Kriisist targalt väljumise pikk plaan - EESTI 200 | PIKK PLAAN EESTILE\nKriisist targalt väljumise pikk plaan\nEesti 200 teeb valitsusele ja Riigikogule ettepaneku suuremahuliste investeeringute teostamiseks laenuraha abil neljas valdkonnas kogumahuga 2,1 miljardit eurot. Neljas valdkonnas nutikalt ja sihikindlalt tegutsedes liiguks Eesti maailma majanduses ja ühiskonnakorralduses eesrinnas näidates ette teed teistele, mitte ei lohiseks järgi reageerides maailmamajanduse muutustele. Suuremahuliste investeeringute ja arengusammude kontsentreerimine nendesse nelja valdkonda viib Eesti hoogsa hüppega kõrget lisandväärtust tootva majandusega riikide hulka ning loob võimalused välja ronida nn keskmise sissetuleku lõksust.\nKriis on loonud kaks võimalust: toonud esile nõrgad kohad, kus me kriisiks valmis ei olnud või kus on tervikuna meie süsteem nõrk ja probleemid on vindunud pikalt. Tark on neid nüüd mitte uuesti silme eest ära lasta, vaid suunata investeeringud kitsaskohtade lahendamiseks; teiseks on kriis loonud uued võimalused, mis ehk enne olid lukus või tundusid teostamatud ühiskondliku vastuseisu ja inertsist tegutsemise tõttu. Kriis andis võimaluse inertsist väljuda. Kindlasti ei ole tark teha seda, mida teevad tõenäoliselt nii mitmedki riigid – investeerivad üksnes asfalti, riiklikesse abiprogrammidesse ja fossiilkütuste majandusse, kuna sealt on tulemus kiire tulema, kuid tulu lühiajaline.\nEesti 200 kogu investeeringute paketi maht on suurusjärgus 2,1 miljardit, millest investeeringud haridusse ja teadusesse moodustavad 550 MEUR, rohemajandusse ja taristusse 1,2 miljardit EUR, tervishoiuteenuste süsteemi 100 MEUR ning digiriigi taristusse 250 MEUR. Toome siinkohal ära detailse investeeringute plaani.\nAbsoluutseks prioriteediks seada investeeringud haridusse ja teadusesse. Kui me tõesti tahame, et haridus ja teadus oleks meie pikaajaline konkurentsieelis, siis ei piisa siin kosmeetilistest muudatustest või miinimumi tagamisest, me peame olema teistest riikidest üle. Kuhu täna investeerida hariduses?\nAlusharidusse tuleb panna raha juurde. Alusharidus on kriitilise tähtsusega iga lapse arengus ja seega peab see olema rahastatud piisavalt, et jätkuks raha tugispetsialistide palkamiseks, huvihariduse võimaluste suurendamiseks ja erinevate haridusprogrammide läbiviimiseks. Hinnanguliselt vajab alusharidus juurde 35 MEUR, millest 15 MEUR moodustab lisaraha huviharidusse ja 25 MEUR tugispetsialistidesse.\nKriis näitas, et me ei olnud ei digi- ega distantsõppeks piisavalt hästi ette valmistatud. Investeeringud tuleb suunata #DigiTiigriHüpe programmi teostamisesse, mis ka päriselt looks digiõppe parimad võimalused kõikides meie koolides. Digiõppe keskkonna välja arendamine ja õpetajate koolitamine loovad lisaks võimalused ammu räägitud globaalse Eesti kooli loomiseks ning maailma tipus oleva Eesti üldhariduse ekspordiks. Sellele lisada ka EdTech sektori arenguvõimaluste loomine (näiteks N8 NordicEdTechForum). Investeeringute maht on suurusjärgus 20-25 MEUR.\nKõrghariduses tuleb suurendada, soovitavalt kahekordistada, matemaatika, teaduse, tehnoloogia, inseneeria ning kunstide ühendamisele (MATIK) ja õpetajakoolituse erialade vastuvõttu. Eesmärgiks tuleb seada tudengite arvu kasv ülikoolides. Tudengite arv ülikoolides peab minema kasvule, mitte kahanema. Selleks on vaja suurendada meie kõrghariduse rahvusvahelist haaret, kaasates uute e-õppe lahenduste abil välistudengeid juba enne Eestisse saabumist meie ülikoolide programmidesse ja sel teel väljavalitud välisriikide talendid võimalikult varakult kokku rahvusvahelistumisest huvitatud Eesti ettevõtetega. Kõrghariduses on praegune lisaraha vajadus suurusjärgus 70 MEUR, millele lisandub veel kasvuraha samas suurusjärgus.\nTeaduses, lisaks grandi- ja baasrahastuse suurendamisele (1%-st on puudu 250 MEUR), on praegu õige aeg investeeringute tegemiseks Euroopa rakendusliku suunitlusega tippteaduse- ja innovatsioonikeskuse loomiseks ühes Eesti tugevaimas valdkonnas ning käivitada era- ja ülikoolide kapitalil põhinev teadusmahukas investeerimisfond. Rakendusuuringute keskuse eelarveks on pakutud 50 MEUR aastas ja 450 uut töökohta.\nTaastuvenergeetika ja rohemajandus\nHüppeline investeeringute suurendamine taastuvenergeetikasse, rohemajandusse ning taristusse. Majanduskasvul ei ole enam ainult kasvu määr, vaid ka kasvu suund ja see suund on roheline. Kuhu täna investeerida?\nParim aeg investeerida puhta energia tootmisesse. Hiiumaa ja teiste projektide tasemel olevatesse suurtesse tuuleparkidesse 500 GWH võimsuse ehitamiseks tuleks investeerida suurusjärgus 500 MEUR (mitme aasta lõikes), riigipoolne panus suurusjärgus kolmandik ehk 166 MEUR, ülejäänud Eesti erainvestorid.\nKogu energiasektori väljaehitamine üksinda on riigile üle jõu käiv ülesanne. Seetõttu on vajalik võimalikult soodustada ja aidata erasektori algatusi. Riigipoolne panus peaks olema teemaplaneering ja taristu ettevalmistus puhta energia tootmise võimaldamisse. Välja töötada vajalik seadusandlik baas, järelevalveorgan, koolitus, taristu liinide ja uute ühenduste kujul. Investeeringu suurusjärk 50 MEUR. Salvestusvõimsus Pakri hüdropargis, võimalik väikereaktor. Eelduseks on, et lõplikud tootmisvõimsused ehitab erasektor oma riskiga ja rahaga.\nRoheliste startuppide kasvatamine tõelisteks maailmamastaabiga ettevõteteks. On juba olemas CleantechForEst programm, mis jagab väikeseid tarkvara-startuppide grante ja koolitusi, mis on piisavad idee algusfaasis. See tuleks viia suuremale tasemele, et oleks võimalik riigipoolne toetus ka suurematele projektidele ning sisukaks koostööks teadus-arendusasutustega ja ülikoolidega – praeguse 10MEUR aastas asemel vähemalt 50 MEUR.\nTeha otsus puhtal vesinikul põhineva transpordi kasuks rajades vajalikud vesiniku tootmise ja tankimise võimalused ning moderniseerida olemasolevad rongid, soetada uued vesinikrongid ning vahendeid jääks ka raudtee ühenduskiiruste tõstmiseks. Ettepanek lisaraha ei vaja, kuna ära jääks raudtee kulukas elektrifitseerimine. Vesiniku tootmise tehase rajamise kohana kaaluda Ida-Virumaad. Kokku investeeringu suurus 360 MEUR, millest osa on erainvestorite investeering.\nRaudteeliikluse moderniseerimine kiiruste tõstmiseks: Turba-Haapsalu-Rohuküla raudtee, Tallinna ringraudtee ning Valga-Koidula raudtee. Investeeringute maht kokku suurusjärgus 200 MEUR.\nProjekteerida ja rahastada täiendavad kohalikud peatused RailBaltic liinile, hinnanguline kulu 2 miljonit peatuse kohta, planeeritud on kuni 11 kohalikku lisapeatust, mille kulu EL ei kata; kokku 22 miljonit peatustele, millele lisandub vastavate kohalike rongide kulu u 10 miljonit/rong, kokku orienteeruvalt 50 MEUR.\nProjekteerida ja rahastada Tallinna linnas ja lähiümbruse trammivõrgu edasiarendamine suurusjärgus 200 MEUR ning ja Tartus Annelinn-Lõunakeskus trammiliini esimene faas suurusjärgus 100 MEUR.\nKiirendada juba planeeritud riiklike investeeringute käivitamine hoonete ehituses üle kogu Eesti turgutamaks ehitussektorit, sealjuures eelistades eestimaist ehitusmaterjali, eelkõige puitu.\nVajalikud planeeringud ja uuringud Talsingi tunneli ühenduse rajamiseks ja RailBalticuga ühenduseks, kaaludes koostööd Finest Bay Area projektiga, asendades Hiina välisinvestorid kodumaise ja EL kapitaliga.\nNutikas tervishoiuteenuste infosüsteem\nInimeste terviseandmete ja nende põhjal nutika innovaatilise tervishoiuteenuste infosüsteemi loomisesse. Kriis tõi meie tegemata töö ja võimaluste kasutamata jätmise siin väga selgelt välja – patsiendi andmetes ja AI kasutamises tervishoiu valdkonnas valitseb kaos, mis tähendab ka niigi vähese inim- ja rahalise ressursi raiskamist. Kuhu täna investeerida?\nEsmatasandi meditsiinisüsteemis luua patsiendi digitaalne teekond. Patsient alustab turvalises digitaalses keskkonnas (nt läbi perearstikeskuse kodulehe või kolmanda rakenduse) digitaalse anamneesi andmisega, selle kaudu tekkiv triaažihinnang annab aluse otsustamiseks, kas tegu on iseravi tüüpi asjaga, pereõe või perearsti teemaga. Kaasnevalt tekib kaugnõustamise võimalus, mida kriisis hästi vaja oli, aga mis oli organiseeritud ad hoc ja nagu praegune kriitiline tagasiside perearstide poolt näitab, ei olnud seal kaasnevat võimekust lahendada patsiendi probleeme tegelikult. Ehk andmepunkte oli liiga vähe spontaansete telefonikõnede taustal. Investeeringu vajadus 1–2 MEUR aastas.\nLuua tervisekonto, mille kaudu saab inimene lisaks teateid nii oma tervist parandavate võimaluste ja vajaduste kohta kui ka riigi poolt talle võimaldavate sotsiaalabi või laste või eaka pereliikme abivõimaluste kohta. Kõik see on kergesti ligipääsetav ja jõuab äpi abil inimese telefoni. Lisaks digiloo kaasajastamisele (loe masinloetavate andmete tekitamine) tuleb luua lisa, kuhu koguneb mitteformaalse tervishoiu andmestik. Igaühele luua tervisekonto, kuhu saab andmeid ka pulsikelladest, oksümeetritest, vererõhumõõtjatest ja mujalt ning mille peale saaks arendada preventiivset käitumist soosivaid lahendusi. Terviseait kogub inimeste tervise ja tervisekäitumise andmeid, mille alusel saab luua tehisintellektil töötavat arsti abilist, et korraldada oma patsientidele arstiabi. Ravimite kõrval peaks liikumisretsepti väljastamine olema normaalsus. See on suurem projekt, kus investeeringud ulatuvad kümnetesse miljonitesse. Kui kunagi hakkab otsustustugi või tehisintellekt sellest terviseaidast üle käima, oleks väga palju asju ennetatavad ning ei peaks jõudma arsti lauale.\nKiirendada riiklike registrite andmetele ligipääsu. Hetkel on tervishoius innovatsioon pärsitud ka seetõttu, et GDPR ei kehti riiklikele struktuuridele. Palju ägedaid lahendusi saaks ära teha, kui patsiendi poolselt nõusolekut aktsepteeriks riiklike andmekogude omanikud. Saaks ehitada retseptide pikendamise süsteemi, esmatasandi kaugnõustamise süsteeme, andmepõhiseid analüüsivahendeid jne. Nagu eelnevad, ei nõua see suurt raha, aga teeks korraliku digipöörde tervishoius.\nEesti IT-taristu ja riigi e-teenused maailma parimaks. Kriis tõi välja, et IT-võimekuses oleme ennast üle hinnanud ja jätnud kitsaskohad pikalt lahendamata, lisaks kasutamata ka juba loodud süsteemide uusi võimalusi. Kuhu täna investeerida?\nPrioriteetsena tuleb arendada IT-taristut, et võimaldada kiire ja kvaliteetse interneti ligipääs kõikjal riigis. Koduõppe ja kodukontorite kogemused halva internetiühendusega on kohati tragikoomilised ja lähevad vastuollu Eesti riigi rahvusvahelise kuvandiga. Ettevõtete toimimine ja majandustegevus ning ka töö tegemine liigub aina enam internetti, Eesti ettevõtted on maailmas e-lahendustes innovaatorid, peab Eesti olema ka lihtsalt parima internetiühendusega riik maailmas. Riik on teinud esimesed investeeringud ja täiendavad rahad on planeeritud ka lisaeelarvesse, kuid vajadused on olulised suuremad. MKMi hinnanguline maksumus 100 MEUR.\nAstuda investeeringuga suur samm personaalse e-riigi suunas. Arendada välja ühtne riiklike ja kohalike avalike teenuste teeninduslett, nii digitaalselt kui ka füüsiliselt, mis lähtuks kasutaja vaatest. Disainida ümber kogu riiklike teenuste osutamine, peita riigi ja kohaliku tasandi administratiivne keerukus inimese eest ära ja luua igaühe vajadustest lähtuv personaalse riigi tugisüsteem. Inimressurssi ja tarkvarasse investeeringu maht ligikaudu 100 MEUR.\nEesti ettevõtluskeskkonna mugavuse suurendamiseks tuleb Eestis käivitada reaalajamajandus. Reaalajamajanduses toimivad igapäevased äritehingud ja toimingud automaatselt ja reaalajas, mis hoiab kokku aega, raha ja töötunde – lõpeb tühitöö. Peame jõudma olukorda, et ettevõtted saavad tegeleda oma põhitegevusega ega pea enam esitama majandusaastaaruandeid ja maksudeklaratsioone. Infot ettevõtte majandusolukorra kohta saab jagada reaalajas ja raamatupidajad kaotavad oma senise tähenduse. Tulevikus saab maksustamine olema reaalajamajanduse osa. Kui reaalajamajandus praegu täies mahus toimiks, ehk andmed majandustegevuse kohta oleksid operatiivselt saadaval, siis saanuks riik koroonakriisis pakkuda toetusi proaktiivselt. Hinnanguliselt on arenduseks vaja 50 MEUR.\nEestil on vaja luua peaministri juurde kõigi ministeeriumide ülene digitaalse transformatsiooni strateegiline löökrühm. Täna riik ei tea, palju ta kulutab IT-le, seega esmane ülesanne on ka selle teadmise loomine, mille pealt ehitada üles järgmine arenguhüpe. Löökrühma ülesandeks on arendada riigi e-teenused praeguse baasi pealt ühtses kasutajavaates. Ressursikulu aastas ligikaudu 750 000.\nMida veel on tark riigil ette võtta kohe pärast kriisi akuutse faasi möödumist, kui ühiskonna valmisolek muutusteks on tavalisest suurem:\nTeha ära nulleelarve.\nEesti laiapindse kaitsevõime võimekuse tõstmine läbi investeeringute Eesti majandusse. SKP vähenedes on oht, et jäävad ellu viimata võimearenduse plaanid, mis ette nähtud 10-aastases arengukavas. Kaitseinvesteeringud läbi Eesti ettevõtete on aastas suurusjärgus 120-150 miljonit eurot, seega teeme ettepaneku kasutada osa võlakirju nn kaitsevõlakirjadena ning majanduse elavdamise meetmena tagada samas mahus investeeringud läbi Eesti ettevõtetelt võimearenduse hankimise.\nTegeleda poliitilise prioriteedina äri- ja investeerimiskeskkonna loomisega – me peame muutuma lihtsalt maailma parima äri tegemise ja investeerimise keskkonnaga riigiks ja selleks on vaja läbi viia üks korralik seadusandluse audit koos meie ettevõtjatega. Liigsete regulatsioonide tühistamise auditit on lubanud kõik koalitsioonierakonnad ja praegu on aeg see ka käsile võtta!\nLäbi viia päriselt ka riigireform, mis asendab praeguse asutuste- ja projektipõhise süsteemi ministeeriumideülese planeerimisega ja protsesside ja teenuste innovatsiooniga. Uute kesksete mega-ametkondade loomise asemele tuleb luua keskseid innovaatilisi infosüsteeme ja personaliseerida kogu riigi teenuste ja toetuste süsteem inimese vaatest. Siia juurde käib mitte vähem tähtsana demokraatiapakett – esindusdemokraatia tugevdamine, Riigikogu töö tõhustamine, erakondade rahastamine ja valimiskampaaniate reguleerimine, kohalikul tasandil osalusdemokraati arendamine jne.\nLühike versioon Kriisist targalt väljumise pikk plaan


Eesti driftässad jahivad sel nädalavahetusel Pärnus Baltikumi meistrivõistluste kolmikvõitu - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti driftässad jahivad sel nädalavahetusel Pärnus Baltikumi meistrivõistluste kolmikvõitu\n4. juuni 2019, 10:15\nMihkel Norman Tults FOTO: Eesti Drifti Liit\nSel reedel ja laupäeval toimub Pärnu külje all Auto24ringil Balti Drifti Meistrivõistluste teine etapp «Summer Bash Baltic Drift Championship 2019». Võistluse raames selgitatakse välja ka Eesti, Läti ja Leedu meistrid.\nViimati tegid Eesti driftijad Ao Vaida, Mihkel Norman Tults ja Oliver Randalu ajalugu Riias toimunud Balti driftiliiga avavõistlusel «Baltic Drift Opening 2019» tuues koju kolmikvõidu 122 sportlase seas. Eesti driftiässad võitsid ülekaalukalt nii lätlasi, kes tavaliselt kodurajal väga tugevalt esinevad, kui ka väga häid sõite teinud leedukaid.\nViimased kolm aastat ei ole rohkelt avariisid põhjustanud Auto24ringil driftivõistlusi toimunud. Tänavu on rajal mitmeid muutusi, mis pakuvad adrenaliinirohkeid elamusi nii sõitjatele kui pealtvaatajatele. Pro-am klassi sõitjad sisenevad rajale kiirusega 100 km/h, pro klassi driftijate kiirus võib raja keskel küündida lausa 170 km/h.\n«Nädalavahetusel on oodata suurepärast ilma, mis teeb võistlused kordades põnevamaks,”»räägib korraldaja Marko Opmann Eesti Drifti Liidust. Võrdluseks toob ta möödunud kuul toimunud Põhja-Euroopa Drifti Meistrivõistluste avaürituse Kehalas, kus tänu paduvihmale olid kiirused rajal küllaltki tagasihoidlikud ja kummivilistamist ei toimunud. «Nädalavahetuse kuumalaine toob Pärnusse kindlasti palju rahvast ja driftivõistlustele iseloomulikku melu,» lubab Opmann.\nVõistlustulle läheb tiitlit kaitsma kahekordne Eesti ja Põhja-Euroopa meister Mihkel Norman Tults, kes tegi Kehalas tehnilise rikke tõttu avarii ning ei suutnud enam autot finaaliks tippvormi saada. «Lühidalt sai võistlusauto juhitavust võrrelda 1988. a Žiguliga,» kirjeldas Tults auto finaalieelset seisukorda. «Ees sõites lasin auto poole vahetusel otseks ja see sai saatuslikuks,» kommenteeris Tults Kevin Pesurile kaotatud tandemsõitu.\nNüüd on aga võistlusauto murekohad üle käidud ning auto taas võistlusvalmis. «Pärnus annan endast 110% ning midagi juhuse hooleks ei jäta,» lubab Tults.


Peep Raun on kahtlemata Eesti pulmamaastiku raudvara, ta on korraldanud pulmi mitukümmend aastat ning on ka täna üks nõutumaid pulmavanemaid just seetõttu, et suudab oma suure kogemuse ja professionaalse lähenemisega korraldada nii traditsioonilisi pidulikke Eesti pulmi kui ka bankett/vastuvõtu stiilis pulmapidusid. Ta on aidanud planeerida ja läbi viia sadade pruutpaaride ainulaadsed "Unistuste pulmad".\nPulmade korraldamine on pikaajaline protsess, mis nõuab süvenemist ka väiksematesse detailidesse. Professionaalne pulmavanem on Teie kindel koostööpartner nii pulmade planeerimisel kui ka läbiviimisel ning tänu oma suurele kogemusele aitab ta väärikalt lahendada ka kõige ootamatumad situatsioonid.\nPulmavanem on professionaal, kelle kogemused ja oskused aitavad muuta Teie pulmapeo niisuguseks nagu see on Teie unistustes ja teeb seda nii, et Teil oleks võimalik nautida elu üht tähtsamat päeva sajaprotsendiliselt. Pruutpaari nõustamine on üks pulmavanema olulisemaid tegevusi pulmapeole eelneval ajal. Olles ära kuulanud pruutpaari soovid, aitab pulmavanem saavutada parima võimaliku tulemuse pulmadega seonduvas, lähtudes Teie ettepanekutest ja eelarvest.\nPeep Raun on olnud pulmavanem mitmetele põlvkondadele ning tänaseks on tal au olnud olla paljude pruutpaaride pulmas nii pulmavanem kui ka hõbepulmavanem. Ta on mitmekülgne ja pühendunud ning aastakümneid pruutpaaride poolt soovitatud, sest kuulab ära ja aitab ellu viia nii Teie plaanid kui ka, toetudes oma know-how`le, pakub välja endapoolseid ideid, võttes arvesse nii tänapäevaseid kui ka traditsioonilisi Eesti pulmakombeid.\nEnne Teie pulmi on pulmavanem Peep Raunil Teiega kaks konsultatsiooni:\n• saame üksteisega tuttavaks\n• pulmavanem saab ülevaate Teie soovidest ja olemasolevast eelarvest\n• pulmavanem tutvustab Teile pulmapeo korraldamise võimalusi\n• pulmapeo esialgse stsenaariumi kavandamine\n• pulmapeo stsenaariumi arutelu\n• peokava koostamine\nKuni pulmapäevani saab pulma kava, vastavalt Teie soovile, muuta ja täiendada.\nPulmavanem annab teile kindlustunde, vastutades selle eest, et pulmapeo läbiviimine oleks professionaalne ning et varem kavandatud pulmapeo stsenaarium teostuks.\nPulmavanem Peep Raun


| Küüliku puljong uputatud munaga | Rannamõisa\nKüüliku puljong uputatud munaga\nTihtipeale jääb küüliku valmistamisel seljatükk õnnetult potist välja ja jääb ilma igasuguse tähelepanuta. Seljaosa on aga väärt tooraine puljongi valmistamisel, mis on kasutatav paljudes toitudes. Naturaanle ise keedetud puljong lisab toidule paraja portsu ehedust ja on ka ilma lisaaineteta. Kindlasti tasub toidulauale ka natuke nostalgiat tekitada ehk pakkuda kergeks eineks lihtsalt puljongit muna ja ahjusooja pirukaga.\nPane küüliku seljaosa potti ning vala peale külm vesi, nii et liha oleks kaetud. Kui vesi hakkab keema, siis koori pinnale tekkinud vaht. Lisa ka sektoriteks lõigatud sibulad, poolitatud progand, maitseained ja maitseroheline. Lase segul uuesti keema tõusta ning jäta siis puljong tasasele tulele mõneks tunnikeseks podisema. Kurna puljong nii, et paks jääks sõelale. Kui puljongit läbi marli kurnata, saab tulemus selgem. Maitse soolasust, vajadusel lisa soola. Eemalda liha kondi küljest ja haki väiksemaks.\nLõika sai kuubikuteks. Pane kaussi saiakuubikud, peotäis hakitud liha ja peoga maitserohelist. Aja potis vesi keema. Lisa törts äädikat ja sega vett, nii et tekiks keeris. Keerise keskele löö üks muna. Keetmisaeg vali vastavalt munakollase küpsusastmele. Pane muna ka kaussi ja vala peale kuum puljong.\nFoto:Andra Kalda (retseptikas.blogspot.com)\nveidi väiksem kimp peterselli\nKuivanud või röstitud saiaviil\nPeotäis erinevat maitserohelist (till, petersell, murulauk, tüümian, basiilik vms)\nPeotäis hakitud küülikuliha (puljongis haudunud liha)\nVäike tassitäis puljongit


Seadme vargus ja kadumine, must nimekiri\nMida teha mobiiltelefoni või tahvelarvuti varguse või kadumise korral?\nKui su seade on varastatud või oled selle kaotanud, siis helista koheselt meie klienditeenindusse 6 866 866 ning teavita juhtunust, et saaksime SIM kaardi sulgeda. SIM-kaardi sulgemiseni vastutab lepingu omanik kolmandate osapoolte tehtud kahju eest. SIM-kaardi sulgemine ei lõpeta lepingut või arveldust.\nMida teha, kui seade jääbki kadunuks?\nteavita politseid, kui arvad, et Su telefon varastati;\nlisa mobiiltelefon musta nimekirja (kui telefon on kantud musta nimekirja ei tööta see enam üheski Eesti operaatori võrgus).\nKuidas kontrollida, kas telefon on lisatud musta nimekirja?\nMusta nimekirja saab telefoni lisada Tele2 esinduses isikut tõendava dokumendi ja telefoni ostudokumendi alusel. Kui telefon on ostetud Tele2-st, saame ostudokumendi andmebaasist välja võtta.\nIMEI koodi saad teada, vajutades oma mobiiltelefoni klaviatuuril * # 0 6 #\nMida teha, kui Sul on seadmekindlustus ja telefon on varastatud?\nSeadmekindlustus ongi mõeldud selle jaoks, et telefon varastatakse, siis oleks muret vähem. Varguse korral tuleb esimesel võimalusel pöörduda Tele2 esindusse ning esitada kahjuavaldus ja koopiat politseiavaldusest. Kahju hüvitamine ning vajadusel kas toote parandamine või asendamine toimub ainult Tele2-s, seega pole mõtet pöörduda otse telefoni hoolduskeskuse poole.\nSeadmekindlustus ei kehti, kui telefon kadus ära.\nKindlustusjuhtum on kindlustusobjekti murdvargus, röövimine või ootamatu ja äkiline hävimine või kahjustumine, mis ei ole kindlustuslepinguga välistatud.\nRöövimine on, kui mobiiltelefon võetakse ära vägivallaga või vägivallaga ähvardades. Röövimine ei ole, kui mobiiltelefon anti vabatahtlikult teisele isikule kasutada, kuid ta ei too seda tagasi.\nMurdvargus on kindlustusobjekti vargus lukustatud hoonest, lukustatud sõidukist või lukustatud hoiuruumist lõhkumise või muukimise teel.\nIf hüvitab kahju sama kindlustusperioodi jooksul kuni kolme kindlustusjuhtumi eest. Arvesse ei lähe kindlustusjuhtumid, kus kindlustusobjekti parandamise kulu on väiksem kui omavastutus.\nSeadme jääkväärtus sõltuvalt kindlustusobjekti vanusest


Coop Rebase asukohad & lahtiolekuajad | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > > Asukohad > Rebase > Coop\nCoop Rebase lahtiolekuajad ja kliendilehed\nMeil on suurepärased kauplus Coop linnas Rebase kliendilehed ja pakkumised, mis pakuvad hämmastavaid allahindlusi tooted, nagu toorpiim, mandel, pulgajäätis, faxe, puhastus, kakaojook, dr. oetker, cabernet sauvignon, kohviveski, aeg. Kasutage toodete sooduspakkumisi – kauplus Coop linnas Rebase – ja säästke Minu Kataloogid abil raha.\nKliendilehed Coop Rebase\nCoop Rebase - Kambja vald\nKas teadsite, et kauplus Coop läheduses on veel 1 esindust? Kaupluses – Coop linnas Rebase – saate osta soodushinnaga tooteid, mis sisalduvad viimases iganädalases kliendilendlehes, mis kehtib kuni 10.05.2021. Ostke nutikalt ja hoidke kauplusest Coop ostes märkimisväärselt kokku. Kasutage kauplus Coop kliendilehtede suurepäraseid pakkumisi ja ostke kategooria Toidukaubad tooteid tavahinnaga võrreldes poole odavamalt.\nJaemüüjad asukohaga Rebase


Hinnavaatlus - Ubbink Acqua Arte komplekt Atlanta 1387016\nTooteid: 509013 Hinnapakkumisi: 1377085\n16437 Mobiilide lisaseadmed\n2142 Projektorite lisad\nTööriistad ja tarvikud31084\nUbbink Acqua Arte veepumbaga komplekt Atlanta 1387016 sobib hästi aia või siseõue kaunistamiseks. Meeldiv vee tilkumise heli aitab teil pärast stressirohket päevatööd lõõgastuda. Ubbink 1387016 Acqua Arte komplekt Atlanta on varustatud pumpaga ja on kasutusvalmis. Sellel on ka oma veemahuti.• Tarne 5–7 päeva kõikjale Eestis • Turvalised maksemeetodid: Paypal, pangaülekanne, deebet- ja krediitkaardid, Trustly • Uhiuus toode. 2-aastane garantii • Tasuta tagastamine 30 päeva jooksul


Binaarne voimalus -\n24.02.2010 / Binaarne voimalus\nBinaarne trendikaubandus. Kogu su email aadressi ei avaldata.\n25.02.2010 / Binaarne voimalus\nVoimalus Kaubandus elatusvahendites\nSee ei tohi soodustada säästva põllumajandustava kasutuselevõttu ega soodustada põllumajandusettevõtete innovatsiooni. Energiavaldkonnas nähakse lepinguga ette uus kauplemise ja omavahelise ühenduse mudel, millega tagatakse avatud ja aus konkurents, sh avamerel kehtivate ohutusstandardite ja taastuvenergia tootmise osas. Pagulaste ümberasustamine on osutunud vajalikuks juhul, kui vastuvõtvad kolmandad riigid ei suuda pagulastele võimaldada kohalejäämiseks vajalikku turvalisust ja elatusvahendeid.\n26.02.2010 / Binaarne voimalus\nTrade World Bitkoin.\nOnly you have access to your private keys and your crypto. Seetõttu võib kõik selle krüptokrratuuriga seotud tarkvara põhjustada arvuti jõudlusel soovimatuid tagajärgi, sest programmid on üsna uued ja ei ole korralikult testitud.\n27.02.2010 / Binaarne voimalus\nAlates sellest ajast on Spirit Airlinesi aktsia jaoks olnud palju liikumist - nii üles- kui allapoole -, kuid aktsia hind on peaaegu täpselt seal, kus see algas. See viimane mälutööstuse uudis ei ole Micronile hea Micron tehnoloogia NASDAQ: MU nagu tema eakaaslastel, tuleb toime tulla reaalsusega, et arvutimälu hinnad - pärast seda, kui nad on juba mõnda aega tõusnud, on nüüd langemas.\nNeed tingimused parandati kiiresti, kui varud suundusid tagasi keskmise Bollinger Band® poole. Tavaliselt pöördub aktsia hind madalama riba kohal tagasi ja suundub keskmise riba poole, kui madalam riba on tugeva müügi tõttu katki. Lõpuks, 5. Seega, kui ostuotsus on tehtud, peab olema kaitse olemas. Mida me õppisime Strateegia oli õige, kasutades madalamat Bollinger Band®i, et tuua välja üle müüdud turutingimusi. Iga stsenaariumi korral oli madalama riba paus ülemüüdud territooriumil.\n28.02.2010 / Binaarne voimalus\nKui ostate binaarse optsiooni hinnaga 20 dollarit, arveldab see kas või 0 dollarit, tehes teile 20 dollari investeeringult 80 dollarit või kaotades 20 dollarit. Teie maksimaalne risk on 44,50 dollarit, kui optsioon on 0 dollarit ja seega maksab tehing teile 44,50 dollarit. Kui aktsiaindeks või valuutapaar vaevalt liigub, on raske kasumit teenida, kuid binaarse valiku korral on väljamakse teada. Iga kaupleja peab panema kapitali oma kaubanduse jaoks. Kuid kui kulla hind on kell alla dollari, aegub optsioon 0 dollaril. CBOE binaarsete optsioonidega kaubeldakse erinevate optsioonimaaklerite kaudu.\nEE Tallinnas üürile korterit. Kuid see võib viimasel hetkel ümber pöörata ega jõua kunagi sellele tasemele. Hinnatasemed kõikusid õles-alla, sõltudes rohkem sellest, millist tüüpi kortereid enam osteti. Portaal Billionaire. Turuanalüüsi täpsemaks ja tootlikumaks muutmiseks saate kasutada sisseehitatud tööriistu: kauplemissignaalid, volumetrilised andmed, kauplejate tuju ja palju muud; mitmed kaubandusjuhised; sisseehitatud majanduskalender; praegused uudised ja igapäevased turuanalüüsid.\n01.03.2010 / Binaarne voimalus\nVoimalus kauplemise H1B.\nÜle 20 valiku krüptodesse investeerimiseks. Eriti kehtib see väidetavalt parim bitcoini investeerimisprogramm valitsuse tegevuse kohta, mis võib või laostabki investorite varandused. Minu Sampo.\nKuidas kasutada ISO aktsiaoptsioone\nOptsioonid ei anna omandiõigust, kuid aktsiate omandamiseks nende kasutamine. Võimalusi on erinevat tüüpi, millest igaühel on oma maksutulemus. Stimuleerivad aktsiaoptsioonid ISO plaanid peavad heaks kiitma ettevõtte juhatus ja aktsionärid. Optsiooni kasutamisel lisate tuludesse aktsia õiglase turuväärtuse selle omandamise ajal, millest on maha arvatud aktsia eest makstud summa. Nende optsioonide saamine on kohe maksustatav ainult siis, kui nende õiglast turuväärtust on hõlpsasti võimalik kindlaks teha nt optsiooniga kaubeldakse aktiivselt börsil.\n03.03.2010 / Binaarne voimalus\nJoin Facebook to connect with Maha Laser-hair Removal and others you may know. Official portal or app, Voot. Please check out my website as well and let me know what you think.\nAastaga laienesid Eesti VKE-d aktiivselt välisturgudele. Kui uued tingimused on algsetest tingimustest sisuliselt erinevad, lõpetab grupp algse finantsvara kajastamise ja võtab arvele uue finantsvara. Mõelgem korraks teistpidi — kui palju peab investeerima, et teenida aastas eurot dividenditulu. Uuenevate limiitide puhul, nagu krediitkaardid ja eraisikute hüpoteeklaenud, modelleeritakse eeldatavat eluiga ajaloolise käitumise põhjal. Siin on näide ainult ühest lisatulu osariik kulla binaarsete optsioonidega kauplemiseks viisist, mida te ei saaks lihtsalt varude hoidmise eest. Eelkõige otsisin soodsaid haldus- ja tehingutasusid, aga teisalt ka kauplemiskeskkonda ja hinnakirja, mis sobiks mitte ainult päevakauplejale, vaid ka pikema investeerimishorisondiga investorile.\n04.03.2010 / Binaarne voimalus\nCrypto Android Githab\nSee ei ole PushBullet for Android võimaldab nüüd vastata oma töölauale WhatsAppile, Google Hangoutsile ja muule PushBullet for Android, rakendus, mis pakub peegeldatud teateid ja failiedastusi nutitelefoni ja lauaarvuti vahel, teatas täna, et saate nüüd otse IE-dele vastata oma hüpikaknast töölaual. Kahjuks võib see puruneda sama lihtsalt kui teie iPhone. Reddit kasutaja ütleb, et ta libiseb diivanist umbes kaks jalga plaaditud põrandale ja purustas tükkideks - see on nüüd kasutamiskõlbmatu ja ta peab ostma teise. See toim. Rongisiseste andurite hulka kuuluvad optiline südame löögisageduse andur, 3-teljeline kiirendusmõõtur, gyromeeter, GPS, ümbritseva valguse andur, naha temperatuuri andur, UV-andur, mahtuvuslik andur, mikrofon ja galvaniline nahavastusandur. Apply for this Job.\n05.03.2010 / Binaarne voimalus\nNii et selle artikli peamine eesmärk pole näidata teile, kuidas oma eelarvet hallata, vaid seda, kuidas seda viimase mündini kaitsta. Jõhvi elanik on juba kolm kuud Manila. Hispaania riigivalitsemise vormiks on parlamentaarne monarhia.\nTulemuseks on kindlaks tehtud, et Slanttraga jätkusuutlike kriminaalsuhete puhul ühendati inimest Moskva ja teiste tööstusharude ja osakondade kaubandusettevõtete kaupluste direktoritest. Molnar, "Kurat" lavastaja Paul Pinna. Sokolov Juri Konstantinovich Yuri Sokolov sündis Esialgu oli purskkaevu kauss ümmargune, kuid\n07.03.2010 / Binaarne voimalus\nIndeksifondide peamine eelis on suurem hajutatus, väiksemad halduskulud ja tootluse etteaimatavus, mille tõttu on fondil väiksem risk võrreldes mõne teise investeerimisfondiga. Marginaalkonto saldo Margin Balance Marginaalkonto saldo. Ehkki ettevõtte dividendide maksmise ajalugu võib olla informatiivne, ei saa seda siiski eraldi analüüsida. Summa oleks kasvanud umbes 3 ,04 euroni, mis ei muudaks suurel määral enamike inimeste elu. Nimiväärtus Face Value Väärtpaberi väljaandmisel määratud ühe väärtpaberi väärtus.\nExcel kalkulaator India jaoks\nTutvumisleht strateegia kalkulaator arvutamiseks. Saadud müügihind on B. Cspa kalkulaatori töö? Laenu võtmise põhjused on inimestel isiklikud, kuid see fakt, et euro suurune kiirlaen on kõige laiemalt tarbitav laen räägib enda eest.\n08.03.2010 / Binaarne voimalus\nMaksukäsitlus Miks kasutavad inimesed vaatamata nendele piirangutele kvalifitseeritud aktsiaoptsioone? Pange tähele, et teie aktsiaid ei saa tõenäoliselt aegsasti enne kolmeaastast kehtivusaja lõppu tagasi osta, kuna optsiooni ostja ei soovi varajase kasutamise kaudu ajaväärtust kaotada. Hoidke oma portfelli mitmekesisena Suuremeelne aktsiaoptsiooni kasu pole kindlasti midagi ette heita. Nii suure ajaväärtusega komponendi korral - nagu ülalpool näidatud - on teil väärtus, mis on ohus. Hind, millega töötaja saab aktsiaid osta, on kasutushind. Näiteks rahasiseses ESO-s, mille teostamishind on 50 dollarit ja aktsia hind 75 dollarit, on vähem ajaväärtust ja rohkem sisemist väärtust, et koguväärtus oleks suurem.\n09.03.2010 / Binaarne voimalus\nForex pakkumiste ülevaade. Baltikumi ühe forex tehingud juhtiva hargmaise. Sarnaselt välismaal viibides valuuta ostmisega esitab pank, postkontor ja lennujaama valuutavahetuspunkt kaks hinda: üks hind, millega teile müüakse Ameerika dollareid. Eesti oma Forexi kauplejate kogukond, kõik huvilised ja reaalsed kauplejad on tere tulnud siia gruppi, grupi. Tänu FOREX turul osalejate suurele arvule ja operatsioonide hiiglaslikule ma hule täidetakse tehingud loetud sekundite forex tehingud jooksul ja mis kõige tähtsam.\nJaromir Svoboda Tripolitaania eest: G. Bitcoini segistid, kas on reaalne koguda suurt raha? Kas kraan ei maksa kohese väljamaksega?\nValikud kaubanduse muuk\nKuidas kasutada kaupleja bitkoinid


Töö tahab tegijat.\niMac on proffide lemmik. Oleme selle loonud just sulle. iMac peidab endas seni võimsaimaid graafikakaarte ja protsessoreid, mida täiendavad kõige moodsamad mälu-, talletus- ning sisend- ja väljundfunktsioonid. Kõike seda kroonib imetlusväärse pildikvaliteediga pilkupüüdev 5K Retina-ekraan. iMac Pro vormib sinu suurejoonelised ideed tõeliselt hiilgavateks tulemusteks, olgu valdkonnaks fotograafia, video, 3D-animatsioon, muusika, tarkvaraarendus või teadustöö.\niMac – kuni 18 tuuma. See pole kirjaviga.\nJuba 4-tuumaline iMac on võrratult võimekas. Aga 8-, 10-, 14- või 18-tuumaline iMac on lausa klass omaette. Kui sellele lisada veel kuni 4,5 GHz Turbo Boost, on iMac Pro kujul tegu võimsa ja paindliku arvutiga, mis ühendab endas mitmetuumalise töötluse ja ühelõimelise jõudluse. Tänu uuele AVX-512 käsustikule ja täiustatud vahemäluarhitektuurile töötleb protsessor suuremaid andmekoguseid veelgi kiiremini. Tööta välgukiirusel: renderda kujutisi, töötle 8K-videoid, retušeeri fotosid, loo reaalajas heliefekte või pane kokku järgmine menurakendus.\n8-, 10-, 14- või 18-tuumaline\nKuni 42 MB vahemälu\nOsakeste simuleerimine? Elementaarne.\nKerkiv suits. Vihmavaling. Tuules lainetav viljapõld. Kuni 18-tuumaline hüperlõimtehnoloogiaga varustatud iMac Pro võimaldab kerge vaevaga koostada ja renderdada igasuguseid osakestesüsteeme, olgu need staatilised või animeeritud, tasapinnalised või ruumilised.\nRadeon Pro Vega graafikakaardi abil tagab iMac Pro parima tööjaamaklassi graafikajõudluse. Esimesel Vega arhitektuuriga Macil on 16 GB suure läbilaskevõimega mälu, mis on kuni kaks korda kiirem kui kõik senised iMaci graafikakaardid ja kuni kolm korda kiirem kui Mac Pro graafikakaart. Virtuaalreaalsuse funktsioonide jaoks ja reaalajas ruumiliseks renderdamiseks saab nüüd kasutada suuremat kaadrisagedust, kuvada tõetruumaid eriefekte ja mängida mänge maksimumsätetel. iMac Pro toetab liht- ja pooltäpsusega infotöötlust, mistõttu teed kaks korda kiiremini ka toiminguid, mis ei vaja 32-bitist täpsust. Kui kiiresti? Kuni 22 teraflopsi.\nVälise VRAM-i asemel kasutatav sisseehitatud HBM2 võimaldab graafikakaardile andmeedastuskiiruse kuni 400 GB/s.\nRadeon Pro Vega 56 või 64\nKuni 11 teraflopsi lihttäpsust\nKuni 22 teraflopsi pooltäpsust\n8 GB või 16 GB suure ribalaiusega mälu\n400 GB/s mälu ribalaiust\nVirtuaalreaalsus saab reaalsuseks.\nUue Vega graafikaprotsessori abil saad lisaks virtuaalreaalsusesse sisseelamisele teha veel enamat. Sa saad ise virtuaalreaalsusi luua.\nRohkem mälu suurteks projektideks.\nNelja mälukanaliga iMac Pro mahutab kuni 128 GB. Seega saad kuvada, simuleerida ja renderdada tohutuid ruumilisi mudeleid. Ja luua mitmeid testikeskkondi, mida saab kasutada arenduseks eri platvormidel. Lisaks võid samaaegselt avatuna hoida arvukalt rakendusi. See on kõikvõimas. Kõige jaoks, mida soovid saavutada.\nLaadi kiiremini. Käivita kiiremini.\nSinu käsutuses on kuni 4 TB välkmälu, mille abil saad töötada mahukate 4K- ja HD-projektidega koodekitest olenemata. 3 GB/s läbilaskevõime juures on ülimahukate failide laadimine ja rakenduste käivitamine kiirem kui kunagi varem.\nT2. Täiustatud integratsioon ja turve.\nApple'i uus T2 on teise põlvkonna kiip Macile. Uudse ehitusega ja Maci muid süsteemikontrollereid (näiteks süsteemihalduskontrollerit, pildisignaaliprotsessorit, helikontrollerit ja SSD kontrollerit) ühendav T2 teeb Maci senisest võimekamaks. Näiteks T2 pildisignaaliprotsessori ja FaceTime HD kaamera ühise töötamise tulemusel renderdatakse senisest paremini toone, täiustatakse säri korrigeerimist ning näotuvastusel põhinevat automaatsäritust ja automaatset värvustasakaalu. T2 muudab iMac Pro varasemast veelgi turvalisemaks ja seda tänu uue krüptitud salvestusruumi ja turvalise käivitamise aluseks olevale kaasprotsessorile Secure Enclave. SSD-l olevad andmed krüpitatakse riistvaraga ühilduva standardi AES abil. SSD jõudlust see ei mõjuta ning protsessor Intel Xeon saab keskenduda andmetöötlusele. Turvaline käivitamine tähendab seda, et madalaima tasemega tarkvara omavoliliselt ei muudeta ja käivitamisel laaditakse vaid Apple'i usaldusväärne opsüsteemitarkvara.\nKujutava kunsti meister.\niMac Pro ribalaius võimaldab kerge vaevaga mitme videoga korraga toimetada. Seejuures tagab kuni 4 TB välkmälu selle, et hiigelprojektid saaksid hetkega salvestatud ja laetud.\nProfiseadmele kohaselt leiab selleltki isendilt rohkesti kiireid liideseid, mis annavad välja suure tööjaamajõudluse. Nelja Thunderbolt 3 liidese abil saab ühendada kaks 5K monitori – kokku 44 miljonit pikslit – ja edastada andmeid kiirusel 40 GB/s. Lisaks sellele on veel üks liides, mida ilmselt iMacilt ei ootaks: 10-gigabitine Ethernet. Teisisõnu on failide ühiskasutus töölauaarvutite vahel ja võrgus oleva salvestusruumi kasutamine nüüd kuni kümme korda kiirem.\nNeli Thunderbolt 3 liidest. USB 3.1 ja DisplayPorti videoväljundi tugi USB‑C liidese kaudu.\nKuni 44 miljonit pikslit\n5K-ekraan ja võimalus ühendada kaks täiendavat 5K-ekraani.\nToetab ka Nbase-T valdkonnastandarditele vastavat 1 GB, 2,5 GB ja 5 GB kiirust.\nNäe oma tööd suurtel ekraanidel.\nKahe RAID-süsteemi ja kahe 5K kuvari ühendamisel nelja Thunderbolt 3 liidesega saad luua võimsa tööjaama. Seejärel imetle oma tööd 44-mlljoni-pikslisel lõuendil.\n5K Retina-ekraan. Unusta miljardis värvitoonis.\nOn ilmselge, et kui tegu on iMaciga, on sel ka lummav ekraan. Ja iMac Pro hoiab lippu kõrgel. Tegelikult on selle 27-tolline ekraan meie seni parim ekraan, võimaldades 14,7 miljoni piksli lõikes 500-nitist eredust. Võrratu ekraaniga elegantne kõik-ühes-disain laseb sul keskenduda sisule. Laia värvigamma (P3) ja miljardi värvi toega iMac Pro ekraanil on kõik hämmastavalt elutruu.\nToetab 10-bitist ajalist ja ruumilist virvtoonimist.\nMis värvi on reaalsus.\nMiljard värvi ekraanil tähendab seda, et fotod kuvatakse ülisujuvate gradientidega ja peaaegu olematute triipudega täpselt sellistena, nagu need algselt jäädvustati.\nKõik-ühes-disain. Seninägematu loominguline vabadus.\niMac Pro pilkupüüdva 5K Retina-ekraani taga on ootamas võimas, ent uskumatult õhukese 5 mm servaga tööarvuti. Ja kuna kogu süsteemi toidab vaid üks kaabel, on juhtmepuntrad sinu jaoks minevik. Kaunilt tõhus disain võimaldab sul muretult keskenduda tööle, mitte töövahendile.\nNiivõrd suur jõudlus nii õhukeses korpuses eeldas uut jahutussüsteemi. Kujundasime iMac Pro jahutussüsteemi ümber, võttes kasutusele uuenduslikud topeltpuhurid, võimsa soojusvaheti ja lisaventilatsiooni. Mis on tulemus? Peaaegu 75 protsenti tõhusam ventilatsioon ja 80 protsenti suurem soojusmahtuvus. Nii tuleb iMac Pro toime 500-vatise võimsusega ja ületab selles vallas eelmist iMaci 67 protsendi võrra.\niMac Pro täiustatud stereo¬kõlaritel on suur sageduskaja, rikkalik bass ja valjem heli. Olgu tegu trummikomplektiga, mitmekihilise heliefektiga, sämpliga - kõik kõlab hämmastavalt selgelt. Ja neli kiiremoodustusmikrofoni teevad su hääle kuuldavaks olenemata taustamürast.\nUued kosmosehallid tarvikud su iMac Pro jaoks: juhtmeta, laetavad ja kaunid. Uus klaviatuur Magic Keyboard sisaldab numbriklahvistikku ning sinna juurde saad valida kas hiire Magic Mouse 2 või puuteplaadi Magic Trackpad 2.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud tarkvaraga Autodesk Maya 2018, mis kasutab 399,6 MB stseeni. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud tarkvaraga Cinema 4D R19.024, mis kasutab 1,98 GB stseeni; hulknurki 60 miljonit. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testimisel kasutati arenduskeskkonda Xcode 9.1 (9B55), ninja (v.1.7.2 tag), swift (swift-4.0.2-RELEASE tag), swift-clang (swift-4.0.2-RELEASE tag), swift-llvm (swift-4.0.2-RELEASE tag), swift-cmark, swift-compiler-rt (swift-4.0.2-RELEASE tag) ja tarkvara CMake 3.9.4. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud rakendusega OsiriX MD v.9.0.1, mis kasutab 1300 lõiguga 512 × 512 voksliseid kompuutertomograafi skaneeringuandmeid. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud tarkvaraga Mathematica v11.2.0.0 ja sisseehitatud jõudlustestiga WolframMark. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Adobe Photoshop 19.0 testimisel kasutati kristalliseerimis-, punkti-, radiaalse hägususe, tolmu- ja kriimustus- ning mediaanfiltrit. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Pixelmator Pro 1.0.1 väljalaske-eelse versiooni testimisel kasutati 3,31 GB pilti. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Logic Pro X 10.3.3 väljalaske-eelset versiooni kasutati 20 PCM-vormingus heliriba võrguta tagastamiseks projekti ja ketta vahel. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud Logic Pro X 10.3.3 väljalaske-eelse versiooniga, kus projektis oli 200 Sculpture'i süntesaatorirada. Taasesituse ajal lubati eraldi rajad kuni CPU ülekoormamiseni. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 2,3 GHz 18-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 128 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid ja 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga; 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid ning 2,7 GHz 12-tuumalise Intel Xeon E5 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud kahe 6 GB VRAM-mäluga AMD FirePro D700 graafikakaardiga Mac Pro süsteemide tarnemudeleid, mis olid ühendatud välise 5K-kuvariga. Testitud Final Cut Pro 10.4 väljalaske-eelse versiooniga, kus oli keerukas 63-sekundiline projekt kuni 8K-eraldusvõimega meediumitega. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro, iMaci ja Mac Pro ligikaudset jõudlust.\nApple'i korraldatud testimisel 2017. aasta novembris kasutati 3,0 GHz 10-tuumalise Intel Xeon W protsessori ja 64 GB RAM-iga 27-tollise iMac Pro süsteemide katsemudeleid, mis olid konfigureeritud 16 GB HBM2-mäluga Radeon Pro Vega 64 graafikakaardiga ning 4,2 GHz neljatuumalise Intel Core i7 protsessori ja 64 GB RAM-iga konfigureeritud 8 GB VRAM-mäluga Radeon Pro 580 graafikakaardiga 27-tollise iMaci süsteemide tarnemudeleid. Testitud väljalaske-eelse tarkvaraga Compressor 4.4, kus kasutati Apple ProRes 422-vormingus videot eraldusvõimega 4096 × 2160 ja võttekiirusega 30 kaadrit sekundis. Jõudlustestid viiakse läbi konkreetsete arvutisüsteemidega ja need kajastavad iMac Pro ja iMaci ligikaudset jõudlust.\n• Tehnilised andmed võivad muutuda.\n• Tarkvara ja sisu võivad olla müügil eraldi. Nimetuste saadavus võib muutuda.


Jaanika Sokman — TajuRuum\nsisekujundaja / partner\njaanika@tajuruum.eu, +372 520 2926\n2006 - Maastikuarhitektuuri magistriõpingud, Eesti Maaülikool\n2003 - 2006 Loodusteaduste bakalaureus, Eesti Maaülikool\n1991 - 2003 Jõhvi Gümnaasium\n1997 - 2001 Jõhvi Kunstikool – kunstialane üldharidus (kunstiajalugu, maal, kompositsioon, joonistamine, skulptuur)\nKVALIFIKATSIOON / OSKUSED\nMicrostation – spetsialisti tase; AutoCad – kesktase\nAdobe Illustrator – kesktase; Adobe Photoshop – spetsialisti tase\nAdobe Indesign – tavakasutaja; Adobe Premiere Pro – algtase\nKontoritarkvara Microsoft Office keskkond - kesktase\nal. 01/2012 High Roller Films OÜ, production designer (www.facebook.com/highrollerfilms)\nal. 01/2012 Boreal OÜ, sisekujundaja, juhatuse liige (www.boreal.ee)\nal. 02/2011 TajuRuum OÜ, sisekujundaja. Peamised tegevusvaldkonnad: sisekujunduse valdkonna teenuste koordineerimine\n09/2007-03/2012 GeoBaltica OÜ, maastikuarhitekt/planeerija, keskkonnamõjude strateegilise hindamise ekspert. Tegevusvaldkonnad: planeeringute ning kujundusprojektide koostamine, keskkonnamõjude strateegilise hindamise läbiviimine (www.geobaltica.ee)\n04-07/2007 Eesti Maaülikool, maastikuarhitekt. Ökoküla planeerimine Lõuna-Eestisse jääva Parmu küla lähistele (www.emu.ee)\n2006-2009 Tähe Noortekeskus, huvijuht/mängujuht\nMUUD TEGEVUSED JA SAAVUTUSED\n03-05/2010 Tartu Loomemajanduskeskuse äriplaani koostamise koolitus\n08/2009 Rahvusvaheline noorsoovahetusprojekt „Dressing Trees”, Trakais, Leedus\n08/2008 Noorte kultuuriprojekt „Universe”, Bröllinis, Saksamaal\n02/2008 Rahvusvaheline noorsoovahetusprojekt „Tree Dressing”, Suceavas, Rumeenias\n09/2007 Rahvusvaheline seminar „The historical landscape – an identity for the future” (ajaloolistest maastikest, selle tähendusest, kujunemisest), Klaipedas ning Vilniuses, Leedus\n07/2007 Noorte kultuuriprojekt „Cosmos”, Bröllinis, Saksamaal\n03/2007 Rahvusvaheline maastikuarhitektuuri tudengite töötuba „Industrial landscapes from restoration to reconstruction, to new sites.“ (Tööstusmaastikud: restaureerimisest, rekonstrueerimisest kuni uute paikadeni), Läti Põllumajandusülikoolis, Jelgavas, Lätis\n10/2006 Prantsuse ja Eesti maastikukaitse ja -hoolduse ning maastikuarhitektuuri tudengite konverents ja töötuba „Environmental Problems in Europe and Mitigation Measures“ (Keskkonaprobleemid Euroopas ja leevendavad abinõud), Lille´s, Prantsusmaal\n07/2006 Noorte kultuuriprojekt „Planet”, Bröllinis, Saksamaal\n10/2005 Prantsuse ja Eesti maastikukaitse ja -hoolduse ning maastikuarhitektuuri tudengite konverents ja töötuba „Recultivation of Industrial landscapes“ (Tööstusmaastike rekultiveerimine), Lille´s,Prantsusmaal\n07/2005 Rahvusvaheline maastikukunsti festival “Kahe Vee Vahe”. Konkurss-töötuba „Ajutised Aiad” Tartus. Osalesin rahvusvahelise maastikukunsti ürituse organiseerimisel\n2005-2006 Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts (EMÜS) - infosekretär\nal. 2005 Korporatsioon Filiae Patriae liige


jaanuar | 2010 | mõttetuse jumalanna\nvahel viitan ma tähelepanukilbi tehnikale. siin on küsimusi tekkinud, et millega tegu.\ntähelepanukilp on väga lihtne asi – tuleb lihtsalt tähelepanu teadlikult mujale viia.\npõmst sama, mida teevad väikesed lapsed, kui nad midagi kuulda ei taha ning silmad kinni pigistavad, käed kõrvadele panevad ja lalalalalalalalalalalalalalala-ei-kuule-lalalalalalalalalalalalala teevad 🙂\nainult et täiskasvanulikum ja viisakam variant. kuigi, jah, lalalalalalalala-tegemine oleks ka praegu väga efektiivne, ma usun.\nkasutatakse siis, kui midagi kuulda-näha ei taheta või kui midagi kuulda-näha oleks ebaviisakas. nt kui mingil põhjusel kuuled pealt teiste isiklikku juttu, aga ära ei saa minna vms.\nsellistel puhkudel ei tööta variant “ma ei pööra tähelepanu” (samuti nagu mõtete peatamisel ei tööta mõte “ma ei mõtle” 🙂 ), sest ajule ei saa öelda käsklust “ära tee”, roosa elevant jne. seepärast ongi tähelepanukilbi mõte justnimelt millelegi lausa erilise tähelepanu pööramine – lihtsalt et milellegi muule. tähelepanule antakse teine kont hambusse, nii-öelda. tähelepanukilbi puhul on on asja point väga täpse eristamisega tegeleda. minna nii detailideni välja, kui saab – ja veel edasi ja veel edasi…\nminu harilik tähelepanukilbi objekt on käed, s.t. käe vaatlemine. lihtsal põhjusel, et käed on alati saadaval (muuseas, selsamal põhjusel on unenägijate esimene harjutus justnimelt käed leida… iseenesest ei ole kätes midagi erilist, nad on lihtsalt alati olemas, sama koha peal, liigutatavad ja saadaval).\nte olete oma käsi üldse kunagi uurinud, tähelepanukilbina või niisama? teate, kui palju seal pisikesi joonekesi on? ja et need jooned moodustavad vahepeal silmuseid? ja et joonte sees on tglt täpid? ja et need moodustavad mustri? ja et läbi naha on näha veresooni? ja naha peal on tedretäpid (kui mitu?)? ja kui sõrmi liigutada, näeb lihaste liikumist? ja naha pinguldumist?\nja teate, kui põnev see on 😛\nma iga kord üllatun, kui jälle oma kätt uurima hakkan…\njah. täna sain korralikult muiata.\nkäisin nimelt sekspoes. astusin sisse, ajasin müüjaga juttu, seletasin, mida täpselt tahan ja milleks… no nagu käib, eksole. samal ajal, kui müüjaga lobisesin, tuli sinna ka üks mees. kui müüja mehelt küsis, et kas saab kuidagi aidata, vastas mees, et tal on soov küll, aga “daam ju näeb”…\nma lubasin mujale vaadata ja vaatasin ka, tähelepanukilp on mul väga hästi käes, nii et tõesti pole õrna aimu, mida härra ostis… aga muigama ajas küll. tõsiselt kohe.\nmõttes, et… ta tuli sekspoodi. ei pea olema raketiteadlane, et aimata – leiba-piima sealt ei saa. teiseks – ma olin ka sekspoes, samuti üsna selge, et ega minagi sealt leiba-piima ei ostnud…\nlisaks oli antud mees üsna pikalt pealt kuulnud, kuidas ma (meessoost) müüjaga arutlesin erinevate vidinate efektide üle, et mis ikka kummale partnerile ja kuidas täpselt hea on ja kuidas mõnda asja kasutada (mõttes, et ju mul väike fantaasiavõime, aga päris mitut mänguasja nähes on kasutusjuhendi vajadus tekkinud 😛 )… ja tema häbenes mind?\naga mul oli põhjus ka, miks sekspoes käisin. või noh, heheh, mul oli MUU põhjus ka.\nnimelt hakkame kohevarsti a.-ga tegema fotoseeriat kontseptsiooniga “väega naine” – mina hakkan modelliks. me oleme seda kontseptsiooni arutanud nii- ja naapidi, algselt pidi tulema aktiseeria, aga kuidagi sujuvalt on sinna juurde siginenud korsetid-sukad-tripid ning kerge bdsm-teema, nahkrihmad, narmaspiits ja värgid. asi saab olema tõsine väljakutse, sest piir porno ja erootilise väe vahel on kohati väga habras. teiseks tuleb mu puhul nt valgust väga hoolega sättida, sest (pool)paljast jämmedat naist tuleb hoopis teise valgusega pildistada kui saledat – kui eesmärgiks on esteetika. kolmandaks olen ma hea modell ainult fotograafiga, keda üdini usaldan, mind on poseerimisel juhendada vaja.\na.-d õnneks usaldan, sest esiteks on ta proff, teiseks teekaaslane, seega nagu vend (nüüd jääb ainult küsimus, kas ma “nagu venna” objektiivi ees suudan piisavalt seksuaalset väge ilmutada 😛 ).\net kuskohast idee üldse arenema hakkas?\net kõik ausalt ära rääkida, pean alustama sellest, kuidas eelmisel kevadel rääkis e. (see teine), mis teeb naise ilusaks. väga lihtne – naisel tuleb lihtsalt iseenda naiselikkust ja ilu endale tunnistada, ongi kõik. ma ei saanud jupp aega aru, mida ta mõtleb, sest, noh, TEMA, eksole, ongi ilus naine (või ka nt v.), aga MINA – no ei.\nmidagi hakkas neist sõnadest siiski idanema, sest 2009. aastaga jõudis mulle kohale mingi üdini naiselik vägi – uus enesekindlus ja kehatunnetus… ma tean, et olen paks ja objektiivselt võttes ka mitte mingi iludus, näen küll, et siit võiks olla õhem ja sealt siledam ja – mis peamine – tollest kohast rohkem kikkis 😛 , aga… ma tunnen end neetult… majesteetlikuna… võimsana, vägevana, tugevana… kaunina… nagu crowley “kire” kaart (mida, ma aru saanud, ma tajun täitsa omamoodi)… selline Naise tunne on peal. ma armastan oma keha kõigi ta vigadega tükkis, tunnen, et olen naiselik ja seksuaalne – ja need kolm (s.t. keha, naiselikkus ja seksuaalsus) on lahutamatult seotud.\n(heh, viimane lõik on vist käsitletav eriti kirgliku armastuskirjana iseendale 😛 )\nnagu korra ütlesin – mingil viisil õhkub see välja ja ilmselt just sellest tulenebki kohatine meestesadu ja fakt, et vahepeal neid malakaga eemale pidin ajama.\nigatahes tekkisiki mõte see tunne pildile püüda, ma enam isegi ei mäleta, kellel esimesena.\nloodan, et fotod tulevad head… aga üles ma neid arusaadavalt ei hakka riputama 🙂\nPosted by e. toll beibänurgake, gibberish, salajutt, sill, uhuu\n<— emotik, mille sissetoomist wp-sse ma NÕUAN!!!\nseda on nii sageli vaja läinud kommentaariumides, et…\nenese saboteerimisest vol 3\nmul jäi eelmisel korral asi pooleli. õigemini – pooleli jäi see kirjalikult, ma tegelikult läksin sealt edasi samal nädalavahetusel – ja päris suure sammu. ainult üks asi veel ei klapi, samas on mul tunnetus ka sellest käes… taipamistega ongi loll lugu, et need on sõnatud, üritades neid seletada… läheb umbes kolm sissekannet ja siis läheb ka midagi kaduma.\naga ma tahtsin kirjutada sellest, et kui ma avastan, et teema on seotud vanematega ja ehk isegi nende tehtud vigadega, siis see ei tähenda automaatselt, et ma neid süüdistan. umbes mõttes, et raip, miks tee nii tegite ja nüüd on kogu elu rikutud ja ühühühäää, ma olen nii hale ja üleüldse.\nsee lihtsalt tähendab nentimist – näed, see asi on pärit siit. tihti on seal juures tunne, antud teema juures nt sügav solvumine – sellisel juhul kuulub tunne lahendamisele ja ümbermõtestamisele, milleks on omad tehnikad.\ntüüpiline lahendamise skeem, mis mu puhul on tõestanud, et kõige paremini toimib (aga ma tean, et paljudel töötavad teised tehnikad paremini) käibki umbes nii:\n1) leian skeemi, s.t. põhjused, miks mul mingi ulg-hala kusagil on, mis tähendab ka nt mälestuste kaardistamist, enesele tunnistamist, mida toona tundsin ja ka endale loa andmist sama tunnet veelkord kogeda – nüüd, tagasivaates, targemana, teadlikumana… ohutult…\n2) leian teemas RATSIONAALSUSE, s.t. vaatan seda tagasivaates, kõrvaltvaatajana… targema ja teadlikumana… enda ja teiste käitumisel on alati põhjused, mistõttu antud samm tähendab ka empaatiat. nt kui tulebki ette mingi solvumine vanemate peale tükkis konkreetse mälestusega, siis kuulub teise sammu juurde vanemate motiivide mõistmine – aga inimeste käitumist jälgides tuleb alati arvestada ka PKP-d ehk positiivse kavatsuse printsiipi…\n3) teise sammu peale laheneb tunne tavaliselt ise, s.t. hetkel, kui ma tagasi vaadates teise motiive (antud juhul vanemate oma) taipan, ongi tunne (antud juhul solvumine) lupsti kadunud ehk asi lahenenud, kogu käitumisskeem muudetud (kuigi väga pikka aega kasutatud käitumismustri puhul võib too inertsist mõnda aega veel väiksema amplituudiga jätkuda). kui juhuslikult ei ole, on tunnete lahendamiseks erinevad tehnikad. mälestuse submodaalsuste muutmine, kasvõi, kui igatsugu joogad-tantrad kõrvale jätta.\nma ei pane siia blogisse kõiki samme kirja, tüüpiliselt panengi ainult esimese, s.t. kaardistamise ja meenutuse. harva ka teise. kolmandat põhimõtteliselt ei saagi panna, hädapärast saab ainult fikseerida, et samm on astutud 🙂\nvanemate süüdistamine oleks siis, kui ma jõuaks mälestuseni, paneks käed puusa ja ütleks, et nemad mu elu ära rikkusid ja ma ei saa enam midagi teha. ehk ei läheks enam edasi. ma peaks ikka täitsa sooda olema, kui tõemeeli arvaks, et mu vanemad MEELEGA avaldasid kohati negatiivset mõju. või kui arvaksin, et on võimalik üldse lapsi kasvatada ideaalselt, vigu tegemata…\nsamas – kui mingi teema ON kunagi nt vanemate (neile teadmata) mõjul tulnud, siis ei ole seda mõtet varjata. ka siis, kui haiget on saadud teise tahtest sõltumata, on valu seal. tõde on üks võimas praktika…\nja siin ongi üks vastuolu, mis aeg-ajalt ikka üles kerkib… nimelt kui ma olen vahel avastanud, et mingi teema on mul vanematelt pärit ja seda mainin, saan kohe teada, et ma süüdistan vanemaid ja et eks neil olid ka omad põhjused.\n… eks see vana tõde ole, muidugi, et teised teavad ju minust paremini, mida ma mõtlen/tunnen/jne… nii et mida ma vaidlen…\naga no ma ikka vaidlen 😛\nkonkreetne näide. nimelt on mu mõlemad vanemad pedandid, üks (isa) hullem kui teine (ema), mina aga eluaeg olnud “süsteemse korratuse” austaja. nii ma siis olengi alati (ALATI!) teadnud, et olen Kohutavalt Lohakas Inimene, mis on väljendunud nt selles, et kui inimene külla tuleb, on mu esimene ja väga automaatne vabandus, et tuba segamini ja Jube Piinlik seepärast… ükskord tuli üks sõbruke külla ja kui ma automaatselt podisesin, et ärgu ringi vaadaku, tuba segamini, palus ta mul näidata mõnda segamini kohta…\ntookord jäigi teema sinnapaika, aga mõned päevad hiljem sõime nlp kursusel lõunat 😛 , kui mulle järsku jõudis kohale – ma ei ole mitte korratu, kusjuures tõesti ei ole, täiesti keskmine olen selle koha pealt, ma nüüd selge pilguga ringi vaadanud – ja nii ongi… ilmselt ma OLEKSKI lohakas, aga pedantidest vanemate kasvatus on siiski ka positiivselt mõjunud, nt tolmurulle ma ei salli :P… vaid mu esteetikameel on mingil müstilisel põhjusel teistsugune kui vanematel…\nnende jaoks on “korras” miski, mis on täisnurga all ja joonlauaga tõmmatult sirge\nminu jaoks on “korras” puhas… ja täisnurksed-sirged konstruktsioonid silmale võõrad.\naga mõlemad on tegelikult “korras”!\nsõnaga – nii mälestus, ratsionaalsus (=empaatia) kui ka lahenemine olid korraga, asi lahenes hetkeliselt.\nloomulikult jagasin ma rõõmsalt oma avastust teistega – ja sain seepeale ühe klaarika käest vastu päid-jalgu, et miks ma oma vanemaid süüdistan. fakt, et ma vanemaid mainisin (aga see asi OLI pärit nende kasvatusest!), tähendas automaatselt süüdistamist?\nma ei hakanud seda tookord klaarikale kommenteerima.\nmu kummitused lähevad järjest müstilisemaks – järgnevat lugu mul isegi pole mitte (viga sai küll parandatud). ausalt, lugesin rahulikult raamatut, kui peas hakkas käima: “you spin me right round, baby, right round like a record, baby, right round round round…”. “öhh?” mõtlesin ma ja otsisin juutuubist video üles. sonksid on üle prahi, pole midagi öelda 😛 . ja peter burnsil oli ikka võimas hääl küll.\naga tglt ka tahaks teada, millest mul need täiesti suvalised kummitused tulevad, see pole enam normaalne.\nv. paneb aeg-ajalt ikka eriti klišeelike nalju maha.\nno nt tema kunagine jutt, kuidas tal oli halb päev ning LOOMULIKULT tõmbas seepeale kodus mehe peale sae käima.\nvõi siis meite viimatine jutt, kuidas nad mehega pidid midagi välja valima.\nv: “no mõtlesin siis, et ta võiks ju ka vahel midagi otsustada, seepärast andsin talle valida – see või too. mees, raibe, ütles “see”, no KAMOON, kuidas ta aru ei saanud, et õige valik oli “too”. õnneks sai ta mu näost aru, et “too” oli õigem valik.”\ne.: *vajub naerdes näoli lauale*\nv. jätkab: “noh ja kui me siis viimaks otsuse ära tegime…”\ne.: *vajub naerust laua alla*\nv.: “.. äh, mis sa naerad? … aa… no, okei, jah, kui MA viimaks ära otsustasin…”\ntglt on v. väga tore, lahke ja teistega, k.a. mehega, arvestav inimene, ausalt.\nlihtsalt et sedasorti asju räägitakse tavaliselt ainult anekdootides 🙂\nPosted by e. toll gibberish, muusika, töö, urrporr


Kaalulangus: rasv ei ole hea Kooritud piima kaalulangus\n❶ Piima Tee Kaalulangus: Roheline Või Must | Kaotada kaalu koos\nKooritud piima kaalulangus, Kodukokk: Igapäevased Menüüplaanid | Tööelu\nTaimed tunnevad ju ka valu, miks neid siis süüa tohib? Pange tähele, et piim peab olema kooritud. Teisest küljest on koduloomad juba niikuinii aastatuhandete vältel aretatud meist sõltuvaks ega pruugi vabas looduses enam hakkama saada. Seda teed peate jooma kogu päeva jooksul. Asjaolu, et metsloomad on saanud oma elu elada vabaduses, seda ei lunasta, sest ei ole kuidagi moraalsem tappa õnnelikku olendit kui piinlevat. Seega toetab piimatoodete tarbimine paratamatult vasikalihatööstust.\nOn mitmeid näiteid ainetest, mis on loomadele ohtlikud, inimest aga ei kahjusta, ja ka vastupidi.\nNii põhjustab insuliin loote väärarenguid paljudel loomaliikidel, kuid mitte inimesel. Sama kehtib aspiriini kohta, mis on peale selle kassidele vasimus ja kaalulangus sumptomid surmav.\nÕnneks arendatakse tänapäeval üha edasi teistsuguseid uurimismeetodeid, mis on tihti täpsemad, odavamad ja vähem aeganõudvad kui loomkatsed. Nende hulka kuuluvad näiteks rakukultuurid, biokiibid või arvutimudelid. On palju lootust, et tulevikuteaduses asendatakse loomkatsed eetiliste alternatiividega.\nKas veganid ei kasutagi loomadel katsetatud ravimeid, isegi mitte eluohtlikus olukorras? Kelleltki ei saa oodata, et ta paneks oma elu või tervise mängu olukorras, mida kooritud piima kaalulangus ei saa ise mõjutada. Veganitel ei ole paraku haigestudes enamasti muid valikuid kui kas seada end ohtu või tarvitada loomadel katsetatud ravimeid.\nVõib arvata, et valdav enamus valib teise variandi. Samal ajal on veganid valdavalt siiski loomtestimise vastu, õhutades teadlasi otsima ja katsetama eetilisemaid alternatiive. Kas veganid otsivad partnerit, kes jagaks samu põhimõtteid? See on igaühe isiklik valik. Osadele on veganlus nii tähtis veendumus, et nad eelistavad partnerit, kes samu põhimõtteid jagab. Samas on veganid veel vähemus ja täpselt samade väärtustega partneri leidmine võib osutuda raskeks.\nKas lapse veganina kasvatamine ei ole anita marshalli kaalulangus oma elustiili, valikute ja põhimõtete lapsele pealesurumine? Paljud loomseid saadusi söövad inimesed leiavad, et veganitest vanemad on julmad, kui ei anna oma lapsele liha ega piimatooteid.\nEi saa olla väärtustevaba kasvatust. Lapse sünnist kuni tema iseseisvumiseni teevad vanemad tema eest palju otsuseid, millel on suur mõju lapse edasisele elule. Kooritud piima kaalulangus on lihtsalt selles, millised väärtused on laiemalt levinud ja üldsusele rohkem aktsepteeritavad. Just nendest kriteeriumitest lähtuvalt tunduvad mõned laste eest tehtud valikud loomulikud ning teised oma elustiili pealesurumisena.\nEnamik inimesi ei poolda loomadele kannatuste põhjustamist ning nende asjatut tapmist — liha, piima ja kiire kaalulangus kilpnaarme aga ei ole võimalik toota ilma, et sellega ei kaasneks vägivalda loomade vastu. Inimestel sh lastel ei ole eluspüsimiseks ega terve olemiseks vaja süüa loomseid saadusi. Samuti õpetab enamus vanemaid oma lastele hoolivat suhtumist loomadesse.\nKas veganite arvates on vale pidada lemmikloomi? F1 racing kaalulangus küsimuses on erinevaid seisukohti. Mõned veganid leiavad, et lemmikloomade pidamine ei ole õige, sest see piirab paratamatult loomade vabadust ja muudab nad meist sõltuvaks.\nSamuti ei ole inimestel võimalik täielikult mõista teise liigi soove ja vajadusi ja nendega alati arvestada. Lihasööjatest lemmikloomade puhul on lisaprobleemiks nende eetiline toitmine. Teisest küljest on koduloomad juba niikuinii aastatuhandete vältel aretatud meist sõltuvaks ega pruugi vabas looduses enam hakkama saada. Paljud veganid on arvamusel, et meil on kohustus nende eest hoolitseda, või ka, et inimeste ja kooritud kooritud piima kaalulangus kaalulangus kooselu on olemuslikult positiivne nähtus.\nÜldiselt suhtuvad veganid kriitiliselt tõuaretusse nii seetõttu, et uute loomade juurdetekitamise asemel tuleks keskenduda hüljatute eest hoolitsemisele, kui ka aretusega sageli kaasnevate terviseprobleemide pärast.\nKui taimne toit ei sobi neljajalgsele kooritud piima kaalulangus tervislikel põhjustel või ta lihtsalt keeldub seda söömast, seisab tema pidaja dilemma ees, mille igaüks peab ise lahendama. Ühest küljest on tegemist pereliikmega, teisalt ei ole head õigustust, miks peaks teda eelistama teistele loomadele, kes tema toidu pärast piinlevad ja surevad. Looduses jahivad loomad oma saagi ise ning inimene ei pea loomade omavahelisse võitlusesse sekkuma. Mõned veganid otsustavad sööta lemmikloomadele maheliha, teised lihtsalt mitte pidada lihasööjast kodulooma.\nMõeldav on ka lasta kassidel vähemalt osaliselt toituda nende endi püütud saakloomadest või kasutada freeganismi. Mida slimming rasedus jeans veganid jahist ja kalastamisest? Tegemist on samasuguse kooritud piima kaalulangus ja ebavajaliku loomade surmamisega nagu toimub tapamajades, kuid olenevalt kütist või kalamehest võib lõpp olla loomale isegi piinarikkam.\nAsjaolu, et metsloomad on saanud oma elu elada vabaduses, seda ei lunasta, sest ei ole kuidagi moraalsem tappa õnnelikku olendit kui piinlevat. Elusolendite tapmine ei tohiks liigituda spordi või harrastuse alla. Ka jahipidamise väidetav vajalikkus kooritud piima kaalulangus kontrolli all hoidmiseks on kaheldav. Looduslikud kooslused suudavad ka inimese sekkumiseta tasakaalus püsida.\nKui röövloomad tapavad kõige nõrgemad ja haigemad isendid, muutes nii populatsiooni tugevamaks, siis trofeede jahtijad võtavad sihikule just kõige suuremad ja uhkemad, nõrgestades nii kokkuvõttes liiki.\nMitmed riigid on juba keelustanud või piiranud loomade kasutamist meelelahutustööstuses. Ilmselgelt ei käi loomade selline kohtlemine kooritud piima kaalulangus veganluse põhimõtetega. Loe loomadest meelelahutuses lähemalt siit. Kas veganid tarbivad alkoholi ja tubakat? Mõned veganid tarbivad alkoholi ja tubakat, mõned mitte.\nNii alkohol kui tubakas on puhtal kujul taimsed, kuid tuleb arvestada, et tootmisprotsessi käigus võivad need puutuda kokku loomsete ainetega. Näiteks filtreeritakse õlut ja eriti veini sageli loomsete toodete abil ja selle kohta saab kindlat infot ainult joogi tootja käest küsides. Kange alkoholi valmistamisel üldjuhul loomseid produkte ei kasutata.\nTubakatooted on veganite jaoks problemaatilised ka seetõttu, et sageli neid testitakse loomadel, nii tootearenduse kui meditsiiniuuringute eesmärgil. Mis on veganitel loomaaedade vastu? Need on ju loomade endi heaks loodud. Väidetavalt aitavad loomaaiad säilitada hävimisohus liike ja harida inimesi.\nOhustatud liike ei saa päästa, aretades ja kasvatades vangistuses isendeid, kes ei pruugi oma loomulikus keskkonnas enam hakkama saada. Selle asemel tuleks tegeleda nende elukoosluste säilitamisega ja võitlusega salaküttide vastu. On küsitav, kas inimesel kooritud piima kaalulangus on õigust vangistada kooritud piima kaalulangus üks isend terve liigi nimel. Loomaaiad väidavad, et nende eesmärgiks on õpetada inimestele uusi teadmisi loomade kohta, kuid nende elanikel ei ole võimalik seal liigiomaselt käituda.\nSeetõttu möödub paljude loomade elu nüristavas igavuses, mis võib väljenduda pidevas edasi-tagasi kõndimises või ringiratast ujumises. Sotsiaalsed loomad võivad kannatada üksinduse all, sest mitte alati ei hoita neid piisavalt suure karjana. Kõige selle tõttu käituvad paljud loomad kooritud piima kaalulangus ebaloomulikult ning isegi enesehävituslikult.\nKorduma kippuvad küsimused - hingemaailm.ee\nLoe loomaaedade kohta ka siit. Mida tähendavad loomade õigused ja millega on loomad õigused ära teeninud?\nTervis MyPyramid Plan: näpunäited tarkade piimavalikute tegemiseks Liage öögi ajal joogik piim.\nMyPyramid Plan: näpunäited tarkade piimavalikute tegemiseks - Tervis -\nKuid sama kehtib ka näiteks imikute või sügava vaimse puudega inimeste kohta.\nSellegipoolest ei võta me neilt põhiõigusi, vaid otse vastupidi, kanname haavatavate ühiskonnaliikmete eest erilist hoolt. Loomad tapavad teisi loomi toiduks, miks inimesed ei või seda teha? Enamik loomaliike, kes tapavad ise oma saagi, ei jääks lihata ellu. Samuti toimivad loomad instinktiivselt ega saa langetada moraalseid otsuseid nagu inimene. Loomariigis on levinud ka oma liigikaaslaste, sealhulgas vastsündinute tapmine, üksteise tagant varastamine, vägistamine ja palju muud, mida inimühiskonnas ei peeta eetiliseks.\nSeega ei ole mingit põhjust, miks peaksime lihasöömise küsimuses võtma eeskuju teistest loomadest. Et inimene püsib elusa ja tervena ka taimetoidul, siis pole loomade tapmine toiduks vajalik ega millegagi õigustatud. Inimesed on aegade algusest liha söönud. Miks peaksime nüüd loomsest toidust loobuma? Kooritud piima kaalulangus anatoomia ja meie lähisugulastest inimahvide toidusedel viitavad sellele, et me oleme arenenud toituma nii lihast kui taimedest.\nSee ei tähenda aga, et peame tingimata sööma mõlemat. Erinevatel ajaperioodidel ja muutuvas keskkonnas on taimsete ja loomsete toiduainete osakaal erinevates maailma paikades suuresti varieerunud. Selline paindlikkus ongi võimaldanud inimesel nii edukalt üle kogu maailma levida.\nArvestades, millist laastavat mõju kooritud piima kaalulangus lihasöömine tänapäeval nii keskkonnale kui inimeste tervisele, võib üleminekut taimetoitlusele näha kui järjekordset hädavajalikku kohandumist ümbritsevaga. Lisaks ei tasu unustada, et inimühiskonnas on aegade algusest saadik olnud koht ka empaatiavõimel loomade suhtes ning kahtlusel loomalt elu võtmise õigsuses, näiteks tuhandeid aastaid vanas budistlikus õpetuses.\nKõrgem intelligentsus ei anna ühele inimesele õigust teist inimest väärkohelda. Miks peaks see andma meile õiguse väärkohelda loomi? On loomi, kaalulangus tundub noorem on intelligentsemad, loovamad, teadlikumad ja suhlemisaltimad kui mõned inimesed.


Sarnaselt esmaspäevale liikusid ka eile kõik kolm Balti börsiindeksit madalamale – OMX Tallinn (-0.22%), OMX Riia (-0.61%) ja OMX Vilnius (-0.02%). Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist ühe viimaste nädalate aktiivseima börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 411 tehingut koguväärtuses 2,2 miljonit eurot, millest ligikaudu 1,4 miljonit eurot tehti Vilniuse börsil ja 0.8 miljonit eurot Tallinna börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli eile City Service (0.00%), millega sooritati 6 tehingut kogumahus 1,2 miljonit eurot (millest ligikaudu 1,2 miljonit eurot moodustas 1 plokktehingut, hinnaga EUR 1.68). City Service-le järgnesid Tallinna Vesi (-0.79%) ja Tallinna Kaubamaja (-1.57%) vastavalt 339 ja 195 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid eile Lietuvos Dujos (+9.21%, käive EUR 56,4k), Lietuvos Energijos (+3.81%, käive EUR 14,8k, LNR1L teatas, et plaanib maksta H1/2014 puhaskasumist dividendideks 0,11 litti aktsia kohta) ja SAF Tehnika (+3.68%, käive EUR 3,2k). Enim langesid Ventspils Nafta (-5.98%, käive EUR 88), PST (-1.69%, käive EUR 742) ja Tallinna Kaubamaja (-1.57%, käive EUR 194.9k).\nTäna kell 16.00 toimub Olainfarmi webinar. (Börsiteade)


Milline on loodusäästlik metsamajandus? - Metsamajandusuudised\nMilline on loodusäästlik metsamajandus?\nETV saade "Osoon" küsis loodussäästliku metsamajanduse teemadel kommentaari Tartu Ülikooli looduskaitsebioloog Liina Remmilt, kes on oma töörühmaga teinud erinevaid uuringuid lageraie mõjust metsaelustikule.\nKuidas metsa majandamine mõjutab metsa elurikkust?\nSee on hästi üldine küsimus, samas metsa ökosüsteemid on väga komplekssed, seal on palju seoseid ja palju erinevaid liike. Põhimõtteliselt metsa majandamine tähendab seda, et seal on vähem surnud puitu, metsad on ühevanuselised ja liigiline koosseis võrreldes looduslike metsadega vaesunud.\nSeal ei ole häile ehk lagendikke, seal ei ole mitut rinnet, kõik see mõjutabki elustikku. Näiteks samblikele on puude liigiline mitmekesisus väga oluline, mõned liigid tahavad kasvada vahtratel, teised kuuskedel. Nad ei saa vahetada puuliiki ja kaovad metsamaastikust, kui neile omast elupaika pole.\nKuidas metsamajandaja peaks elurikkuse majandatavasse metsa sisse planeerima?\nKindlasti üks võtmesõna on mitmekesisus, kasutada erinevaid majandamisviise ja lähtuda nendest samadest võtmeelementidest, mis kipuvad majandusmetsades kaduma nagu surnud puit, suured, ehk siis raieküpsuse ületanud puud.\nSamuti sellised elupaiga laigud, mida nimetatakse vääriselupaikadeks, kus on säilinud põlismetsa ilmeline puistu, isegi kui see ei ole ametlikult kaitse all või kui ta on seotud mõnede eriliste elupaiga elementidega nagu allikad, looduslikud ojad, üleujutatavad alad.\nKui pöörata tähelepanu sellistele võtmeelupaikadele, siis on võimalik elustikku toetada ka majandusmetsas. Elustikku aitavad toetada ka säilikpuud, mis pakuvad elupaika näiteks kotkastele ja samblikele, kes vajavad rõmelist korpa.\nKui me valime säilipuudeks sellised liigid, mida on majandusmetsas vähe ja sellised isendid, kes tõenäoliselt suudavad kaua vastu pidada, siis on säilikpuud ka tõhusamad metsa elustiku toetajad.\nOmanikukaitse metsamajandaja puhul on oluline. Kuidas säilitada metsas kõik väärtuslik ja samas ka tulu saada?\nOmaniku suhtumisest sõltub palju. Uuringud on näidanud, et tegelikult on Eestis rohkem selliseid omanikke, kes väärtustavad elurikkust, kui neid, kes väärtustavad puidutootmist. Loodussõbralikke metsaomanikke on vaja rohkem toetada, mitte ainult rahaliselt, vaid ka moraalselt, tugisüsteemide ja infojagamise kaudu, kuidas oma metsas elustikku paremini hoida.\nMiks Eestis on enamik raietest lageraied? Kuidas suhtuda lageraietesse?\nLageraieid on hästi lihtne ühepinnaliselt ühtemoodi teha ja võibolla see lihtsus on üks peamistest põhjustest. Teine on ilmselt see, et alternatiive ei ole hästi läbi mõeldud ega toetatud, näiteks meil on istutamistoetus, noorendiku hooldamise toetus, kuivendamise toetus ja kraavide hooldamise toetus.\nAga loodussäästlikku metsandust ja alternatiivseid raieviise ei toetata piisavalt. Kui toetused aitaksid metsa loodussäästlikumalt majandada, siis oleks ka surve ökosüsteemile väiksem. Aga praegu on meil ühevanuselised puistud ja lageraie põhiline majandamisviis.\nLoe pikemalt ERR portaalist Novaator


Soome hagijas | S - tähega algavad tõud | Koer.ee\nSoome hagijas on aretatud Soomes, tőustandardi sai ta 1932 aastal.\n19 sajandi alguses leidus Soomes kohalike koeratüüpide kõrval ka hulgaliselt koeri, kes sarnanesid ülejäänud Euroopas levinud hagijatõugudele. Peale Soome Kennelklubi asutamist aastal 1889 algas soome hagija sihipärane arengulugu. Tõu esimene standard loodi 1932.\naastal. Väga suur osa tõu kujunemises oli maa erinevates osades tegutsenud aretusühistutel. Veel 20-nda sajandi alguses tehtud teiste tõugudega ristamised aitasid kaasa tänapäevase soome hagija parimate omaduste välja kujunemisele. Silmapaistvaimaks omaduseks selle mitmekülgse ajukoera juures on oma saaklooma kirgliku haukumisega jälitamise viis. Eelkőige aretati ta jänese- ja rebasejahiks. Tänapäeval on Soome hagijas Soomes populaarseim koeratőug.\nSoome hagijas on iseloomult sőbralik, heatahtlik ja rahulik. Ideaalselt tunneb ta end muidugi metsas, seal on ta energiline, tööhimuline. Sobib kindlasti aktiivsele inimesele, kes pakub talle rohkelt ninatööd ja metsas jalutamist.\nLaste vastu on ta sőbralik, perekonnale truu ja lojaalne.\nSoome hagijas on keskmist kasvu, turjakőrgus on 52-61 cm, kaal keskmiselt 25 kg. Karvkate on aluskarvaga, lühike, liibuv ja sile, värvuselt kolmevärviline - must, valge ja pruun ehk nn hagijavärvid.\nKASUTUS: Jäneste ja rebaste jahiks kasutatav hagijas, kes järgneb innukalt lõhnale ka äärmiselt rasketes tingimustes peetaval jahil. Ta töötab iseseisvalt, on mitmekülgne ajukoer ja ajab oma saaklooma kõlavahäälse haukumisega.\naastal. Väga suur osa tõu kujunemises oli maa erinevates osades tegutsenud aretusühistutel. Veel 20-nda sajandi alguses tehtud teiste tõugudega ristamised aitasid kaasa tänapäevase soome hagija parimate omaduste välja kujunemisele. Silmapaistvaimaks omaduseks selle mitmekülgse ajukoera juures on oma saaklooma kirgliku haukumisega jälitamise viis.\nKolmevärviline, keskmise suurusega, samas ka kõrge; kerepikkus ületab selgelt turjakõrguse. Tugeva\nkehaehitusega, kuid mitte raskepärane. Koera seismisel kattuv maapind on niisama pikk, kui tema kerepikkus või veidi pikem; esijalgade laius vastab rinnakorvi laiusele, tagajalad asetsevalt vähemalt sama laialt esiosaga. Sugupooletüüp peab olema markantselt väljendunud.\n- Kerepikkuse ja turjakõrguse suhe on 1,1 : 1.\n- Rinnasügavus vastab poolele turjakõrgusest.\n- Koonu-osa on niisama pikk kui kolju-osa ja koonu pikkuson võrdne nii oma sügavuse kui ka laiusega.\nRahulik ja sõbralik, mingil juhul mitte agressiivne; täis tegitsemisindu.\nKolju : Eestvaates ühtlase laiusega, lauba ülaosa kumerdunud. Külgvaates on otsmik veidi kumer. Kolju-osa\nülajoon kulgeb paralleelselt koonuseljaga; silmade vaheline vagu on vaevumärgatav. Kulmukaared ja kuklakühm ei ole liiga esiletulevad.\nÜleminek laubalt koonule : Kerge, kuid selgelt märgatav ja kulmukaartega rõhutatud laubalõige.\nNinapeegel : Must, hästi arenenud, suurte ja liikuvate\nKoon : Kolju-osaga ühepikkune; mõõduka sügavusega, nina suunas veidi ahenev. Sirge koonuselg. Koonu\nalajoone kujundavad alamokad, mis kulgevad peaaegu paralleelselt ülamokkade servadega.\nMokad : Hästi arenenud, hästi pigmenteerunud. Ülamokad teevad nina juurest alates kauni kaare. Mokad ja\nsuunurgad on tihedalt suletud.\nLõuad / Hambad : Lõuad on tugevad, hambad on hästi arenenud ja asetsevad llõualuudes sümmeetriliselt.\nHambavalemi kohaselt täiskomplektne hammastik ja tihedalt sulguv kääritaoline hambumus.\nPõsed :Mõõdukalt lamedad.\nSilmad : Keskmise suurusega, tumepruunid, mitte esiletungivad, veidi ovaalse kujuga, ettepoole suunatud.\nRahulik ilme. Silmakulmude servad on mustad.\nKõrvad : Ripuvad esiservadega tihedalt piki pea külgesid sellises asendis, et tagaservad on väljapoole pööratud ja kõrvatipud on peaaegu ettepoole suunatud. Kõrvatüvi asetseb ninast läbi silma kulgeva mõttelise sirgjoone pikendusel. Kõrvad on lamedad ja ulatuvad ette tõmmatult üle poole koonupikkuse.\nKeskmise pikkusega, lihaseline, üsna selgepiiriline, kusjuures kuklajoon on vaid veidi kaardunud. Seisakus\nasub ninaots kuklajoone algusega samal tasandil või veidi kõrgemal.\nSelg : Keskmise pikkusega, sirge ja lihaseline.\nNimme (lanne) : Üsna lühike ja tugev.\nLaudjas : Hästi arenenud, pikk ja tugev, veidi kaldus. Külgvaates moodustab laudjajoon seljajoone kaunilt kaarduva pikenduse.\nRindkere : Pikk ja sügav, ulatudes kuni küünarnukkideni. Hästi kaardunud roided ja rõhutatult silmatorkav eesrind.\nAlajoon ja kõht : Tahasuunas kergelt üles tõmmatud.\nMadala asetusega, kergelt kaarduv, kuni kannaliigesteni ulatuva pikkusega. Tüveosas tugev, teravatipuliseks\nahenev. Rahulikus olekus on tihedalt tagajalgade vahel laskunud, liikumisel tõuseb ülespoole, kuid mitte\nkõrgemale seljajoonest. Saba kattev karv on ligikaudu samasugune keha karvkattega.\nHästi nurgitunud. Eestvaates sirged ja paralleelsed.\nKüünarvarred on püstise seisuga. Rinnakorvi sügavaim punkt asub küünarnukkide kõrgusel. Õla- ja küünarvarred on ühepikkused.\nÕlad : Üsna pikad, kaldus asetusega, tugevad; tihedalt kerele liibuvad, samas siiski hästi liikuvad.\nÕlavarred : Labaluudega ühepikkused, rõhutatult kaldus asetusega ja tugevad.\nKüünarnukid : Asetsevad kerega partalleelselt ja üsna taga; kindlalt ja tihedalt liitunud.\nKüünarvarred : Tugevad ja soonilised, tugevate ja\nKämblad : Veidi kaldus asetusega.\nEsikäpad : Üsna ovaalsed; kõrged, hästi kumerdunud, tihkete varvastega. Tugevad küüned; elastsed\nkäpapadjandid, mis on külgedelt kaetud tiheda karvakasvuga. Küüned ja käpapadjandid on eelistatult\nTugevad, hästi nurgitunud, tagantvaates sirged ja paralleelsed.\nReied : Pikad ja laiad, tugevate lihastega.\nPõlved : Otse ettepoole suunatud. Tagajalgade esiserv kulgeb pehme, tasase kaarena.\nSääred : Mõõduka pikkusega, kaldus asetusega, soonilised.\nKannaliigesed : Tugevad, üsna madala asetusega.\nPöiad : Üsna lühikesed ja tugevad, püstised.\nTagakäpad : Samasuguse kujuga, nagu esikäpad, otse ettepoole suunatud.\nKerge, tõhus traav pikaulatusliku sammuga. Liikumisel püsib ülajpoon tasane ja kindel. Jalad liiguvad\nPaks, kogu ulatuses tihedalt liibuv, ilma nahakurdudeta.\nKARV : Alusvill on lühike, tihe ja peene tekstuuriga. Kattekarv on keskmise pikkusega, tihe, sirge, tihedalt liibuv ja üsna karm.\nVÄRVUS : Kolmevärviline. Mantel on must; sügavatoonilised piirdemärgised asuvad peas, kere\nalaosas, õlgadel, reitel ja jalgadel. Valged värvimärgised on tavaliselt peas, kaelal, eesrinnal, jalgade allosas ja sabatipus.\nTurjakõrgus : isaste 55 kuni 61 cm, emastel 52 kuni 58 cm.\nIdeaalsuurus : isastel 57 kuni 59 cm, emastel 54 kuni 56 cm.\nEsmaabi - luude ja liigeste vigastused\nLuude ja liigeste vigastused tekivad reeglina traumade tagajärjel, on nendeks siis autoõnnetused, kukkumised, löögid või maastikujooksudel tekkinud...\nMida teha kui koer ei kuuletu käsklustele\nKoer ei kuuletu mu käsklustele. Ta kuuleb neid küll, tal on meist märksa parem kuulmine! Aga kas sa oled ikka koerale käskluse tähenduse selgeks...\nhagijad koera hooldamine koprofaagia kutsika areng kuumarabandus käitumisprobleemid kõrvapõletik puudlid


Keegi teadis börsil Fedi otsust ette?\n19. detsember 2013 kell 9:27\nUmbes 50 sekundit enne seda, kui Föderaalreserv teatas, et hakkab võlakirjade ostmise programmi vähendama, tõusis börsiaktiivsus kõrgemale kui pärast teate avaldamist.\nÜhe sekundi jooksul kaubeldi umbes 106 miljoni dollari väärtuses S&P 500 ning 3700 eMini futuuridega, kirjutas zerohedge.com.\nAllolevalt graafikult on näha, kui suureks tõusis S&P 500 futuuride aktiivsus enne teate (FOMC) avaldamist.\n18. detsember 2013 kell 19:31\nUSA keskpank võtab stiimulit vähemaks\nUSA Föderaalreserv (Fed) otsustas alustada pärast 1930ndaid aastaid aset leidnud rängima majanduskriisi ajal alustatud ennenägematute stiimulmeetmete koomale tõmbamist.\n19. detsember 2013 kell 8:36\nKuld 2,5% miinuses\nKulla hind on 2,5% miinuses, kuna USA Föderaalreserv vähendas enda võlakirjade ostmise programmi ning hirmud lõputu rahatrüki ja hüperinflatsiooni ees on vähenenud.


Eesti mehed heitlesid maailma tippudega\nEESTI ESINDUS. Vasakult: Allan Jaakus, Jaak Visnapuu, Martin Meier, Lehar Leetsaar ja Stanislav Pesjukov. Foto: Priit Kallas\nAutor: Jaak Kask, Lehar Leetsaar\n4. ja 5. oktoobril toimusid Prantsusmaal seitsmendad maailmameistrivõistlused spinninguga kalapüügis. Mis kõige tähtsam – sedapuhku oli esindatud ka Eesti koondis.\nMaailma esivõistluse keskus asus Euroopa mõistes väikelinnas Aix-les-Bains`is ja võistluspaigaks olid korraldajad valinud maalilise Burget` järve. Aasta-aastalt on ala populaarsus kasvanud ja sel korral oli osalevaid riike juba 16.\nEesti meeskond oli koostatud eelnevalt toimunud katsevõistluste tulemuste põhjal. Nagu MM-võistluse reglement ette nägi, võisteldi paaridena ja püüti paatidest. Eestit esindas kaks paatkonda koosseisus Stanislav Pesjukov–Lehar Leetsaar ning Jaak Visnapuu–Allan Jaakus. Varuvõistlejana oli üles antud Eesti delegatsiooni juht Martin Meier.\nMõne sõnaga Burget`järvest\nSelle kauni ja selgeveelise järve suuruseks on 4450 ha, keskmine sügavus 85 m ning maksimaalne sügavus 145 m. Juba selle info põhjal võis järeldada, et tegemist on eestlaste jaoks sisuliselt tundmatus kohas vette hüppamisega. Nii sügavaid järvi meil teatatavasti Eestis ei leidu ja püügikogemust sellistes vetes meestel napib. Eelluure ja järve tundmaõppimine käis suuresti Internetis leiduva materjali (YouTube, foorumid) ja isiklike kontaktide teel. Treeninglaager meie koondise eelarvesse paraku ei mahtunud.\nKuuldavasti oli enamik koondisi juba kuu aega varem kohal käinud, et järve paremini tundma õppida. Luureinfo põhjal võis eeldada, et peamiseks püügikalaks saab tõenäoliselt haug.\nÕnnelikult võistluspaika jõudes ootas Eesti koondist ees neli tegusat päeva – kaks päeva treeninguteks, kaks võistluseks. Boonusena veel avamis- ja lõputseremoonia.\nTreeningpäevadel oli püügiaega kuus tundi ja need kulusid suuresti järve tundmaõppimisele. Kohalike jutu järgi on järves kala piisavalt. Pigem oli probleem selles, et kala toitus aktiivselt väga lühikest aega päevast.\nKahe proovipäeva jooksul oli vaja saada kiirelt ülevaade erinevatest järve piirkondadest, põhjareljeefist ja kala paiknemisest. Ehk siis klassikaline küsimus, millega kalamees ikka ja jälle silmitsi seisab – kust püüda ja millega püüda?\nJuba esimesel treeningpäeval saavutati kontakt kaladega ja veelgi enam. Lehar Leetsaarel oli selline „koll“ otsas, kes lahkus pärast 0,16-millimeetrise kvaliteetse nööri purustamist koos landiga.\nKuna röövkalale oli järves piisavalt looduslikku sööta, oli haug pirtsaka võtuga. Samuti oli eriline haugi söödarabamise spetsiifika. Mõõdus (50+ cm) haug hoidis ennast 5–7 meetri sügavusele, aga saaki rabama tuli poolde vette siis, kui lanti mängitati paralleelselt veepinnaga „heintelt“ alustades. Sügava pealt haugi jahtimine võis teatud juhtudel edukas olla, aga meie meestel see tulemust ei andnud.\nHuvitav on asjaolu, et nii mõnedki paatkonnad kasutasid treeningul ilma konksuta lanti. Sellel oli kaks põhjust: esiteks et mitte kala vigastada ja teiseks – et mitte reeta konkurentidele, kus kala paikneb ja millist lanti võtab. Teise treeningpäeva lõpuks oli meie meestel juba tekkinud kerge arusaam, milline võiks olla toimiv püügisügavus ning püügitehnika, millist tüüpi ja värvi peibutised on antud tingimustes n-ö tegijad.\nPärast treeninguid seadis Lehar esmaseks eesmärgiks mõlemal etapil vähemalt üks mõõdus kala saada, et nullist välja tulla. Kui see täidetud, saaks juba riske võtta ja suuremaid purikaid jahtida.\nEsimene võistluspäev tulemuste osas suurt rõõmu siiski ei pakkunud ja mõlemad meie paatkonnad jäid kahjuks mõõdus kalata. Tasub märkida, et selles osas ei olnud me siiski ainsad. Sama saatust jagasid Tšehhi, Valgevene, Itaalia ja Ungari koondised. Treeningpäevadel üpriski aktiivselt lanti haaranud kala oli tõenäoliselt hellaks tehtud…\nTeine võistluspäev oli pisut edukam. Paatkond Pesjukov-Leetsaar püüdis mõõdus haugi (51cm). Kokku käis kahe võistluspäeva jooksul meie meeste paadis üheksa alamõõdulist kala. Suuremad pääsesid paraku konksu otsast minema. Peamiseks püügikalaks kujuneski haug. Ahvenaid oli üksikuid, ühtegi koha ei saadud.\nMaailmameistriks krooniti Ukraina, kes muuhulgas on ka valitsev talipüügi maailmameister. Teine koht kuulus võõrustajale Prantsusmaale ja kolmas koht Venemaale. Paatkondade arvestuses kuulus esikoht Saksamaa duole.\nHeitlikest oludest annab aimu see, et teine sakslaste paatkond jäi mõlemal päeval nulli. Meie lõunanaabritest jäi Leedu esimesena medaliteta, olles neljas. Läti saavutas kuuenda koha. Eestile kanti lõpptulemusena protokolli 15. koht. Vahe 13. ja 14. kohaga oli seejuures vaid paari cm küsimus!\nNagu Lehar Leetsaar pärast võistlust kodumaale naastes ütles, on muljed vastandlikud. Mehed tegid tööd kõvasti ja hingega, aga tulemus on selline nagu ta on. Meie selja taha jäid seekord vaid hõimuvennad ungarlased, kes ei tabanud kahe võistluspäeva jooksul ühtegi mõõdus kala.\nKokkuvõttes võib öelda, et suuri üllatusi parimate hulgas ei olnud. Kopsakama kogemustepagasiga riigid võtsid oma. Märkimisväärne on aga see, et eelmise aasta võitja Itaalia platseerus vahetult Eesti ette, 14ndaks. See näitab, et aastad pole vennad. Vaevalt et itaallaste oskused aastaga nii palju langenud olid...\nMis tõi parimatele edu?\nPõhiliselt püüti silikoonlandiga ja värvi poolest toimis hästi elevandiluuvalge/pärlmuttervalge. Samuti oli tõhusaks abiks sinakas-rohekas varjund. Landi suurus oli peamiselt 10–15 cm, suurele haugile mekkis hästi 15–25 cm ja teda püüti sügavalt.\nTähtis oli lisaks landile ka püügitehnika. Võitnud Saksa paatkonnal olid mõlemal päeval ilusad suured havid. Samuti olid iirlastel teisel päeval mõlemal paatkonnal ilusad havid, aga esimesel päeval põruti.\nVõib öelda, et kõrge koha riikide arvestuses tagas 50 cm ja natuke pikemate havide tabamine mõlemal päeval mõlema paatkonna poolt. Näiteks saavutas Venemaa kolmanda koha sellega, et mõlemad paatkonnad püüdsid mõlemal päeval kaks haugi. Kaheksast kalast kuus olid vahemikus 50–55 cm, suuremad siis vastavalt 64 ja 67 cm. Polnud seega mingi utoopiline saak ja edu tõi stabiilsus.\nEesti suurimas kalastusfoorumis kalale.ee on küll olnud kuulda nurinat eestlaste tulemuse üle, ent seda ei tasu liialt südamesse võtta. Lõpuks tuleb kõige kõrgemalt hinnata seda väärtuslikku suurvõistluse kogemust, mida meie mehed Prantsusmaal said. Just rahvusvaheliste võistluste kogemus, järjepidev töö ja tegutsemine ühtse meeskonnana on need märksõnad, mis loodetavasti ka lähemas või kaugemas tulevikus meile edu hakkavad tooma. Pikk tee on minna, aga rõõm on tõdeda, et leidub neid entusiaste, kes selle nimel vaeva viitsivad näha.\nKuigi seekord jäime pisut statisti rolli, oli juba ainuüksi osalemine Eesti jaoks võit. Sest 2014. aasta MMil osalemine tagas selle, et 2015. aastal tuleb rahvusvaheline tiitlivõistlus meile koju kätte. Nimelt on Eestile antud võimalus korraldada järgmine spinningu-MM ja püügipaigaks on meie endi ettepanekul valitud üpriski kapriisne Viljandi järv. Aasta pärast avaneb meil seega suurepärane võimalus konkurentidele näidata, mis puust me tegelikult oleme. Koduvete toetus on meil juba olemas.\nJärgmise aasta MM-koondisesse pääsemiseks korraldatakse viis eelvõistlust, millest esimene on ajakirja ilmumise ajaks juba toimunud. Kuid veel ei ole hilja: järgmisel aastal on plaanis veel neli eelvõistlust ja arvesse lähebki neli paremat tulemust viiest. Nii et igaühel on soovi korral võimalus ennast tõestada ja katsevõistlusel MM-ile kvalifitseeruda. Mida suurem on eelvõistluste konkurents, seda tugevamaks kujuneb meie järgmise aasta koondis!\nTäpsem info eelvõistluste kohta on jooksvalt kättesaadav kalale.ee võistluste rubriigis. Seniks usinat harjutamist ja head talihooaja ootust!\n12. Lõuna-Aafrika Vabariik\nDETAILSET ÜLEVAADET VÕISTLUSTABELIST SAAB VAADATA SIIT:\nTublid! Pole paha.