinnitatud väike veoauto allus aga kõige paremini just Pärnpuu tahtele ja nii oli tema ka üldvõitja.\nTeine koht läks mõistagi Raimond Pollile. Kolmas ja neljas koht oleksid punktide arvu järgi noorima võistleja Raino Polli ja Peep Pälli vahel jagamisele läinud, ent Tõnissonivõistluse reeglid näevad ette, et kaalukeeleks on paremus viimasel alal. Poll juunior tiris auto üle finiijoone kiiremini ja pälvis kolmanda koha, samuti kergema kaalukategooria (alla 80 kg) võitjakarika. Päll oli üldarvestuses neljas ja kergemas kaalus teine, 100-kilone Janar Gröön Viljandist pidi leppima viienda kohaga.\nVõistlejaid autasustati diplomite ja medalitega, parimaid karikate ja rahaliste preemiatega. Tänu kohtunik Ülo Kuuse kiirele tegutsemisele said võistlejad ühiselt ära juua ka ühe vedela lisaauhinna. Nimelt möödus enne viimast ala võistluspaigast pulmarong, millele Kuusk kähku auto vedamiseks varutud köie ette tõmbas ja noorpaarilt pudeli Valget kurge välja meelitas.\n27-aastane põllumajandusülikooli haridusega Vello Pärnpuu jäi võistlusega igati rahule, ainult peopesad olid kõvasti kannatada saanud. Selle raku sain sangpommiga, selle köiega, selle raskuste tassimisega, näitas värske Tõnisson ergutaja ja nõuandjana kaasas olnud maadlustreenerile. Peale treeneri olid Tartu rammumehele kaasa elamas abikaasa ja kergema sangpommi kaalus pisitütar.\nPeale rammumeeste tõsiste rassimiste oli kavas ka rahvalikumaid spordialasid publikule: mehed tõstsid sangpommi, naisedlapsed viskasid vilti, lapsed jooksid kotis ja viskasid märki. Kõige rohkem elevust tekitas aga munaviskevõistlus neiust ja noormehest koosnevate paaride vahel. Ega muna siis valinud, kus ja millal ta katki läks  võistleja peos või pealtvaataja pintsakurevääril.\nVeteranautodel üle Jõgevamaa nuka\nVõidupühal ehk jaanilaupäeval läbis Jõgevamaad marsruudil PaidePärnuViljandiOtepääElvaAvinurmeVõsuTallinn kulgenud vanasõidukite sajandisõit. Peatuse tegid nelja- ja kaherattalised maanteeveteranid Mustvees, Kõnnus ja Tormas.\nKõnnu küla rahvas ootas sajandisõidust osavõtjaid ja koos nendega reisivat Rahvusmeeskoori Vabadussõja lahingupaika püstitatud mälestusmärgi juures, et koos nendega Võidupüha tähistada. RAMi bussi oli Tartus paraku ramminud sajandisõidul osalev MAZ, nii et laulumehed tuli ühe-kahekaupa vanasõidukitele paigutada.\nViies minutis üks mees, nentis RAMi Kõnnust pärit direktor Vello Mäeots meeste saabumisgraafikut jälgides. Lõpuks olid kõik 28 meest ja dirigent Ants Soots siiski kohal ning kui abivallavanem Martin Ambo ja vallasekretär Tiiu Lindsalu olid mälestussambale pärja asetanud, võidi laul lahti lüüa. Kõnnu külaselts pakkus laulumeestele pärast koduõlut ja soolaube.\nTormas juhatas RAM sisse jaanilaupäevase rahvapeo Rahuorus. Parkimisplatsile rivistatud vanasõidukite ümber tungles aga lausa uudistajate meri. Neljarattalisi sõidukeid oli arvata kuus-seitsekümmend, paarkümmend mootorratast veel peale selle.\nAsjatundmatu inimese jaoks olid kõik need mersuvanaisad, Cadillacid ja muud ühtmoodi väärikad. Tallinlasest ZIMiomanik Alar Õige aga väitis, et sajandisõidu kõige vingem riist olevat üks ZIS, mis olla aastakümneid Tallinnfilmi omanduses olnud ja seetõttu peaaegu täiskomplektsena säilinud. Oma 1957. aasta ZIMi originaaliläheduse taastamisega on Õige pidanud hulga vaeva nägema.\nOmal ajal toodi see auto tellimise peale Riiast Tallinna 40 320 rubla eest. Nüüd maksaks GAZi autotehas sama summa dollarites, kui kellelgi oleks nii originaalsel kujul masinat pakkuda, nagu nad oma muuseumi jaoks tahavad, ütles Õige.\nKuigi Tallinnfilmi enam pole, jätkub vanasõidukitele filmitööd ka praegu: Harjumaal Kosel elava Naela-nimelise vanasõidukifanaatikute suguvõsa esindajad kinnitasid, et Eesti vanasõidukite kohta on olemas täpne kartoteek. Üks viiest sajandisõidul osalenud Naelade valduses olevast autost, 1937. aasta Pontiac, mis enne sõda taksoks oli, tegi paar aastat tagasi kaasa näiteks Tallinnas filmitud USA filmis. See tõi autoomanikele üht-teist ka sisse, üldjuhul tähendab maanteeveteranide poputa mine aga üsna suuri väljaminekuid ja ajakulu. Klubisse Unic koondunud fanaatikud sellest ei hooli.\nJaaninädalal oli tuletõrjujatel kaks vaikset päeva\nEelmisel nädalal saabus Jõgevamaa päästeteenistusele viis tulekahjuteadet ja üks appikutse liiklusõnnetusele. Kiirabiväljakutseid oli 173, seda on tavalisest rohkem, kuid pikkade pühade nädala kohta mitte eriti palju.\nNädal algas tulekahjuga Palamuse vallas Ehavere külas, kus põles loomalaut. Kahjutuld saadeti likvideerima Palamuse, Tabivere, Saare ja Jõgeva komandod. Tuli oli haaranud kogu hoone, seepärast alustati kõrval asuvate hoonete kaitsmist. Elumaja ja kaks kõrvalhoonet päästeti, täielikult hävisid loomalauda puitkonstruktsioonid ning lauda otsa ehitatud puusara.\nTeisipäeval põles Laiuse alevikus alajaam. Kesknädalal ja pühapäeval päästeteenistusele väljakutseid ei olnud. Neljapäeval kustutati Põltsamaa vallas Tõrenurme külas põlema läinud abihoonet.\nJaanilaupäeval kell 17.39 teatati maja põlemisest Saare külas. Paarkümmend minutit varem kutsuti päästeteenistus Palamuse valda Nava külla. See osutus teadlikult tehtud valeväljakutseks.\nJaanipäeva teisel tunnil sõideti TabivereElistvere maanteele, kus Opel Asconaga vastu puud kihutanud seltskond vajas autost välja pääsemiseks lõikemehhanismide abi.\nAS Eksar-Transoil on avaldanud, et nende Pajusi vallas Aidus asuvas tanklas on käidud bensiinivargil. Ajavahemikus 16. juuni õhtu kella viiest kuni 19. juuni hommiku kella kaheksani on kütusemahutist varastatud 126 liitrit bensiini 93. Omanik hindab kahju 1033 kroonile.\nTühja majja sisse murtud\nAjavahemikus mullu oktoobrist kuni tänavu 17. juunini on Palamuse vallas Imukveres sisse murtud majja, mille peremees ei viibinud sel ajal Eestis. Avaldaja andmeil on tema maamajast varastatud 200 kg kilet, väiketööriistu, töökindaid, aiatööriistu, Fiskarsi kirves, naelu, kruvisid jne. Kokku arvab kannatanu kahjuks veidi üle 1600 krooni.\nEesti Energia AS Tartumaa Elektrilt on saabunud veel üks avaldus elektri õhuliini varguse kohta. Tindimurru külast Sepa alajaama piirkonnast on ära varastatud 11 postivahet kahejuhtmelist ja kolm mastivahet neljajuhtmelist õhuliini. Avaldaja arvestab varastatud õhuliini metallikoguseks 115 kg ja tekitatud kahjuks ligemale 30 000 krooni.\nVarastati veini, õlut, suitsu\n20. juuni hommikul kella 10 ajal avastati Tabiveres, et sisse on murtud Pumbamaja baari. Kurikael oli lõhkunud aknaklaasi. Baarist oli ära viidud lahjasid veine, pudeliõlut ja tubakatooteid. Täpsustamata andmeil on vargusega tekitatud 1000 krooni kahju.\nKaks meest leiti surnuna\n20. juunil kella 12 ajal leiti Põltsamaa vallast Umbusist surnult Enno (1942). Esialgsel vaatlusel kadunu juures vägivalla tunnuseid ei tuvastatud. Ootamatu surma põhjuse peab selgitama ekspertiis.\nSama päeva õhtul kella 17 ajal leiti VanaJõgeva külast ühest Jõgeva linna elanikulekuuluvast aianduskooperatiivi majast poonuna majaomaniku väimees. 1947. aastal sündinud mehe surnukehalt esialgsel vaatusel vägivalla tunnuseid ei leitud. Juhtunu asjaolud täpsustab kohtumeditsiiniline ekspertiis.\nJõgeval käis varas Carmeni baaris\nÖöl vastu 19. juunit murti Jõgeval sisse Carmeni baari. Varas sai sisse läbi lõhutud akna. Omaniku andmeil on varastatud alkoholi ja tubakatooteid umbes 1500 krooni väärtuses.\nPatjala surnuaial pätti tehtud\nArvatavasti rohkem kui kaks nädalat tagasi tehti pätti Jõgeva vallas Patjala külas asuval vanal kalmistul. Haudadel olid ümber lükatud mõned väiksed nimeplaadid ja maa seest välja tõmmatud 56 risti. Plaate ega riste lõhutud ei olnud ja muud vandaalitsemist surnuaial esialgu ei tuvastatud.\n21. juunil kutsuti politsei välja Vaiatusse, kus purjus naine kaebas, et mees ei lase teda sisse.\nMustveest teatati, et Jõhvi maantee ääres magab purjus mees. Politseipatrull leidis, et väsinud joodik on Viktor Abla, keda kodused juba otsima olid hakanud.\nLohusuu vallast Vilusi külast teatati, et Peipsi kaldal on laip.\nSadala alevikust teatati, et keegi üritab varastada jalgratast.\nÖöl vastu 16. juunit ärandati teatavasti Luua asulast sõiduauto Opel Ascona. Asjas kahtlustatav varem kohtulikult karistatud noormees tegi sellega avarii ja ärandas seejärel Tartust Moskviti. Purjus mehehakatise sõit lõppes seegi kord väga kähku: ta sõitis Moskvitiga kivi otsa ja jäi selle peale autopõhja pidi kinni. Autol suuremat\nhäda ei olnud, aga kivi pealt ära sõita ka enam ei saanud.\n10.14. juunini tabati purjuspäi autoroolist Koit Aamisepp (1951), Margus Vendelin (1974), Mait Kadak (1971), Reinald Kurvits (1943), Kersti Lehismaa (1971), Rait Ehaste (1980), Margo Puusta (1972), Artur Lall (1974), Viktor Abla (1976), Urmas Raudsepp (1972), Heiki Üleoja (1980), Toivo Kesküla (1962), Sirje Pumper (1954), Egon Veskiväli (1961), Andres Ode (1951), Janel Liiv (1981).\nJaanipäeva õhtul kella poole üheksa paiku eksis purjus seltskond autoga sõites Jõgeva vallas Paduveres võõrasse õue. Autoga manööverdades sõideti aga peremehe lillepeenrasse. Peremehe arupärimisele vastati ülbuste, ebatsensuursete sõnade ja ähvardusega, et paneme maja põlema. Lisaks avaldasid nad kinnipidamisel politseipatrullile vastupanu.\nViidi loomade jooginõu\nKahjuks jätkuvad alumiiniumivargused. Ööl vastu esmaspäeva viidi Põltsamaa vallas Mõhkkülas ühe talu karjamaalt ära loomade jooginõu. Tuhandeliitrine veemahuti maksab kannatanu andmeil 1200 krooni.\nPurjus mees tulistas vaatlustorni\nJaanipäeva õhtu eel laskis üks purjus mees Tabivere vallas oma kodus 5,6 mm vintpüssist õllepurke. Kas oli seda lõbu 1,6 promillise alkoholijoobega mehe jaoks liialt vähe, aga järgmisena tulistas mees umbes 200 m kauguselt Elistvere loomapargi vaatetorni. Mehe relval oli peal ka optika ja ta nägi, et torni all on inimesed, aga ikkagi tulistas. Relv ei ole politseis registreeritud.\nÜks äsas teist noaga\nPühapäeva õhtul lõi Mustvees üks mees teist noaga kätte. 1953. a sündinud meest lõi tema maja koridoris noaga kätte 1960. a sündinud Viktor. Noahaava saanud mehele osutas arstiabi Mustvee kiirabi.\nMasinatest varastati kütust\nJaanipäeva õhtul kella 19.45 paiku käidi Pajusi vallas Tapiku rabas seal olnud masinatest diislikütust varastamas. Rabas seisnud ASi TaraTorf kolmest traktorist ja ühest ekskavaatorist ammutas varas välja 600 liitrit kütust.\nAutos sai vigastada neli inimest\nPühade nädalavahetusel oli mitu liiklusõnnetust, inimesed said vigastada ühes õnnetuses. 24. juuni öösel kella 1.35 paiku juhtus raske liiklusõnnetus Tabivere vallas Elistvere külas LähteElistvere maantee 5,8 km. Ebaõigelt valitud kiiruse tõttu paiskus teelt välja sõiduauto Opel Ascona ja sõitis vastu puud. Juht ja kolm autos olnud inimest said vigastada ning toimetati Maarjamõisa haiglasse. Autot juhtis Tõnu (1968) Maarjast. Kas juht oli kaine, selgub hiljem haigla andmeil.\nEskus maja 12 juures on lõhutud telefoni harukapp, aga midagi varastatud sellest ei ole.\nKasepää vallas Raja alevikus ründas koer jalgrattureid.\nKell 12.40 sõitis Põltsamaa vallas Rõstlas auto teelt välja, inimesed viga pole saanud, auto on mõlgitud.\nJõgeval Leegi poe lähedal magab joodik.\nÖösel on Tabivere vallas Valgma külas sõidetud külge talu juurde pargitud traktorile.\nJõgeval Suur tn 60 juures on lärmakas seltskond, segab kõrvalmaja elanike rahu.\nPala vallas Punikveres ei lase mees naist koju sisse.\nJõgeval Tellise tn 1 maja juures kell 22.20 karjutakse ja rikutakse rahu.\nAdavere tanklas norivad kaks meest tüli.\nMaarja lauluväljakul laamendavad purjus noormehed.\nKodaveres Pootsmani baaris norivad purjus noormehed tüli.\nSiimustis teemaja juures peksab mees naist.\nJõgeval Kruusa ja Kivi tänava nurgal on purjus mees jalgrattaga pikali.\nPedja jõest püütakse ebaseaduslikult vähki.\nJõgeva raudteejaama juures on joodik.\nPõltsamaal Igamehe pubi juures on joodik.\nJõgeval Jaama tänaval põllult on kartuleid varastatud.\nJõgeva linnas Pae kauplusest häire.\nKahel noormehel on TartuAegviidu rongil mobiiltelefonid ja nahkvest ära võetud.\nJõgeva häirekeskusele, et Adavere bistroo juures käib kaklus.


Ravimite tarneraskuste ennetamiseks vajab riik iganädalast ülevaadet hulgimüüjate laoseisudest – Arst.ee portaal\nRavimite tarneraskuste ennetamiseks vajab riik iganädalast ülevaadet hulgimüüjate laoseisudest\nAsud siin:Home/Ravimite tarneraskuste ennetamiseks vajab riik iganädalast ülevaadet hulgimüüjate laoseisudest\nRavimite tarneraskuste ennetamiseks vajab riik iganädalast ülevaadet hulgimüüjate laoseisudest\tJaan Normak\t2020-06-13T08:36:54+00:00\nSotsiaalministeerium saatis kooskõlastusringile ravimite hulgimüügi tingimuste määruse muudatuse, millega pannakse suurema turumahuga ravimite hulgimüüjatele kohustus esitada ravimiametile iganädalasi ülevaateid ravimite laoseisu kohta Eestis. Muudatus on vajalik, et ennetada ravimite tarneraskuste tekkimist ja leevendada nende mõju patsientidele.\n„Ravimite jätkuv kättesaadavus on olnud äsjase kriisi lahendamisel olulise tähtsusega. Kuna paljud riigid on COVID-19 pandeemia tõttu jätkuvalt hädaolukorras ning uue puhangu tekkimise oht püsib võib ravimite vajadus ootamatult suureneda ning tarned takerduda seoses häiretega transiidikoridorides või logistikas. Seega on piisavalt sage infovahetus ravimite laoseisu kohta Eestis väga oluline, et vajadusel riigi tasandil sekkuda,“ ütles sotsiaalminister Tanel Kiik.\nEriolukorra ajal oli suurematel hulgimüüjatel kohustus esitada laoseisu aruanne igal tööpäeval. Kavandatud muudatusega pannakse suurematele hulgimüüjatele kohustus esitada laoseisu aruandeid seniste kvartaalsete aruannete asemel kord nädalas. Täiendav andmete esitamise kohustus pannakse ravimite hulgimüügi tegevusloa omajale, kelle eelmise aasta osakaal ravimiturul moodustab vähemalt 10% humaanravimite turumahust vastavalt Ravimiameti avaldatud statistikale. Nii on esindatud suurem osa humaanravimite turumahust.\n„Pidev ülevaade ravimite laoseisudest võimaldas eriolukorra ajal vältida mitmete ravimite tarneraskustesse sattumist ning osutus ravimiametile vajalikuks töövahendiks ravimite kättesaadavuse tagamisel,“ ütles minister Tanel Kiik. „Laoseisu iganädalane esitamine võimaldab ravimiametil jälgida muutusi ravimivaru mahtudes ning hinnata muutusi ravimite kättesaadavuses, et võtta vajadusel tarneraskuste ennetamiseks kiiresti kasutusele vajalikke meetmeid.“


Sotsiaalminister Tanel Kiik kohtus WHO peadirektoriga | Sotsiaalministeerium\nAvaleht Uudised Sotsiaalminister Tanel Kiik kohtus WHO peadirektor...\nKolmapäev, 12. juuni 2019 - 15:52\nMinister tõstis kasvava globaalse probleemina esile väärinfo levikut veebis ja sotsiaalmeedias, mis on tinginud ebaravi pealetungi ning vaktsineerimisega hõlmatuse languse.\n„Eestis on liiga vähe inimesi selleks, et jätta osa neist ravivõimaluseta. Seepärast peame kaaluma ravikaitse laiendamise võimalusi. On riigi väärikuse küsimus, et tervishoid oleks kättesaadav ja taskukohane kõigile Eesti inimestele,“ ütles minister Tanel Kiik. „Oluline on seejuures panustada just ennetusse ja tervisedendusse, mis võimaldab sekkuda varem ning ennetada haiguste süvenemist.“\nSamuti oli kohtumisel jutuks ravimite kättesaadavus. „Ravikindlustuse eelarve piiratuse tõttu on Eesti, nagu ka paljud meist jõukamad riigid, silmitsi olukorraga, kus me ei saa oma inimestele alati uusi ja innovatiivseid ravimeid võimaldada. See omakorda tõstatab palju küsimusi ja paneb riigi keeruliste valikute ette,“ ütles minister Tanel Kiik. „Tervitame WHO initsiatiivi tuua ravimiturule rohkem läbipaistvust nii ravimite hinnastamise kui patentide osas, et parandada riikide positsiooni hinnaläbirääkimistel ravimitootjatega. Maailma terviseassambleel mai lõpul vastuvõetud resolutsioon ravimituru läbipaistvuse suurendamiseks on oluliseks teetähiseks.“


Teenindus- ja kaubandustöötajad hakkavad JYSKi kauplusi boikoteerima - Kaubandus\nTeenindus- ja kaubandustöötajad hakkavad JYSKi kauplusi boikoteerima\nEesti Teenindus- ja Kaubandustöötajate Ametiühing (ETKA) otsustas eilsel juhatuse koosolekul korraldada üleriigilised boikotiaktsioonid JYSK kauplusteketile. Aktsiooni korraldamiseks moodustati aktsioonitoimkond.\nJUSK Linnen`n Furniture kauplusteketi töötajad on käesoleval aastal kannatanud tööandja diskrimineeriva ja rõhuva suhtumise all, mil tööandja on kohelnud töötajaid üleolevalt ja alandavalt, kasutades oma mõjuvõimu, vahendas Postimees.\nLisaks diskrimineerivale kohtlemisele on ametiühing läbirääkimistel tööandja esindajatega korduvalt juhitud tööandja tähelepanu töötajate õiguste rikkumisele, töölepingute ja töösisekorraeeskirjade vastuoludele.\n«Konstruktiivne lähenemine läbirääkimistel tööandjaga ei ole andnud soovitavaid tulemusi ning töötajate diskrimineerimine võtab üha julgemaid pöördeid,» sõnas ETKA esimees Elle Pütsepp, selgitades aktsioonide korraldamise tagamaid.\nAktsioonid korraldatakse Tallinnas, Tartus ja Pärnus asuvate JYSKi kaupluste vahetus läheduses.


Netanyahu: Iisrael lükkab valmiva Iraani tuumakokkuleppe tagasi - DELFI\nNetanyahu: Iisrael lükkab valmiva Iraani tuumakokkuleppe tagasi\nFoto: Abir Sultan, AP\nIisrael lükkab kategooriliselt tagasi kokkuleppe, mida töötatakse välja Genfis peetavatel Iraani ja suurriikide tuumakõnelustel, ütles peaminister Benjamin Netanyahu reedel.\n"Tegemist on väga halva leppega. Iisrael lükkab selle kategooriliselt tagasi," ütles juudiriigi valitsusjuht Tel Avivis Ben Gurioni rahvusvahelises lennujaamas enne kohtumist riiki naasnud USA välisministri John Kerryga, teatab AFP BNS-i vahendusel.\nNetanyahu sõnul saavutab Teheran "sajandi kokkuleppe".\nNeljapäeval alanud kahepäevane kõnelusvoor P5+1 (USA, Venemaa, Hiina, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Saksamaa) ja Iraani delegatsiooni vahel on teine kohtumine vähem kui kuu aja jooksul. Suurriigid on väljendanud kõneluste osas mõõdukat optimismi ning lootust, et tuumalepe Teheraniga võib olla viimaks silmapiirile kerkimas.\nTeateid kokkuleppele jõudmisest või leppe üksikasjadest seni avaldatud ei ole.\nLääs ja Iisrael kahtlustavad Teherani tuumarelva väljatöötamises. Teherani sõnul on tuumaprogramm rangelt tsiviilotstarbeline.


intervjuu – Rahapuu portfell\nIntervjuu – Oosmo\n2. sept. 2013 2. sept. 2013 1 kommentaar\nOma panuse sotsiaalpanganduse arengusse oli nõus andma isePankuri kasutaja Oosmo. Taaskord on pakkuda palju põnevat lugemist ning näha kellegi teise investori mõtteid ja kogemusi kogukondliku laenamise teemadel. Iga intervjuu on kulda väärt lugemine algajatele investoritele sotsiaalpanganduses. Aitäh Oosmole!\nKuidas jõudsid sotsiaalpanganduses investeerimiseni? Kas kuulsid reklaami raadiost või telekast, sõber soovitas või ise\nleidsid sellise võimaluse?\nEga ei mäletagi. IP (isePankur) oletan, et TV reklaamist. OR (Omaraha) IP foorumist.\nMillistel sotsiaalpanganduse platvormidel oled tegev olnud ja kas mõnes neist oled aktiivne ka praegu: Omaraha.ee,\nisePankur.ee, mõni muu välismaine platvorm?\nAinult OR (ca 1,5 a) ja IP (ca 3,5 a).\nKui kaua aega oled olnud tegev sotsiaalpanganduses investorina?\nOR (ca 1,5 a) ja IP (ca 3,5 a)\nSõbrale raha laenamine võib teine kord lõppeda nii rahast kui sõbrast ilma jäämisega. Kuna sotsiaalpangandus viljeleb just sellist sõbralt-sõbrale laenuandmise võimalust, siis mis motiveeris katsetama sotsiaalpanganduse võimalusi raha kasvatamiseks?\nKorralik lepinguline tagatis ja väikeste summade investeerimise kaudu riskjagamise võimalus. Ka portaali poolne võlanõudluse protsess, mis eristab seda olulisel määral nö. sõbralt sõbrale laenamisest. Ka tohutult suurem kliendibaas.\nSotsiaalpanganduse üheks võluks on vastavalt oma riskitasemele sobilike lepingute valimine kas põhiturult või järelmüügist. Selleks on loodud erinevad krediidigrupid vastavalt vaba rahavoo suurusele ning maksehäiretele. Millise profiiliga lepingutesse eelistad raha paigutada?\nInvesteerin kõikidesse gruppidesse, kuid vastavalt riskitasemele on nii taotletav intress kui investeeringu summa erinev.\nInvesteerimine läbi sotsiaalpanganduse on küllaltki väikese kapitalivajadusega: investeerima saab hakata alates viiest eurost. Siiski on palju neid, kes investeerivad 50€, 100€ ja isegi 200€ laenulepingu kohta. Millist taktikat ise kasutad ning miks just nii?\nInvesteerin summasid 10 – 50 euroni, st püüan aktiivselt riski hajutada.\nTootlusnumbriteks reklaamitakse ühes portaalis üle 16%, teises kuni 40% aasta baasil. Kas sellised numbrid on pigem\nmüüt, või on selline tulemus võimalik ka reaalselt saavutada (aastatootlus vahemikus 16-40%)? Kas oma portfelli saavutatud tootlusega oled rahul?\nOlen tootlusega rahul – kumuleeruv neto aastatootlus kahe portaali kohta on üle 13% (viimane aasta 25,5%), investeeritud kapitali neto aastatootlus IPs üle 5% (10,2%), OR üle 9% (13%). See on praegusel hetkel parem teistest mulle kättesaadavatest investeeringu varaklassidest.\nTihtipeale loome investeerimisel enesele teatud raamistiku. Näiteks viia portfell teatud päevade arvuga väärtuseni x eurot või kasvatada aktsia hinda börsil 20% ja siis väljuda. Kas oled portfelli loomisel enesele mingisuguseid eesmärke seadnud? Mis need olla võiks?\nOn sätestatud aastaeesmärgid – tootlus kõrgem kui eelneval perioodil, investeeringu mahu kasv ca 2 korda.\nKas Sinu portfelli väärtus ületab või jääb alla 1000 euro piiri?\nÜletab mitmekordselt 1000 euro piiri.\nNäiteks isePankuris viiakse praegu agaralt läbi uusi muutuseid: järelmüügi võimaluse tekkimine, Soome turule laienemine ning üleüldise teenuse parendamine. Kas oled tehtud muutustega rahul või ootaksid veel suuremaid\nPigem ootaks IPst teatava (äri)stabiilsuse teket – pidevad vähekatsetatud (ja hilisemate vabandustega) muutused loovad ebakindlust. Aga eelkõige ootan portaali kasutusmugavuse olulist tõusu – portaal on selles osas väga kohmakas ja ebamugav kasutada. Võiks õppida ORlt, kus on algusest peale küllalt hea kasutusmugavusega stabiilne portaal – näha et omanikud loodavad teenida kasumit (mis omakorda loob kindlustunde portaali (ja investeeringu) säilivuse osas. Sest kõige suurem investeerimisrisk on ikkagi portaali haldajaga seotud. Kui IP suudaks seda rohkem maandada, siis võiksin investeeringuid oluliselt suurendada. Praegu püüan seda riski mingil määral hajutada OR ja IP ca võrdse investeeringu mahuga.\nAasta-kaks tagasi oli USA-s väga aktiivseks liikumiseks „Occupy Wall Street“. Sellega üritati vastu astuda pankadele ja finantsmaailmale. Kogukondlik laenamine on oma olemuselt aga täiesti vastupidine, kui silmas pidada „pankade nuumamise“ teesi. Kas Sinu jaoks on sotsiaalpanganduses tegutsemine võimalus raha teenida või on siin ka filosoofilised ideed juures ning inimeselt inimesele laenamine on tulevikumuusikaks?\nPuhtalt kasumitaotlusega investeerimine.\nLõpetuseks paar kiiret küsimust:\nKui tihti loed Rahapuu blogi?\nPole kunagi lugenud\nMilliseid raamatuid, artikleid, veebilehti soovitaksid algajale investorile investeerimismaailmaga tutvumiseks?\nIse jälgin jooksvalt majandust ja huvipakkuvate ettevõtete seisundit ajakirjandusest, pankade investeerimiskommentaare…\n1. sept. 2013 2. sept. 2013 2 kommentaari\nRahapuu blogi teise intervjuu viisime läbi isePankuri kasutajaga Svensson. Palju huvitavaid mõtteid ja ideid edaspidiseks! Aitäh Svenssonile! 🙂\nKuidas jõudsid sotsiaalpanganduses investeerimiseni? Kas kuulsid reklaami raadiost või telekast, sõber soovitas või ise leidsid sellise võimaluse?\nP. Tomberg (toim. – isePankuri kaasasutaja) tutvustas Eesti esimest sotsiaalpanganduse lehekülge LHV investeerimispanga foorumis. Selle tutvustuse järgselt liitusin Sõbralaen kontoga, mis hiljem muudeti Isepankuriks. Omarahale kui konkurendile viitas P. Tomberg hoopis Sõbralaenu foorumis.\nMillistel sotsiaalpanganduse platvormidel oled tegev olnud ja kas mõnes neist oled aktiivne ka praegu: Omaraha.ee, isePankur.ee, mõni muu välismaine platvorm?\nOlen tegev ka teistes Eesti sotsiaalpanganduse kontodega nagu Omaraha. Tegin konto ka näiteks rahakott.ee ja laen.ee portaalis, kuid seal aktiivselt tegelema ei hakanud. Välismaiseid analooge ei ole kasutanud, kuid olen põgusalt tutvunud.\nInvestorina olen sotsiaalpanganduses tegev olnud 4a ja 5 kuud.\nEsmapilgul oli peamine ajend uudsus ja proovimise soov. Hiljem on muutunud selline investeerimine kireks ja hobiks.\nÜldine eelistus on krediidigrupp 1000 või 900 (Isepankuris) või üle 800 (Omaraha). Samas ei välista see investeerimist ka teistesse gruppidesse, teatud osa portfellist on ka madalama skooriga grupi laenudes.\nKasutan investeerimisel summasid vahemikus 40-100€, vahel ka sellest väiksemat ja suuremat summat. Miks sellised summad, see tuleneb võimalikust viivise arvutamise iseärasusest. Liiga väikse investeeringu korral lühema ajalise viivituse eest viivist ei laeku. Teine põhjus on portfelli suuruses, laenutaotluste arv ei ole piisav 5€ pakkumiste korral kogu portfelli investeerimiseks.\nTootlusnumbriteks reklaamitakse ühes portaalis üle 16% (isePankur), teises kuni 40% (Omaraha) aasta baasil. Kas sellised numbrid on pigem müüt, või on selline tulemus võimalik reaalselt saavutada (aastatootlus vahemikus 16-40%)? Kas oma portfelli saavutatud tootlusega oled rahul?\nTõenäoliselt on portaalides reklaamitud tootlused võimalikud ja vähestel on see ka õnnestunud. Ka endal oli arvutuslik tootlus ligilähedane 40 protsendile. Samas on väike tõenäosus, et selline tootlus säilib pikaajaliselt (mitte ka võimatu). Isiklikud tootlus numbrid erinevates portfellides XIRR metoodika järgi 14-22%. Portfellid ka erineva ajahorisondiga Isepankuris üle 4aastase ajalooga portfell 14% ja üle aastase ajalooga portfellil 20%. Omaraha portfellides seis vastupidi 2a ja 3k tootlus 22% ja üle aastase ajalooga portfellil 18%.\nTootlusnumbritega ei ole rahul kuna XIRR metoodika (liiga optimistlik) erineb liiga suurelt kassavoo alusel arvutatava tootlusega. Viimasel juhul kantakse viivises laenud kiiremini kulusse, kuid tagastumise kiirus ei ole piisav, et täielikult kompenseerida uute viivislaenude mõju.\nPõhiline raamistik on investeerida võimalikult „all in“ ehk raha osakaal portfellis püsib madal. Rahavooline eesmärk pikaajaliselt on saavutada 500€ intressitulu kuus.\nPortfelli väärtus on üle 1000€.\nNäiteks isePankuris viiakse praegu agaralt läbi uusi muutuseid: järelmüügi võimaluse tekkimine, Soome turule laienemine ning üleüldise teenuse parendamine. Kas oled tehtud muutustega rahul või ootaksid veel suuremaid muutuseid?\nAutomaatpakkumiste loomine ja järelmüügi võimalus on väga positiivne ja pikka aega oodatud muudatused. Samas on Soome turule laienemine olnud ootamatu, eriti automaatpakkumiste valguses. Ka seadusandlik pool on Soome turul oluliselt erinev. Tõsi Isepankuris on ka varem mitmeid suuremahulisi muutusi olnud ja need on üldiselt positiivsed, kuid järjest enam peab usaldama nn automaati kuna investorile avaldatav info maht väheneb. Viimast ei saa kahjuks lugeda positiivseks. Automaadi usaldamisel läheneb tootlus portaali keskmisele, mis on positiivne nendele, kelle tootlus on jäänud keskmisest madalamaks.\nHetke suundumuseks saab pidada ikka raha teenimise eesmärki kuna laenude intressid on kõrged. Kogukondliku panganduse mõttes võiksid laenuintressid olla madalamad, kuid senine turundus (loe: kiirlaenajate refinantseerimine) kahjuks ei võimalda madalamaid intresse pakkuda. Teisalt sotsiaalpanganduse investorid on varem saanud küllalt suuri summasid laenata mõistlikumal intressi tasemel (10-15%).\nOlen kaks korda lugenud.\nSoovitaksin LHV panga raamatukogu.\n28. aug. 2013 29. aug. 2013 2 kommentaari\nMõned päevad tagasi pakkus Rahapuu blogi lugeja välja idee, et võiksime võtta ühendust mõne kogenenuma investoriga, et pidada investeerimise teemadel maha üks pisikene vestlus. Sellele üleskutsele ei jätnud me reageerimata ning täna on mul kõigile lugejatele meeldiv võimalus pakkuda lugeda esimest küsimus-vastus stiilis lugu.\nPihtide vahele võtsime isePankuri foorumist tuttava investori TäPe. Põnevat lugemist!\nAlustame seda usutlust võib-olla kõige olulisemast küsimusest üldse: kui kaua oled investeerimisega tegelenud ning milliseid valdkondi oled eelistanud ja miks?\nVäga palju investeerimisega tegelenud ei olnud. Ammusel ajal sai proovitud neid investeerimismänge, kus nö mängurahaga börsidel mängisid ja siis võitjad said päris rahalised auhinnad. Välismaa omasid mängisin ca 13+ aastat tagasi. Eesti omasid ei ole proovinud. Muus osas hetkel tühjus, kuid tuleviku jaoks on mõtteid mõlkumas, ainult rahapuudus on hetkel takistuseks. Isepankuris alustasin investeerimist 2009 suve lõpus.\nKas oled sotsiaalpanganduses veel tegev või oled selles valdkonnas investeerimistegevuse peatanud ja miks?\nHetkel olen selle tegevuse peatanud. Endal hetkel rahavajadus ja pidevalt viin tagasimakstavat raha välja. Kunagi kaugemas tulevikus, kui endal suurem rahapuudus üle läheb, siis plaanin tagasi tulla.\nKas Sa mäletad oma emotsioone kui esmakordselt kuulsid sotsiaalpangandusest? Või oli see ootamatu „avastan ja kohe investeerin“ käik ning mingisugust pikemat järelemõtlemise aega ei vajanudki?\nNagu enamus asju, kuulsin sellest tuttava kaudu (kuigi mingit reklaami olin vist ka varem näinud/kuulnud, aga ma selle suhtes päris immuunne enamasti). Paar päeva uurisin asja ning siis hakkasin juba investeerimisega tegelema. Pikalt otseselt mõtlema ei pidanud, panga poolt pakutud intressid olid olematud ja tol hetkel oli natuke vaba raha samuti.\nSageli soovitatakse otsida iseenda paremaks harimiseks endale mentor. Kuidas Sinul mentoriga oli – kas keegi juhendas või olid pigem üksik hunt?\nPaar näpunäidet tuttav andis, aga üldiselt üksik hunt. Natuke aega kõrvalt mängu jälgida ja saab selgeks kuidas asi käib.\nKui numbritesse pisut rohkem süveneme, siis kas sotsiaalpanganduses investeerimise tipuhetkel oli Sinu portfell väärt alla või üle 1000 euro?\nSee number oli üle 10x suurem.\nKas saavutatud tootlus vastas Sinu eesmärkidele, või leiad, et mõnes muus valdkonnas oleks selle rahaga saanud midagi suuremat korda saata?\nTol hetkel oli ta piisavalt tootlik, praegusel hetkel leiab valdkondi, kus saab suuremat ja kiiremini korda saata. Samas on riskid igal pool ja kõiki mune ei tasu ühes korvis hoida, ehk kui võimalik, siis tuleb tegutseda mitmel rindel.\nInvesteerimismaailmas manitsetakse tihtipeale oma emotsioone kontrollima ning ootamatuseid vältima. Näiteks mingisugusel suuremal laekumistepäeval kasvab viivislaenude osakaal portfellis 5% pealt 20% peale, sest paljud laenajad ei ole suvatsenud arveid maksta. Kuidas sellistel keerulistel hetkedel ise toimisid ning millised emotsioonid Sind nendel ajahetkedel valdasid?\nNagu alati, esimesi laene jälgid tähelepanelikult, hiljem aga suurt tähelepanu otseselt sellele ei pööra ja loodad IP tegutsemisele. Mul on kokku ca 900 laenu antud ja viivises on päris paljud, kui ma selle pärast kogu aeg pead valutaksin, siis jääks mul halle ajurakke paaaaaalju vähemaks.\nTäna on Eesti suurim sotsiaalpanganduse platvorm isePankur läbi viimas palju olulisi muudatusi portaali töös. Aasta alguse poole tutvustati järelturgu, nüüdseks on laienetud teenuse pakkumisega Soome turule ning kuuldavasti hakatakse läbi viima investoritele suunatud motivatsiooniprogrammi (platvormi arendus investoritele soodsamas suunas). Milliseid emotsioone ja arvamusi need käigud Sinus kui investoris on tekitanud?\nEks vigu ole palju tehtud. Soome poolelt tulevad laenutaotlused on küll sellised, mis siin kuidagi läbi ei läheks. Hetkel pole ka võimalik automaatpakkujatel Soomet välistada ja see on paljud investorid marru ajanud. Lähiajal lubati küll selline filtreering lisada. Kuna ise hetkel ei investeeri, siis väga kõva häälega sel teemal sõna ei võta, kuid kui tegeleksin, siis oleksin päris tige. Järelturg on selline pole liha ega kala hetkel minu jaoks. Seal müüvad need, kes teevad ühte taotlusesse 10 pakkumist ja ostavad need, kes seetõttu löögile ei pääsenud. Samas pankrotis laene seal müüa ei saa, ainult aktiivseid ja isegi minul näiteks ei ole mõttekas neid aktiivseid laene seal müüa, raha tiksub nende pealt niikuinii.\nKui tuleme korra tagasi portfellihalduse juurde, siis millistesse laenulepingutesse eelistasid investeerida ning kuidas Sa üldse laenutaotluseid analüüsisid?\nVaatasin üldiselt taotleja vanust, elukohta, riigikeele oskust, laenu soovi põhjendusi jms. Riigikeelt mitte diskrimineerimise tõttu, vaid juhuks kui inimene jääb töötuks, kui head väljavaated tal ainuüksi keeleoskuse kohapealt oleks uus tööots leida. Eks nagu enamasti kõigepealt vaatad intressi ja seejärel muid asju. Kuid olen ka odavama intressiga andnud teatud eesmärkide nimel. Kunagi oli ju probleem selles, et ei olnud laenajaid ja seetõttu ei olnud ka väga suurt valikut kuhu laenata. Praeguseks hetkeks seda probleemi enam väga ei paista olevat.\nEesti sotsiaalpanganduse turul laenatakse raha enamasti 15 – 40 protsendilise aastaintressiga laenujäägilt. Kas sellised intressid on jätkusuutlikud meie majanduskeskkonnas?\nKuidas nüüd võtta. Meil siin nagunii röövkapitalism kõrgeimal tasemel ja pankadelgi on tarbimislaenud 15-25% kandis. Samas majandus ja palgad hetkel kasvavad ja vajadusel saab hakkama. Kõige parem on üldse ilma laenudeta elada, kuid enamasti pole see võimalik.\nLähme korra kujutletavasse fantaasiamaailma ning Sulle antakse 10 000 eurot eesmärgiga investeerida see kas a) hoiusele pannes, b) sotsiaalpanganduses, c) börsil, d) kinnisvaras, e) väärismetallides. Kui peaksid kogu raha kümne aastase perspektiiviga investeerima vaid ühte valikusse neist viiest, siis millise valiku teeksid ja miks just sellise?\nHoiusele ei paneks kindlasti. Hea meelega jagaks paariks jupiks ja paneks mitmesse kohta (varem mainitud seik, et ei tasu hoida kõiki mune ühes korvis). Pikas perspektiivis on ka kinnisvara hindadel suurt potentsiaali oodata, kuna lühiajalised tagasilöögid ei peata pikas perspektiivis olevat kasvavat trendi. Samas 10 000€ mingit kinnisvara otseselt ei saa, seega paneks selle sotsiaalpangandusse pöörlema.\nSotsiaalpanganduse üks suur pluss on väike kapitalivajadus – investeerima saab hakata juba alates viiest eurost. Millise summa soovitaksid inimesel oma netokuupalgast investeerida igakuiselt sotsiaalpanganduses?\nSellele otsest soovitust ei ole ja ei saagi anda. Investeerida tuleb seda raha mis on hetkel „üle“ ja mis ei oleks esmased tagavara varud vaid pigem sekundaarsed juba. Kui peaks töötuks jääma, et ei peaks KOHE hakkama välja võtma (halvemal juhul isegi peale maksma), vaid saaks ka oma varudest veel hakkama ja siis vaadata kas hakata IP-st raha jupikaupa välja võtma tehtavate tagasimaksete hulgast. Mina viimased 2 aastat näiteks ei kandnud üldse IP-sse raha juurde ja keerutasin seda raha, mis tagasimaksetest tuli. Tipphetkedel oli mul teenitav intressitulu üle poole minu kuupalgast, mis ma saan tööl käies. Praeguseks hetkeks on see aga juba vähem kui 20%, kuna pole üle aasta aja investeerimisega tegelenud. Samas koos põhiosa tagasimaksetega on see endiselt ca 50% minu kuupalgast rahavoolu. Raha väljaviimise tõttu on see summa küll pidevalt vähenev, kuid siiski olemas. See annab parema kindlustunde homse osas, et mingigi rahavool on olemas juhul, kui peaks midagi ootamatut juhtuma, ehk kõik rahakraanid ei ole kohe automaatselt kinni. See on ka üks põhjus miks „üleliigset“ raha investeerida.\nKirjutasin mõni aeg tagasi, et minu meelest tuleks rõhku panna kolmele elemendile: eesmärkide seadmisele, nendele fookuse seadmisele ning emotsioonide taltsutamisele. Kas sul on endal äkki mõni hea õpetussõna, mille järgi toimid?\nEi tasu stressi minna asjade pärast mille üle endal kontroll puudub ja mida enam muuta ei saa.\n1) Kui tihti loed Rahapuu blogi?\nEi ole kunagi lugenud.\n2) Milliseid raamatuid, artikleid, veebilehti soovitaksid algajale investorile investeerimismaailmaga tutvumiseks?\nEi oska samuti midagi soovitada. Uurigu ja vaadaku selle keskkonna (kus plaanitakse investeerima hakata) vanade olijate soovitusi/õpetusi/näpunäiteid. Eriti nende endi foorumis vms.\nRahapuu blogi poolt suur aplaus TäPe’le. Jääme ootama uusi usutlusi järgmiste investoritega! Kui Teil on küsimusi, mida sooviksite esitada investoritele, siis andke sellest teada kas Facebookis Rahapuu kommuunis, või artikli alla kommentaariga.


Kasutatud Mantis 9010 kraanad müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Kraanad > Mantis > Mantis 9010\nKasutatud Mantis 9010 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud kraanad mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Mantis 9010 kraanad grupeeritud mudeli järgi.\nMantis 9010 specs\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Mantis 9010 kraanad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Mantis 9010 kraanad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Raskelt haige Carl Danhammer: Jumal, kurat, ei võta mind! |\nRaskelt haige Carl Danhammer: Jumal, kurat, ei võta mind!\n“Mis läinud, see läinud ja ma ei kahetse midagi!” põrutab rasket maksahaigust põdev skandaalne ärimees Carl Danhammer. Aasta tagasi ütles Carl Danhammer (53): “Minu aeg siin ilmas hakkab otsa saama. Kui ma jõulud ära näen, on hästi.”\n“Tänu arstidele olen veel elus. Ootan uut maksa,” lausub Carl. “Homme lähen jälle vastuvõtule, kümme liitrit vett tõmmatakse välja. See kõht siin, näe, on kõik vett täis! Olen olnud kolm-neli korda surmasuus ja koomas. Aga jumal ei taha mind! Näe, kurat, ta ei võta mind ära!”


Kuidas Teha Tegelikke Raha Uuringutega | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kuidas Teha Tegelikke Raha Uuringutega\nKuidas Teha Tegelikke Raha Uuringutega\nSiin on kogutud värske ajakohastatud nimekiri mõnest parimast veebipõhisest uuringu saidist, kes maksavad küsitlejatele tõesti rahalisi hüvesid, kinkekaarte või punkte, mida võidakse kasutada hüvede nõudmiseks. Ja arva ära mis? Uuringute nimekiri on siin täiesti tasuta. Loomulikult on palju rohkem õiguspäraseid uuringukohti, kus küsitlejad teevad reaalseid raha või teenivad kingitusi. Lihtsalt "Google" uuringud sularahas. Võtab natuke katset ja viga ning aega tegeliku tehingu leidmiseks. Vaadake järgmist küsitlusnimekirja.\nZoom Panel (zoompanel.com) on veebipõhine küsitlussait, mis maksab oma liikmetele tasu punktide eest, mis on seotud erinevate teemade veebipõhiste lõbusate uuringute tegemisega. Tasu punktid ulatuvad 5 kuni 1000 punkti. Enamik uuringuid on umbes 5 kuni 30 minutit. Küsitlejad lunastavad punktid, kui nende kogusumma on vähemalt 1000 punkti. Nad saavad neid punkte vahetada raamatute, filmide, muusika allalaadimiste, elektroonika jms kohta. Zoom paneeli küsitlused on lihtsad ja lõbusad.\nBuzzBack (buzzback.com) kutsub neid üles võtma uuringuid umbes üks või kaks korda kuus. E-posti kutse selgitab tavaliselt uuringut üksikasjalikult ja sisaldab kompensatsiooni. Küsitlused maksavad peamiselt $ 2 ja $ 3 vahemikus. Tasub vaadata.\nSurvey Savvy. See on veel üks küsitluskoht, kuhu registreeruda. Survey Savvy on olnud umbes paar aastat. Ja see on üks populaarsemaid programme. Registreerumine on tasuta.\nYour2Cents. Nende uuringud on väga pikad. Kui teil on õigus, on hüvitis umbes $ 1, $ 2, $ 3. Nad saadavad nädalas umbes 1 või 2 uuringut.\nAmeerika tarbijauuringud (ACOP). Nad saadavad paar uuringut kuus. Kõigepealt saadavad nad eeltestija. Küsitluse sooritamiseks peate kvalifitseeruma. Paljud uuringud maksavad $ 10 ja rohkem. Samuti värbavad nad tihti liikmeid, et testida tooteid, mida nad võivad hoida.\nRegistreeruge PayPaliga, paljud uuringu saidid maksavad PayPaliga. Mõned küsitlussaidid saadavad teie kontole kviitungi otse koju, kui olete oma kontole jõudnud minimaalse rahasumma. Teised uuringukeskused kompenseerivad punktid, millega kauplemine toimub sularahas või lunastada kingitus. Paljud küsitlus saidid sisestavad teie nime ka võistlusele või suurte jackpotide võistlused. Oma tulude suurendamiseks liituda mitme uuringu saidiga.\nHankige tasuta e-posti konto hotmailis, yahoo-s, g-mailis, et kasutada spetsiaalselt uuringute tegemiseks. See hoiab teid korrapäraste postkastide korraldatud ja eraldi vaatluspostina.\nVideo Juhiseid: 6 tunnustamise kuldreeglit, mida iga juht peaks järgima.\nMillised On Konfidentsiaalse Sekretäri Kohustused?\nKõrgeim Kliirens Ameerika Ühendriikides\nKuidas Kvalifitseeruda Põhja-Carolina Meditsiinile\nTeenistusüksuste Ülesanded Ja Kohustused


Võimlejate virtuaaltreeningud täies hoos!\nTreenerid nuputavad välja põnevaid treeninguid, et lapsi motiveerituna hoida ning me otsime igas raskuses midagi positiivset millele keskenduda.\nÜlenurme mini noorema rühma tundides me näiteks keskendume sellel ajal rohkem vahenditehnika õppimisele, kuna lastele mõjus nende kasutusele võtmine väga motiveerivalt. Vahendid, millega tahame osavaks saada on hüpits, rõngas ja pall. Saalitreeningutega jätkates saame uuesti üldfüüsilisele osale suuremat tähelepanu pöörata, aga oleme selleks ajaks juba vahendiga kindlasti palju osavamad.\n6.-9. aastaste rühmaga valmistume iga-aastaseks Tartu võimlemispeoks, kus tuleb esitusele Ülenurme nooremate rühmade koondkava. Samuti harjutame usinalt võistluskava elemente ja põnevaid hüpitsa kombinatsioone.\nÜlenurme miniklass vanema treeningud mööduvad võisteldes. Iga treening selgitame välja kõige osavamad hüpitsa- või palliharjutustes. Ükski treening ei möödu ilma venituste, tasakaaluharjutuste ega venituskummita. Ülenurme lasteklass võttis ette aga eriti keerulise katsumuse. Nimelt alustasime järgmise vanusegrupi vahendikava õppimisega. Treeningutes keskendume pallitehnikale ning toatingimustes võimalike kavaelementide harjutamisele.\nKa meie kõige pisemad (3.-5. a) harjutavad usinalt kodus - siinkohal on vanemate roll kõige suurem ning meil on hea meel, et vanemad usinalt aitavad lapsi ja niimoodi üheskoos saame tunnid kenasti tehtud.\nLoodetavasti saame varsti tagasi saali, aga seni oleme õnnelikud, et meil on olemas võimalus treeninguid siiski läbi viia. Eriti rõõmus meel on meil aga selle üle, et lapsed virtuaaltundidesse kohale tulevad ning suur suur tänu meie lapsevanematele, kes antud olukorras nii mõistlikud on ja lapsi järjepidevalt motiveerivad ja toetavad!\nSiin ka meie väike pildigalerii treeningutest nii kodus kui ka individuaalselt saalis.


tupeseen ja pillid | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\ntupeseen ja pillid 02.03.04 / Naistehaigused\nprobleem on aga selles, et mul on arvatavasti tupeseen mis ägeneb tableti võtmise perioodil. Seitsme päevase vahe ajal on aga kõik korras- ei ole sügelust ega voolust.kas põhjus võibki olla tablettides ja kas see võib tähendada et ma ei saagi rasestumisvastaseid tablette tarvitada?\nTabletikasutajatel on leitud sagedasemat seenepõletiku ägenemist. Proovige teha ravi koos partneriga, samuti soovitan teha suukaudset ravi. Võite proovida ka tablette vahetada. Soovitan aga naistearsti juures teha tupe analüüsid teistele vooluse tekitajatele, samuti seenepõletiku korral külvata välja pisiku tundlikkus. Võib olla on Teil ravile halvasti alluv tüvi ja vajate pikemaajalist ja vastvat tekitajat pärssivat ravi. Seenepõletikust on ka varem korduvalt kirjutatud, sisestage otsingusse tupeseen või seenepõletik, saate lugeda erinevate arstide vastuseid küsimustele ja soovitusi kuidas korduma kippuvat seenehaigust ohjeldada.\nMul on juba väga kaua probleeme imeliku vooluse, sügeluse, valuga tupes. Umbes poolteist aastat tagasi käisin naistearstil arvates, et mul on tupeseen. Kirjutati mulle siis küünlad ja tehti ...\nTere. Mehele soovitaks samuti kõik analüüsid infektsioonile. Soovitaks teile ka kasutada tupe mikrofloorat tugevdavaid preparate(käsimüük) nag u Vagisan ,;Multigyn jne. Kui tundub tupekuivus eriti suguelu ...


Neli õudset, õelust, imelised halloweenipeo ideed (2020)\nNeli õudset, õelat, imelist Halloweeni peo ideed\nKasutage neid Halloweeni peoideid kõigi aegade kõige kirevama gala alusena!\nKostüümid, õudsed kaunistused, jubedad heliefektid - Halloweeni peod on kohutav lõbus. Nende meeldejäävate näpunäidete abil saate oma kohmaka peo asja meelde jätta, et saada meeldejääv, maitsvalt kuldne gala.\n# 1 Verine vampiiripidu\nHingake värsket elu vampiiritraditsioonile lihtsa värvilahenduse ja detailide tähelepaneliku tähelepanelikkuse abil.\nMida, jälle vampiirid? Muidugi! On põhjust, et inimesed pöörduvad tagasi vampiiriteemaliste halloweeni-ideede juurde: need on lõbusad!\nVaatame kõigepealt värve. Mida nad vampiirilugudes räägivad? “Kahvatu kui kuu, pime kui öö, punane kui veri.” Teisisõnu, soovite, et teie kaunistused ja lauaseaded keerleksid valge, musta ja punase ümber.\nMuidugi soovite kaunistustesse lisada klassikalisi vampiiriteemalisi esemeid, nii et veenduge, et teil oleks palju fänne, kirste, verd, keebid ja nahkhiired. Kasutage jumestust, et oma nahk oleks võimalikult kahvatu. Soovi korral võite lisada videvikusse „Videvik” austusavaldusena kriipsukese sära.\nJa ärge unustage vampiirivõitleja arsenali: küüslauku, päikesevalgust, risti ja hõbedaseid.\nVampiirid jahtivad öösel, nii et loomulikult soovite luua pimeda, rüüstava atmosfääri. Lülitage elektrivalgustus välja ja süütage maja mustade või punaste küünaldega. (Kui teil juhtub, et majas on kristalllühtrid, võite neid muidugi kasutada. Lühtrid on vampiiridel alati moes.) Hankige paar kirstu ja võib-olla mõni ämblikuvõrk.\nÖöseks on suitsumasina rent üllatavalt odav, nii et pöörduge kohalikku peotarvete poodi ja hankige see. Saate selle nurgas üles seada ja ämblikuvõrkudega peita. Ärge unustage riputada mõnda nahkhiirt üles, kas siis ühte nurka või siis kogu peotsooni. Levitage ka mõned viaali verd.\nJack-o-laternad on vampiiripidudel valikulised ja minu arvates halvendavad tuju. Kui teil need tingimata peavad olema, siis andke neile kihvad või nikerdage neid nahkhiirte kujuga.\nToidulaua kaunistamiseks kasutage musta ja veripunast värvi. Laualapid ja jooksjad saavad tuju tõesti paika panna. Kui teil on juurdepääs mustale hiinale, oleks see ideaalne. Väga vana, antiikse ilmega hiina on ka hea valik, kuna teadaolevalt on vampiirid surematud. Nad võisid endiselt kasutada Victoria ajastust pärit söögiriistu.\nKa vanaaegsed mustvalged portreed on head. Nad tuletavad parteiliikmetele meelde, et vampiirid peaksid elama igavesti.\nRiietuskoodi osas saate otsustada, kui rangeks peate. Mulle meeldib mulle öelda, et nad peavad kostüümis olema. (Muidugi ei keela ma kunagi kellelegi peole sisenemist, kuid üritan kutsele teatavat täpsust avaldada. Arvan, et see aitab.) Võite paluda inimestel piirata oma palette punase, valge ja mustaga, või võite taotleda, et nad kannaksid sajandivahetuse rõivaid. Vampiiripidu toimib kõige paremini, kui naised kannavad kleite ja mehed riietuvad natuke. Kes kunagi teksapükstes vampiiri nägi? (Jällegi võite teha hämarusepeo jaoks erandi.)\nToidu osas pidage meeles: vampiirid joovad verd. Veenduge, et teil oleks palju punast veini, jõhvikamahla ja viinamarjamahla. Neid jooke on kena serveerida kannudes, millel on veregrupid: “O negatiivne”, “AB positiivne” jne. Võite jätta ka paar vereviaali, täidetud jõhvikamahlaga. Ja ärge unustage veriseid meri! Nad on täiuslik jook vereimejatele.\nÕudusfilmid räägivad meile, et vampiirid ei söö üldiselt toitu, kuid teie külalised on tõenäoliselt näljased. Et neid elavana hoida, peate neid pakkuma. Üldiselt toimib kõik, mida saate kaunistada fangide, vere või nahkhiirtega. Kastke maasikad näiteks valgesse šokolaadi ja lisage neile paar punast fangimärki. Veenduge, et teete jäätumises augud, et muuta illusioon usutavaks.\n# 2 Öine tsirkusepidu\nMustvalged laudlinad ja sildid annavad külalistele teada, et nad on sisenenud maagilisse Öötsirkuse maale.\nKui olete lugenud Erin Morgensterni unistavat fantaasiaromaani, Öine tsirkus, teate, et see soovitab väga omapärast teemat: tsirkuseesinejad kannavad ainult musta, valget ja punast värvi. See on halb bash teema, sest tavalise tsirkuseteemalise peo jaoks võite kaasa võtta ükskõik mida ja kõike, ainult siis, kui muudate selle punaseks, mustaks või valgeks, mis muudab selle palju kummituslikumaks.\nTsirkuseteemaline pidu võimaldab teil esinejaid oma suhtesse kaasata. Tuletõrjujad, žonglöörid, mustkunstnikud, klounid ... see kõik on laual. Teie külalistel on lai valik värvikaid rolle.\nRaamat kirjeldab unikaalseid telke, mis võivad teie kaunistamist inspireerida, ja võite kaasata ka muid elemente, sealhulgas Soovipuu või tiigi, kuhu viskate kive, et vabaneda vanadest mälestustest, mis teid häirivad.\nSiin on objektide ja ideede klaster, et oma inspiratsiooni inspireerida Öine tsirkus teema: mustvalge riietus ühe punase lindiga, mustvalged tsirkuse telgid, vanaaegsed taskukellad, sajandivahetuse rõivad, vihmavarjud, tsirkuseesinejad, maagia- ja kesköösopid.\nKui ilm on hea, võiksite telgi rentida ja seda korralikuks tsirkuse telgiks kaunistada. Ärge unustage lisada kõrvitsaid - värvige neid must-valgeks, et need vastaksid Öine tsirkus palett. Lisage kindlasti mustvalged paelad, küünlad ja ülemised mütsid. Riputage mõned vihmavarjud laest. Kui viibite siseruumides, riputage seintele mustvalged maalid. Või tekkige saali inspireerivate tsitaatidega Öine tsirkus.\nToit on üsna lihtne - hoidke seda ainult punase, valge ja musta värvi. Saate teha (või osta) hämmastavaid must-punaseid suhkrustatud õunu. Mustvalged pulgakommid on veel üks klassika. Pulgakommidest inspireeritud esemed käivad üldiselt tsirkusega ja nii ka popkorn. Võite popkorni panna mustadesse kaussidesse või tsirkuses serveeritakse just selliseid karpe, nagu popkorn, muidugi ainult must-valge! Mustad makaronid ja mustvalged koogid töötavad hästi. Inspiratsiooni saamiseks võite kasutada ka malelauda. Miks mitte vormida toit või kook maletükkideks?\nMust-valged triibulised laudlinad on muidugi vajalikud ja piirduge kindlasti lauanõude mustvalgega. Kui soovite, kasutage loomisel oma parimat käekirja Öine tsirkus- inspireeritud nimed iga serveerimisnõu kõrval.\n# 3 Samhain - nõiduse puudutus\nRõhutage Halloweeni saagifestivali juuri, et panna paika veetlevalt hirmutav Samhaini pidu.\nSelles superkangelaste rõivastuste ja slutikate sekretäride kostüümide ajastul loetakse Frankensteini koletise moodi riietumist traditsiooniliseks. Kuid Halloweeni rikas ajalugu ulatub kaugemale minevikku kui Mary Shelley gooti klassika. Halloweeni päritolu pärineb keldi festivalilt nimega Samhain, mis keskendus lahkunu mäletamisele ja sügisese saagi tähistamisele. Mõned paganad tähistavad endiselt Samhaini Halloweeni hooajal.\nSamhaini pidu sisaldab kindlasti nõiaid ja nõiakunsti. Nõiad tähistavad aastaaegu maagia puudutusega. Kaneeli ja nelgi lisamine mustale teele muudab selle lummavaks sügiseseks pruuliks. Pange see vanasse raudpotti ja olete seal poolel teel.\nNagu paljud paganlikud pühad, on ka Samhain lõpuks seotud looduse ja aastaaegade vaheldumisega. Täiskuu, sügislehed, hilise saagi maitsed ... need kõik on Samhainil kesksel kohal. Lisage lihtsalt näputäis maagiat.\nKui kaunistate oma Samhaini peo jaoks, mõelge oktoobri lõpus jalutuskäigule metsas. Kasutage sügislehtede punast, oranži ja kuldset värvi. Lilla, pruun ja tumeroheline lisavad harmooniat ja sügavust.\nToit peaks olema soe ja südamlik. Hautised, pirukad ja supid sobivad hästi, nagu ka sellised hooajalised maitsed nagu seened, pihlakamarjad, mais, kõrvitsad, squash, õunad, pirnid, ploomid, kastanid ja pähklid. Samhaini vürtsid peaksid soovitama loitsu loovate nõidade alkeemilisi lööke. Kasutage kindlasti kaneeli, nelki, muskaatpähklit, küüslaugu ja kardemoni. Lauale kuuluvad ka suhkrustatud õunad, kõrvitsapirukas, täidisega kõrvitsad ja küpsetatud õunad.\nJookide osas paku kindlasti taimeteed, kuuma šokolaadi, hõõgveini ja kuuma siidrit. Hõõgvein ja vürtsitatud õunasiider muudavad külaliste saabumisel teie kodu jumalikuks.\nKaunista lehtede, kõrvitsate, sambla, männikäbide, kuivatatud maisi, küünlate, pähklite, viigimarjade, õunte ja pirnidega. Samuti on korras ka nõidade katlad, potid, kassid ja luud.\nKui plaanite kostüümipidu, tehke oma Samhaini perekonnale nõidade ja nõidade kokkutulek - kuid soovitage, et teie külalised tuleksid valgete nõidadena, mitte tuttavamate mustade riietega sortide seas. Külalised saavad riietuda spritide, kangete alkohoolsete jookide, puidust nümfide või päkapikutena. Võite nimetada ka metsavaimude kuningaks ja kuningannaks. Vähem ambitsioonikad külalised saavad lihtsalt kleiti kleepida - kõik, mis on pärit enne 1910. aastat, peaks olema korras.\n# 4 Kummitused, vaimud ja kõik õudne\nTõmmake kõik peatused välja ja näidake oma külalistele kummituslikult head aega - mida rohkem tormake, seda parem!\nTõsise lõbutsemise jaoks muutke oma kodu kummitavaks majaks ja hirmutage oma külalisi häbematu leiutiste valikuga.\nSiin on värvipalett must, hall ja luu-valge. Mõelge kõndivatele luukeredele ja südaöö kummitustele.\nKaunistused võivad sisaldada kõike, mis on eemalt õudne: luukered, muumiad, viktoriaaniaegsed keraamilised nukud, kummitused, mustad varesed, õhus rippuvad kehaosad ja vanaaegsed suured mustad raamatud. Lõbu võivad lisada ämblikuvõrgud, salapärased udud ja lõigatud kehaosadega hõbedased kandikud. Samuti on sobivad surnud sugulaste vananenud portreed. Õngenööri abil saate asjad hõlpsalt õhus hõljuda, nii et looge.\nSelle sisustuse eesmärk on inimeste hirmutamine. Kui saate korraldada mõne eriefekti ja suitsumasina, võiks see seda väärt olla. Mõned jack-in-a-box tüüpi asjad, mis on ajastatud välja hüppama, toimiksid ka hästi.\nMis puudutab toitu, siis hoidke seda võimalikult mustvalgena. Hobused ja magustoidud võivad olla koljude või mustade kasside või nõidade kübarate kujuga. Süüta toidulaud küünaldega, kasutades esitluseks kandikuid, vanu raamatuid ja ämblikuvõrke. Tilgutage igasse külma jooki viinamarjavirre ja öelge külalistele, et olete valesti kaussi silmamuna teinud, kuid ärge imestage, kui naeruväärsed külalised ei lõpeta oma jooke. Natuke verd (punane vein, jõhvika- või tomatimahl) ei tee samuti haiget.\nTeie kõigi aegade kõige pirtsakam varitsus\nSeadke meeldejääva Halloweeni peo lavale hoolikalt valitud toit, kaunistused ja aksessuaarid. Lõbutse hästi!\nSuurte Halloweeni peoideedega pole lõppu. See on üks väheseid kordi, mille jooksul perenaine saab oma metsikamaid ideesid tutvustada, ilma et oleksite ülipopulaarne. Nii et nautige!\nEnne kui lähete sisseoste tegema, tutvuge kindlasti Pinterestiga. Leiate palju suurepäraseid toite ja kaunistusideesid, et muuta oma peod veel parimaks.\nKui teil on oma halbu ideid Halloweeni teemadeks, siis miks mitte jagada neid allpool olevates kommentaarides?\nELDER SCROLLS BLADES NOOBS LIVE FROM START (Juuni 2020)\nSilte: halloweeni pidutsemine


Vitamiinid @ Biore Tervisestuudio - Rohu- ja ökopood Rakveres\nEsileht » Orgaanilised toidulisandid » Vitamiinid\nLooduslikud ja taimse päritoluga hästiomastatavad vitamiinid kogu perele.\nBioCare Collagen Complex - kollageen, liigesed, veresooned, luud, kõhrkude, igemed - 60tbl - toidulisand\nBiocare Kuningakepiõli, E vitamiin, omega3,kliimaks, kuumahood Evening Primrose oil - 30tbl - toidulisand\nBiocyte Keto Slim Night - kehakaal, dieet, rasva põletus - 60tk - toidulisand\nBiocyte Liposomal Fe Fer - väsimus, hemoglobiin, punased verelibled, hapnik - 30tbl - toidulisand\nBIOCYTE on välja töötanud mikrokapseldatud toidulisandi, et optimeerida assimilatsiooni. Fe raud on valmistatud mikrokapseldatud rauast, mis võimaldab sellel mineraalil läbida mao barjääri, ilma et see oleks kahjustatud ja imendub otse verre.\nBiofarmacija Glucosamine Marine 1500mg - liigesed, luud, kõhred - 20x2,2g - toidulisand\nGlucosamine Marine 1500mg toidulisand on elastsetele liigestele ja tugevatele luudele! Glükosamiin on orgaaniline süsivesikute ja valguühend (aminopolüsahhariid), mis sisaldub erinevates inimese kudedes, peamiselt kõhres.\nBiofarmacija Magnesium Forte 500mg - lihased, närvisüsteem, psüühika, luud, hambad - 20x3,2g - toidulisand\nMagnesium Forte 500mg toidulisand täiendab organismi tähtsa mineraali – magneesiumiga. See toode sisaldab orgaanilise päritoluga magneesiumi. Magneesiumi tooraine pärineb Surnumere veest.