Nädala kokkuvõte 29.11–5.12.2021 – Nourish, Train & Flourish\nPublished on 6. detsember 2021 6. detsember 2021 by Margit Partei\nEsmaspäev: Jooks Jõud Venitus. Esmaspäevasest jooksust ei mäleta mitte midagi. Tavaline rahulik kulgemine sisehallis. (5,17 km, 7:33 min/km, 147 l/min) ÜKEs andsime kuuma seljale, kõhule ja külgedele ehk tavaline kerelihaste päev. Korralikult sai planku hoitud ja kolmikutes ringtrenni tehtud. (53 min, 119 l/min)\nTeisipäev: BodyAttack. Trenn, mis kiirelt liikus lemmikute hulka. Mingite kombode juures tahtis juhe natuke kokku joosta, aga õnneks pole seal trennis kriitiline, kas alustad jooksmist või hüppamist parema või vasaku jalaga. Trenni lõpuks sai isegi põlved juba ülespoole liikuma. Kord nädalas Attacki on must-have! (56 min, 155 l/min, max 182 l/min)\nTeisipäev oli ka see päev, kui kuulutati välja TYSKi kleepsumängu võitjad. Mul pidi lõug põrandale kukkuma, kui peaauhinna järel nägin enda nime. 🤩 Võitsin Elisa Elustiil Premium aastase tasuta kasutusaja ja sellega kaasas käiva geenitesti. Jään huviga ootama, mis test minu kohta ütleb ja milliseid elustiilisoovitusi selle põhjal mulle annab.\nKolmapäev: Jooks Jõud Venitus. Attack on selline trenn, millele minu keha tegelikult eelistaks peale puhkepäeva, aga JJV jalapäeva vahelejätmine ei ole mõeldav. Selline kolmepäevane blokk on ka okei, eeldusel et neljapäev ja pühapäev kindlasti vabad on. Kolmapäeval kiskus jooksupulssi natuke kõrgemale, aga polnud põhjust otseselt muretseda. Hallis oli umbes mustmiljon inimest ka, kes olid kogu hapniku ära hinganud. Mina oma tervise ajalooga jälgin pulssi ikkagi kullipilgul. (4,73 km, 7:21 min/km, 152 l/min)\nÜKEs oli jalapäev, kus Treener raskusastet eelmistest nädalatest ülespoole tõi. Tavapärastele harjutustele lisandus hüppenöör ja pingile astumisteks ja väljaasteteks saime selga raskuskoti. Täpselt ei tea, aga eeldan, et 10 kilo kanti võis selle raskus olla. Holy sh*t, mis tunne oli sellega harjutusi teha ja siis see kott õlgadelt maha tõsta. Mõelda vaid, et kunagi olin ise ma samasuguse koti võrra kergem. Mis oli siis viga selle kotita joosta ja treenida? Pidingi kiirem olema. 😅 Pärast seda jalalihaste trenni olin igati valmis oma trennivabaks päevaks. (52 min, 136 l/min)\nReede: BodyPump. Reedel Pumpi-eelsele soojendusjooksule minnes sain aru, et midagi on väga paigast ära. Energiat ei olnud ja pulsi viskas kohe lakke. Sörkisin hästi vaikselt oma kolm kilomeetrit ära ja enesetunne paremaks ei muutunud. (3,15 km, 7:46 min/km, 152 l/min) Pumpis võtsin kohe heaga kangi palju kergemaks, kuid kahjuks jõuetus ja kõrge pulss saatis mind ka seal. Lisaks oli trennis asendustreener, seega realiseerusid kõik halvad asjad korraga. Tekkis kahtlus, et ehk on keha millegagi võitlemas. (57 min, 146 l/min)\nLaupäev: matkamine. Kuna eelmine päev oli trennilainel paras katastroof, siis sai selgeks, et pika kõnd-jooksu asemel tuleb lihtsalt üks pikem rahulik kõndimine ette võtta. Päevased kuuseotsingud läksid luhta, seejärel vaatasime pärastlõunal laskesuusatamised järele ja õhtul läksime härra Jooksjaga pimedasse ja külma väikest matka tegema, et matkavarustust, eriti uusi seljakotte korralikult testida. Matkates õnneks tundsin end hästi. (10,77 km, 12:54 min/km, 112 l/min)\nPühapäev: trennivaba. Loodan, et rahulikum nädalavahetus aitas kehal taastuda ja homme on trennis kõik jälle normipärane.\nJärgmine nädal tuleb igas mõttes poolik, sest juba kolmapäeval ootab mind ees esimese tarkusehamba eemaldamine. Ilmselt eeldab see vähemalt nädalat trennist hoidumist, kuid see kõik selgub juba protsessi käigus. Kellel on oma isiklikku taastumise kogemust või häid nõuandeid jagada, siis kuulan huviga.\nEelmine Nädala kokkuvõte 22.–28.11.2021\nJärgmised Nädala kokkuvõte 6.–12.12.2021\n3 kommentaari “Nädala kokkuvõte 29.11–5.12.2021”\n6. detsember 2021, 12:39\nMul tõmmati just ülemine tarkusehammas välja ning need peaks kõvasti lihtsamad olema nii tõmbamise kui taastumise mõttes. Vaim oli valmis ei tea milleks, aga põhimõtteliselt kippusin juba sama päev ära unustama, et sealt midagi ära on tõmmatud. Leiba jmt asju sõin juba samal päeval, järgmisel päeval kõike suupooli valimata.\n6. detsember 2021, 17:17\nMul on kõik neli tarkusehammast eemaldatud, aga päris ammu juba, nii et “mälestused” on tuhmid. Eks see taastumine sõltub peamiselt sellest, kui invasiivne see eemaldamine on – kas on vaja ka iget lõigata või mitte. Mul on mitu erinevat kogemust. Ülemiste tõmbamine oli köki-möki, need olid ilusti igemest väljas ja viie minutiga oli mõlemal korral asi tehtud. Taastumine läks ka kiirelt, ma arvan, et paar-kolm päeva. Alumistega, mis olid pooleldi igeme sees, nii kergelt ei läinud, eriti viimasega, mille hambaarst targu neljandaks oli jätnud. Siis kuulsin ka lauset: “Õde, palun too tagant need suured veneaegsed tangid.” 😂 Sellest viimasest taastusin kauem, vist lausa paar nädalat. Lõualuu oli hell ja põsk paistes, haav oli ka suurem, aga põletikku vms ei tulnud pärast.\n9. detsember 2021, 22:39\nÜlemistega on enamasti tõesti lihtne ja põhimõtteliselt olin pärast nende eemaldamist valmis ka samal õhtul juba sörkima minema.\nÜhe alumisega oli pikemalt jauramist ja sellele järgnes ka 3-4 päeva sellist lõualuuvalu, mis päriselt segas elamist. Ma olen selles mõttes tüüpiline isane, et tavaliselt ei nurise ja ravimeid võtma ei kipu, aga siis oli küll paar päeva ibuka pakk tööl kaasas kust 2x päevas võtta. Sellel nädalal sai küll trenn häiritud, sest kuigi paari puhkepäevaga olin arvestanud, siis mingit pikemat pingutust ei olnud tuju ette võtma hakata ja kui midagi sellist häirib, siis ei jätku (vaimset) energiat intensiivsema trenni jaoks ka.


Õppetöö toimub laupäeviti kell 9:30-16:00. Täpne ajakava selgub septembri alguses.\nToimumisaeg: 22.09. - 13.10.2018\nEeldused: Majandusarvestuse alased teadmised.\nTeemad: Täienduskoolituse "Pearaamatupidaja-finantsjuht" õppemoodul. Bilanss ja selle analüüs. Ettevõtte lühi- ja pikaajalise maksevõime hindamine. Kapitali struktuur ja hind (WACC). Kasumiaruanded ja nendega seotud analüüs. Kasumite liigid (bruto-, äri- ja puhaskasum, EBIT, EBITDA, EVA jne) ja nende tähendus. Eri tasuvusnäitajate (rentaabluste) sisu, tähendus ja kasutusvaldkonnad. Kas laenuvõtmine on kasulik või kahjulik? Ressursside tootlikkuse ja kasutamise efektiivsuse näitajad. Tegevus- ja rahatsüklid. Rahavoo aruanded ja plaanid. Rahavoogude suhtarvud (maksevõime ja müügi kvaliteet). Aruannete vertikaal- ja horisontaalanalüüs. Finantsaruannete üldanalüüs. Mis on kõige olulisem ettevõtte tervisliku seisundi hindamisel? Aktsiate ja omakapitali näitajad. Suhteanalüüsil põhinevad näitajate süsteemid (Altmanni, Du Ponti, Mereste mudelid). Näiteid tegelikust elust.\nLektor: Margus Tinits\nMüügihind: 240.00 EUR / osaleja (sisaldab käibemaksu)\nMärkused hinna kohta: TTÜ töötajatele, üliõpilastele ja raamatupidaja-finantsisti kursusel osalenutele hinnasoodustus 20%.\nKoht: Tallinna Tehnikaülikool, Akadeemia tee 3


Vanalinna kullaäris Goldfinger maksab odavaim ehe 50 000 krooni - Äripäev\nVanalinna kullaäris Goldfinger maksab odavaim ehe 50 000 krooni\n27. oktoober 2006, 15:34\nTallinna vanalinnas asuv kullaäri\nGoldfinger alustas maailma eksklusiivsema juveeliäri Stefan Hafneri ehete\nmüümist Eestis, teatas OÜ Kuldsõrme.\nItaalia päritolu Stefan Hafneri kõige odavamate toodete hinnad algavad 50 000-100 000 kroonist. Kõige kallimate ehete hind ületab mitut miljonit krooni.\nOÜ Kuldsõrme juhatuse esimehe Arvi Kubparti sõnul kuulub Stefan Hafner ehtekunsti absoluutsesse tippu. "Nii kvaliteetseid Euroopa kõrgmoodi kuuluvaid ehteid pole Eestis varem müüdud," lausus Kubpart. OÜ Kuldsõrme tellis Itaaliast spetsiaalse stendi, mis paigutatakse poe välisaknale Väike-Karja 8. Ehted on kindlustatud ning stend varustatud spetsiaalse turvasüsteemiga.\n27. October 2006, 15:34


Samsung sai maailma suuruselt teiseks mobiilitootjaks\nSamsung müüs kolmandas kvartalis 22,9 mln mobiiltelefoni, mis andis talle 13,8protsendilise turuosa. Motorola müüs kolmandas kvartalis 22,4 mln mobiiltelefoni, mis andis turuosaks 13,4 protsenti.\nGlobaalne mobiiltelefonide müük ületas kolmandas kvartalis ootused, ütles Gartner.\nMaailmas müüdi kolmandas kvartalis 167,1 mln mobiiltelefoni. Kolmandas kvartalis kasvas müük teise kvartaliga võrreldes igas suuremas regioonis, sealhulgas Aasias, Euroopas ja Põhja-Ameerikas.\n?Maailma enam arenenud turgudel, nagu Põhja-Ameerika ja Lääne-Euroopa, kasvas mobiiltelefonide müük vanade mudelite uutega asendamise tõttu,? kirjutas Gartner. ?Kiiresti arenevatel turgudel (Aasia, Ida-Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika) jätkas mobiilsideklientide arv kasvu.?\nNokia kaotas aastataguse ajaga võrreldes turuosa. Teise kvartaliga võrreldes (29,7 protsenti) kasvas turuosa kolmandas kvartalis 30,9 protsendile. Nokia müüd kolmandas kvartalis 51,7 mln mobiiltelefoni.\nSuuruselt neljas mobiiltelefonide tootja oli Siemens 7,6protsendilise turuosaga. Siemensi turuosa langes mulluselt 9,1 protsendilt 7,6 protsendile.\n?Saksa mobiiltelefonitootjal läks üllatavalt hästi, eriti Ameerikas,? kirjutas Gartner.\nLG Electronics võttis Sony Ericssonilt viienda koha.\nTuruanalüüsifirma ISuppli andmetel peaks sel aastal mobiiltelefonide turg kasvama 18 protsenti.


Hümn dekadentsile — Sirp\nWilliam Somerset Maugham, Kangelane. Tõlkinud Mare Lepik, toimetanud Tõnu Lember. Kujundanud Riina Soom. Canopus, 2012. 284 lk. Kuidas säilitada terve mõistus olukorras, kus sajanditevanustel normidel pole enam kaalu ning esiisade õpetused kõlavad farsina? Maugham kirjeldab seda olukorda nii: „Võimust oli võtmas uus vaimsus, söövitades end rahvusliku karakteri alusmüüri. See hekseldas läbi suurtes linnades elava inimmassi, keda roiutasid kolm mürki – alkohol, Päästearmee ja odav ajakirjandus” (lk 56). Kõlab tuttavalt? On mõneti hämmastav, et see ka tänapäeval aktuaalsena kõlav mõte pärineb aastast 1901, mil nägi esimest korda ilmavalgust romaan „Kangelane”. Näib, et dekadentlik relativismišokk on lääne kultuuriruumis sajandivahetustele iseloomulik.\n„Kangelases” vastandub viktoriaanliku Inglismaa klassiühiskond rousseau’liku õnneigatsusega. Buuri sõjast Victoria risti kavalerina naasnud noort James Parsonsit ootab ees helge tulevik: ta on pärit heast perekonnast, tema sõjasaavutusi hinnatakse kodukandis väga kõrgelt, teda ootab truult pruut Mary Clibborn. James Parsonsi kangelasteod rehabiliteerivad ka tema isa, vana kapten Parsonsi traagilise faux pas India sõjakäigul. Kapten Parsons, XIX sajandi inglise väikekodanlase eeskujulik kehastus, tegi sõjas kümnetele sõduritele saatusliku valiku lähtuvalt kodus kasvatatud väärtustest, käitudes laitmatu härrasmehena. Uus teadmine, et väärtused ei olegi universaalsed ega isegi mitte geneetilised, oleks mõjunud ka kaptenile hävitavalt, kui teda poleks toestanud seesama vana läbiproovitud viktoriaanliku klassiühiskonna mugavustsoon.\nHoolimata ideaalsest stardipositsioonist sotsiaalsete hüvede hankimisel, ei soovi noor James Parsons vastu võtta talle pakutavat heaolu. Pigem vastupidi: üha ängistavamalt mõjub talle keskkond, kus kombekalt lahatakse sokisääre pikkust, teenijatüdruku kleidi värve või muid etiketipõhiseid dilemmasid, võtmata arvesse inimese ürgvajadusi. Kui talle järjest vastumeelsemaks muutuv Mary nendib: „Õnnetunne ei ole siin maailmas kõige tähtsam, James,” prahvatab noormees: „Sellepärast, et ma ütlen, et on idiootlik võrrelda teie elustandardit nende inimeste omadega, kellega teil pole mitte mindagi ühist? Ma vihkan sellist sekkumist. Jumala pärast, käime ometi igaüks mööda oma teed; ning kui me leiame rõõmu millestki tühisest, kas või kassikullast, siis hoidkem seda.” Eeltsiteeritud tsitaadis on väljendutud nii kirglikult, et tegu võiks olla ka noore kirjaniku enda mõtetega. Maugham polnud raamatu ilmumise ajaks veel kolmekümnenegi.\nAutori noorusest hoolimata, on „Kangelase” karakterite areng läbi ja lõhki usutav. Maugham on siin võrratu psühholoog. Tema loodud tüübid on ülimalt nauditavad oma teadvustatud eesmärkide ja salatungide ning hirmude ja lootustega. Mida lehekülg edasi, seda ikoonilisemaks muutuvad kõrvaltegelased, sümboliseerides kahe vastanduva maailmavaate väärtussambaid. Viktoriaanliku ühiskonna ortodokssuse eestseisjad on kirikuõpetaja Jackson koos abikaasaga. Nende maailm, kus heal ja kurjal on kindlaksmääratud piirid, on hea ja lihtne. Kui miski või keski satub selle maailmaga konflikti, siis tuleb see sealt halastamatult välja heita. Isegi kui see on sõjasangar, Victoria risti kavaler James Parsons. Kirikuõpetaja Jackson hüüab kantslist: „Ei ole midagi lihtsamat kui sooritada kartmatu tegu siis, kui veri keeb. Kuid elada oma elu lihtsalt, tagasihoidlikult, alandliku vaimuga ja Kristusele omase alistuvusega, see on kümme korda kaalukam vaprus; kui vaprusega ei kaasne kõlbelised väärtused, on see vaid metslasele omane”\nÜrginimlikku elunälga ja selle järgimist esindab aga missis Pretchard-Wallace, temperamentne daam, kellega James Parsons kohtub sõjarännakul ja kes lööb noormehe kogu senise ilmakorralduse uppi. Autor põhjendab peategelase libastumist nii: „Kuid kõik me teame, et Loodus on jumalanna, kel pole sündsustunnet, kelle jaoks kombekust ei eksisteeri …” (lk 25).\nLoomulikult jätkub kummassegi leeri teisigi kirevaid karaktereid, kuid jätan selle siinkohal lugejale rõõmuga avastamiseks.\nKui esialgu on maailmavaateline antagonism ühene, siis ajapikku süveneb peategelase hinges segadus. Ilmneb, et silmakirjalikkus pole võõras ka jumalanna Looduse saadikutele ning viktoriaanlik puritaanlus ei välista hoolivust ning siirast ligimesearmastust. Dekadentsist väljatulek ei ole kerge ning autor lubab teha peategelasel ainuõigena näiva valiku.\n„Kangelane” pole pelgalt järjekordne armastuskolmnurga lugu, vaid väga peen sotsiaalne satiir, kus psühholoogiline realism põimub elegantselt groteskiga. Raamat kätkeb endas ka tänapäeval aktuaalseid väärtuskonflikti dilemmasid. Võin omast kogemusest öelda, et pärast lugemist jääb teos veel kauaks mõtetesse püsima, mis on ju ühe hea raamatu põhitunnus.


Marathon100 - Kalender - Kindral Tõnissoni militaarrännak-jooks\nKindral Tõnissoni militaarrännak-jooks - 21 km\nlaupäev, 22, aprill 2017 |Pannjärve, Ida-Virumaa | http://www.isetegime.eu/tonisson/\nAadress:Alutaguse Puhke- ja Spordikeskus, Pannjärve, Vasavere küla, Illuka vald\nRegistreerimine:Eelregistreerimine kuni 20.04.2017.a 18:00. Gruppide registreerimine: Meiliaadressil: kindralijooks@kaitseliit.ee märgusõna "KINDRALI JOOKS". Kohustuslikud andmed: ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, Raja pikkus, võistlusgrupp. Üksikregistreerimine: Kaitseliidu kodulehe alutaguse.kaitseliit.ee viiteid kasutades Registreeruda on võimalik ka võistluskeskuses 22.04.2017 kell 09:00-09:30 Minijooksule registreerimine ainult võistluskeskuses.\nOsalemistasu:Osavõtutasu on annetusena 2 eurot, mille eest saab võistleja stardinumbri toetussümboli rinnamärgi „Sinilill“. Tasumine toimub võistluskeskuses.\nStardimaterjalide väljastamine:08:35 - 09:45 numbrite väljastamine ja varustuse kontroll kaalumine\nRaja kirjeldus:Rada on tähistatud ja kulgeb Kurtna järvistu alal. Teed ning rajad võivad olla kevadiselt lumised, porised või vesised. Rajal on veetakistus.\nStardi-finishiteenindus:Startijad peavad läbima registreerimise Pannjärve Tervisespordikeskuses. Peale seljakoti kaalumist ja registreerimist liiguvad osalejad lintidega tähistatud ootealale, kus oodatakse ühisstarti. Finišis fikseeritakse distantsi läbimise aeg ja kaalutakse varustus. Peale võistluse lõpetamist on osalejatele tagatud pesemisvõimalus\nJoogi-teeninduspunktid:Rajal on kolm joogipunkti ( ca iga 5km järel), kus on võimalik vajadusel välja kutsuda meditsiinigrupp, kes annab meditsiinilist esmaabi ja vajadusel toimetab vigastatud või haigestunud osalejad võistlus keskusesse. Võistluse katkestanud transporditakse võistluskeskusesse esimesel võimalusel.\nVanuseklassid:N18-35, N36-46, N47-99, M18-40, M41-50, M51-99\nAutasustamine:Raja läbimisajaga alla 2.45 tunni läbinud meestele ja alla 3 tunni läbinud naistele autasustatakse medaliga jooksvalt finišis. Autasustamistseremoonial, Jõhvi linnas kindral Aleksander Tõnissoni ausamba juures kell 16:00. Autasustatakse kõikide võistlusgruppide kuut paremat.\nMuu info:Militaarrännakul kantav kohustuslik varustus: - jõustruktuurides kasutatav välivorm - saapad. - seljakott, rakmed või vest - teenistusrelv (automaatrelv AK4, Galill AR, M45) + 1 salv ilma laskemoonata. Relva kaal koos salvega vähemalt 4kg (relva puudumisel lisaraskus 5 kg) . Seljakoti raskuseks peab meestel olema 10 kg ja naistel 3,6 kg (ilma relva, salve, vee ja toidu kaaluta). Rännaku ajal ei tohi relv olla seljakotis. Varustus peab olema enne starti igal osalejal komplekteeritud ja kaalutud (koha peal lisaraskust ei jagata). Kontrollkaalumine on võimalik vahetult enne starti ja kohustuslik peale finišit. Kelle seljakoti raskus on finišis vähem, kui ette nähtud - tulemus tühistatakse. Rohkema varustuse kaasavõtmine rännakule ei ole keelatud.


Hingeteelise märkmeraamat | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nKallis hingeteeline! See loodustundliku inimese hingepäevik on Sulle, kes Sa elad näoga loomuliku ja naturaalse poole. Loodus annab Sulle võimaluse vaadata enda sisse, saada tuttavaks oma peidus või varjatud hingetahkudega. Loodus aitab avada meeled ja peegeldab sümboolselt Sulle Sinu enda olemust. Jälgides loodusmärke ja ennast, saad siia kirja panna oma rõõmud ja arendavad õppetunnid, mõtted ja sündmused, mis Sind eluteel juhivad ja painutavad. See on päevik ajatuteks päevadeks, sest Aeg kulgeb meist läbi nii, nagu seda soovime. Tee oma Aeg võluvaks!\nhttps://www.raamatukoi.ee/hingeteelise-markmeraamat 176288 Hingeteelise märkmeraamat https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0205349_349.jpg 0 0 EUR OutOfStock /Kõik raamatud/tervis ja elustiil /Kõik raamatud/eneseabi Kallis hingeteeline! See loodustundliku inimese hingepäevik on Sulle, kes Sa elad näoga loomuliku ja naturaalse poole. Loodus annab Sulle võimaluse vaadata enda sisse, saada tuttavaks oma peidus või varjatud hingetahkudega. Loodus aitab avada meeled ja peegeldab sümboolselt Sulle Sinu enda olemust. Jälgides loodusmärke ja ennast, saad siia kirja panna oma rõõmud ja arendavad õppetunnid, mõtted ja sündmused, mis Sind eluteel juhivad ja painutavad. See on päevik ajatuteks päevadeks, sest Aeg kulgeb meist läbi nii, nagu seda soovime. Tee oma Aeg võluvaks!
Metsamoor Kallis hingeteeline! See loodustundliku inimese hingepäevik on Sulle, kes Sa elad näoga loomuliku ja naturaalse poole. Loodus annab Sulle võimaluse vaadata enda sisse, saada tuttavaks oma peidus või varjatud hingetahkudega. Loodus aitab avada meeled ja peegeldab sümboolselt Sulle Sinu enda olemust. Jälgides loodusmärke ja ennast, saad siia kirja panna oma rõõmud ja arendavad õppetunnid, mõtted ja sündmused, mis Sind eluteel juhivad ja painutavad. See on päevik ajatuteks päevadeks, sest Aeg kulgeb meist läbi nii, nagu seda soovime. Tee oma Aeg võluvaks!
Metsamoor 0 0 304822 Hingeteelise märkmeraamat 6 6 OutOfStock Uus 9789949935222 2012 Cum Laude kõva 96 ei 0.4


Vooremaa Põltsamaal keskenduti võimalustele energiat säästa\nPõltsamaal keskenduti võimalustele energiat säästa\nMöödunud teisipäeval räägiti Põltsamaa päevakeskuses sellest, kuidas säästa majapidamistes soojusenergiat, kuidas parandada ruumide ventilatsiooni ning kuidas hooneid energiasäästlikult remontida.\nTartu Regiooni Energiaagentuuri ekspert Kalle Virkus nentis sissejuhatuses, et meil kõigil on kusagil oma eluase ja enamik neist vajab energiasäästlikumaks muutmist. Suurem osa korterelamutest vajab nagunii renoveerimist ja seetõttu oleks neid mõistlik samaaegselt ka soojustada. Virkus rõhutas, et ei maksa minna seda teed, kus äsja renoveeritud majas võetakse hiljem ette soojustamine.\nKortermajades oleks tema kinnitusel mõistlik maksta soojusenergia eest ruutmeetrite, mitte mõõdikute alusel. Tallinna Tehnikaülikool on pakkunud välja idee, et 80 protsenti soojusenergia kuludest makstakse kinni üldiselt ehk võrdse hinnaga ja 20 protsenti tarbitud energiast maksab iga korterivaldaja mõõturite järgi. Selline tasumise põhimõte sunniks inimesi soojatarbimist jälgima ja termostaate reguleerima.\nHoone tuleb soojustada ühekorraga\nProbleem soojusenergia eest maksmisel on selles, et suurem osa soojusest väljub kortermajadest just nurgapealsete korterite kaudu, mis tähendab seda, et sama temperatuuri saavutamiseks ruumides tuleb kulutada rohkem soojusenergiat. Kui võetakse ette hoone soojustamine, siis tuleb Virkuse sõnul soojustada tingimata kogu hoone, mitte ainult otsaseinad, sest selline soojustamine võib kogu küttesüsteemi tasakaalust välja viia.\nMõnedes korterites võib temperatuur olla liiga kõrge ja nad lasevad ülearuse soojuse aknast välja. Kogu hoones ühtlase toatemperatuuri saavutamiseks ongi väga oluline kogu maja soojustada.\nSoojustades hoonet jupikaupa, tekivad soojustuse jätkukohtadesse n-ö külmasillad. Kalle Virkuse sõnul tunnevad hoonete soojustamise teema vastu huvi enamasti kortermajade elanikud. Samas on kortermajades olukord eramajadega võrreldes oluliselt segasem.\nMaa-asulate kortermajadele sobib lokaalne küttesüsteem\nOma muredest rääkisid infopäeval ka Põltsamaa linna ja piirkonna korteriühistute juhid. Nende sõnul on kortermajades suuremaid remonditöid ja hoone soojustamist suhteliselt keeruline ette võtta. Paljud eakamad majaelanikud ei taha sageli oma korterisse investeerida, sest on seisukohal, et nemad oma elu jooksul seda investeeringut tagasi ei teeni ja tehtud kulutusest kasu ei saa.\nÜldiselt märkisid korteriühistute juhid, et kui linnas on korterelamutel mõistlik omada ühist katlamaja, siis maa-asulates tasuks igal majal rajada lokaalne küttesüsteem.\nKalle Virkuse sõnul on korteriomanike umbusk ka mõnes mõttes mõistetav. Kui eramaja elanik saab tehtud kulutusest väga kiire tagasiside ja tehtud kulutus puudutab teda või tema peret otseselt, siis korterelamute puhul on olukord keerulisem ning inimene kahtleb, kas ja kui palju tema või tema pere tehtud investeeringust kasu saab. Samas tuleb just korterelamute soojustamisele ja energiasäästule suurt tähelepanu pöörata juba seetõttu, et 75 protsenti Eesti elanikest elab sellistes majades.\nNõustaja tuleb kohale\nPõltsamaa päevakeskuse perenaise Anne Kurvitsa sõnul pakkus temale sellise infopäeva korraldamise idee välja linnapea Jaan Aiaots. Kurvits ütles, et teab kortermaja elanikuna, kui mures on korterites elavad inimesed suurte küttearvete pärast. Selles majas, kus tema elab, on kõik pered võtnud soojustamise ette omal käel, mitte ühiselt. Samas nentis ta, et nende majavanem energiasäästupäeval ei osalenud.\nPäevakeskuse perenaine avaldas lootust, et küllap hakkab nüüd info liikuma ja järgmistel sellistel üritustel on osalejaid juba rohkem. Neil, kes hoonete soojustamisest, ventileerimisest ja energiasäästust tõsisemalt huvitatud on, tasub jälgida reklaami, sest taolisi üritusi viiakse Jõgevamaal läbi maikuuni Põltsamaal, Jõgeval, Mustvees, Palamusel ja Tabivere vallas.\nKalle Virkuse sõnul alustati nõustamistega möödunud aasta lõpus Jõgeval, Viljandis, Võrus ja Põlvas. Tänavu pakkus Jõgeva Omavalitsuste Liit välja idee, et nõustamisi võiks läbi viia ka mujal meie maakonnas.


Sündmuste info 14. mai – 15. mai\n14. mail kell 16:02 sai Häirekeskus teate tulekahjust Lasnamäe linnaosas Pae tänaval. Päästjad tuvastasid saabudes ühes kortermaja korteris toidukõrbemise ning likvideerisid ohu ja tuulutasid ruumid. Keegi õnnetuses viga ei saanud.\n14. mail kell 22:43 sai Häirekeskus teate tulekahjust Kesklinna linnaosas Lastekodu tänaval. Päästjad tuvastasid saabudes ühes kortermaja korteris toidukõrbemise ning likvideerisid ohu ja tuulutasid ruumid. Keegi õnnetuses viga ei saanud.\n14. mail kell 14:49 sai Häirekeskus teate tulekahjust Saku vallas Kajamaa külas. Päästjate saabudes põles 5x7 meetrit kõrvalhoone lahtise leegiga. Hoone hävines tules täielikult, tulekahju likvideeriti kell 15:30. Keegi õnnetuses kannatada ei saanud.\n14. mail toimetati ohutusse paika Tallinnast Õismäe teelt kaevetööde käigus leitud kildfugassmürsk.\nSuuremaid operatiivsündmusi möödunud ööpäeval ei olnud.\n14. mail kell 16.35 käisid päästjad kustutamas Kiviõli linnas Pargi tänaval põlevat kulu.\n14. mail kell 17.13 käisid päästjad kustutamas Kohtla-Järve linnas Kastani tänaval põlevat kulu.\n14. mail kell 8.51 said päästjad väljakutse Tapa valda Sauvälja külla, kus lõkkes põletati prahti ja kaablit. Päästjad tegid selgitustööd, omanik kustutas lõkke ära.\n14. mail kell 15.40 teatati, et Tapa vallas Tamsalu linnas Kukelossi tänaval lapsed panid põlema kuluheina. Päästjad kustutasid põlengu, politsei vestles lastega ja toimetas nad koju ning andis üle vanematele. Lastele tasub meelde tuletada, et kulu põletamine on keelatud ja ohtlik!\n14. mail kell 19.46 teatati häirekeskusele tulekahjust Kohila alevis Tööstuse tänaval. Kasutuseta seisvas garaažis oli põlema süttinud prügi. Päästjad kustutasid põlengu kell 20.00.\n14. mail kell 20.26 vajati päästjaid appi Rapla valda Raka külla, kus mullikas oli kukkunud vanasse maa-alusesse veevõtukohta. Loom oli rinnuni vees, selg ja pea olid vee peal ning uppumise ohtu loomal ei olnud. Päästjad pumpasid veehoidla tühjaks ning tõstsid looma välja kell 22.04. Mullikas anti üle omanikule.\n14. mail kell 15.59 sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaare linnas Vallimaa tänaval. Avatud trepikoja neljandal korrusel oli teadmata põhjusel põlema süttinud prügikott. Päästjad kustutasid põlengu esmaste kustutusvahenditega kell 16.11.\n14. mail tehti kahjutuks Saare maakonnast Saaremaa vallast Pahapilli külast kaevetööde käigus leitud suurtükimürsk.


Pärnusse kerkib teine Port Artur - Äripäev\nPärnusse kerkib teine Port Artur\n14. mai 2001, 13:25\nEelmine artikkel: Hulgimüüja Onninen kaalub müügivõrgu laiendamist\nJärgmine artikkel: Tallinn hakkab autojuhtidelt papist parkimiskella nõudma\nAS Merko Ehitus ehitab AS Triple Invest tellimusel Pärnusse Port Arturi kaubamaja vahetusse lähedusse tühjale krundile 40 miljonit krooni maksva uue kaubakeskuse Port Artur 2, kirjutab EPL Online ETAle viidates.\nEhituse maksumus on üle 40 miljonit krooni. AS Triple Invest nõukogu esimehe Kaido Kruusoja sõnul alustatakse ehitustöödega juunis ning tööd peavad olema lõpetatud hiljemalt 15. jaanuariks 2002. AS Triple Invest ja AS Merko Ehitus vahel sõlmitud lepingu järgselt ehitatakse esimeses ehitusjärgus kahekorruseline kaubanduskeskus koos 100kohalise parklaga. Samuti on plaanis ehitada umbes 200 meetrit linna magistraaltrasse. Praegu kuum Äripäevas


Tartu hruštšovkad viiakse A-energiaklassi - Kinnisvarauudised\nAutorid: Lauri Leet, Lauri Leet, kaasautor • 26. aprill 2016\nTartu hruštšovkad viiakse A-energiaklassi\nKolmekorruseline tüüpprojekti järgi ehitatud silikaattellistest hruštšovka Tartus.\nSügisel jõuab Euroopa Liidu pilootprojekti kaudu reaalne raha Tartus korteriühistuteni, mille käigus kuulub renoveerimisele umbes 23 eelmise riigikorra ajal rajatud kortermaja. Nende energiatõhusus on peale renoveerimist plaanis viia hoopis uuele tasemele.\nTartu linn on saanud esimese Ida-Euroopa linnana Euroopa Komisjoni EL teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 otserahastuse pilootprojekti läbiviimiseks. MTÜ Tartu Regiooni Energiaagentuuri juhatuse liige Raimond Tamm nimetas projekti Eesti Korteriühistute Innovatsioonikonverentsil 13. aprillil „hruštšovkad smartovkadeks“. „42 rahvusvahelist konsortsiumi esitas taotluse ja üks neljast, kes taotluse sai, oli ka Tartu,“ kinnitas Tamm.\nTema sõnul näeb projekt ette, et Tartusse luuakse madala energiatarbimisega näidispiirkond, kus tegeletakse elamute renoveerimise nii, et renoveerimise ajaks elanikud sealt välja kolima ei peaks. Lisaks elamutele hõlmab projekt veel tegelemist avaliku taristuga, nagu näiteks tänavavalgustus ja kaugküte. „Need erinevad lahendused integreerituna peavad tagama uuenduslikud energiasäästlikud terviksüsteemid, mis oleksid eeskujuks ka teistele piirkondadele.“\n100 eurot ruutmeetri kohta toetust\nHoonete osas tegeletakse Tamme sõnul just hruštšovkadega, kuna nende puhul on energiasäästuvõimalused suured. Pilootalal on kokku 42 hoonet, renoveerimisele läheb 39 000 m2 pinda, ehk umbes 23 elamut, selgitas Tamm. „Tegeleme nii energiasäästuga kui ka sisekliima parandamisega.“\nEesmärk on viia hooned A-energiaklassi, mis tähendab aastaseks küttekuluks mitte rohkem kui 90 kW/h ruutmeetri kohta. „See on hruštšovkade osas küllalt julge eesmärk. Praegu tegelevad lahenduste väljatöötamisega kolm projekteerimisfirmat, ühistute jaoks avatakse meede käesoleva aasta oktoobris.“\nSäärase tervikliku renoveerimise lahendus maksab spetsialistide hinnangul 250 – 300 eurot ruutmeetri kohta, kõnealusest projektist saab Tamme kinnitusel kinni maksta kuni 100 eurot. „Ülejäänud osast saab korteriühistu ettenähtud mahus toetust soovi korral KredExilt, teatud osa jääb nagu ikka ka omafinantseeringu kanda.“\nLinna korteriühistutele eraldatakse projekti raames raha ka näiteks Tartusse nelja elektriautode ja -rataste rendipunkti rajamiseks, linnatranspordis 100% gaasibussidele üleminekuks ning tänavavalgustuse kaasajastamiseks.\nTartu kortermajades tegeletakse nutika renoveerimisega


AHJA POISS KRISTJAN TOROP – LEIGARITE ASUTAJA, JUHT JA VAIMNE ISA. « Uudised ja blogi | Ahja Valla Tuglase Muuseum\n75 aastat tagasi märtsikuu 5. päeval sündis meie vallas Kosova külas poisslaps, kes sai nimeks Kristjan.\nPeale Ahja algkooli lõpetamist täiendas ta oma teadmisi Tartu Õpetajate Instituudis, kus õppis eesti keelt ja kirjandust ning omandas samas võimlemisõpetaja kutse. Sellel ajal oli tal esmane kokkupuude tantsukunstiga.\nÕpingute kõrvalt juhendas Kristjan mitmeid rahvatantsuringe - sündisid rahvakommetele põhinevad lavastused, mis tuginesid talupojatantsule. 1969. a. toimub pööre folkloori poole – sündis tantsurühm „Leigarid“. Kristjan oli Leigarite asutaja, juht ja vaimne isa 21 aastat. Tekkisid nii mõnedki probleemid: takistati sõite rahvusvahelistele folkloorifestivalidele kui otsiti isegi uut juhti. Kõik see ei suutnud murda Kristjan Toropit, kes koos oma rühmaga tahtis jääda eestlaseks ja oma esivanemate kunsti alalhoidjaks. Murrangu toob aasta 1979, kus Ingrid Rüütli kutsel alustab tööd keele- ja kirjanduse Instituudis rahvamuusika sektoris rahvatantsu alal. Kristjanist sai rahvusliku folklooriliikumise algataja ja eestvedaja. Ta oli Eesti Folklooriseltsi asutajaliige ja esimees, samuti rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica kunstiline juht aastal 1989. Ta püüdles selle poole, et kõik folkloorigrupid Eestis leiaksid oma näo ja tee…..\nKristjan oli tantsija ja tantsujuht. Just seda poolt temast tunneb kogu Eesti. Vähemalt see osa eestlastest, kes on otsinud oma juuri, püüdnud eestlust säilitada kõige kiuste, kellele folkloor ei ole olnud pelgalt mitte rahvatants ja –laul, vaid elamise viis.\n1994. aasta 30. juunil asutas rahvatantsupedagoog Kristjan Torop Eesti Rahvuskultuuri Fondi juurde omanimelise allfondi, et toetada tantsuloomingut ja eesti rahvatantsuga seotud rahvaluuleainestiku kogumist.\nTorop soovis, et allfondist antaks välja järgmised preemiad: kogumispreemia iga kolme aasta tagant ja tantsupeopreemia täiskasvanute üldtantsupeo toimumise aastal.\nTänavu 21. märtsil algusega kell 12.00 KRISTJAN TOROP 75,\npäeva pidulik avamine mälestuskivi juures Kosova külas.\n14.00 Ahja kultuurimajas:\n* Rahvakunstiansambel LEIGARID\n* Maakonna Rahvatantsurühmad\n* Simman Rahvamuusikaansambli HEINO TARTES JA SÕBRAD saatel.\nIgal leigaril on OMA Torop / Leigarite ütlemised on kokku võtnud Helle Tiho/:\n*See, kuidas ta oma tasasel häälel mõtteid väljendas, jäi kõigile meelde. Üldisest lärmist hoolimata jäi järsku kõik vaikseks ja kõik kuulasid. Ta oli eriliselt väärikas.\n*Torop oli mõnus hallipäine vanake. Pärast selgus, et ta on leigarite looja ja tantsib päris hästi. Üldiselt võib öelda, et leigarid ilma rahvatantsuta on sama jama kui rahvatants ilma Toropita.\n*Kristjan Torop oli täpne, teadis, mida eesti rahval vaja, teadis ette eesti rahva tulevikku, et Eesti saab iseseisvaks.\n*Läks aastaid, enne kui hakkasin juhis ja õpetajas ka lihtsalt inimest tabama.\n*Ülim põhjalikkus, süvenemine. Temaga pealiskaudset seltskondlikku vestlust arendada polnud võimalik. Kuulaja sai alati tüki targemaks.\n*Tantsutunde juhtis ta omal vaiksel moel – kui peale käratas, siis asja eest ja nii, et see mõjus.\nIga tantsu ja mängu kohta oskas ta rääkida tausta, seda ka tänapäeva inimesele arusaadavas „tõlkes“.\n*Karm, kuid õiglane. Puudumiste ja esinemiste kohta pidas ranget arvestust.\nOma põhimõtetest ei taganenud ta kunagi ja pugemist ei sallinud. Mäejutlusi kuulasid kõik hiirvaikselt, sest ta suutis nii veenvalt rääkida, et see lihtsalt pidi õige olema.\nLodevust, lohakust ja „mula“ ei sallinud.\nKolm pahet oli ka: suitsetas liiga palju, töötas liiga palju ja jõi palju kanget kohvi.\n*Mees, kes aina jagas. Teadmisi, veendumusi, usku. Jagas kõike, jäädes ise tagasihoidlikult tagaplaanile. Meie kuulasime, võtsime vastu ja pidasime seda loomulikuks. Tänu temale mul on, mida oma lastele edasi anda. /Tänud Maie Tõrrale annetatud materjalide eest Ahja muuseumi arhiivi/\nMälestuskillud Kristjanist, kodukandist võrsunud kultuuripärandi hoidjast toimetas Katrin Roositalu, Ahja muuseumi perenaine.


19:35 Ott Tänak teenib aastas üle kuue miljoni euro [Meie Maa] (14.11)\nSoome ajaleht Kauppalehti tõi välja kõikide WRC-sarja pilootide põhipalgad. Kõige suurema põhipalgaga rallisõitjaks on nende andmetel seitsmekordne maailmameister Sebastien Ogier, kelle töötasuks Toyotas on 6,5 kuni 7 miljonit eurot, vahendab sport.delfi.ee Selles tabelis on teisel kohal saarlasest Hyundai piloot Ott Tänak 6 kuni 6,5 miljoni euroga ning kolmas samuti Hyundai rooli keerav Thierry Neuville 5 […] The post Ott Tänak teenib aastas üle kuue miljoni euro appeared firs...\n19:30 Tass jätkab USA-s põhimehena [Meie Maa] (14.11)\nUSA üliõpilasliiga NCAA kõrgeimas divisjonis sai saarlane Matthias Tass laupäeval võidurõõmu maitsta, kui tema koduülikool Saint Mary’s Gaels alistas koduväljakul 67:58 Texas Southern Tigersi. Algkoosseisus alustanud ning 30 minutit mänguaega saanud Tass tõi Saint Mary’se paremuselt kolmanda skooritegijana 12 punkti (kahesed 5/7, kolmesed 0/1, vabavisked 2/6), kaks lauapalli ja meeskonna parimana neli korvisöötu. Lisaks kogunes […] The post Tass jätkab USA-s põhimehena a...\n19:30 Otto-Robert Lipp teenis ilusaima värava auhinna [Meie Maa] (14.11)\nSoccernet.ee külastajad valisid Premium liiga oktoobrikuu ilusaimaks väravaks Kuressaare ründaja Otto-Robert Lipu esimese värava Tallinna FC Flora vastu. Kokku osales hääletusel 1283 inimest. Lipu meisterliku triblingu toel löödud imeilus soolovärav kogus 70,5% häältest. Lipule järgnesid Mihhail Belov (20%), florakad Konstantin Vassiljev (4,2%) ja Ken Kallaste (3,3%) ning Lipu teine tabamus Florale (2%). Tänavu panevad iga […] The post Otto-Robert Lipp teenis ilusaima värava ...\n19:20 Lionsite kingitus ergutab lapsi hammaste eest hoolitsema [Meie Maa] (14.11)\nLions-klubid andsid neljapäeval esimese klassi lastele üle suu tervisele pühendatud kinkekotid, et teadvustada tervete hammaste mõju tervisele, Saaremaal 11 kooli 314 lapsele. Kuressaare Lions Klubi president Olev Õun ütles, et hambaarstid on pööranud tähelepanu sellele, et meie laste hambad ei ole korras ja tänu saadud kingitusele saavad nad nüüd ise rohkem panustada. Kõik tänavu esimesse […] The post Lionsite kingitus ergutab lapsi hammaste eest hoolitsema appeared first on...\n19:20 Koalitsioon lubab selget ja läbipaistvat valitsemist [Meie Maa] (14.11)\nReedel valimisliit Terve Saaremaa, Eesti Reformierakonna ja Eesti Keskerakonna poolt allkirjastatud koalitsioonilepingus kinnitavad osapooled üksmeelset tahet ja valmidust võtta Saaremaa vallavolikogu tööperioodiks vastutus saarlaste hea käekäigu ning valla kindlameelse ja avatud juhtimise, eelarve tasakaalu tagamise ja valla pikaajalise arenguvisiooni elluviimise eest. The post Koalitsioon lubab selget ja läbipaistvat valitsemist appeared first on Meie Maa.\n19:20 Aasta isa Ain Koplimäe: see on õnn, mida rahas ei mõõda [Meie Maa] (14.11)\nReedel kuulutati Kuressaare Raekojas välja tänavune Aasta isa kelleks on ettevõtja, kogukonna eestvedaja ja spordivõistluste korraldaja Ain Koplimäe. The post Aasta isa Ain Koplimäe: see on õnn, mida rahas ei mõõda appeared first on Meie Maa.\n19:15 Ametikooli sõiduautotehnik Eesti parim [Meie Maa] (14.11)\nKuressaare ametikool annab teada, et nende õpilane Kaarel Talistu võitis esikoha üle-eestilisel sõiduautotehnikute kutsevõistlusel. The post Ametikooli sõiduautotehnik Eesti parim appeared first on Meie Maa.\n19:10 Oktoober tõi Väinamerel rekordi [Meie Maa] (14.11)\nTS Laevad annab teada, et oktoobris teenindati kokku rekordilised 181 533 reisijat ja üle Väinamere veeti rekordilised 94 587 sõidukit ja haagist. Võrreldes 2020. aasta oktoobriga suurenes reisijate arv 4% ja sõidukite arv 6%. The post Oktoober tõi Väinamerel rekordi appeared first on Meie Maa.\n19:10 SÜG riigieksamites maakonna parim [Meie Maa] (14.11)\nHaridus- ja noorteamet avalikustas sellekevadiste riigieksamite tulemused, kus Saaremaa gümnaasiumitest on parim Saaremaa ühisgümnaasium. The post SÜG riigieksamites maakonna parim appeared first on Meie Maa.\n18:55 Tulisest Valgevene-Poola piirist [Meie Maa] (14.11)\nEuroopat ja maailma kaheks jagava piiri tuliseksmineku aeg on seotud kahe kuupäevaga. Esiteks 14. aprill, mil USA president Biden muutis vägede Afganistanist äratoomise hilisemaks. See andis vastasleerile ehk Talibanile võimaluse Trumpiga kokkulepitust loobuda, vallandus tohutu kaos ja järgnes ülivõimu kaotus, kui tema loodud kohalik armee laiali jooksis. Enne lõpuetendust Kabulis teatas Biden 26. juulil ka […] The post Tulisest Valgevene-Poola piirist appeared first on Meie Maa.\n18:55 JUHTKIRI – Panustame haridusse! [Meie Maa] (14.11)\nHaritud inimesed on Saaremaa valla tulevik. Teadmised ja oskused on need, mis on läbi aastasadade saarlased toimekad ja konkurentsivõimelised hoidnud. Juba meie vaarisad hindasid haridust kõrgelt ja oma laste koolitamisse panustati, sest selles nähti võimalust elus paremini läbi lüüa. Tänapäeval on hea ja kaasaegne haridus ka eelduseks maailmas valitsevas tihedas konkurentsis paremate tulemuste saavutamiseks. Ja […] The post JUHTKIRI – Panustame haridusse! appeared first on...\n18:50 Ehedast talust ja linnugripist [Meie Maa] (14.11)\nInimkond on üle maailma teist aastat hädas koroona-viirusega, mis on võtnud epideemia mõõtmed. Oktoobrist alates ohustab kodu-, mets- ja veelinde väga nakkav lindude gripp, mis on samuti võtmas epideemia mõõtmeid. Paljude viiruste agressiivset vohamist peetakse planeedi elukeskkonna saastamise ja tasakaalust väljaviimise üheks tagajärjeks. The post Ehedast talust ja linnugripist appeared first on Meie Maa.\n18:40 Karja kihelkonna mõisnikest ja meistrimeestest, II [Meie Maa] (14.11)\nKanga- ja vaibakudujaiks mehed The post Karja kihelkonna mõisnikest ja meistrimeestest, II appeared first on Meie Maa.\n18:15 Meie Maa 15. november 2021 [Meie Maa] (14.11)\nKoalitsioon lubab selget ja läbipaistvat valitsemist Ametikooli sõiduautotehnik Eesti parim Lionsite kingitus ergutab lapsi hammaste eest hoolitsema SÜG riigieksamites maakonna parim The post Meie Maa 15. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n10:00 Kolm kalameest läksid merel paadiga ümber [Meie Maa] (14.11)\nTäna pärastlõunal läksid Viirelaiu ja Virtsu vahel paadiga ümber kolm kalurit, kelle päästis saarel viibinud mees. Hätta sattunute elu õnnestus päästa tänu tänu sellele, et nad kandsid päästeveste ja neil oli kaasas telefon. Kell 16.19 teatati merevalvekeskusele, et Viirelaiu ja Virtsu vahel on läinud kummuli paat kolme kalamehega. Merevalvekeskus andis häire politsei- ja piirivalve helikopterile […] The post Kolm kalameest läksid merel paadiga ümber appeared first on Me...\n17:40 Lugejakiri: Düstoopia [Meie Maa] (13.11)\nKes on vene ajal elanud, mäletab ehk okupatsioonist ja okupantidest tekitatud rusutust. Mina mäletan. Hetkel on sama rusuv nagu siis, või isegi rusuvam, sest pragu ei orjasta meid mitte venelased, vaid oma valitsev klikk. Meie omad politseinikud tirivad su poest „menetlemisele”, kui sul teatud maski ees ei ole või käsivad restoranist lahkuda, kui sa oma […] The post Lugejakiri: Düstoopia appeared first on Meie Maa.\n22:36 GALERII: Saaremaa aasta isa on Ain Koplimäe [Meie Maa] (12.11)\nTäna toimus raekojas Saare maakonna Aasta isa väljakuulutamise tseremoonia. Tänavune Aasta isa on spordimees Ain Koplimäe. The post GALERII: Saaremaa aasta isa on Ain Koplimäe appeared first on Meie Maa.\n23:10 Meie Maa 12. november 2021 [Meie Maa] (11.11)\nKuressaare tervisepargi rada ei ole suures osas joostav Kuresaaare ametikool peab terve nädala 99. sünnipäeva Maskita mehed sõimasid poes haiglatöötajat The post Meie Maa 12. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n22:55 Nädalalõpp 12. november 2021 [Meie Maa] (11.11)\nIsad, pojad ja Viinameri Eesti krooni 30. sünnipäev saabumas Solistica demovooru tähtaeg läheneb Tasub teada: mida teha, kui auto satub vesiliugu The post Nädalalõpp 12. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n22:50 Mario Talvist – mees, kes seisab parema maailma eest [Meie Maa] (11.11)\nTunnen tänast intervjueeritavat seoses tema asutatud poollooduslike koosluste hooldajate võrgustiku loomisega juba aastaid ja hoomasin seetõttu kübeke selle noore mehe tegemistest ja panusest meie elukeskkonna väljanägemise ja tervise parandamisse. Aga et tema „sammud” on nii suured ja mitmetahulised ning tema sisemine arusaam ja tunnetus eeskujuks meile kõigile, oli Mario Talvist nõus intervjuu-pakkumise vastu võtma. Ikka […] The post Mario Talvist – mees, kes seisab parema...\n20:10 JUHTKIRI – Arvestagem üksteisega [Meie Maa] (11.11)\nKuressaare enim kasutatava välisportimise koha – tervisepargi rajakattega on juba aastaid probleeme olnud. Mõned aastad tagasi nö kultiveeriti sügisel rada nii ära, et see muutus vihmadega poriauguks. Nüüd on vald võtnud nõuks soetada kunstlumekattega suusaraja jaoks lumekahurid ning selle tarvis on tervisepargi ühe kilomeetrine ring laiemaks tehtud. Ent tänavu sügisel sinna peale pandud jäme hakkepuit […] The post JUHTKIRI – Arvestagem üksteisega appeared first o...\n20:06 1000 tasuvat töökohta Saaremaale [Meie Maa] (11.11)\nMõni kuu tagasi tähistasime Eesti taasiseseisvumise 30. aastapäeva. Vaieldamatult on viimaste kümnendite jooksul ühiskonna jõukus kasvanud ja inimeste heaolu paranenud, aga ennekõike puudutab elu edenemine Tallinna ja Harjumaad, kuhu on koondunud kaks kolmandikku meie rahvuslikust rikkusest. Küll ja küll on neid piirkondi ja inimesi, kes pole Eesti eduloost osa saanud või on saanud seda vähesel […] The post 1000 tasuvat töökohta Saaremaale appeared first on Meie Maa.\n20:00 Enamus abivallavanemate kandidaate on selged [Meie Maa] (11.11)\nTäna koalitsioonilepingu allkirjastavad valimisliit Terve Saaremaa, Reformierakond ja Keskerakond on leidnud kandidaadid Saaremaa vallavalitsuse kolmele abivallavanema kohale. The post Enamus abivallavanemate kandidaate on selged appeared first on Meie Maa.\n19:55 Kuressaare tervisepargi rada ei ole suures osas joostav [Meie Maa] (11.11)\nKuressaare terviseparki regulaarselt kasutavad jooksjad leiavad, et sealne rajakate on muudetud spordivaenulikuks ning tekitab pigem tervisele kahju kui kasu. The post Kuressaare tervisepargi rada ei ole suures osas joostav appeared first on Meie Maa.\n19:50 Muhus käib õhuväe õppus [Meie Maa] (11.11)\nEesti õhuväe teatel toimub 10.-12. novembril üle Eesti erinevatel aladel õhuväe õppus „Angry Flame”. Muhu saarel kaivad harjutused Koguva- ja Kallaste küla aladel, kus viiakse läbi taktikalisi tegevusi ning paigutatakse õhuseiredivisjoni tehnika. Õppus toimub relvastatult, kuid laskemoona ja imitatsioonivahendeid ei kasutata. The post Muhus käib õhuväe õppus appeared first on Meie Maa.\n19:50 Haigla registratuuri töötajad haigestusid [Meie Maa] (11.11)\nSaarlane proovis paar päeva tagasi helistada Kuressaare haigla registratuuri, aga sealt ei õnnestunud tal kedagi kätte saada, sest registratuuri töötajad olid haiged. The post Haigla registratuuri töötajad haigestusid appeared first on Meie Maa.\n19:50 Muhu kiirsöögikiosk läks põlema boilerist [Meie Maa] (11.11)\nLääne päästekeskuse inspektorid tegid kindlaks, et Muhus Liival kiirtoitlustuskohana kasutuses olnud kiosk läks teisipäeva hommikul põlema väikese veeboileri tehnilisest rikkest. The post Muhu kiirsöögikiosk läks põlema boilerist appeared first on Meie Maa.\n19:50 Estriga Valjala kihelkonna allikail ja valge sügiskaunis lill [Meie Maa] (11.11)\nSaare maakonnas on arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud 12 rahvapärimustega seotud ohvriallikat ja üks Kuiste külas asuv rahvapärimusega „Neitsiallikas“ – kokku on kultuurimälestiste registris 13 Saaremaa allikat. The post Estriga Valjala kihelkonna allikail ja valge sügiskaunis lill appeared first on Meie Maa.\n19:50 Dokitöödel Tõllu asendab Regula [Meie Maa] (11.11)\nSeoses parvlaeval Tõll 10.-18. novembril tehtavate plaaniliste dokitöödega sõidab sel ajal Virtsu-Kuivastu liinil Tõllu asemel parvlaev Regula. TS Laevade juhatuse liikme ja teenindusvaldkonna juhi Ave Metsla sõnul alustas parvlaev Regula Virtsu-Kuivastu liinil sõitmist 10. novembril. “Parvlaeva Tõll dokitööde ajal muutub Virtsu-Kuivastu reisigraafik, sest Regula puhul võtab sildumine ning sõidukite peale- ja mahalaadimine rohkem aega,” ütles […] The post Dokitöödel Tõl...\n19:45 Maskita mehed sõimasid poes haiglatöötajat [Meie Maa] (11.11)\nKahele mehele Kuressaares Rae Konsumis maksikandmisnõuet meelde tuletanud kohaliku haigla töötaja sai sõimu osaliseks. The post Maskita mehed sõimasid poes haiglatöötajat appeared first on Meie Maa.\n19:45 Haigla kutsub isadepäeva tervisematkale [Meie Maa] (11.11)\nKuressaare haigla kutsub pühapäeval, 14. novembril kell 12-16 isadepäeva tervise- matkale Mändjalas. The post Haigla kutsub isadepäeva tervisematkale appeared first on Meie Maa.\n19:45 Üksik toonekurg jäi rändest maha [Meie Maa] (11.11)\nJuba paar nädalat on Valjala alevikus kõndimas näha üksikut, seltsi otsivat toonekurge, kes üritab end ka kohalikele kanadele sõbraks pakkuda. The post Üksik toonekurg jäi rändest maha appeared first on Meie Maa.\n19:45 Kuresaaare ametikool peab terve nädala 99. sünnipäeva [Meie Maa] (11.11)\nKuressaare ametikool tähistab terve selle nädala erinevate üritustega 99. sünnipäeva. Koolis avati õpetajate ja õpilaste töödest taaskasutusnäitus ning uuendati sise- terviserada, eile oli pidulik sünnipäevaaktus ning pidustused jätkuvad ka täna. The post Kuresaaare ametikool peab terve nädala 99. sünnipäeva appeared first on Meie Maa.\n19:40 Isad, pojad ja Viinameri [Meie Maa] (11.11)\nIsa ja poeg, Raimo ja Risto Pullat esitlesid viinakuu viimasel laupäeval Kärdla restoranis Rannapaargu toimunud õdusal kokkusaamisel paarikümne aasta pikkuse töö vilja – põhjalikku uurimistööd salapiirituseveost Läänemerel kahe maailmasõja vahel. The post Isad, pojad ja Viinameri appeared first on Meie Maa.\n19:40 Transpordiamet otsib Ruhnu laevaliinile uut vedajat [Meie Maa] (11.11)\nTranspordiamet saatis sel nädalal seitsmele potentsiaalsele pakkujale ettepaneku teha hinna ettepanek avaliku teenindamise otselepingute sõlmimiseks Ruhnu laevaliinidel. The post Transpordiamet otsib Ruhnu laevaliinile uut vedajat appeared first on Meie Maa.\n19:35 Solistica demovooru tähtaeg läheneb [Meie Maa] (11.11)\nEesti noorte lauljate konkurss Solistica 2022 tuleb taas ja toimub 28.-29. jaanuaril. See on hea sõnum, mida tahaks heitlikest aegadest hoolimata kõikide noorte inimestega jagada. The post Solistica demovooru tähtaeg läheneb appeared first on Meie Maa.\n19:35 Teistmoodi mängumaja [Meie Maa] (11.11)\nJärgmine kirjatükk on mõeldud inimestele, kes armastavad plaani pidada. Mõned asjad siin elus sünnivad kohe, aga mõnede jaoks on mõnus mõtteid mõlgutada näiteks novembris. No võtame näiteks ühe vahva mängumaja ehitamine. See on selline maja, millel ei pea kõik uksed ja aknad vinklis olema. Või kas üldse peavadki uksed ja aknad olema? The post Teistmoodi mängumaja appeared first on Meie Maa.\n19:35 Eile algas virtuaalne Mardilaat [Meie Maa] (11.11)\nMardilaat ei jää ära, kuid üksteisest hoolimise foonil ei oleks vastutustundlik ühes suures ruumis koguneda. Et üks kogemus möödunud aastast juba selja taga, siis saab sel aastal ainult paremini minna. Virtuaalne Mardilaat toimub ajavahemikus 11.-13. november. The post Eile algas virtuaalne Mardilaat appeared first on Meie Maa.\n19:35 Meie Mari rõõmulaulud [Meie Maa] (11.11)\nTäna õhtul, kui vaktsineerimispass ikka olemas, saab nautida ühe omapäraseima Eesti lauliku kontserti. Mari Jürjens ehk meie eesti oma Mari tuleb Saaremaa Veskisse sügiskaamost leevendama. Ühiselt tema lauludega koos rännates on mõnus oma hingemaastikel väike tiir teha. Kuigi kõlapildilt ehk veidi nukradki, on tegemist ikkagi rõõmsate lauludega, sest nii ta ju laulab… Kontsert algab kl […] The post Meie Mari rõõmulaulud appeared first on Meie Maa.\n19:31 Eesti krooni 30. sünnipäev saabumas [Meie Maa] (11.11)\nEnamikule lehelugejaist on teada meie riigi oma raha, Eesti krooni 1992–2010 lugu. Järgmise aasta suvise pööripäeva eel, 20. juunil 2022 tähistame Eesti krooni 30. sünnipäeva. Mälu värskendamiseks meenutame, et taasiseseisvunud Eesti Vabariigi rahareform tipnes 20. juunil 1992 kui 1500 rubla muutus minu, teie, meie esiisade-esiemade jaoks 150 Eesti krooniks. The post Eesti krooni 30. sünnipäev saabumas appeared first on Meie Maa.\n19:31 Kahemastiline purjekas „Luise” ehk Saarlaste kodumaalt põgenemislugu (4) [Meie Maa] (11.11)\n22. oktoobril hakkasime avaldama Mati Nõmme 1994. aastal kirja pandud lugu sellest, kuidas paljud eestlased pidid Teise maailmasõja ajal oma kodumaalt põgenema. Täna läheb lugu edasi „Luise” pardal olnud põgenike lugudega. The post Kahemastiline purjekas „Luise” ehk Saarlaste kodumaalt põgenemislugu (4) appeared first on Meie Maa.\n19:25 Miks paneb Brasiilia oma bussijuhid tee äärde ratastega sõitma? [Meie Maa] (11.11)\nKuidas teha sõidukijuhtidele selgeks, kuidas paremini liigelda ja teistega rohkem arvestada? Kõige parem õpetaja on ikka isiklik kogemus ja teiste kingades kõndimine. Brasiilias õpetatakse bussijuhte võimalikult realistlikus situatsioonis jalgratturitest aru saama. Nimelt väntavad nad maantee äärde paigaldatud trenažööridel, mille kestel mööduvad neist bussid. The post Miks paneb Brasiilia oma bussijuhid tee äärde ratastega sõitma? appeared first on Meie Maa.\n19:25 Elust sedapidi: Maailma lõpp? [Meie Maa] (11.11)\nMaailma lõppu on ikka aeg-ajal ennastatud ja siis see ennustus jälle ümber sõnastatud – vabandust, lükkub edasi. The post Elust sedapidi: Maailma lõpp? appeared first on Meie Maa.\n19:25 Tasub teada: mida teha, kui auto satub vesiliugu [Meie Maa] (11.11)\nOlenevalt tee olukorrast ja sõidukiirusest võivad rehvid kaotada haarduvuse alates kiirusest 50 km/h. Riski suurendab kiiruspiirangute eiramine, ebasobivad rehvid ja teatud käitumine ohtlikes olukordades. Gjensidige kindlustusselts selgitab, mis on vesiliug ja kuidas seda vältida. The post Tasub teada: mida teha, kui auto satub vesiliugu appeared first on Meie Maa.\n19:10 PEREKONDLIK: 4. – 11. november [Meie Maa] (11.11)\nRegistreeritud peresündmused Saare maakonnas 4. – 11. novembrini. The post PEREKONDLIK: 4. – 11. november appeared first on Meie Maa.\n19:01 Nõuanded teadusnõukojale [Meie Maa] (09.11)\nMöödunud aasta 20. märtsil kutsus eriolukorra valitsuskomisjon kokku COVID-19 tõrje teadusnõukoja ja määras selle ülesandeks anda valitsuse ekspertinfot. Teadusnõukoja liikmete valiku põhimõtted, koosseis, tegevus ja soovitused valitsusele jäid avalikkuse ees varjatuks ligemale aasta jooksul kuni meedia avalikustamist nõudis. Nõukoja tööd määrati korraldama riigikantselei ja sotsiaalministeerium. Nädal aega varem oli valitsus kuulutanud riigis välja eriolukorra 1. […] T...\n19:01 JUHTKIRI – Aja küsimus [Meie Maa] (09.11)\nNõukogudeaegseid mahajäänud hooneid, nende rususid ja teisi ajahambast puretud rajatisi leidub endiselt kõikjal ja vähesed neist leiavad tänapäeval rakendust. Nii nagu näiteks Ninase rannakaitsepatarei suurtükiava, kus Mustjala festival juba aastaid kontserte korraldab. Kui viimane paikneb keset metsa ja jääb inimasustusest kõrvale, siis mitmed lagunevad ehitised asuvad asumite vahetus läheduses ning osutuvad oma säilimisastmest lähtuvalt ka […] The post JUHTKIRI – Aja...\n18:56 Tunnustatud Uustla juustud saavad noorperenaise pehme pai [Meie Maa] (09.11)\nTänavuse parima mahetoidu tiitli pälvinud Uustla farmi küüslauguga grilljuustu ja rahvalemmiku ehk originaali maitsete timmimine on võtnud aega ligi kolm aastat. The post Tunnustatud Uustla juustud saavad noorperenaise pehme pai appeared first on Meie Maa.\n18:50 Saarlaste tähtpäevi 2021. aastal: november-detsember [Meie Maa] (09.11)\nNovember The post Saarlaste tähtpäevi 2021. aastal: november-detsember appeared first on Meie Maa.\n18:40 Meie Maa 10. november 2021 [Meie Maa] (09.11)\nPäästjad tõid šahtist välja sinna kukkunud koera Kohanimi oli teeviidale vigaselt kirjutatud Kuressaare jõulukuusk tuleb soomlase maatükilt Koalitsioon võttis läbirääkimistel lisaaja The post Meie Maa 10. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n18:16 Päästjad tõid šahtist välja sinna kukkunud koera [Meie Maa] (09.11)\nKuressaare komando päästjad tõid laupäeval Saaremaal Eikla vanast viljakuivati šahtist välja sinna kukkunud ja seal porise ning õlisena ööpäeva veetnud koera. The post Päästjad tõid šahtist välja sinna kukkunud koera appeared first on Meie Maa.\n18:16 Muhus hävis tules populaarne kiirtoidukiosk [Meie Maa] (09.11)\nTäna hommikul hävis Muhus Liival seni teadmata põhjusel tules suvel populaarse kiirsöögi- kohana kasutuses olnud kiosk. The post Muhus hävis tules populaarne kiirtoidukiosk appeared first on Meie Maa.\n18:10 Koalitsioon võttis läbirääkimistel lisaaja [Meie Maa] (09.11)\nSündiv Saaremaa valla võimukoalitsioon koalitsioonilepingu allkirjastamisega ei kiirusta ja võttis läbirääkimiste tarbeks nädala lisaega. The post Koalitsioon võttis läbirääkimistel lisaaja appeared first on Meie Maa.\n18:10 Kuressaare jõulukuusk tuleb soomlase maatükilt [Meie Maa] (09.11)\nJärgmisel nädalal Kuressaare keskväljakule paigaldatava jõulukuuse loovutab Saaremaa vallale Soome kodanik. The post Kuressaare jõulukuusk tuleb soomlase maatükilt appeared first on Meie Maa.\n18:10 Sõiduk tagurdas jalgratturile otsa [Meie Maa] (09.11)\nEsmaspäeval kell 11.42 tagurdas Kuressaares Liiva tänaval Uus-Roomassaare Coop kaupluse parkla juures seni tuvastamata sõiduk otsa jalgrattal liikunud 66-aastasele naisele. Jalgrattur kukkus ning kiirabi viis ta Kuressaare haiglasse. Sõiduk lahkus sündmuskohalt. The post Sõiduk tagurdas jalgratturile otsa appeared first on Meie Maa.\n18:10 Kohanimi oli teeviidale vigaselt kirjutatud [Meie Maa] (09.11)\nMöödunud nädalavahetusel äratas Lääne-Saaremaal Sõrve maantee ääres tähelepanu teeviit, millel kujutatud kohanimi tavatu kirjapildiga – Kihelkonnast oli viidal saanud Kihjelkonna. The post Kohanimi oli teeviidale vigaselt kirjutatud appeared first on Meie Maa.\n18:06 Risto ja Liidia panevad end tõsielusaates proovile [Meie Maa] (09.11)\nOktoobrist on TV 3 eetris uus kodumaine tõsielusari „Laager”, mis annab probleemipuntras inimestele taas elu mõtte ja seda tänu erilisele ühisele teekonnale. Üheksa erinevas vanuses osaleja seas on teleekraanil Saare maakonnast Orissaare kandist Risto Ränk ja Muhu juurtega pealinnas elav neiu Liidia Mägi. The post Risto ja Liidia panevad end tõsielusaates proovile appeared first on Meie Maa.\n18:01 Saarlanna Elise Trei liitus Little Mess bändiga [Meie Maa] (09.11)\nTüdrukutebändi Little Mess värskeim ja kolmas liige on Saaremaa Gümnaasiumi viimases klassis õppiv, andekas laulja Elise Trei. The post Saarlanna Elise Trei liitus Little Mess bändiga appeared first on Meie Maa.\n18:01 Kuulutati välja Eerik Haameri kunstiauhinna konkurss [Meie Maa] (09.11)\nEerik Haameri nimeline kunstiauhind koosneb stipendiumist suurusega 2000 eurot, mälestusesemest ja aukirjast, mis antakse üle 18. veebruaril 2022. aastal Kuressaare Raekojas. The post Kuulutati välja Eerik Haameri kunstiauhinna konkurss appeared first on Meie Maa.\n22:01 Räime püügikvoot suureneb [Meie Maa] (07.11)\nAasta kõige olulisematel kalandusläbirääkimistel jõuti kokkuleppele, mille järgi Liivi lahe räimekvoot suureneb, ka kilu saavad Eesti kalurid järgmisel aastal tänavusest rohkem püüda, kuid Läänemere avaosa räimekvoot väheneb kehvas seisus varude tõttu. Keskkonnaminister Tõnis Mölder tõdes, et seekordse kohtumise otsused sündisid raskelt, sest nii pikki läbirääkimisi Läänemere kalakvootide üle ei ole veel peetud. „Selles kontekstis võime […] The post Räime pü�...\n22:01 Saaremaa poemüüjate palk Eesti teine [Meie Maa] (07.11)\nStatistikaameti andmetel oli 2021. aasta II kvartalis poemüüjate brutopalga mediaan 813 eurot. Selles ametirühmas töötab naisi neli korda rohkem kui mehi. Kõrgeim palk on Raplamaal 906 euroga, järgnevad Saaremaa 860 ja Tartumaa 855 euroga. The post Saaremaa poemüüjate palk Eesti teine appeared first on Meie Maa.\n20:10 Aasta parim mahetoit on Uustla talu grilljuust [Meie Maa] (07.11)\nSelgusid 2021. aasta mahekonkursside parimad ja Aasta parim mahetoit on Saare Maakari OÜ Uustla talu grilljuust Küüslauk. The post Aasta parim mahetoit on Uustla talu grilljuust appeared first on Meie Maa.\n20:05 Minister: Saaremaal tehakse maailmatasemel innovatsiooni [Meie Maa] (07.11)\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Sutt külastas eile Saaremaal tööstusettevõtteid Baltic Workboats, Saaremaa Lihatööstus ja Incap Electronics Estonia. The post Minister: Saaremaal tehakse maailmatasemel innovatsiooni appeared first on Meie Maa.\n20:01 Infotunnil oli rohkem huvilisi kui õeõppes kohti [Meie Maa] (07.11)\nEsmaspäeval algas vastuvõtt Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli (TTK) Kuressaare õendusõppesse. Vastuvõtule eelnenud virtuaalses infotunnis osales üle 30 õpihuvilise ehk pisut rohkem, kui Saaremaa õppegruppi tänavu vastu võetakse. The post Infotunnil oli rohkem huvilisi kui õeõppes kohti appeared first on Meie Maa.\n19:55 Saaremaa koolide testimisel esirinnas [Meie Maa] (07.11)\nEelmisel nädalal tegi Eesti üldhariduskoolides ligi 80% õpilastest ja ligi 90% töötajatest koroonaviiruse kiirtesti, selgus Haridus- ja Teadusministeeriumi läbi viidud küsitluse tulemustest. The post Saaremaa koolide testimisel esirinnas appeared first on Meie Maa.\n19:50 Karja kihelkonna mõisnikest ja meistrimeestest, I [Meie Maa] (07.11)\nKui 1961.a loodi Karja Näidissovhoos, ei tekkinud see tühjale kohale, vaid moodustus 1946. aastal asutatud Karja-Pärsama Katsepunkti ja 1949. aastal loodud Vesse kolhoosi liitmisel. The post Karja kihelkonna mõisnikest ja meistrimeestest, I appeared first on Meie Maa.\n19:45 Lambakasvatuse suuremist pärsib madala hinna kõrval tapateenuse nappus [Meie Maa] (07.11)\nPerearstist mahetalupidajale Madis Tiigile lamba- ja veisekasvatuse teemal helistades selgus, et mees on hetkel välismaal. Matkamas. Aga oli lahkelt nõus lambakasvatuse murekohtadest ja realiseerimisprobleemist rääkima. The post Lambakasvatuse suuremist pärsib madala hinna kõrval tapateenuse nappus appeared first on Meie Maa.\n19:45 Nasva Ölleklubi sai taas kokku [Meie Maa] (07.11)\nNasva Ölleklubi oli mõni aasta tagasi väga populaarne õhtu meestele koos hea joogi ja söögiga. Ühiselt nauditi häid õllesid ning muljetati maast ja ilmast. Restoran Särg taastas reedel traditsiooni. The post Nasva Ölleklubi sai taas kokku appeared first on Meie Maa.\n19:40 JUHTKIRI – Oleme tegijaid! [Meie Maa] (07.11)\nKui saarlased kipuvad end ise teinekord alahindama ja tagasihoidlikkusest oma saavutusi esile tõstma väga ei kipu, siis on meeldiv tõdeda, et kaaskondsed väina tagant on oma hinnangutes meie tegemistele positiivsel lainel. Lõppenud nädal oli siin vaid kinnituseks. Saarlased pälvisid hinnatud tunnustuse Aasta mahetoodangu tulemustes, meil külas käinud minister jagas kiitust meie ettevõtjatele, maakonna koolid olid […] The post JUHTKIRI – Oleme tegijaid! appeared first on Mei...\n19:40 Seaduse muudatus aitab Muhu lihatööstuse tulevaks suveks valmis ehitada [Meie Maa] (07.11)\nMöödunud aasta 24. juulil avati Muhus, Nõmmküla kunagises klubi/kontoris lihatööstus. Mõne aja pärast hakati ise kuumtöötlema lamba-ja vasikaliha, et pakkuda inimestele säilitusaineteta tooteid. Selle aasta veebruris küsisime, kas tapamaja ehitusplaan on ikka jõus? Vastus oli „jah”, ehkki koroona pingestas olukorda omaosaluseks laenu saamisel. Nüüd, kolmanda koroonalaine harjal, on põhjust uuesti seda Muhu Liha Tulundusühistu juhilt […] The post Seaduse muudatus aitab ...\n19:35 Ärapanija, kas sa päriselt tahad sellises maailmas elada? [Meie Maa] (07.11)\nKüberkiusamisest on kujunenud justkui nähtamatu probleem, mille all kannatab Eestis iga neljas laps ja selle taga seisab suuresti dialoogikultuur ühiskonnas, mis muutub ajas üha õelamaks. Millal sulle keegi midagi halvasti ütles? Ma loodan, et seda pole viimasel ajal juhtunud, aga kui meenutada mõnda viimast olukorda, siis kisub meele ikka päris mõrudaks, eks? Samas märkad tõenäoliselt […] The post Ärapanija, kas sa päriselt tahad sellises maailmas elada? appeared first on Me...\n18:35 Lipp tegi Pärnus kübaratriki [Meie Maa] (07.11)\nSaaremaa jalgpalli lipulaev FC Kuressaare alistas jalgpalli Premium liigas võõrsil 20-aastase Otto-Robert Lipu kolme värava toel võõrustaja rollis olnud Pärnu JK Vapruse 4:0 ja kerkis liigatabelis enne viimast kohtumist Viljandi Tulevikuga seitsmendale kohale. The post Lipp tegi Pärnus kübaratriki appeared first on Meie Maa.\n18:25 Martin Vaga − Kaarel Otsa Hiiumaal teised [Meie Maa] (07.11)\nRahvaralli karikasarja hooaja viimane etapp ja noorteralli meistrisarja osavõistlus peeti läinud nädalavahetusel Hiiumaal, kus saarlased Martin Vaga ja Kaarel Otsa teenisid Mitsubishi Lancer Evolutioniga üldarvestuses teise koha. Uno Aava karikale sõidetud rahvaralli esimese päeva kiiruskatsed läbiti asfaldil, sealjuures kahel korral ka Kärdla linnakatse. Teise võistluspäeva katsed kulgesid valdavalt kruusateedel, sisaldades lõike Hiiumaal peetud sportrallide kiiruskatsetest. […...\n18:20 Tänak Monzas ei stardi [Meie Maa] (07.11)\nSaarlasest autoralli eksmaailmameister Ott Tänak loobub perekondlikel põhjustel autoralli MM-sarja hooaja viimasest etapist Monzas. „See otsus oli raske, aga vajalik. Soovin meie meeskonnale MM-sarja hooaja viimaseks etapiks kõvasti õnne, veel on paljutki, mille nimel võidelda,” kommenteeris Tänak sport.err.ee vahendusel. Mõistagi ei tee seega Monzas kaasa ka Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja ning neid asendab Soome rallipaar […] The post Tänak Monzas ei stardi appeared fir...\n18:20 Neli saarlannat on jalgpallis Eesti meistrid [Meie Maa] (07.11)\nLaupäeval mängiti Eesti naiste jalgpalli Meistriliiga viimane ja otsustav kohtumine, kus mõõtu võtsid Tallinna FC Flora ja Saku Sporting. Naiskondi lahutas tabelis enne mängu vaid üks punkt – Floral oli 64 punkti Sportingu 63 vastu. Omavahelistes kohtumistes oli Flora Sportingu vastu võitnud 4:0 ja 4:1, korra jäi peale Sporting 1:0. Kohtumine oli väga pingeline, kus […] The post Neli saarlannat on jalgpallis Eesti meistrid appeared first on Meie Maa.\n18:15 Meie Maa 8. november 2021 [Meie Maa] (07.11)\nSaaremaa koolide testimisel esirinnas Minister: Saaremaal tehakse maailmatasemel innovatsiooni Infotunnil oli rohkem huvilisi kui õeõppes kohti The post Meie Maa 8. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n19:55 Galerii: Hyundai Santa Fe sõitis kraavi [Meie Maa] (06.11)\nThe post Galerii: Hyundai Santa Fe sõitis kraavi appeared first on Meie Maa.\n19:50 Galerii: Hyundai Santa Fe juht sõitis teelt välja [Meie Maa] (06.11)\nHäirekeskus sai teate laupäeval kell 17.37 et Kuressaares, Sõrve maanteel on sõitnud Hyundai Santa Fe juht sõidukiga kraavi The post Galerii: Hyundai Santa Fe juht sõitis teelt välja appeared first on Meie Maa.\n18:45 GALERII: Incap uuendas masinaparki [Meie Maa] (05.11)\nTäna avasid Incap Estonia juht Greg Grace ja ettevõtlus- ja infotehnoloogia minister Andres Sutt Kuressaare tehases pidulikult uue masinapargi ehk kaasaegse lainejootmismasina ja uue selektriivjootmismasina. The post GALERII: Incap uuendas masinaparki appeared first on Meie Maa.\n23:45 GALERII: Kuressaare Nooruse kooli pärandivaderid [Meie Maa] (04.11)\nSportlikult riides ja reha peos- täna võis mitmel pool Saaremaal näha usinaid õpilasi tegemas heakorratöid- toimus Kuressaare Nooruse kooli õpilaste meeleolukas õuesõppepäev. Rehitseti pargis, kesklinnas ja kalmistul; linnast väljas toimetati Valjalas, Kihelkonnal, Pöidel ja Tornimäel. Nii ulatuslikult ja suurelt toimub pärandivaderite aktsioon õuesõppepäeva raames esimest korda ning on kooli mõttes seotud paljuski kultuuripärandi ning väärtuskasvatusega. […] The post G...\n22:25 GALERII: Kuressaare Nooruse kooli õuesõppepäev [Meie Maa] (04.11)\nSportlikult riides ja reha peos- täna võis mitmel pool Saaremaal näha usinaid õpilasi tegemas heakorratöid- toimus Kuressaare Nooruse kooli õpilaste meeleolukas õuesõppepäev. Rehitseti pargis, kesklinnas ja kalmistul; linnast väljas toimetati Valjalas, Kihelkonnal, Pöidel ja Tornimäel. The post GALERII: Kuressaare Nooruse kooli õuesõppepäev appeared first on Meie Maa.\n20:21 Jaan Tammsalu: kuidas ise lehvitad, nii lehvitatakse sulle [Meie Maa] (04.11)\nTallinna Jaani koguduse õpetaja, saarlane Jaan Tammsalu ütleb, et me võiksime kõik sellel keerulisel ajal üksteist rohkem mõista. „Tuleb aru saada, et number 6 on teistpidi vaadates number 9 ja me kõik oleme erinevad.” The post Jaan Tammsalu: kuidas ise lehvitad, nii lehvitatakse sulle appeared first on Meie Maa.\n20:06 TV-kava 7. – 13. november 2021 [Meie Maa] (04.11)\nTV-kava 7. – 13. november 2021. The post TV-kava 7. – 13. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n19:51 Meie Maa 5. november 2021 [Meie Maa] (04.11)\nEnn Eesmaa loobub kohast Saaremaa vallavolikogus Õppureid külastas võrdse kohtlemise volinik Noor naine pandi peksmise pärast vangi Nooruse kooli pärandivaderid hoolivad oma kultuuriloost The post Meie Maa 5. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n19:46 Nädalalõpp 5. november 2021 [Meie Maa] (04.11)\nJahtklubist Dago sai medaliomanik Ajakirja Kalastaja eestvedamisel toimub taas aasta kala valimine Kodu totaalne muutumine – 6 võimalust The post Nädalalõpp 5. november 2021 appeared first on Meie Maa.\n19:41 PEREKONDLIK: 28. oktoober – 3. november [Meie Maa] (04.11)\nRegistreeritud peresündmused Saare maakonnas 28. oktoobrist – 3. novembrini. The post PEREKONDLIK: 28. oktoober – 3. november appeared first on Meie Maa.\n19:41 Hea keele kõla [Meie Maa] (04.11)\nÜhest lingvistilisest aspektist on Keele-Aaviku keelt käsitletud mõistatuslikult väga vähe. Mõtlen tema arusaamu keele kõlast ehk seda, kuidas inimlaps keelt (harilikult muidugi keeli) hääldab ja mismoodi see hääldus koos pausikohtadega teise inimese kõrvus kajab. Probleemi niiviisi vaadeldes me muidugi lihtsustame olukorda, sest keele hääldus võib jääda ka nõnda-ütelda siseringi ehk piirduda hääldusega vaikimisi (isegi mitte […] The post Hea keele kõla appeared first...\n19:41 JUHTKIRI – Võitlus sõltuvusega [Meie Maa] (04.11)\nIlmselgelt pole ühtki täiskasvanut vaja veenda selles, et suitsetamine on halb nii suitsetaja enda tervisele kui teda ümbritsevale keskkonnale. Seega pole ime, et Kuressaare Ametikooli lähinaabrid nii õhusaaste kui tänavareostuse üle kurdavad, mida suitsetajad õppeasutuse läheduses tekitavad. Paraku, on see siis nikotiinisõltuvus või suitsetamisharjumus, on tegemist sõltuvusega ja häda on selles, et nii ühest kui […] The post JUHTKIRI – Võitlus sõltuvusega appeared fi...\n19:21 Nende silmade taga on Looja [Meie Maa] (04.11)\nSellist nime kannab raamatuke, milles on Aleksander Sünteri luuletused ja autorilaulud ning valmis on plaat tema laululoomingu kümne palaga, ülistades Loojat, Päikest, Valgust, Loodust, Armastust… The post Nende silmade taga on Looja appeared first on Meie Maa.\n19:11 Kuressaare turuhoone arhitektuurivõistluse võitis „Õhk“ [Meie Maa] (04.11)\nKuressaare turuhoone arhitektuurikonkursi võitis Annika Valkna ja Lauri Nõmme töö märgusõnaga „Õhk“, mis keskendub siseruumide kujundusele. The post Kuressaare turuhoone arhitektuurivõistluse võitis „Õhk“ appeared first on Meie Maa.\n19:06 Anne Burghardt alustab tööd Luterliku Maailmaliidu peasekretärina [Meie Maa] (04.11)\nLuterlikus Maailmaliidus (ML) asub tänasest peasekretärina tööle EELK vaimulik Anne Burghardt. 148 maailma luterlikku kiriku kirikut ühendava esindusorganisatsiooni ajaloos on Burghardt sellel positsioonil esimene naine ja ühtlasi esimene Ida-Euroopa regiooni esindaja. Pidulik ametissepühitsemine on 16. novembril 2021. Anne Burghardt valiti Luterliku Maailmaliidu peasekretäriks tänavu 17. juunil. 45-aastane teoloog ja EELK vaimulik töötas varasemalt EELK Konsistooriumis oikumeenilist...\n19:01 Enn Eesmaa loobub kohast Saaremaa vallavolikogus [Meie Maa] (04.11)\nKohalikel valimistel 122 häälega Saaremaa vallavolikokku pääsenud Enn Eesmaa teatas, et loobub kohast volikogus. The post Enn Eesmaa loobub kohast Saaremaa vallavolikogus appeared first on Meie Maa.\n18:55 Tuulte Roosi lasteaeda tabas ulatuslik veeavarii [Meie Maa] (04.11)\nKolmapäeva öösel juhtus Kuressaare Tuulte Roosi lasteaias tõenäoliselt basseini tehnikast alguse saanud veeavarii, mille tulemusena ei ole võimalik kasutada kahe rühma ruume ning lapsed saadeti koju. The post Tuulte Roosi lasteaeda tabas ulatuslik veeavarii appeared first on Meie Maa.\n18:55 Õppureid külastas võrdse kohtlemise volinik [Meie Maa] (04.11)\nEile oli Saaremaa gümnaasiumis TÜ väärikate ülikoolis ja õhtul Ö- ülikoolis õppurite ees soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta, kes kõneles ebavõrdsest kohtlemisest Eestis ja sellest, kas vanus on murekoht. The post Õppureid külastas võrdse kohtlemise volinik appeared first on Meie Maa.\n18:51 Noor naine peab alaealiste peksmise pärast vanglas olema [Meie Maa] (04.11)\nKohus mõistis alaealiste peksmises osalenud 21-aastase naisele üle aastase pikkuse reaalse vanglakaristuse. The post Noor naine peab alaealiste peksmise pärast vanglas olema appeared first on Meie Maa.\n18:45 Nooruse kooli pärandivaderid hoolivad oma kultuuriloost [Meie Maa] (04.11)\nJuba mitmendat aastat hoolitsevad senise Kuressaare gümnaasiumi, täna Nooruse kooli õpilased kodukoha kultuurilooliselt tähtsate paikade säilimise ja korrashoiu eest. The post Nooruse kooli pärandivaderid hoolivad oma kultuuriloost appeared first on Meie Maa.\n18:45 Volikogud ei saa ikka kokku tulla [Meie Maa] (04.11)\nKuigi kohalikud valimised toimusid oktoobri keskel ja nende esialgsed tulemused on teada, saab lõplikud valimistulemused välja kuulutada alles siis, kui kõik valimiskaebused on lahendatud. The post Volikogud ei saa ikka kokku tulla appeared first on Meie Maa.\n18:41 Vendel ja Vintri tõid rahva kokku [Meie Maa] (04.11)\nSaaremaa noor sõjaajaloohuviline ja hiljuti välja antud raamatu „Sügis 1944“ autor Fred Vendel käis läinud teisipäeval Teisipäevaklubis, et ettekande vormis taaselustada Vintri dessant, mille maandamisest möödus kuu aega tagasi juba 77 aastat. The post Vendel ja Vintri tõid rahva kokku appeared first on Meie Maa.\n18:41 Suitsukimujad panevad ametikooli raskesse seisu [Meie Maa] (04.11)\nKuressaare Ametikooli osa õpilasi ja ka õpetajaid käivad suitsunälja peletamiseks sigarette kimumas Kohtu ja Vallimaa tänaval, häirides suitsupilvedest ümbritsetuna möödujaid. Pikki aastaid oli ametikooli territooriumil oma piiritletud suitsunurk, kus õpilased said omakeskis ja teisi segamata suitsu teha, kuid tänavuse aasta algul olukord muutus. The post Suitsukimujad panevad ametikooli raskesse seisu appeared first on Meie Maa.\n18:35 Noormees ronis igavusest valgustusmasti otsa [Meie Maa] (04.11)\nKolmapäeval kell 15.51 teatati häirekeskusele, et Kuressaares Talli tänaval on mees roninud valgustusmasti otsa. Sündmusele reageerisid nii politsei, päästjad kui ka kiirabi. Mõni aeg hiljem otsustas 25-aastane noormees enda initsiatiivil masti otsast siiski alla ronida. Kuressaare politseijaoskonna välijuhi Liis Lauri sõnul põhjendas alkoholijoobe tunnustega noormees oma tegevust sellega, et tal oli igav. „Kahtlemata ei ole […] The post Noormees ronis igavusest valgustusmasti ...


Testframe.ru - veebipõhine testimissüsteem - Ärevus 2021\nKas sa magad öösel normaalselt? Kas teie hinges on pidev ärevustunne? Selle pärast tasub muretseda või on see midagi ajutist ja mööduvat?\nTehke veebikatse, vastates lihtsatele küsimustele. Mõelge väidetele, mis pole liiga pikad, ja valige ainult need, mis vastavad teie seisundile hetkel. Iga vastusevarianti hinnatakse vastava hindega. Uuringu tulemused aitavad teil välja selgitada, kas olete depressioonis ja mida sellega teha.\nVeebipõhine test inimese depressiooni eelsoodumuse kohta\nMitte iga inimene ei suuda vastu pidada stressi negatiivsele mõjule oma elule, kuid on isiksusetüübiga inimesi, kes on altid depressioonile. Nende mõtteviis on enamasti pessimistlik. Kust võib siis tulla rõõmu ja õnne, kui peas tekivad enamasti mõtted halbadest ja kurbadest asjadest? Seetõttu pole üllatav, et aja jooksul neelavad nad igapäevaelu igavus ja koorem täielikult, mistõttu kaovad kõik soovid. Ja neil on mõtet, kui depressioonis inimene ei püüa neid realiseerida. Nii et kontrollime, kui stabiilne ja harmooniline olete või vastupidi, olete altid depressioonile ja närvivapustusele. Tehke depressioonitesti ja saate teada, kas teil on see kalduvus või mitte..\nSamuti soovitan teha testi, mis määrab, kui lähedal olete närvivapustusele..\n30 küsimusest 0 täidetud\nLugege iga avaldust hoolikalt läbi ja kui olete sellega nõus, vastake jah. Lõpuks, sõltuvalt vastustest, õpitakse testi tulemuste tõlgendamist..\nOlete rõõmsameelne ja terve inimene, ärge muretsege pisiasjade pärast ja teate, kuidas elust rõõmu tunda. Sind on täiesti võimalik kadestada, mitte kõik ei suuda nii lihtsalt edasi liikuda ja takistusi ületada, kulutades minimaalset pingutust. Tavaliselt olete rõõmsameelne, seetõttu tõmbate nagu magnet ka inimesi enda juurde. Teid eristavad sellised iseloomuomadused nagu lihtsus, paindlikkus, seltsivus ja stabiilsus. Oled kindel enese ja oma tugevate külgede suhtes ning sinu tegelaskuju sobib ideaalselt saavutuste saavutamiseks mis tahes tööstusharus, kuna ületad pinge täielikult ja liigud ükskõik mis suunas edasi. Edu saavutamise lihtsustamiseks soovitan teil uurida artiklit "Mis on eesmärgipuu meetod ja kuidas seda kasutada?".\nKeskmine tulemus näitab, et olete ohus. Vihastamiseks peaksite proovima väga kõvasti, ainult üks miinus - lähedased inimesed võivad pidada teid ükskõikseks ja isegi tundetuks ning seda kõike seetõttu, et te ei reageeri manipulatsioonidele ja jääte alati rahulikuks, uskudes, et lahendamatuid probleeme pole. Ühelt poolt ja teiselt poolt annab ühel hetkel kuhjunud pinge tunda ja see sarnaneb tegelikult tuumapommi plahvatusega. See tähendab, et kannatavad mitte ainult ümbritsevad, vaid ka teie, ma mõtlen, teie tervis, nii füüsiline kui ka psühholoogiline. Seetõttu hoolitsege enda eest ja ärge laske end väga väsitada, muidu teate, mida see ähvardab. Vaadake artiklit "Kuidas leida ise depressioonist väljapääs: kõige tõhusamad meetodid", sest see, keda hoiatatakse, on relvastatud.\nKui te pole veel depressioonist üle saanud, siis on see väga lähedal. Oled liiga ärev inimene, mistõttu raiskad palju energiat, raiskades keharessursse. Pole üllatav, et tal talitlushäired on, ja pole jõudu mingite emotsioonidega kaasa elada. Miks igavus, letargia ja kurbus on teie tavapärane seisund ja suhtumine. Teil pole praktiliselt ühtegi sõpra, kõik ei suuda teie agressiivsusele ja süngusele vastu pidada. Asjaolu, et väldite suhtlemist põhjusel, et taaskord mitte närvitseda ja mitte muretseda, võivad teised seda pidada arrogantsuseks, arvestades, et arvate endast liiga kõrgelt, kuigi tegelikkuses on kõik teisiti. Te ei tohiks end piinata süütunde ja kahetsusega, kõik teevad vigu, lasevad endal olla see, kes olete. Ja vaadake kindlasti artiklit "TOP 15 parimat meetodit depressiooni, depressiooni ja melanhooliaga toimetulemiseks"\nTest. Kas olete depressioonis või lihtsalt halb tuju??\nIgal ajal olid ilusate nimedega haigused, mis ei olnud nii prestiižsed, et olla haiged - pigem oli moes öelda, et teil need on, või asendada need tõeliste vaevustega. Niipea kui "kohutava tatt" asemel öelda "koletu gripp" - ja ümbritsevad ümbritsevad kohe austust teie ja teie hea organisatsiooni vastu.\nTänapäeval on depressioonist saanud selline haigus, millest kõik räägivad, mõistmata sageli nime algset tähendust. Teda on kombeks süüdistada kõiges: impotentsuses, purunenud töökohtades ja soovimatus minna lõpetajate koosoleku õhtule. Samal ajal teavad vähesed, et depressioon on väga spetsiifiline vaevus, mis on põhjustatud närvisüsteemi nii keerukatest biokeemilistest muutustest, et tavaline inimene ei saa neid põhjustada isegi raha eest. Depressiooni on tegelikult üsna raske tabada ja see, mida peetakse depressiooniks, on tavaliselt isiksuse depressiivne rõhutamine, halb tuju või isegi inimeste tavaline viha..\nNeurootiline D., põhjustatud sisemisest konfliktist. Reaktiivne D., mis on reaktsioon vaimsele traumale. Endogeenne D., mida on üldiselt lihtne ravida, kuna sellel on neurokeemilised põhjused.\nMuidugi saab neid tüüpe kombineerida. Näiteks võib depressioon olla nii klassikaline kui ka reaktiivne. Kuid see pole veel kõik. Ainult MAXIMi lugejatele! Varjatud depressiooni korral saate kingituseks veel kaks haiguse sorti.!\nBecki veebipõhine depressioonitest on tänapäeval üks kuulsamaid ja laialt levinud küsimustikke, mis võimaldavad teil kindlaks teha, kui õnnelik inimene on või vastupidi, kui sügavalt ta depressiooni langes. Selle testi arendas kõrge kvalifikatsiooniga psühhoterapeut Aaron Beck, kes on ka nn kognitiivse psühhoteraapia looja..\nBecki depressiooni inventuur on üks esimesi teste, millega mõõta inimese depressiooniastet. Paljud uuringud on kinnitanud, et lõppkokkuvõttes võib depressioonisümptomid täpselt kindlaks teha.\nSelles testis antakse teile mitu väidet, mis kajastavad täielikult inimese vaimse ja füüsilise seisundi erinevaid tunnuseid. Kui olete väidete rühmaga tuttav, valige need, mis on teie seisundi jaoks kõige asjakohasemad, ja seejärel liikuge teise rühma..\nTehke veebipõhine depressioonitesti\nMa ei tunne end ärritunud, kurvana\nOlen kogu aeg ärritunud ega saa sellest lahti\nOlen nii ärritunud ja õnnetu, et ei jaksa\nMa ei muretse oma tuleviku pärast\nTunnen tulevikust hämmingut\nTunnen, et minu jaoks pole tulevikus midagi\nMinu tulevik on lootusetu ja midagi paremaks muuta ei saa\nMa ei tunne end läbikukkununa\nTunnen, et olen rohkem läbi kukkunud kui teised inimesed\nOma elule tagasi vaadates näen selles palju ebaõnnestumisi\nTunnen end inimesena täieliku läbikukkumisena.\nSaan elust sama palju rahuldust kui varem\nMa ei saa elust nii palju rahuldust kui varem\nMa ei saa enam millestki rahuldust\nMa pole eluga täiesti rahul ja kõigest on kõrini\nMa ei tunne end milleski süüdi\nTunnen end enamasti süüdi\nTunnen end kogu aeg süüdi\nMa ei tunne, et mind saaks millegi eest karistada\nTunnen, et mind võidakse karistada\nMa eeldan, et mind saab karistada\nTunnen end juba karistatuna\nMa pole endas pettunud\nOlen endas pettunud\nMul on endal vastik\nMa tean, et ma pole teistest halvem\nKritiseerin ennast vigade ja nõrkuste pärast\nMa süüdistan ennast kogu aeg oma tegudes\nMa süüdistan ennast kõiges halvas, mis juhtub\nMa ei mõelnud kunagi ennast tappa\nMõtted tulevad enesetapule, kuid ma ei tee neid\nTahaksin enesetappu teha\nMa tapaks end, kui võimalus avaneks\nMa ei nuta rohkem kui tavaliselt\nMa nutan praegu rohkem kui varem\nNüüd nutan kogu aeg\nVarem suutsin nutta, kuid nüüd ei saa isegi siis, kui see mulle meeldib\nMa pole praegu enam ärrituv kui tavaliselt\nÄrritun kergemini kui varem\nNüüd tunnen end pidevalt nördinud\nSain ükskõikseks asjade suhtes, mis mind varem tüütasid\nMa pole kaotanud huvi teiste inimeste vastu\nMind huvitavad teised inimesed vähem kui varem\nMul on peaaegu kadunud huvi teiste inimeste vastu\nMul on täielikult kadunud huvi teiste inimeste vastu.\nLükkan otsuse tegemise mõnikord edasi nagu varem\nSenisest sagedamini viivitan otsuse tegemisega.\nMul on raskem otsuseid teha kui varem\nMa ei saa enam otsuseid langetada\nMa ei tunne, et näeksin tavalisest kehvem välja\nMind teeb murelikuks see, et ma näen vana välja ja pole ahvatlev\nMa tean, et minu välimuses on toimunud olulisi muutusi, mis muudavad mind ebameeldivaks\nMa tean, et näen kole välja\nMa saan töötada nii hästi kui varem\nMul on vaja midagi teha, et midagi tegema hakata.\nVaevalt suudan end millekski sundida\nMa ei saa üldse mingit tööd teha\nMagan sama hästi kui varem\nMagan praegu kehvemini kui enne\nÄrkan 1-2 tundi varem ja mul on raske uuesti magama jääda\nÄrkan mõned tunnid varem kui tavaliselt ega saa enam magada\nMa pole enam väsinud kui tavaliselt\nNüüd väsin kiiremini kui varem\nMa väsin peaaegu kõigest, mida ma teen\nMa ei saa midagi teha, sest olen väsinud\nMinu isu pole halvem kui tavaliselt\nMinu isu on hullem kui varem\nMinu isu on nüüd palju hullem\nMul pole üldse isu\nViimasel ajal pole ma kaalust alla võtnud või on kaalulangus olnud tühine\nOlen viimasel ajal kaotanud üle 2 kg\nOlen kaotanud rohkem kui 5 kg\nKaotasin üle 7 kr\nMa ei muretse oma tervise pärast enam kui tavaliselt\nOlen mures oma füüsilise tervise probleemide pärast, nagu valu, seedehäired, kõhukinnisus jne..\nOlen oma füüsilise seisundi pärast väga mures ja mul on raske millelegi muule mõelda.\nOlen oma füüsilise seisundi pärast nii mures, et ei oska midagi muud välja mõelda.\nMa ei ole viimasel ajal märganud muutust huvi intiimsuse vastu.\nMind huvitavad intiimsusküsimused vähem kui varem\nMind huvitavad praegu sugudevahelised suhted palju vähem kui varem.\nMul on libiido vastu huvi täielikult kadunud\nDepressioonisümptomite puudumine. Pole midagi, teil pole kliinilise depressiooni sümptomeid.\nKerge depressioon (subdepressioon). Tundub, et teil on kerge depressiooni tunnused.\nMõõdukas depressioon. Teil on kerge depressiooni sümptomid. On aeg sellele tähelepanelikult tähelepanu pöörata ja mitte lubada sellel seisundil voolata rohkem esile.\nRaske depressioon (mõõdukas). Teil on kõik mõõduka kliinilise depressiooni tunnused. Ära lase sel oma rada kulgeda. Peaksite oma vaimset seisundit tõsiselt võtma..\nRaske depressioon. Halb äri, testi tulemused näitavad, et teil on raske kliinilise depressiooni sümptomid. Te ei tohiks proovida iseseisvalt depressioonist välja tulla ja seda teiste eest varjata. Oma probleemiga peate pöörduma arsti või psühholoogi poole.\nVarjatud depressiooni veebitesti eesmärk on diagnoosida ennast.\nRaske stress ja pikaajaline depressioon võivad viia enesetapumõteteni.\nKool ei paku mitte ainult teadmisi, vaid võimaldab lastel ka sotsiaalselt põrgu saada.\nInimese meeleseisundi analüüs algab sümptomite tuvastamisest. Seetõttu on testimisel psühholoogilised küsimused seotud pessimistliku meeleolu, unetuse, võimaliku pideva ärritunud seisundi ja energia kadumisega. Depressiooniastme määrab suuresti ka enesetapumõtete olemasolu. Sellist terviseseisundit ei saa üksi kogeda, parem on pöörduda vastavate spetsialistide poole.\nTest: kui iseseisev sa oled?\nVastutuse ja iseseisvusega.\nVanusega seotud muutused pole alati kõigi jaoks ühesugused.\nTest: milline psühhopaat sa oled\nInimesed on samal ajal ebatäiuslikud ja ainulaadsed. Ei toim.\nKui gei sa oled\nSelleks tuleks teha veebipõhine geitest.\nInimese palkamisel võib oodata.\nIntuitsioon eeldab inimese võimet ennetada.\nBioloogia koolikursuse põhjal on teada, et seened.\nDepressioonitunne on ilmselt paljudele tuttav - pole elujõudu, kõik on väsinud, meeleolu on nullis... Peate nägema vaenlast, keda nimetatakse "depressiooniks".\nDepressioon tuleb õigeaegselt lõpetada. Selleks tehke tasuta test internetis ja määrake depressiooni tase.\nDepressioon pole ainult halb tuju. Depressioon on tõsine haigus, mida saab ja tuleks ravida.\nKuidas eristada depressiooni tavalistest halbadest tujudest? Depressiooni peamised sümptomid on:\nsoovimatus liikuda, midagi teha; igatsus, lootusetus, põhjusetu ärevus ja ärrituvus; huvi kaotamine hobide, suhtlemise ja seksuaalelu vastu; süü- ja alaväärsustunne; sünge tulevikuväljavaade; suurenenud tähelepanu oma tervisele, kahtlus; mõnikord isegi surma ja isegi enesetapumõtteid.\nDepressiooniga kaasnevad sageli mitmesugused autonoomse närvisüsteemi häired. Inimene tunneb end pidevalt väsinuna, pigistatakse välja nagu sidrun, ei saa keskenduda käimasolevatele ülesannetele. Vererõhk võib tõusta, söögiisu suureneda või vastupidi väheneda, uni on häiritud.\nKui te ei saa umbes kaks nädalat taastuda, on teil depressioon..\nDepressioonis olev vaimne seisund vähendab immuunsust, seetõttu depressiooni ajal süvenevad kroonilised haigused reeglina.\nSiiani pole eksperdid oma arvamusel üksmeelt - miks on depressiivne seisund, mis on depressiooni põhjus.\nMõned eksperdid usuvad, et depressiooni peamised põhjused on välised põhjused: stress, pere- ja kodused probleemid.\nTeine osa usub, et peamine põhjus on inimese võimetus olukorrale õigesti reageerida, tema sisemised kompleksid, võimetus kohaneda.\nKuid enamik eksperte usub, et peamised põhjused on stress ning pikaajaline füüsiline ja närviline stress..\nParim depressiooni ennetamine on tervislik eluviis, positiivne suhtumine.\nEsiteks tavaline uni. Krooniline unepuudus õõnestab peenelt närvisüsteemi ja võib põhjustada depressiooni..\nTeiseks peate depressiooni vältimiseks õppima, kuidas lõõgastuda, puhata, mitte peatuda ühelgi probleemil, vaid vahetada ühelt probleemilt teisele..\nKolmandaks, mis puutub toitumisse, siis depressiooni ennetamiseks pole spetsiaalset dieeti - peamine on see, et toitumine oleks tasakaalustatud ja mitmekesine..\nEttevõtte kasvu etapis võib ettevõtja kogeda depressiooni ja tema tegevus võib viia organisatsiooni kriisini: ettevõtlustegevus ja ettevõtluse arendamine\nEelhoiatatud on käsivarrel. Tehke see test, et teada saada, kas te kaldute depressiooni meelevalda..\nUX / UI disainer. Sisuka, funktsionaalse veebisaidi kujunduse väljatöötamine. Tilda kirjastuses maandumislehtede, veebisaitide, veebipoodide kujundus ja küljendus. Kujundaja Tildas.\nDepressiooni test. Becki depressiooni skaala\nDepressioon on inimpsüühika valulik, valus, ebanormaalne seisund, mida iseloomustavad lootusetuse, melanhoolia, depressiooni, lootusetuse, süütunde tunded. Depressiooniga kaasneb huvi kaotus iseenda ja ümbritseva vastu, suurenenud väsimus ja selle tagajärjel töövõime langus. Emotsioonid ja käitumine on kontrolli alt väljas. Alates selle seisundi ja selle tagajärgede realiseerimisest süveneb depressioon.\nSee on nartsissistliku isiksuse testi interaktiivne versioon.Sissejuhatus: Nartsissismi isiksuseomadustes tajutakse tavaliselt liigse enesearmastusena. Kreeka mütoloogias oli Narkissos mees, kes armus oma peegeldusse veekogus.\nKui ohtlik on kuklaluu neuralgia?


Toidujäägid kui doominoefekti esimene klots - Ajakiri Keskkonnatehnika\nAjakiri Keskkonnatehnika > Uudised > Jäätmed > Toidujäägid kui doominoefekti esimene klots\n21. juuli 2021 21. juuli 2021 KKT\ttoidujäätmed, toidukadu\nAutor: Inara Ein, Jõgeva Gümnaasiumi õpilane\nOleme olukorras, kus ökosüsteem on justkui põld, millelt ootame järjest suuremat saaki, ilma põldu aastate jooksul kordagi turgutamata. Inimesed protestivad ja võitlevad selle nimel, et ka saja aasta pärast saaks elu meie koduplaneedil jätkuda. Kuidas oleme jõudnud selleni, et peame diskuteerima teemadel ja vaeva nägema probleemidega, mida ei peaks eksisteerima ning milline osa on selles meile igapäevastel toidujääkidel?\nOleme ümbritsetud toidujääkidest\nOleme harjunud toidujääke nägema kui prügi, mis tekib nähtamatult meie igapäevasesse ellu. Doominona mõjutab iga meie toidu tarbimisel tehtud otsus järgmist tegurit. Veebiväljaande toitutargalt.ee andmeil viskab iga inimene aastas keskmiselt ära ligi 61 kg toitu. See kogus sisaldab nii söömata jäänud toitu kui riknenud ning esmapilgul jääkproduktina tekkivaid toiduaineid.\nSüües ei soovi meist keegi lillkapsa vart enda supi sisse ega porgandikoori koogi peale. Me tahame, et toit, mis meie suhu jõuab, oleks välimuselt isuäratav. Hea välimuse pahupooleks on hunnikutena tekkivad toidujäätmed nagu koored, juurikad ja varred. Lisaks tekib toitu, mida me ei jõua ära tarbida või mis rikneb enne, kui me seda süüa jõuame. Kogu selle massi viskab enamik eestlasi koos muu olmeprahiga ühte prügikasti. Nii rändavad meie biojäätmed koos muu prügiga kompostikasti asemel prügimäele. Prügilas seistes hakkavad jäätmed aeglaselt lagunema. Lagunemine toimub hapnikuvaeguses ning selle käigus vabaneb suures koguses kasvuhoonegaasi metaani. Tulemuseks on paratamatult globaalne soojenemine.\nBiojäätmetele kasutuse leidmine\nToidujääkidest tekkinud prügi täielikult ära kasutamiseks on olemas palju võimalusi. Selleks on välja mõeldud biojäätmete käitlemise eelistuste järjekord, millest esimest korda rääkis film „Lugu toidu tarbimisest“. Alustada tuleks sellest, et toidujäätmeid tekiks võimalikult vähe. Esimese sammuna tuleks toidust ära süüa võimalikult palju. Juba enne poodi minekut tuleks mõelda, mida ja kui palju osta. Ka tavalises toidupoes esimesena ettejäävate puu- ja juurviljade puhul võiks ju juba enne nende ostmist mõelda, kuidas neid maksimaalselt ära kasutada.\nBiojäätmete kompostimine kortermaja rõdul tundub ruuminõudva ja ebamugavana. Toidu või toidujäägid, mille lagunemine prügilas tekitab metaani võiks saada poodides tasuta ära anda ning seejärel võiks need jagada kas soovijatele või kasutada loomatoiduna. See oleks nii tarbimise kui jätkusuutlikkuse poole pealt kasulikum.\nKui esimene samm ei toimi, peaks järgmine doominoklots olema toidujääkidest biogaasi tootmine anaeroobsetes tingimustes. Ja sellest järgmine samm oleks komposti tootmine (kui biojäätmekogused on väikesed ja biogaasi tootmine ei tasu ära).\nSelleks, et biojäätmeid paremini kasutada, tuleb meil teha ühiseid pingutusi ning üle vaadata meie prügi sortimissüsteem ja harjumused.\nTänapäeval on harjutud sööma toite, mis on läbi ajaloo tehtud jääkidest, ilma et me sellele tähelepanu pööraksime. Hea näide jääkide kasutamisest on Prantsusmaalt pärit kalahautis – bouillabasse. Seda tegid algselt kalurite naised kaladest, mis jäid müügiletilt välja oma koleda või vigase välimuse tõttu. Selle hautise tegemisel kasutati ära kõik kala- ja aedviljajäägid, mis peredel parasjagu käepärast olid. Sarnaselt prantslaste kalahautisega, leiab meie toidulaualt jõulude ajal verivorstid, mis tehti sellest, mis võtta oli – tangud, veri ja looma sooled. Seega on tegemist sealiha saamisel tekkivate kõrvalsaadustega, mis esmapilgul ei tekita isu. Veel üks jääkidest söögiks pööratud toiduaine on huitlacoche ehk maisi-lendnõgi (maisitõlvikuid kahjustav mullast pärit seen). Selle kasutamisvõimalus avastati Mehhikos, kus see tekib pärast pikki vihmaperioode maisitõlvikutele haigusena. Toidulauale leiab ta tee justkui tavalise toiduainena, näiteks kastmetes.\nJääkidest valmistatud toidud on jõudnud meie toidulauale, sest inimesed on olnud olukordades, kus toitu on vähe ning ära tuleb kasutada kõik võimalik. Nüüd kus maavarad vähenevad kiiresti ning ületarbimine on aktuaalne, peame tõsiselt kaaluma enda otsuseid ka toidu osas, sest toidu tootmisel on suur mõju maakasutusele ning vee- ja energiatarbimisele.\nPakend kui toidu ostmisega kaasnev jääde\nAina suurem hulk tarbijaid võtab sisseoste tehes endaga kaasa isikliku pakendi või vähemalt koti, et osta lahtiseid tooteid ning tarbida seega vähem plasti. See on hea valik, aga siiski näeme me poodides igal sammul plasti mähitud toite. Isegi puu-, juur- ja köögiviljad on osaliselt pakendatud kiletatud vahtplastist alusele.\nKuid on firmasid, kes mõistavad tarbijate huve ning keskkonnaprobleeme ja tegutsevad selle nimel, et muuta enda toode keskkonnasõbralikumaks. Näiteks on maailma suurim joogitootja Coca-Cola muutnud oma pakendi tootmise viise kardinaalselt ning on seadnud sihiks muuta kõik enda pakendid taaskasutatavaks aastaks 2025.\nEestis tegutsev firma Neular on aga Coca- Colast sammu võrra eespool, sest nende tootmine on juba algupäraselt rajatud taaskasutusele. Nimel kogub firma kokku segaplastijäätmeid ning töötleb need seejärel terrassilaudadeks, aedadeks ning väravateks või koguni õuemööbliks. Nende visioon ja tegevus toetavad keskkonnahoidlikku mõtlemist ning võiksid innustada ka teisi oma tegevusi üle vaatama.\nKui me ei suuda muuta enda mõttemaailma jätkusuutlikumate otsuste poole vaatama, siis ei suuda me lahendada ainsatki probleemi, mis meile hetkel kuklasse hingavad. Oluline on astuda esimene samm – mõelda läbi kõik enda toidutarbimise võimalused, mitte tekitada jääke ja eraldada toidujäätmed biojäätmetena olmeprügist.\nArtikli autor Inara Ein jätkab sügisel kooliteed Jõgevamaa Gümnaasiumi 11. klassis. Oma vabu hetki veedab ta meeleldi lugedes või ise sõnu ritta pannes, mõnikord tuleb neist kokku luuletus vahel hoopis mõni pikem mõtete kogu. Oma südameasjaks on Inara võtnud keskkonda panustamise läbi enda sõnade, tegude ja otsuste. Inara usub, et sõnadel on määrav jõud ja loodab, et tema mõtted jõuavad ka Sinuni.\n← Saku Õlletehas pakendab multipakid 100% taaskasutatud kilesse\nRimi lahendab koos Taani idufirmaga kodudes toiduraiskamise probleemi →


PAJUVÄRAVA PERENAINE HEIDI HANSO: ei tea küll kuidas, ent praegu on meie talupidamise elektriarved väiksemad kui möödunud talvel\nHeidi Hanso Pajuvärava talus SaaremaalFoto: Teet Malsroos\nHelen Reinhold, 8. jaanuar 2022 15:00\n„Talved on maal väga kallid, eriti sellistes vanades majades nagu minul, mis hoiab sooja vaid siis, kui on tuli pliidi all,“ sõnab saatejuht, teletoimetaja ja Saaremaal asuva Pajuvärava talu perenaine Heidi Hanso. Ehkki suure talumajapidamise soojana hoidmiseks ning paljude loomade heaolu tagamiseks tuleb talviti kasutada ka elektrikütet, on Pajuvärava talu suurest elektrihindade murekoormast puutumata jäänud. Kirjanik, ajakirjanik ja kirjastaja Epp Petrone sõnab, et tänu puuküttele pole temagi elektriarved hoomamatud. Siiski on ta kokkuhoiu huvides kõvasti kärpinud enda talus peetavate loomade ja lindude arvu.\n„Üldiselt katsun olla väga kokkuhoidlik. Just hiljuti vaatasin oma paketi üle – mul on vanast ajast veel fikseeritud pakett, mis nüüd jäi põhimõtteliselt jälle samaks. Tegelikult on kummaline, et eelmisel talvel olid minu elektriarved julgelt poole suuremad. Ma ei tea, kuidas see võimalik on. Lasin küll vahetada kogu majja tuleva kaabelduse, seega järsku oli eelnevalt siis lihtsalt elektrikadu,“ mõtiskleb Hanso.\nÕhtuleht | Eesti uudised 6. jaanuar 2022 20:16\nJuhtkiri | Energiahinna hüvitamine paneb bürokraatia vohama (35)\nÕhtuleht | Juhtkiri 20. detsember 2021 18:35\nPeeru Valgel 9. jaanuar 2022 13:43\nAsjapulk kah paar korda TV saatesse kutsutud nüüd peab ennast eliidi hulka arvatevat ja kummardab ning kiidab Päikeseviletsust.\nei jõua kohale 9. jaanuar 2022 11:54\nKas siis on väga raske aru saada neil Heididel ja Eppudel ja lisaks ajakirjanikul, et fikseeritud paketiga polegi elektrienergia kulu tõusnud? Küll tõuseb, kui fikspaketid uue hinnaga sõlmitakse, praegused ju püsima ei jää. Või tehaksegi reklaami, et kergeusklikud jookseksid hinda fikseerima? Vastutustundetu ja lubamatu on sellist jura avaldada.


Vaade Trondheimi fjordile - Airbnb\nLensvik, Sor-Trondelag, Norra\nKogu elumaja, mille majutaja on Inger O.\nInger O. on Supermajutaja\nTasuta tühistamine enne 18. nov.\n2017. aastal valminud majake on idülliline ja maalähedane, kaunite vaadetega üle Trondheimsfjordeni. Rohelus on ainult 1 tunni ja 10 minuti autosõidu kaugusel Trondheim. Majakeses on neli magamistuba kokku üheksa magamiskohaga ning seal on ka avar pööning istekohtade grupi, lisavoodi ja võrevoodiga.\nIlusat matkamaastikku leiab kohe majakese juurest ja läheduses on kalapüügivesi.\nMajake sobib kahele perele.\nLihtne ligipääs, parkimine otse salongi kõrval.\nFjordi poole avaneb suurepärane vaade läbi suurte akende peamises eluruumis. Vahetus läheduses on palju toredaid matkasid, mis sobivad nii suurtele kui ka väikestele. Näiteks võite saada üks paljudest lähedal asuvatest vetest ja kala, või kala ookeanis, kui soovite püüda suur kala.\nSest seikluslik on ka mitmeid suurepäraseid kohti ronida, nii poltidega ja poltidega marsruudid.\nKuna see on maapiirkond, on imeline istuda õues õhtuti tule ümber ja kui see on pilvitu, on tähistaevas ülekaalukas. Talvel ei ole haruldane näha virmalisi.\n40-tolline HDTV teenusega Netflix, Apple TV, Amazon Prime Video, Disney+, HBO Max\n7 ööd naabruskonnas Lensvik\nAgdenes on head matkamisvõimalused. Piirkonnas on võimalused kanuude ja paatide rentimiseks. Seiklushimulistele on ette nähtud mitu välironimisväljakut. Mere ääres on palju toredaid ujumis- ja kalapüügikohti. Matkasoovituste ja ronimisteedega voldik on salongis olemas. Pood on 5-minutilise autosõidu kaugusel.\nMajutaja: Inger O.\nÜldjuhul jäetakse teid külalistena rahule. Oleme saadaval telefoni, e-posti, sõnumi või AirBnb kaudu, kui peaks olema midagi.\nTutvu teiste võimalustega linnas Lensvik ja selle ümbruses