Südametoonid - Südameatakk 2022\nSüdameklappide funktsioon on välja toodud meie artiklites paugu füsioloogiat käsitlevas jaotises, kus rõhutatakse, et kõrva poolt kuuldavad helid tekivad klappide avanemisel. Seevastu klappide avamisel helisid ei kuule. Selles artiklis käsitleme kõigepealt heli esinemise põhjuseid südame töö ajal normaalsetes ja patoloogilistes tingimustes. Seejärel anname selgituse nende hemodünaamiliste nihete kohta, mis ilmnevad ventiilide talitlushäire ja ka kaasasündinud südamerike korral.\nStetoskoobiga tervet südant kuulates kõlab tavaliselt helisid, mida võib kirjeldada kui "boo, dull, boo, dup". Helide kombinatsioon "bu" iseloomustab heli, mis tekib siis, kui atrioventrikulaarsed klapid sulguvad vatsakese süstooli alguses, mida nimetatakse esimeseks südameheliks. Helide kombinatsioon "tumm" iseloomustab heli, mis tekib siis, kui aordi ja kopsuarteri semilunarklapid sulguvad vatsakeste süstooli (diastooli alguses) kõige lõpus, mida nimetatakse teiseks südameheliks.\nEsimese ja teise südameheli põhjused. Südamehelide esinemise lihtsaim seletus on järgmine: klappide voldikud "varisevad" ja klappide vibratsioon või värisemine. See mõju on aga tähtsusetu, sest nende klähvimise ajal klapimuhvide vahel olev veri silub nende mehaanilist vastasmõju ja hoiab ära valjude helide tekke. Heli ilmnemise peamine põhjus on tihedalt venitatud ventiilide vibreerimine kohe pärast nende sulgemist, samuti südameseina külgnevate alade ja südame lähedal asuvate suurte anumate vibratsioon.\nNiisiis, esimese tooni moodustumist võib kirjeldada järgmiselt: vatsakeste kokkutõmbumine põhjustab esialgu vere tagasivoolu kodadesse AB-ventiilide (mitraalse ja trikuspidaalse) asukohta. Ventiilid löövad kinni ja painduvad kodade suunas, kuni kõõluseõmbluste pinge peatab selle liikumise. Kõõlusefilamentide ja ventiilivoldikute elastne pinge peegeldab verevoolu ja suunab selle tagasi vatsakeste poole. See tekitab vatsakeste seina vibratsiooni, tihedalt suletud ventiilid, samuti vibratsiooni ja turbulentseid pööriseid veres. Vibratsioon levib külgnevate kudede kaudu rindkere seinale, kus stetoskoopiga saab neid vibratsioone kuulda esimese südamehelina.\nTeine südameheli tekib vatsakese süstooli lõpus paiknevate poolkuuliste ventiilide löömise tagajärjel. Kui semilunarklapid sulguvad, painduvad nad vere rõhul vatsakeste poole ja venivad ning seejärel nihkuvad elastse tagasilöögi tõttu järsult tagasi arterite poole. See põhjustab lühiajalist turbulentset verevoolu arteri seina ja poolkuuliste ventiilide ning ventiilide ja vatsakeseina vahel. Saadud vibratsioon levib seejärel mööda arteriaalset anumat mööda ümbritsevaid kudesid kuni rindkere seinani, kus on kuulda teist südameheli.\nEsimese ja teise südame heli kõrgus ja kestus. Iga südame heli kestus ületab vaevalt 0,10 sekundit: esimese kestus on 0,14 sekundit ja teise - 0,11 sekundit. Teise tooni kestus on lühem, sest poolkuukraanidel on suurem elastne pinge kui AB-klappidel; nende vibratsioon jätkub lühikese aja jooksul.\nSüdamehelide sagedusreaktsioon (või helikõrgus) on näidatud joonisel. Helivibratsioonide spekter hõlmab madalaima sagedusega helisid, mis ületavad vaevu kuuldavat piiri - umbes 40 vibratsiooni sekundis (40 Hz), aga ka helisid sagedusega kuni 500 Hz. Südamehelide registreerimine spetsiaalsete elektroonikaseadmete abil näitas, et enamikul helivibratsioonidest on sagedus, mis jääb kuuldavusläve alla: 3-4 Hz kuni 20 Hz. Sel põhjusel ei ole enamik südamevärinaid moodustavatest helivibratsioonidest kuuldav stetoskoobi kaudu, vaid neid saab salvestada ainult fonokardiogrammi kujul..\nTeine südameheli koosneb tavaliselt kõrgemast sagedusest kui esimene heli. Selle põhjused on: (1) poolkuuklappide suurem elastne pinge võrreldes AB-klappidega; (2) kõrgem elastsuskoefitsient arteriaalsete veresoonte seintel, mis moodustavad teise tooni helivibratsiooni, kui vatsakeste seintel, mis moodustavad esimese südameheli helivibratsiooni. Neid funktsioone kasutavad kliinikud esimese ja teise südameheli eristamiseks kuulamisel.\n1. Mehhanism: poolkuuklappide sulgemine - aordi (A 2 komponent) ja kopsuarteri (P 2 komponent); Ja komponent 2 on kõlavam ja P 2-st veidi ees. See on tervikliku helina kuulda väljahingamisel, sissehingamisel, nende hargnemine (nn füsioloogiline hargnemine).\n2. Auskultatsioon: tavaliselt kuuleb II tooni kõige paremini südame põhjas, aordiklapi kuulamise kohas. II tooni kuuldav hargnemine ilma kliinilise põhjuseta nõuab diferentseerumist hilise süstoolse klõpsuga (süstooli ajal on lisatoon tavaliselt võrdselt hästi kuuldav või valjem rinnaku lähedal asuvas III või IV vasakpoolses roietevahelises ruumis ning erineva intensiivsusega ja kaob perioodiliselt täielikult).\n1) II tooni laialivalguv hargnemine:\na) hingamisest sõltumatu - hingamise faasid ei mõjuta II tooni lõhenemist. Põhjused: kodade vaheseina tüsistusteta defekt nagu ostium secundum, raske südamepuudulikkus (harva);\nb) sõltub hingamisest - II tooni pidev hajus hargnemine, mis intensiivistub sissehingamisel. Põhjused: täielik parempoolne kimbu haru blokeerimine.\n2) II tooni paradoksaalne hargnemine (P2 on A 2 ees) - kuuleb ainult väljahingamise ajal. Põhjused: täielik vasaku kimbu haru blokeerimine, aordi stenoos, vasaku vatsakese väljavoolutoru kitsenemine, trikuspidaalne puudulikkus, pre-ergastussündroom koos täiendava juhtteega paremas vatsakeses, parema vatsakese elektriline stimulatsioon.\n3) ühekomponentne II toon (ei sõltu hingamistsükli faasist) - II tooni ühe komponendi puudumine või komponentide kihilisus üksteise peal. Põhjused: kopsude emfüseem, lubjastunud aordiklapi raske stenoos, kopsuarteri klapi stenoos, vanadus.\nKas olete kunagi mõelnud, miks vihma käes langevate kukkumiste heli või rongirataste ühtlane rütm mõjub kehale rahustavalt. Koputama, koputama. Võib-olla me neid helisid kuuldes mäletame alateadlikult ema südamelööke?\n"Maksa esimese, teise eest!"\nVeri siseneb paremasse aatriumi, seejärel vatsakesse ja kopsudesse, kopsudest naaseb puhastatud veri vasakusse südamesse. Kuidas veri klappidest läbi käib? Kui veri valatakse paremast ülemisest südamekambrist vatsakesse, voolab veri samal sekundil vasakust aatriumist vasakusse vatsakesse, s.t. kodad tõmbuvad tavaliselt sünkroonselt kokku. Ülemiste kambrite kokkutõmbumise hetkel voolab veri neist vatsakestesse, läbides 2- ja 3-lehelisi ventiile. Siis, kui südame alumised kambrid on verega täitunud, on kord vatsakeste kokkutõmbumine või süstool..\nEsimene toon tekib täpselt ventrikulaarse süstooli ajal, heli on põhjustatud südameklappide sulgemisest lihase vatsakese kokkutõmbumisel, samuti südame alumiste kambrite seina pingest, südamest ulatuvate peamiste anumate kõige algsemate osade vibratsioonist, kuhu veri otse valatakse. Teine toon tekib lõdvestuse või diastooli alguses, sel perioodil langeb vatsakeste rõhk järsult, aordist ja kopsuarterist veri tormab tagasi ning avatud poolkuuklapid sulguvad kiiresti.\nSamuti mängib rolli veresoonte seinte vibratsiooni heliefektis pooleteiste klappide heli, mis lööb ja tekitab suurema südame teise heli. Kuidas eristada I südametooni II toonist? Kui kujutame graafiliselt helimahu sõltuvust ajast, saame jälgida järgmist pilti: esimese ilmuva ja teise tooni vahel on väga väike ajaintervall - süstool, teise tooni ja esimese - diastooli intervall. Pärast pikka pausi on alati esimene toon!\nLisateave toonide kohta\nIII ja IV tooni põhjused\nLisaks peamistele on olemas täiendavad toonid: III toon, IV, SHOMK ja teised. Täiendavad helinähtused tekivad siis, kui südameklappide ja -kambrite töö on mõnevõrra sünkroonist väljas - need on korraga suletud ja kokku tõmbunud. Täiendavad helinähtused võivad olla füsioloogilise normi piires, kuid sagedamini osutavad need mis tahes patoloogilistele muutustele ja seisunditele. Kolmas võib tekkida juba kahjustatud müokardis, mis ei suuda hästi lõõgastuda, kuuleb ta kohe pärast teist.\nKui arst tuvastab kolmanda või neljanda südameheli, siis peksleva südame rütmi nimetatakse "galopiks", kuna see on hobuse jooksmise sarnasuse tõttu. Mõnikord võivad III ja IV (ilmnevad enne esimest) olla füsioloogilised, nad on väga vaiksed, nad on südamepatoloogiata lastel ja noortel. Kuid palju sagedamini süda "galopeerib" selliste probleemidega nagu müokardiit, südamepuudulikkus, südameatakk, ventiilide ja südameveresoonte kitsenemine.\nSHOMK - avaneva mitraalklapi klõps - iseloomulik märk kahe voldikuklapi kitsenemisest või stenoosist. Tervel inimesel avanevad klapi klapid kuuldamatult, kuid kui see kitseneb, lööb veri suurema pigistusega klappidele, et veelgi pigistada - tekib heli nähtus - klõps. Seda kuulatakse hästi südame tipus. Kui on SHOMK, süda "laulab vutirütmis", nii kardioloogid selle helikombinatsiooni dubleerisid.\nValjem ei tähenda paremat\nKui südamehelid on füsioloogilistel põhjustel valjud?\nSüdametoonidel on teatud helitugevus, tavaliselt kuuleb esimest valjemini kui teist. Kuid on olukordi, kus südamehelid kuulevad tugevamalt kui arsti kõrva tuttav heli. Tõusu põhjused võivad olla nii füsioloogilised, haigusega mitteseotud kui ka patoloogilised. Vähem täis, kiirem südametegevus aitab kaasa valjusele, seetõttu on ärritunud inimestel tugevamad toonid, sportlastel aga vastupidi. Kui südamehelid on füsioloogilistel põhjustel valjud?\nkasvajaprotsessid mediastiinumis: kasvajatega süda näib liikuvat rinnale lähemal, mille tõttu helid kostuvad tugevamalt;\npneumotooraks: kõrge õhusisaldus soodustab helide paremat juhtivust, nagu ka kopsuosa kokkutõmbumine;\nTuleb meeles pidada, et kui toonide muutused avastatakse nende mahu või moodustumise suhtes, peate viivitamatult külastama kardioloogi, tegema Doppleriga südame ehhokardiograafia ja tegema ka kardiogrammi. Isegi kui süda pole kunagi varem "junkinud", on parem mängida seda ohutult ja teda uuritakse.\nHeli autori järgi\nMõnel patoloogilisel toonil on isikunimed. See rõhutab nende ainulaadsust ja seost konkreetse haigusega ning näitab ka seda, milliseid jõupingutusi oli arstil vaja konkreetse haigusega heli nähte tuvastamiseks, koostamiseks, diagnoosimiseks ja olemasolu kinnitamiseks. Niisiis on üks neist autori toonidest Traube'i topelttoon.\nSeda leitakse suurima anuma, aordi puudulikkusega patsientidel. Aordiklappide patoloogia tõttu naaseb veri vasakusse alumisse südamekambrisse, kui see peaks lõõgastuma ja puhkama - diastoolis toimub verevool vastupidises suunas või regurgitatsioon. See heli on kuulda, kui stetoskoop surutakse suurele (sageli reieluu) arterile valju, topelt.\nKuidas kuulda südame helisid?\nDiagnostilised meetodid (stetoskoop)\nKuni tänaseni on auskultatsioon kõige olulisem diagnostiline meetod, mida iga riigi arst peab valdama. Stetoskoop on arsti pikendus. See on seade, mis aitab diagnoosi saanud arsti kiiresti aidata, eriti oluline on see siis, kui kiireloomulistel juhtudel või tsivilisatsioonist kaugel ei ole võimalik kasutada muid diagnostikameetodeid.\nSüdame auskultatsioon. Vaskulaarne uuring\nSisehaiguste propedeutika teooria. Südame auskultatsioon: reeglid, punktid; südamehelid, nende muutumine; süda mühiseb; vererõhu mõõtmine, arteriaalne pulss...\nSelle lehe loomisel kasutati vastaval teemal loengut, mille koostas Baškiiri Riikliku Meditsiiniülikooli sisehaiguste osakond\nSüdame auskultatsioon on kliiniline uurimismeetod, mis põhineb südametöö käigus tekkivate helide kuulamisel.\nvaikne, soe tuba;\nläbi patsiendi horisontaalses ja vertikaalses asendis ning vajadusel pärast füüsilist. koormused;\nkuulake südant nii patsiendi rahuliku pinnapealse hingamise kui ka hinge kinnihoidmisega pärast maksimaalset väljahingamist.\nMitraalklapi patoloogiaga seotud helinähtusi kuulatakse vasakpoolses asendis ja aordi - vertikaalses ja ettepoole kallutatud asendis, tõstetud kätega.\nKahepoolse klapi projektsioon on rinnaku vasakul kolmanda ribi kinnituspiirkonnas;\nTrikuspidaalklapi projektsioon asub rinnal, vasakul oleva III ribi kõhre rinnaku külge kinnitamise koha ja paremal V ribi kõhre vahekauguse keskel;\nKopsu ventiil projitseeritakse rinnaku vasakust II roietevahelisse ruumi;\nAordiklapp - rinnaku keskel III astme ranna kõhr.\nHeli nähtuste sünkroonimiseks süstooli ja diastooli faasidega on vaja samaaegselt palpeerida patsiendi paremat unearterit vasaku käega, mille pulsatsioon langeb praktiliselt kokku vatsakese süstooliga.\nMitraalklapi aktiivsusega seotud helinähtused toimivad paremini südame tipus;\nII roietevahelises ruumis rinnaku paremal - aordiklapi helid;\nII roietevahelises ruumis rinnaku vasakust - kõlab kopsuarteri klapist;\nKsihoidprotsessi põhjas on trikuspidaalklapi töötamisest tulenevad helinähtused paremini määratletud;\nViies punkt - Botkini punkt - Erb IV roietevahelises ruumis - teenib mitraal- ja aordiklappide täiendavat kuulamist\nI (süstoolne) toon esineb peamiselt südame vatsakeste isovolumeetrilise kontraktsiooni faasis.\nSüdametooni I komponendid\nmao- või lihaseline (vatsakese rõhu järsk tõus isovolumetrilise kontraktsiooni ajal);\nvaskulaarne (kõikumine suurte anumate algsektsioonides, kui neid venitatakse verega väljutusfaasis);\nII (diastoolne) südameheli tekib vatsakese diastooli alguses:\naordiklapi ja kopsutüve (klapi komponent) poolkuuliste tükkide kokkuvarisemine;\nnende anumate algosade seinte vibratsioon (vaskulaarne komponent).\npõhitoonide helitugevuse muutmine (I ja II);\npõhitoonide lõhenemine (hargnemine);\ntäiendavate toonide välimus:\nmitraalklapi avanevad toonid,\nI köite toon sõltub tavaliselt järgmistest teguritest:\nVatsakeste kambri tihedusest isovolumetrilise kontraktsiooni perioodil (atrioventrikulaarsete ventiilide sulgemistihedusest)\nVatsakeste kokkutõmbumiskiirusest ja -jõust isovolumetrilise kontraktsiooni faasis, mille määravad:\nmüokardi metaboolsete protsesside intensiivsus ja kiirus (südamelihase kontraktiilne võime);\nvatsakese süstoolse mahu väärtus: mida rohkem vatsakest täidetakse, seda väiksem on selle kokkutõmbumise kiirus;\nvõnkumisliikumistega seotud struktuuride tiheduse kohta, peamiselt atrioventrikulaarsete ventiilide tiheduse kohta;\natrioventrikulaarsete ventiilide otsakute asendist vahetult enne isovolumetrilise kontraktsioonifaasi algust.\naordi ja kopsuarteri semilunarklappide sulgemise tihedusest;\nnende klappide sulgemiskiirusest ja võnkumisest protodiastoolsel perioodil, mis omakorda sõltub:\nventrikulaarse müokardi lõõgastumise määr;\nvõnkumisliikumistega seotud struktuuride tihedusel, peamiselt poolkuuklappide tihedusel, samuti suurte anumate seintel;\npoolkuuklappide otsakute asendist vahetult enne protodiastoolse perioodi algust.\natrioventrikulaarsete ventiilide lekkiv sulgemine (mitraalse või trikuspidaalse ventiili puudulikkusega);\nventrikulaarse kontraktsiooni järsk aeglustumine ja intraventrikulaarse rõhu tõus koos südamelihase kontraktiilsuse vähenemisega südamepuudulikkuse ja ägeda müokardikahjustusega patsientidel;\nhüpertrofeerunud vatsakese kokkutõmbumise märkimisväärne aeglustumine (aordiava stenoosiga);\natrioventrikulaarse ventiili tükkide ebatavaline asend vahetult enne isovolumetrilise ventrikulaarse kontraktsiooni tekkimist.\nGain I toon:\nVatsakeste isovolumetrilise kokkutõmbumise kiiruse suurenemine (koos tahhükardia või türotoksikoosiga, kui kõigi keha, sealhulgas südame ainevahetusprotsesside kiirus suureneb);\nVibratsioonides osalevate südamestruktuuride konsolideerimine ja I tooni moodustumine (mitraalse stenoosiga).\nMitraalse stenoosiga valju (plaksutav) I südameheli on põhjustatud nii mitraalklapi enda tihendite tihendamisest, mis võnkuvad suurema sagedusega, kui ka vasaku vatsakese kokkutõmbumiskiiruse muutusest ja intraventrikulaarse rõhu kõvera kujust..\nII südameheli nõrgenemise põhjused:\naordi ja kopsuarteri semilunarklappide sulgemise tiheduse rikkumine;\nsemilunarklappide sulgemiskiiruse vähenemine:\nHF, millega kaasneb vatsakeste lõõgastumise määra langus\npoolkuuklappide sulandumine ja langenud liikuvus (aordiava klapi stenoosiga).\nAordi tugevdamise põhjused:\nerineva päritoluga vererõhu tõus (aordiklapi voldikute kokkuvarisemise kiiruse suurenemise tõttu);\naordiklapi voldikute ja aordiseinte kõvenemine (ateroskleroos, süüfilise aordiit).\nKopsuarteri tugevdamise põhjused:\n1) suurenenud rõhk kopsuarteris (mitraalstenoosiga, cor pulmonale, vasaku vatsakese südamepuudulikkus).\nI südameheli jagunemise peamine põhjus on mitraalklapi (M) ja trikuspidaalse (T) ventiili asünkroonne sulgemine ja võnked (parempoolse kimbu haru blokeerimine).\nIII südameheli tekib vatsakeste kiire täitumise faasi lõpus 0,16 - 0,20 sek. pärast II tooni. See on põhjustatud hüdrohokist vatsakeseina vastu veregrupis, mis liigub aatriumist vatsakese rõhugradiendi mõjul..\nIV südameheli tekib aktiivse kodade süstooli ajal, s.t. vahetult enne I-tooni. Selle põhjuseks on aatriumi vereosa hüdrauliline šokk vere ülemise esiosa vastu, mis on vatsakese täitnud eelmise kiire ja aeglase täitumise faasis..\nMitraalklapi avanemise toon (klõps) koos koputava I tooni ja kopsuarterile rõhutatud II tooniga moodustavad mitraalse stenoosi omapärase meloodia, mida nimetatakse "vutirütmiks" ja mis sarnaneb vuttide laulmisega "uni-see on aeg".\nSüdamemürinad on suhteliselt pikaajalised helid, mis tekivad turbulentse verevoolu ajal.\nSüdamepiirkonnas kuuldud nurised jagunevad:\nintra- ja ekstrakardiaalne (intra- ja ekstrakardiaalne);\norgaaniline, mis on tingitud klappide ja muude südame anatoomiliste struktuuride (IVS ja MPP) orgaanilistest kahjustustest;\nfunktsionaalsed porised, mis ei põhine anatoomiliste struktuuride jämedatel rikkumistel, vaid klapiaparaadi talitlushäirel; vere liikumise kiirendamine anatoomiliselt muutumatute avade kaudu või vere viskoossuse vähenemine.\nKõik orgaanilised intrakardiaalsed porised tekivad siis, kui klapi avade piirkonnas, südame õõnsustes või suurte anumate algosades on kitsenemine, laienemine või muu takistus..\nMüra tuvastamisel on vaja kindlaks teha:\ntämber, müra tugevus üldiselt ja valjuse muutus südametsükli faasis;\nmüra maksimaalse kuulamise ala;\nkehaasendi, hingamisfaaside ja kehalise aktiivsuse tõttu tekkiva müra vorm.\ndünaamilised porised, mis põhinevad verevoolu kiiruse märkimisväärsel suurenemisel orgaaniliste südamehaiguste puudumisel (türeotoksikoosiga südamehaigused, südame neuroos, palavikuga seotud seisundid);\nerineva päritoluga aneemiaga patsientidel vere viskoossuse vähenemisest ja verevoolu mõningast kiirenemisest põhjustatud aneemilised porised.\nDünaamilised ja aneemilised funktsionaalsed porised esinevad orgaaniliste südamehaiguste puudumisel ja seetõttu nimetatakse neid "süütuteks" nurinateks.\nKõik funktsionaalsed ("süütud") müristamised on süstoolsed\nebastabiilsed, muutuvad nad keha asendi muutumisel ja hingamisel,\nei ole maksimaalse kuulamise kohast kaugel,\nmitte kare, sagedamini pehmed, puhuvad, õrnad hääled,\nei kaasne müokardi järsk hüpertroofia, õõnsuste laienemine ja muud orgaanilise südamehaiguse tunnused.\nEkstrakardiaalne (ekstrakardiaalne) nuriseb\nPerikardi hõõrdemüra tekib siis, kui perikardi kihtide pind muutub ebaühtlaseks, karedaks. Seda täheldatakse, kui:\nkuiv (fibrinoosne) perikardiit;\nneerupuudulikkusega patsientidel ureemiline perikardiit.\nSüstooli ja diastooli ajal kostab perikardi hõõrdemüra, mis sarnaneb lume krigistamise, paberi kohisemise või lihvimise, kriimustamisega..\nPerikardi hõõrdumismürin erineb intrakardiaalsest nurisemisest järgmistel viisidel:\nsagedamini kuulatakse piiratud alal, tavaliselt südame absoluutse tuhmuse tsoonis, ja seda ei tehta kusagil;\nsuureneb stetofonendoskoobiga vajutades rindkere eesmisele seinale;\non väga püsimatu helinähtus;\nkuuleb südame aktiivsuse mõlemas faasis (süstool ja diastool).\nPleuroperikardiaalne mürin tekib pleura põletikuga, mis on otse südamega külgnev pleura lehtede hõõrdumise tõttu üksteise vastu, sünkroonselt südamelöökidega.\nPleuroperikardi mühinat tuleks eristada perikardi hõõrdemurdust järgmistel viisidel:\ntavaliselt kuuleb teda südame suhtelise tuhmuse vasakul äärel;\nArteri impulsi omaduste määramine\nArteriaalse impulsi omadused:\nmõlema käe sünkroonsus,\nPulsus differens on täheldatav suurte arterite ühepoolsete hävitavate haiguste korral ja suurte arteriaalsete veresoonte välise kokkusurumise korral (aordi aneurüsm, mediastiinumi kasvaja, vasaku aatriumi suurenemine mitraalse stenoosiga jne)..\nPulsuse defitsiit, pulsi defitsiit, see tähendab, et südame kontraktsioonide arvu ja pulsisageduse erinevus ilmneb mõne südamerütmi häirega (kodade virvendus, sagedased ekstrasüstolid jne) ja see näitab südame funktsionaalsuse vähenemist.\nSüstoolne vererõhk on vasaku vatsakese süstooli ajal tekkinud maksimaalne rõhk arteriaalses süsteemis. See on peamiselt tingitud südame löögimahust ning aordi ja suurte arterite elastsusest..\nDiastoolne vererõhk on minimaalne rõhk arterites südame diastooli ajal. Selle määrab suuresti perifeersete arterite tooni suurus..\nPulsi vererõhk on erinevus süstoolse ja diastoolse vererõhu vahel.\nKui kaua ja kui kaua tehakse raseduse ajal kardiotokograafiat: mida vaadatakse ja tulemuste dekodeerimine\nHävitava endarteriidi ravimisel on kolm peamist ülesannet: 1) eelsoodumusega tegurite kõrvaldamine - töö ja elu sujuvamaks muutmine, regulaarne toitumine; 2) arteriaalse spasmi tekkimist soodustavate mõjude väljajätmine - külmavärinad, kroonilise infektsiooni lokaalsed kolded (jalgade epidermofütoos), joove, suitsetamise kohustuslik lõpetamine; 3) arteriaalse vereringe suurendamine vasospasmi leevendamise ja tagatiste funktsiooni parandamise kaudu.


Ikka veel südasuves (08.08.2020 08:45)\n22. juuli, 2020, Valgerand. Foto: Marten Martšenkov, https://www.facebook.com/pages/MartenJaan-Photography-O%C3%9C/113558677094305\nEelmine ilmajutt: https://ilm.ee/index.php?518593\nSüdasuvi veel kestab, sest ööpäeva keskmine õhutemperatuur püsib üle 15 °C. Lähemad paar päeva on palavad ja pole ka äike välistatud, ehkki kõrgrõhkkond on otse Eesti kohal. Rannad on ilmselt rahvast täis ja võivad sündida uued rahvaarvu rekordid.\nEile (7.08.2020) oli Läti kohal väheliikuv kõrgrõhkkond. Seetõttu oli vähese ja vahelduva pilvisusega, kuid olulise sajuta ilm, hommikul on mitmel pool udu, kuid õhtuks ilm selgines. Puhus läänekaartetuul 1–7 m/s. Õhutemperatuur oli 22...27 °C.\nTäna (8.08. – hiidpagi aastapäev, vt http://lepo.it.da.ut.ee/~cbarcus/derecho.htm) on Läänemere kohal on kõrgrõhkkonna lääneserv. 'Kõrgrõhkkond pisut nõrgeneb. Öö oli kuiv ja vaikne, kuid mitmel pool veel udune. Päeval vaheldub päike pilverünkadega, sajuhoogude võimalus on päeva teises pooles, on äikesevõimalus.Tuul on nõrk ja puhub läänekaartest. Õhutemperatuur on 22...28 °C.\nPühapäeval (9.08.) ulatub kõrgrõhkkond vööndina üle Eesti. Öö on selge, sajuta ja vaikne. Päeval on päikest ja arenevaid pilverünki, õhtupoolsel ajal võib vihma tulla, on äikest. Tuul puhub läänekaartest ja on sisemaal nõrk, põhjarannikul aga tugevneb edela- ja läänetuul päeval puhanguti 12 m/s. Õhutemperatuur on öösel 13...18, päeval tõuseb 22...29 °C-ni.\nEsmaspäeval (10.08.) tugevneb Skandinaavia kohal uus kõrgrõhuala ja tuleb üle Eesti ja selle serva mööda kandub põhjakaartest meile jahedam õhumass. Saabuvas õhumassis on niiskust vähe ja vaid kohati võib vihma tulla, Kagu-Eestis võib äikest olla. Tuul on põhjakaartest ja tugevneb: põhjarannikul on puhanguid 14 m/s. Öine õhutemperatuur on 14...19, päevasooja 19...24 °C.\nTeisipäeval (11.08.) püsib kõrgrõhkkond Skandinaavia kohal ja selle idapoolset serva mööda toob õhuvool põhjakaartest jahedust. Vihmahooge võib sisemaal laialdasemalt olla. Põhjakaartetuul muutub pisut tugevamaks ja muudab enesetunde kõledamaks. Õhutemperatuur on öösel 9...14, rannikul kuni 17, päeval 17...22 °C.\nKolmapäeval (12.08.) lisab kirdevool jahedust. Öö on enamasti sajuta ja selgineva taeva all langeb miinimumtemperatuur sisemaal alla 10 °C, meretuulega rannikul jääb 15 °C ümbrusse. Päeval jääb küll kõrgrõhkkonna ülekaal püsima, kuid Venemaale jõudva madalrõhkkonna piirest kandub ka meile pilvi ja mandril võib kohati hoog vihma tulla. Puhub mõõdukas põhjakaartetuul. Õhutemperatuur jääb pilvisema taeva all 20 °C-st madalamale, saartel võib päikest enam olla ja seal tõuseb paar üle 20 °C.\nNeljapäeval (13.08.) tuleb kõrgrõhkkond Läänemere äärde ja takistab pilvede arengut ning sajuhoogude võimalus on väiksem. Põhjakaartetuul nõrgeneb. Õhutemperatuur langeb öösel selgineva taeva all sisemaal taas alla 10 °C, meretuulega rannikul on kuni 16, päikeselisema päevaga tõuseb 20 °C ümbrusse.


Windows 2000 taastekonsooli kirjeldus Prindi\n(ישראל (עברית (الشرق الاوسط (العربية Brasil (Português) Danmark (Dansk) Deutschland (Deutsch) España, Latinoamérica (Español) France (Français) Italia (Italiano) Latvija (Latviešu) Magyarország (Magyar) Nederland (Nederlands) Norge (Norsk Bokmål) Polska (Polski) Portugal (Português) România (Română) Slovenija (Slovenščina) Slovenská Republika (Slovenčina) Srbija (Srpski) Suomi (Suomi) Sverige (Svenska) Türkiye (Türkçe) United States (English) Việt Nam (Tiếng Việt) Česká republika (Čeština) Ελλάδα (Ελληνικά) България (български) Россия (Русский) Україна (Україньска) भारत (हिंदी) ไทย (ไทย) 中国 (简体中文) 台灣 (繁體中文) 日本 (日本語) 대한민국 (한국어) Artikli ID: 229716 - Vaadake tooteid, millega see artikkel seostub.Selle artikli Microsoft Windows XP kohta käiva versiooni vaatamiseks klõpsake linki 314058\nKäesolevas artiklis kirjeldatakse Windowsi taastekonsooli funktsioone ja piiranguid. Windowsi taastekonsooli abil saate taastada oma opsüsteemi, kui teie Windowsi-põhine arvuti ei käivitu õigesti või ei käivitu üldse.\nWindowsi taastekonsooli kasutamisel saate Windowsi graafilist liidest käivitamata hankida piiratud juurdepääsu NTFS-, FAT- ja FAT32-draividele. Windowsi taastekonsoolis saate teha järgmist.\nKasutada, kopeerida, ümber nimetada või asendada opsüsteemi faile ja kaustu.Lubada või keelata arvuti järgmisel sisselülitamisel teenuste või seadmete käivitumise.Parandada failisüsteemi buutsektori või ülembuudikirje (MBR).Luua ja vormindada draivide partitsioone.\nArvestage, et Windowsi taastekonsoolile pääseb juurde ainult arvutiülem, et volitamata kasutajad ei saaks NTFS-draive kasutada.\nWindowsi taastekonsooli käivitamine\nKasutage Windowsi taastekonsooli käivitamiseks mõnda järgmistest meetoditest.\nKäivitage oma arvuti Windowsi installidiskettide või Windowsi CD abil. Vajutage kuval "Welcome to Setup" ("Tere tulemast installiprogrammi") parandamise käivitamiseks klahvi F10 või klahvi R ning seejärel Windowsi taastekonsooli käivitamiseks klahvi C (ainult Windows 2000 puhul). Valige parandatava Windowsi installi number ja seejärel tippige ülemaparool. Kui ülemaparooli pole, vajutage lihtsalt sisestusklahvi (ENTER).\nLisage Windowsi taastekonsool Windowsi käivituskausta, kasutades faili Winnt32.exe koos lülitiga /cmdcons. Kausta Cmdcons ja failide talletamiseks on vaja umbes 7 MB süsteemipartitsiooni kõvakettaruumi.\nMÄRKUS. Kui kasutate tarkvara peegeldamist, lugege järgmist Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artiklit:\nPeegeldamine takistab taastekonsooli eelinstallimist (selle artikli sisu võib olla ingliskeelne)Järgige järgmise Microsofti teabebaasi artikli juhiseid:\nMalli loomine taastekonsooli käivitamiseks kauginstalliserveri abil (selle artikli sisu võib olla ingliskeelne)Käsukonsooli kasutamine\nPärast Windowsi taastekonsooli käivitamist kuvatakse järgmine teade: Windows NT(TM) Boot Console Command Interpreter.\nWhich Windows installation would you like to logon to (enter to abort)? ("Windows NT(TM) buutkonsooli käsuinterpretaator. HOIATUS. See on piiratud funktsiooniga käsuviip, mis on mõeldud kogenud kasutajatele kasutamiseks süsteemitaaste utiliidina. Selle utiliidi vale kasutamine võib põhjustada tõsiseid süsteemiprobleeme, mille parandamiseks peate võib-olla Windowsi uuesti installima. Käsuviibast väljumiseks ja süsteemi taaskäivitamiseks tippige käsk "exit". 1: C:\_WINNT. Millisesse Windowsi installi soovite sisse logida (katkestamiseks kasutage sisestusklahvi?") Pärast soovitud Windowsi installi numbri sisestamist sisestage ülemakonto parool. Arvestage, et kui kasutate kolm korda vale parooli, siis Windowsi taastekonsool sulgub. Kui SAM-andmebaas on puudu või rikutud, ei saa te Windowsi taastekonsooli kasutada, kuna teid ei saa õigesti autentida. Pärast parooli sisestamist ja Windowsi taastekonsooli käivitumist tippige arvuti taaskäivitamiseks käsk exit.\nKäsukonsooli kitsendused ja piirangud Windowsi taastekonsooli kaudu saate kasutada järgmisi kaustu:\nJuurkaustaKausta %SystemRoot% ning selle Windowsi installi alamkaustu, kuhu olete parajasti sisse logitudKausta CmdconsIrdkandjadraive (nt CD-draive)MÄRKUS. Kui proovite pääseda juurde muudele kaustadele, kuvatakse tõrketeade "Access Denied" ("Juurdepääs keelatud"). Windowsi taastekonsooli kasutamisel ei saa te faile kohalikult kõvakettalt disketile kopeerida. Küll aga saate kopeerida faile disketilt või CD-lt kõvakettale ning ühelt kõvakettalt teisele.\nSaadaolevad käsudHELP Käsu help abil saate loetleda kõik järgmised toetatud käsud:\nATTRIB Käsu attrib kasutamisel koos mõne järgmise parameetriga saate muuta faili või kausta atribuuute: -R\n- lähtestab atribuudi.\nS on süsteemifaili atribuut.\nH on peidetud faili atribuut.MÄRKUS. Vähemalt üks atribuut peab olema seatud või kustutatud. Atribuutide kuvamiseks kasutage käsku dir.\nKausta muutmiseks kasutage käske cd ja chdir. Käsu cd .. tippimisel määrate, et soovite muuta kausta emakaustaks. Käsu cd drive: tippimisel kuvatakse praegune kaust määratud draivil. Kui tipite käsu cd ilma parameetriteta, kuvatakse praegune draiv ja kaust. Käsu chdir tippimisel käsitsetakse eraldajatena tühikuid. Seetõttu peate kaasama alamkausta nime, mis sisaldab jutumärkides tühikut, näiteks: cd "\_winnt\_profiles\_username\_programs\_start menu" Käsk chdir toimib ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul.\nCHKDSKchkdsk draiv /p /r Selle käsu abil (kus draiv määrab kontrollitava draivi) saate draivi kontrollida ning vajadusel selle parandada või taastada. Samuti saate selle käsu abil märgistada vigased sektorid ning taastada loetava teabe.\nLüliti /p annab käsule CHKDSK korralduse teostada draivi täielik kontroll isegi juhul, kui see draiv pole märgistatud probleemseks, ning seejärel parandab kõik leitud vead. Lüliti /r leiab vigased sektorid ja taastab loetava teabe. Arvestage, et lüliti /r määramisel rakendatakse lüliti /p. Käsu chkdsk saate määrata ilma argumentideta – sel juhul rakendatakse praegune draiv lülititeta. Võidakse aktsepteerida ka loetletud lülitid. Käsu chkdsk kasutamiseks on vaja faili Autochk.exe. Chkdsk leiab selle faili käivituskaustast automaatselt. Kui käsukonsool oli eelinstallitud, on selleks kaustaks tavaliselt kaust Cmdcons. Kui seda kausta käivituskaustast ei leita, otsib Chkdsk Windowsi installi-CD-d. Kui installikandjat ei leita, palub Chkdsk teil sisestada faili Autochk.exe asukoha.\nCLS Selle käsu abil saate ekraani tühjendada.\nCOPYcopy allikas sihtkoht Selle käsu abil (kus allikas määrab kopeeritava faili ning sihtkoht määrab uue faili jaoks kausta- või failinime) saate faile kopeerida. Metamärgid ega kaustakoopiad pole lubatud. Windowsi CD-lt pärinev tihendatud fail hõrendatakse kopeerimisel automaatselt.\nKui sihtkoht pole määratud, on selleks vaikimisi praegune kaust. Kui fail on juba olemas, palutakse teil see üle kirjutada.\nDEL ja DELETEdel draiv: tee failinimidelete draiv: tee failinimi Selle käsu abil (kus draiv: tee failinimi määrab kustutatava faili) saate faile kustutada. Käsk delete toimib ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul. Käsk delete ei aktsepteeri metamärke (*).\nDIRdir draiv: tee failinimi Selle käsu abil (kus draiv: tee failinimi määrab loetletava draivi, kausta ja failid) saate kuvada kausta failide ja alamkaustade loendi. Käsu dir abil saate loetleda kõik failid (sh peidetud ja süsteemifailid). Failidel võivad olla järgmised atribuudid:\nD – kataloog       R – kirjutuskaitstud fail\nH – peidetud fail   A – arhiivimiseks valmisolevad failid\nS – süsteemifail  C – tihendatud\nE – krüptitud       P – ümbersõelumispunkt\nKäsk dir toimib ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul.\nDISABLEdisable teenuse nimi Selle käsu abil (kus teenuse nimi määrab keelatava teenuse või draiveri nime) saate keelata Windowsi süsteemiteenuse või -draiveri.\nKäsu listsvc abil saate kuvada kõik keelatavad teenused või draiverid. Käsu disable abil saate enne teenuse lähtestamist tüübiks SERVICE_DISABLED printida teenuse vana käivitustüübi. Seetõttu peaksite vana käivitustüübi üles kirjutama selleks puhuks, kui on vaja teenus uuesti lubada.\nKäsuga disable keelatavad start_type-väärtused on järgmised: SERVICE_DISABLED\nSERVICE_DEMAND_STARTDISKPARTdiskpart /add /delete seadme_nimi draivi_nimi partitsiooni_nimi maht Selle käsu abil saate hallata oma arvuti kõvakettadraivide partitsioone.\n/add: loob uue partitsiooni./delete: kustutab olemasoleva partitsiooni.seadme_nimi: uue partitsiooni loomiseks vajalik seadme nimi. Selle nime saate hankida MAP-käsu väljundist, näiteks: \_Device\_HardDisk0.draivi_nimi: draivitähel põhinev nimi olemasoleva partitsiooni kustutamiseks (nt D:)partitsiooni_nimi: partitsioonipõhine nimi olemasoleva partitsiooni kustutamiseks. Seda nime saab kasutada draivinime argumendi asemel, näiteks: \_Device\_HardDisk0\_Partition1.maht: uue partitsiooni maht megabaitides.MÄRKUS. Kui ühtegi argumenti ei kasutata, kuvatakse partitsioonide haldamise kasutajaliides.HOIATUS! Kui ketta konfiguratsioon on muudetud dünaamilise ketta konfiguratsiooniks, võib see käsk kahjustada teie partitsioonitabelit. Ärge muutke dünaamiliste ketaste struktuuri (v.a juhul, kui kasutate kettahalduse tööriista).\nENABLEenable teenuse nimi käivitus_tüüp\nKäsu enable abil (kus teenuse nimi on lubatava teenuse või draiveri nimi) saate lubada Windowsi süsteemiteenuse või -draiveri.\nKäsu listsvc abil saate kuvada kõik lubatavad teenused või draiverid. Käsu enable abil saate enne teenuse uue väärtuse lähtestamist printida teenuse vana käivitustüübi. Peaksite vana väärtuse üles kirjutama – võimalik, et peate teenuse käivitustüübi taastama.\nKehtivad käivitus_tüübid on järgmised: SERVICE_BOOT_START\nSERVICE_DEMAND_STARTMÄRKUS. Kui te uut käivitustüüpi ei määra, saate käsu enable abil vana käivitustüübi printida.\nEXIT Käsu exit abil saate sulgeda käsukonsooli ja arvuti taaskäivitada.\nSelle käsu abil (kus allikas määrab laiendatava faili nime ja sihtkoht määrab uue faili kausta) saate faile laiendada.MÄRKUS. Metamärke ei tohi kaasata.\nKui sihtkoht pole määratud, on selleks vaikimisi praegune kaust.Suvandid:\n/y: ära küsi enne olemasoleva faili ülekirjutamist./f:filespec: kui allikas sisaldab mitut faili, on seda parameetrit vaja laiendatavate failide tuvastamiseks. Metamärke ei tohi kaasata./d: ära laienda, kuva ainult allikas sisalduvate failide kaust.\nSihtkoht võib olla igasugune praegustes Windowsi installi süsteemikaustades sisalduv kaust. Sihtkoht ei saa olla irdkandja. Sihtfail ei saa olla kirjutuskaitstud. Käsu attrib abil saate eemaldada kirjutuskaitstud atribuudi.expand küsib teilt, kas sihtfail on juba olemas (v.a juhul, kui kasutate lülitit /y). FIXBOOTfixboot draivi nimi: Selle käsu abil (kus draivi nimi on draivitäht, kuhu buutsektor kirjutatakse) saate kirjutada käivituspartitsioonile uue Windowsi buutsektori koodi. Selle käsu abil saate parandada Windowsi rikutud buutsektoriga seotud probleeme. Buutsektorit saate parandada ka protsessi Emergency Repair abil. See käsk alistab süsteemi käivituspartitsioonile kirjutamise vaikesätte.\nFIXMBRfixmbr seadme nimi Selle käsu abil (kus seadme nimi on valikulise seadme nimi, mis määrab uut MBR-i vajava seadme) saate parandada süsteemipartitsiooni ülembuudikirje (MBR). Seda käsku kasutatakse stsenaariumide puhul, kus viirus on ülembuudikirjet kahjustanud ning Windows ei käivitu.HOIATUS! Kui teie arvutis on mõni viirus või riistvaraprobleem, võib see käsk teie partitsioonitabeleid kahjustada. Selle käsu abil võite sattuda partitsioonidele, mis pole juurdepääsetavad. Microsoft soovitab enne selle käsu kasutamist käivitada viirusetõrjetarkvara.\nSeadme nime saate hankida käsu map väljundist. Kui see nimi jäetakse sisestamata, siis buutseadme ülembuudikirje parandatakse, näiteks:\nKui Fixmbr tuvastab kehtetu või ebastandardse partitsioonitabeli allkirja, küsib see teilt enne ülembuudikirje ümberkirjutamist vastavat luba.\nFORMATformat draiv: /Q /FS:file-system Selle käsu abil (kus /Q teostab draivi kiirvormindamise, draiv on vormindatava partitsiooni draivitäht, /FS:file-system määrab kasutatava failisüsteemi tüübi [FAT, FAT32 või NTFS]) saate vormindada määratud draivi vastavalt määratud failisüsteemile.\nKui failisüsteem pole määratud, kasutatakse olemasolevat failisüsteemivormingut, kui see on saadaval.\nLISTSVC Käsu listsvc abil saate loetleda kõik praeguse Windowsi installi saadaolevad teenused, draiverid ning nende käivitustüübid. See käsk võib olla abiks käskude disable ja enable kasutamisel.MÄRKUS. Need ekstraktitakse tarust %SystemRoot%\_System32\_Config\_SYSTEM. Kui süsteemitaru saab kahjustada või on puudu, võivad ilmneda ettearvamatud tulemused.\nLOGONlogon Käsu logon abil saate loetleda kõik tuvastatud Windowsi installid. Seejärel küsitakse teilt selle Windowsi koopia kohalikku ülemaparooli, kuhu soovite sisse logida. Kui üle kolme sisselogimiskatse nurjub, konsool sulgub ning teie arvuti taaskäivitub.\nMAPmap arc Selle käsu abil (kus arc-parameeter käsib käsul map kasutada Windows Device'i teede asemel ARC-teid) saate loetleda draivitähti, failisüsteemitüüpe, partitsioonimahte ning füüsiliste seadmete vastendusi.\nMD ja MKDIR Käsu md või mkdir abil saate luua uusi kaustu. Metamärke ei toetata. Käskmkdir toimib ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul.\nRD ja RMDIR Käskude rd ja rmdir abil saate kaustu kustutada. Need käsud toimivad ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul.\nREN ja RENAME Käskude ren ja rename abil saate faile ümber nimetada. Arvestage, et te ei saa oma sihtfaili jaoks määrata uut draivi ega teed. Need käsud toimivad ainult Windowsi praeguse installi süsteemikaustade, irdkandjate, kõigi kõvaketta partitsioonide juurkaustade või kohalike installiallikate puhul.\nSET Käsu set abil saate kuvada või muuta oma keskkonnasuvandeid. AllowWildCards = FALSE AllowAllPaths = FALSE AllowRemovableMedia = FALSE NoCopyPrompt = FALSESYSTEMROOT Käsu systemroot abil saate seada praeguseks töökaustaks selle Windowsi installi kausta %SystemRoot%, kuhu olete parajasti sisse logitud.\nTagasi algusse | Andke tagasisidetAtribuudidArtikli ID: 229716 - Viimati läbi vaadatud: 10. oktoober 2006 - Redaktsioon: 3.1KEHTIB JÄRGMISE LÕIGU KOHTA:Microsoft Windows 2000 ServerMicrosoft Windows 2000 Advanced ServerMicrosoft Windows 2000 Professional EditionMicrosoft Windows 2000 Datacenter ServerMärksõnad: kbinfo KB229716Tagasi algusse | Andke tagasisidetAndke tagasisidetTagasi algusse


Anna teadushuvile võimalus — Noorteagentuur\nÕigeaegselt arendatud huvi võib anda hea aluse õigeks elukutsevalikuks. Koolitundidest piisab küll huvi äratamiseks, kuid tihti mitte sellega sügavuti tegelemiseks. Kas teadushuvilistele lastele ja noortele on piisavalt võimalusi? Kas huviharidusest on abi, et areneksid ühiskonnale vajalike oskustega ja motiveeritud inimesed? Milline on meie teadushuvihariduse ja -tegevuse hetkeseis? Kuhu me tahaksime jõuda ja mis meid takistab? Neile küsimustele otsiti vastuseid 15. novembril 2014 Tallinnas kui toimus teadushariduse konverents “Anname teadushuvile võimaluse!”\nEhkki konverents toimus juba mõned kuud tagasi, on konverentsil kõlanud mõtted jagamist väärt ning pakuvad rikkalikku sisendit teadushuvihariduse valdkonna tegijatele laiemalt. Konverentsi järel on valminud kogumik ning samuti on võimalik tutvuda kõigi esinenute ettekannetega, mis annavad ülevaate nii teadushuvihariduse olukorrast kui ka headest praktikatest valdkonnas.


Andres Saal – Vikipeedia\nAndres Saal (21. mai (vkj 9. mai) 1861 Selja (Kaseküla) – 23. juuni 1931 Los Angeles, USA) oli eesti kirjanik, ajakirjanik, fotograaf, kartograaf ja etnoloog. Eduard Bornhöhe kõrval on ta üks tuntumaid ajaloolise jutustuse esindajaid Eesti kirjanduse ajaloos.\nAndres Saal oli talupidaja poeg.\nSaal lõpetas Selja vallakooli ja Tori kihelkonnakooli, sooritas 1880 Tartu Õpetajate Seminaris vallakooli õpetaja eksami ning õppis 1886–90 Tartu Ülikoolis vabakuulajana ajalugu, filosoofiat ja keeli. Erilist huvi tundis ta filosoof Gustav Teichmülleri ja ajaloolase Richard Gustav Gotthard Hausmanni loengute vastu.\n1884. aastal kutsuti Saal kaastööliseks ajalehte Olevik, kus töötas 1889. aastani, 1889–92 pidas ta Tartus kauplust. 1892–93 õppis ta Saksamaal fotograafiat ja trükiasjandust, seejärel töötas Oleviku trükikojas.\n1.1 Tööväline tegevus\n2 Eesti kirjanduses\nIndoneesias[muuda | muuda lähteteksti]\n1897. aastal lahkus Andres Saal taas Eestist ja täiendas end Saksamaal. 1898 siirdus ta (lühipeatusega Itaalias) tollasesse Hollandi Ida-Indiasse (praegu Indoneesia), kus elas 22 aastat, tegeldes tsinko-, foto- ja kartograafiaga.\n1898–1902 töötas ta Surabaya firmas E. Fuhri & Co reproduktsioonifotograafia, tsinkograafia ja valgustrüki osakonna juhatajana. 1902–11 oli ta Hollandi koloniaalarmee topograafiateenistuse fotograaf ja fotoosakonna juhataja Batavias (tänapäeval Indoneesia pealinn Jakarta). 1911–12 käis ta puhkuse- ja õppereisil Euroopas ning 1912–16 töötas Batavias fotoateljee juhatajana. 1916–18 veetis ta Hollandis, 1919–20 ootas Jaaval töötuna pensionit.\n1920. aastast oli Saal pensionil ja elas Hollywoodis.\nTööväline tegevus[muuda | muuda lähteteksti]\nSaal reisis palju, tutvus Indoneesia ajaloo, elanike, looduse ja kultuuriga. Selle perioodi kirjutistes ilmus trükis üle 120 nimetuse, osa küll Saksamaal, kuid mitmed tutvustasid Indoneesiat ka eestlastele. Säilinud on kümneid avaldamata käsikirju. Publitsistika kõrval kirjutas Saal kolm ajaloolist jutustust, millest kaks – "Valge vanne" ja "Valgus hommikust" – kõnelevad indoneeslaste vabadusvõitlusest, kolmas – "Priiuse ja isamaa eest" – aga buuridest. Selle tutvustustöö tõttu oli Indoneesia 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul Eestis üks tuntumaid Idamaadest.\nEhkki Saal töötas peamiselt eurooplaste keskel ja pidi Hollandi armee ametnikuna osalema kõrgkihi seltskonnaelus, suhtus ta Jaava põlisasukatesse sümpaatiaga ning pidas nende "laiskust" eurooplaste heaks töötamisel iselaadi vastupanuks võõramaalaste võimule. Ta oli aktiivne seltsielus, käis vastuvõttudel kindralkuberneri juures ning korraldas ka ise koos abikaasaga külalisõhtuid. Samas pühendas ta tööle armee topograafiateenistuse fotoateljees küllalt tähelepanu, et pälvida rahvusvahelist tunnustust. Saal luges laialdaselt, süvenedes Idamaade kultuuri, eriti kirjandusse ja filosoofiasse. Olaf Klaasseni ja Martin Halliku hinnangul võib teda pidada Eesti üheks esimeseks polüglotiks: Saal valdas eesti keele kõrval ka saksa, vene, inglise, hollandi, prantsuse, malai, indoneesia ning vähemal määral ka hiina ja sanskriti keelt. Kirjandusmuuseumi arhiivis on säilinud tema kogutud balikeelseid tekste palmilehtedel.\nLisaks Indoneesia tutvustamisele Eestis tutvustas Saal ka Eestit Indoneesias.\nEesti kirjanduses[muuda | muuda lähteteksti]\n1889–93 avaldas Andres Saal ajakirjanikuna töötades proosat, luuletusi ja tõlkeid. Tema kirjandusliku loomingu põhiosa moodustavad rahvusromantilised romaanid või jutustused Eesti ajaloost, peamiselt muistse vabadusvõitluse ajajärgust 13. sajandi alguskümnenditel, ajalooallikana kasutas seejuures Läti Henriku kroonikat. Kuid ajalugu ja ajaloosündmused olid talle siiski vaid taustaks põnevate seikluslugude loomisel, milles üllad eestlased ja liivlased võitlesid kurjade vallutajate ja nende poole üle läinud oma rahva reetjatega.\nSaali kümmekonnast ajaloolisest jutustusest on menukaimad ja ka ajaloolise tausta poolest tugevaimad triloogia moodustanud "Vambola", "Aita" ja "Leili", kus käsitletakse eestlaste ja liivlaste muistset vabadusvõitlust. "Vambola" tegevus toimub 1209–1212. Peategelane Vambola on Soontagana vanema poeg, kes tegutses ajajärgul, mil toimus eestlastele edukas Ümera lahing. Saali järelromantismi laadis jutustused mõjutasid suuresti rahvusliku meelsuse arengut ning tema jutustuste tegelaste nimed – Aita, Hilda, Leili, Vaike, Vambola jmt – said nii populaarseks, et nendega ristiti eesti lapsi veel mitu põlvkonda hiljemgi.\nSaali sulest ilmus ka ajalooülevaateid, reisikirju, Buuri sõjast rääkiv romaan ning Idamaade olusid ja kultuuri tutvustavaid artikleid. Oma seiklusjuttudega tõi Saal lugejatele lähemale muistse vabadusvõitluse, teadvustas selle olemasolu, kujundas saksavastaseid hoiakuid ja kasvatas rahvuslikku meelsust. Saali mitmekülgne looming on suuremas osas koondatud Tartus 1926–1936 Eesti Kirjanduse Seltsi välja antud 6-köitelisse "Valitud kirjatööde kogusse".\nAjaloolised uurimused "Päris ja prii" I–II (Rakvere, 1891–93) ning "Üleüldine isamaa ajalugu" (Rakvere, 1893) ei saavutanud küll professionaalset taset, kuid levisid rahva hulgas laialdaselt. Lisaks varem omandatud saksa, vene, inglise, prantsuse ja hollandi keelele omandas Saal Indoneesias ka malai keele, mis võimaldas saavutada hea kontakti Jaava põliselanikega. Ta uuris nende eluolu ja kombeid ning tutvustas neid ka oma sünnimaal. Jaaval elades avaldas Saal eesti ajalehtedes Kagu-Aasia ajaloo ja rahvateaduse ainelisi kirjutisi ja reisikirju (Emajõelt ekvaatori alla. // Olevik 1897/98; Kirjad Jaava saarelt. // Samas 1901/02 jm) ning kasutas sama ainest ka oma proosateostes. Erialases perioodikas avaldas ta ka fotograafiaalaseid uurimusi.\nLiivimaa kaelakohus käesoleva aastasaja alguseni. Tartu, 1891\nÄmariku tunnid. Tartu, 1892\nVaimude vallas. Tartu, 1894\nAllilma saladused. Jaava tulemägedelt. Tartu, 1903\nJaava. Jaava rahva elust, Jaava keelest ja kirjandusest. Tartu, 1911\n"Printsessi pidu Batavias" Postimees, 18.07.1909\n"Kui Hommik ärkab!" Olevik, 07.-19.01.1911\n"Jaawa astub poliitikasse" Olevik, 22.-29.08.1912\n"Hollandi 100-aastane iseseisvuse pidu Jaaval" Postimees, 30.12.1913\n"Budi Utama ja Sarikat Islam" Olevik, 04.-08.01.1914\nIlukirjandust[muuda | muuda lähteteksti]\n"Valge vanne. Algupäraline jutustus Jaava ajaloost neljas jaos" Teataja, 02.01.-07.04.1904; ka "Valge vanne, ehk viimased sultanilapsed" Olevik, 19.03.-31.12.1911 ja raamatuna "Valge vanne ehk viimased sultanilapsed" Tartu, 1912\n"Valgus Hommikust" Tartu, 1929\nTema abikaasa Emilie Rosalie Saal (1871–1954) oli Peterburis kunsti õppinud. Reisides koos oma abikaasaga Ida-India saartel valmistas Emilie sadu akvarelle ja maale troopilistest taimedest ja viljadest ning tema töid hindasid muuhulgas kõrgelt näiteks Hollandi Kuningliku botaanikaaia teadlased.\nTal oli tütar Regina ja poeg Leo.\n1997. aastal paigaldati Tori kalmistule skulptor Mati Karmini kujundatud Andres Saali büst. Arhitekt oli Tiit Trummal.\n↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 Martin Hallik, Olaf-Mihkel Klaassen, "Eestlane Indoneesias pärast Andres Saali" – Ajalooline Ajakiri 1998, nr 4 (103), lk 73–75\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide\n↑ Halliku ja Klaasseni andmeil kuni 1889.\n↑ "59. Veneetsia biennaalil esindavad Eestit Norman, Razavi ja unustatud kunstnik" ERR kultuur, 8. juuli 2020\n↑ Olaf Klaassen. Andres Saal Surabajas (1898—1902). Keel ja Kirjandus, 6, 1980 Lk 330\n↑ Paluoja, Silvia. Tori kalmistul töötavad saed. Pärnu Postimees, 5. jaanuar 2011.\n↑ Mati Karmini veebisait.\nEesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, lk 442\nEesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk 495–496\nKlaassen, O. Hüvasti Insulinde! Andres Saali elu Indoneesias. Tartu, 1996\nEesti kirjanduse ajalugu, II köide, Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 482–493 (ülevaate autor Endel Nirk) ja bibliograafia lk 505\nOlaf Klaassen, "Hüvasti, Insulinde! Andres Saali elu Indoneesias". Tartu Ülikooli Kirjastus 1996, 261 lk\nÜlo Sirk, "Olaf Klaasseni raamat Indoneesiast" – Akadeemia 1997, nr 11, lk 2404–25\nMartin Hallik, Olaf-Mihkel Klaassen, "Eestlane Indoneesias pärast Andres Saali" – Ajalooline Ajakiri 1998, nr 4 (103), lk 73–75\nE. Koemets "Saja-aastane Andres Saal" Looming 5/1961, lk 784–789\nVikitekstides on artikliga seotud alliktekste: Andres Saal\nAllar Viivik, "Kirjanik maeti 66 aastat pärast surma" – SL Õhtuleht 8. juuni 2005\nAndres Saal Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Andres_Saal&oldid=6071907"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 07:54, 24. märts 2022.


Algas advendiaeg - Jõhvi Vene Põhikool\nby JVP · 05/12/2018\nPühapäeval, 2.detsembril süüdati esimene küünal, et tähistada advendiaja algust. Seda tehakse juba 4. sajandi lõpust, mil kogu kristlik maailm hakkas tähistama Kristuse sünnipäeva.\nEsmaspäev algas ka meie koolis pidulikumalt, kui süütasime küünla, et valmistuda aasta suurimateks pühadeks. Advendiaeg on pimedal ja külmal ajal, aga tuli on soojus, tuli on valgus. Astume lähemale talvisele pööripäevale, millest hakkab päev jälle pikenema.\nIgal pühapäeval lisame juurde ühe küünla kuni jõuludeni. Jõulud on kõige ilusam ja südamlikum aeg. See on andestamise ja enesesse vaatamise aeg.\nÕhus hõljub piparkoogilõhna ja päkapikud teevad meeled ärevaks nii väikestel kui suurtel.\nEsimese advendiküünla süütamisest said osa kõik kümblusklasside õpilased. Tähistasime seda piduliku kontserdiga. Lugesime luuletusi ja laulsime laule talvest, jõuludest, päkapikkudest ja vaatasime jutustust vanast jõululaulust.\nDirektor pr Irina Šulgina süütas küünla ja soovis kõigile rahulikku jõuluaega. Päkapikk jagas kingitusi ja pani uskuma, et kätte on jõudnud imedeaeg.\n3 февраля в ДТШ Кохтла – Ярве состоялась очередная региональная интеллектуальная игра «Ума палата»\nNext story Projektipäev\nPrevious story VIII Международный чемпионат по интеллектуальным играм среди юниоров


Kiirabiõde: kuumal suvel peaksid eestlased elama lõunamaalaste moodi - Eesti Päevaleht\nSuvi annab kiirabile alati tööd juurde: kuumusega kaasnevad mõtlematud teod ja ootamatud terviserikked. Õnneks on Eesti inimesed arvatavas ohtlikus seisukorras olijale tublid kiirabi kutsujad. Kui keegi on tänaval pikali, siis enamasti ei jäeta teda tähelepanuta, vaid kutsutakse kohe igaks juhuks abi. Inimene on külili, tulge nüüd! Aga seda tehakse distantsilt. Lähemale ei minda, et uurida, milles on asi ja kas saab aidata.


Domeenivaidluste komisjon andis lahendi vaidluses Zehnder Verkaufs-und Verwaltungs AG domeenide üle — Eesti Interneti SA\nDomeenivaidluste komisjon andis lahendi vaidluses Zehnder Verkaufs-und Verwaltungs AG domeenide üle\nEesti Interneti SA juures töötav Domeenivaidluste komisjon (DVK) andis lahendi Zehnder Verkaufs-und Verwaltungs AG domeenidele zehnder.ee, zehnder-system.ee, zehnder-systems.ee. Komisjon leidis, et domeeninimed olid registreeritud ilma, et registreerijal oleks olnud õigust või õigustatud huvi antud domeeninimedele.\nVaidlustaja esitas vaidlustusavalduse domeeninimede zehnder.ee, zehnder-system.ee, zehnder-systems.ee üleandmiseks 20. oktoobril 2011.a. Vaidlustajale kuuluvad Eestis kaubamärgid ZEHNDER 20. septembrist 1985 ning zehnder 20. juunist 1989. Samuti kuuluvad Vaidlustajale Euroopa Ühenduse kaubamärgid zehnder 18. jaanuarist 2010 ning zehnder group 1. veebruarist 2011. Vaidlustajale kuulub ka rahvusvaheline kaubamärk ZEHNDER EASYFIX 7. märtsist 2007.\nDVK leidis, et domeeninimed zehnder.ee, zehnder-system.ee ja zehnder-systems.ee olid registreeritud ilma, et registreerijal oleks olnud õigust või õigustatud huvi domeeninimedele. Seadusandlus ei sätesta, et teise isiku kaubamärgiga tähistatud toodete turustamisest tuleneks turustajale õigus registreerida kaubamärk domeeninimena. Õigustatud huvi võib reglemendi kohaselt tõendada ka domeeninime tegelik kasutamine enne vaidluse tekkimist seoses kauba pakkumisega. Veebilehelt www.zehnder.ee on kogu informatsioon maha võetud. Komisjon järeldas esitatud materjalidest, et domeeninimesid zehnder-system.ee ja zehnder-systems.ee ei ole kasutusele võetud. Seega enne käesoleva vaidluse tekkimist registreerija domeeninimesid kaupade pakkumiseks tegelikult ei kasutanud. Veelgi enam, registreerija ei paku enam kaubamärgiga tähistatud kaupu. Seega ei ole registreerijal õigustatud huvi domeeninimedele zehnder.ee, zehnder-system.ee ja zehnder-systems.ee.


Juunist asub ametisse uus ratsaliidu peasekretär - Ratsutamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJuunist asub ametisse uus ratsaliidu peasekretär\nEvelin Bötker koos oma lemmiku Lehariga. FOTO: Merike Udrik-Õispuu\nMai alguses toimunud Eesti Ratsaspordi Liidu korralisel üldkogul andis senine peasekretär Siim Nõmmoja teada oma lahkumisest. Alates 1. juunist asub Eesti Ratsaspordi Liidu peasekretäri ametikohale Evelin Bötker. Üldkogu otsusega liigub Nõmmoja organisatsiooni juhatusse ja jätkab ERL-i juhatuse liikmena.\nEvelin Bötker on erialalt hotellide ja turismi mänedžer ning töötanud viimased 20 aastat hotellinduses erinevatel juhtivatel kohtadel. Evelinil on suur ettevõtte ja tiimijuhtimise kogemus, samuti peab ta oma tugevuseks head läbirääkimisoskust. Lisaks valdab tulevane peasekretär viite võõrkeelt ning on kaasa löönud mitmete ühingute ja seltside töös. Ka ratsaspordi maailm pole tegusale naisele võõras.\nUue peasekretäri suur hobustehuvi on pärit lapsepõlvest. Tihedam seos hobustega on tal viimasel paarikümnel aastal just hobuseomaniku ja harrastusratsutajana. „Hetkel olen ühe "õnneliku ja toreda pensionäri" omanik, kellega aeg-ajalt ka sõitmas käin. Erinevatel aegadel on mul olnud aga mitmeid hobuseid, eriti just noorteklassis edukaid võistlusratsusid. See tähendab aga seda, et olen pidanud täitma nii tallipoisi, treilerijuhi, abilise ja abitreeneri rolli. Nii et ratsaspordimaailm on ka seestpoolt mulle päris hästi tuttav,“ ütles Evelin.\nOma uusi töökohustusi ootab Evelin põnevusega. "Armastan hobuseid ja sporti. Nende kahe ühendus ongi ju ratsaport ning ratsaliidu peasekretäri amet annab mulle suurepärase võimaluse tegelda südamelähedase ala arendamise, laiemale üldsusele tutvustamise ja edasi viimisega".\nJuhatuse otsus, valida peasekretäri ametikohale just Bötker, sündis üksmeelselt. Eesti Ratsaspordi Liidu juhatuse esimehe Marti Hääle sõnul oli uue inimese leidmisel kriteeriumiks ratsaliidu sise-ja välissuhtluse parandamine. „Meie lähituleviku fookuses on ratsaliidu kui organisatsiooni arendamine kommunikatsiooni, teeninduse ja müügi koha pealt. Soovime, et suhtlus organisatsiooni, sportlaste, klubide, partnerite ja toetajate vahel paraneks. Kuna Evelinil on selles vallas palju kogemusi, siis leidsime, et tema kompetents oleks meile siin suureks abiks. Ootame huviga Evelini värskeid mõtteid ja ideid, kuidas muutuda atraktiivsemaks nii ratsaringkonnale kui potentsiaalsetele toetajatele,“ lisas Hääl.


Kuidas panna laminaat oma käega: tehnoloogia ja nüansid töö ajal - Vaibad 2021\nKuidas panna laminaatpõrand betoonile: töökorraldus\nKuidas panna laminaat betoonpõrandale, nii et kate vastab kõigile ohutusnõuetele, oli see kogu tööperioodi vältel usaldusväärne, vastupidav ja meeldiv silmale.\nSee artikkel arutatakse samm-sammult kogu koosteprotsess laminaatparkett, kuna materjali omadused, valmistada aluspõrand ja lõpuks, kuidas panna asju betoonpõrand vaatega professionaalne lähenemine seda tüüpi katvus (vt video käesolevas artiklis.).\nLamineeritud parkettpõrand - struktuur, klassifikatsioon ja materjaliomadused\nSee materjal on neljakihiline toode, mis koosneb puitlaastplaadist või puitkiudplaadist (alusmaterjalist), sünteetilise vaigu kihist, kaitsvate ja dekoratiivsete kiledega, mis on kõrgetel temperatuuridel pressitud vastupidavaks ja millel on toote suurepärased omadused.\nLaminaat on õhuke dekoratiivpaneel pikkusega 1,2 m, laius 0,20 m ja paksus 6-12 mm. Selle servad on varustatud lukkudega, mille abil need ühendatakse (vt foto).\nSellise parketi kõige populaarsemad tüübid on mitmekihiline toode, millel on järgmine struktuur:\nPõhja või stabiliseeriv kiht koosneb vahustatud papist või sünteetilist vaiguga immutatud paberist. Kaitseb materjali deformatsiooni, niiskuse, seente või valuvormide sisseviimise eest.\nJärgmine kiht on struktuuri peamine kandev komponent. See tehakse puidukiudude, puitlaastude ja spetsiaalsete sünteetiliste vaigudena pressimise teel. Selles kihis asetseb lukustussüsteem, mis aitab laminaatpaneelide usaldusväärset kokkupanekut.\nDekoratiivne kiht, mis koosneb paberist või polümeersetest komponentidest, mis imiteerib looduslike materjalide erinevaid tekstuure.\nPinnakiht pole vähem oluline, see mõjutab kulumiskindlust. See kiht on valmistatud akrüül- või fenoolist sünteetilisest vaigust (melamiinist) ja sõltub selle paksusest ja tööklassist, sõltuvalt toote resistentsuse klassist ja lõpphinnast.\nKandke vastupidavust ja materjali omadusi\nKandevõime klass on materiaalse resistentsuse tingimuslik mõõde mehaanilise stressi suhtes.\nVastavalt Venemaal vastuvõetud klassifikatsioonile eristatakse järgmisi klasse sõltuvalt ruumide kategooriast, milles materjali kasutatakse:\nKlassi 31 soovitatakse koduseks kasutamiseks. Klassi 21-23 laminaat, mis on varem mõeldud koduseks kasutamiseks, on selle töövõime halvenemise tõttu katkestatud.\nKlass 32 on ette nähtud kasutamiseks madala liiklusega elamu- ja büroohoonetes.\n33-klassi mehaaniliste koormuste vastupidavust. Seetõttu saab seda kasutada suure liiklussagedusega avalikes hoonetes.\n34 klass - eriti vastupidav välimus, millel on kõrge kulumiskindlus. Seda kasutatakse põrandakatete jaoks avalikes hoonetes, kus on suured mehaanilised koormused (spordisaalid, tööstushooned jne).\nLaminaadi kasutusiga koduseks kasutamiseks 3-6 aastat.\nNäpunäiteid: Spetsialistid nõuavad ruumides kommertsklasside materjali panemist, mis võimaldab pikendada kasutusiga kolm korda.\nSõltumata kulumistakistuse klassist on igat liiki toodetel järgmised omadused:\npinna staatiline elektrifitseerimine puudub;\nkõrged bakteritsiidsed omadused;\nPeamiseks puuduseks on hirm niiskuse - vaatamata hüdrofoobse kvaliteediga vett tungib kergesti vahel lukkude ja imenduda kehasse laudade, millega ta paisub vylamyvaya ühendi ja muutub "maja".\nLaminaadi paigaldamise põranda alus\nAluse kvaliteedi peamised nõuded on täiesti lamedad pinnad ja vajaliku aluspinna olemasolu aluse ja põrandakatte vahel.\nMida panna laminaadile betoonpõrandale? Kaubandusvõrgus on laminaadi vooderdis suur hulk, erinevad paksus ja tooraine tüüp, millest need on valmistatud. Iga substraat on tootja poolt ette nähtud konkreetsete käitusnõuete jaoks.\nSeetõttu tuleb laminaadi valimisel arvestada keskkonda, kus põrandat tuleks kasutada, ja olenevalt nendest tingimustest vali soovitud aluspinna tüüp.\nSubstraadi valik laminaadi all\nBetoonpõranda aluspind toimib kerisega ja kaitseb seda otsesest kontaktist betooni aluspinnaga, mille tulemusena kasvab toodete eluiga.\nSõltuvalt materjali tüübist, millest substraat valmistatakse, ja töötamistingimustest eristatakse järgmisi vooderdistiku materjale:\nPolüstüreen-vahtmaterjalist substraat on kõige populaarsem kategooria hinna kvaliteediga materjal. Seda saab kasutada intensiivse mehaanilise stressiga piirkondades. See on valatud materjal, mis on hea isolaator, ja selle ühtlase poorse struktuuri tõttu on see piisavalt tugev, et vastata kõige rangematele töönõuetele.\nTeine kõige populaarsem materjal on looduslikest toorainetest (puidutööstusest pärit jäätmed) valmistatud okaspõhi. Omab kõrgeid heli absorbeerivaid ja soojusisolatsiooniomadusi.\nKorkpinnad on valmistatud korgist koorest. Kõrge soojuse ja heliisolatsioon. Puuduseks on materjali kõrge hind ja vajadus paigaldada hüdroisolatsiooni kilekile.\nFoolium-aluspind - kahekihiline kate, mis koosneb polüstüreenist ja fooliumkihist ühel küljel. Kuumade põrandate paigaldamisel kasutatakse seda peamiselt mitmekihilise struktuuri elemendina.\nIsehäälne tasandusprusside alus\nNagu käesolevas artiklis juba mainitud, eeldab see, et kõnealune materjal nõuab ühtlast ja kuiva alust. Seda probleemi saab lahendada isetasanduva segu abil.\nSeade isetasanduv põrand viiakse läbi järgmises järjekorras:\nMe kõrvaldame prügi aluse.\nTsemendimörti abil parandame baasi: sulgege sügavad praod, pragud, õiged teravad tilgad pinnale.\nValage ettevalmistatud mahutisse vett.\nLisage kuiva isetasanduv segu (toote pakendi juhised) ja segage seda põhjalikult homogeense koostisega.\nValage lahus põranda aluspinnale ja kasutage pinna tasandamiseks spaatlit.\nSeejärel, kasutades spetsiaalset nõelerulli, libistage lint, et eemaldada lahusest õhumullid, ja eraldage segu ühtlaselt aluse pinnale.\nPärast päeva põrand täiesti kivistub, kuid viimistlustöid on võimalik käivitada alles 7 päeva pärast.\nKuidas panna laminaat oma käega betoonalusele, vaadake järgmist peatükki. Selle teema ühendamiseks ärge unustage vaadata käesolevas artiklis esitatud videot (vt Kuidas laminaatvideo panna).\nLaminaadi paigaldamise kord: kuidas õigesti panna\nLaminaat on juba kaua võitnud tarbijate mõtetes. See on kalli parketi jaoks väga kasulik asendaja, lisaks sellele laieneb see pidevalt tänu uutele arengutele ja kujundusele. Tänapäeval on paljud huvitatud selle materjali koostamise protseduurist, eriti need, kes soovivad seda tehnoloogiat juhtida ja praktikas rakendada. Laminaatpõrandate paigaldamine on üsna lihtne protsess ja hõlmab mitmeid lihtsaid, kuid olulisi operatsioone.\nEsimesel etapil on vaja materjali optimaalset mahtu õigesti arvutada. Selleks peate teadma ruumi suurust, laminaadi üldisi mõõtmeid ja paigaldamisviisi. Koos traditsioonilise in-line-ga, kusjuures iga järgneva ½ plaadi ümberpaigutamisega kasutatakse tihti diagonaalset paigaldust.\nKõigepealt peate mõõtmetega põrandakava koostama. Oluline on kaaluda kõiki nõudeid ja kehtestada künnised. Tubade mõõtmete tundmine on lihtne arvutada oma ala, korrutades laiuse pikkuse järgi.\nSelle ruutu ruutude jagamisel selle väärtusega saate optimaalse pakettide arvu. Väärtuse ümardamine peaks olema suur.\nKuid praktikas on üsna keeruline arvestada tootmisprotsessi käigus tekkivaid jäätmeid ja võimalikke jäätmeid. Seetõttu soovitavad eksperdid mahtu suurendada, sõltuvalt sellest, millist tüüpi laminaat on valitud.\nLineaarne pikisuunaline + 10%.\nLiini rist + 15%\nDiagonaal + 20%.\nLaminaadi paigaldamine ettevalmistamata tööriistakomplektidele on peaaegu võimatu. Vaatamata sellele, et paneelide ühenduselemendid on kergesti kokku monteeritud ühtlaseks kihiks, tuleb enne mõnda neist lõigata mitte ainult laiuse, vaid ka pikkusega. Samuti on oluline jätta vahe dekoratiivkihi ja seina vahel (10-15 mm), mis on vajalik soojuspaisumise kompenseerimiseks.\nLaminaadi paigaldamise miinimumkogus peaks sisaldama järgmisi komponente.\nLõikeriist. Parim on kasutada mosaiikpildi koos puust failiga. Kuid sellise puudumise korral võite kasutada lihtsat metallist põrandahoiat.\nMõõtevahendid - tase, rulett.\nMäära mööda. See koosneb spaceritest, spetsiaalsest Z-kujulistest terasprofiilidest ja profiilliistadest, mis on kraavimiseks.\nOn arusaadav, et enne põranda tasanduskihtide paigaldamise protsessi valmistati. See peab olema täiesti sile. Ükski tase langeb. Isegi väike õõnsus võib põhjustada iseloomuliku pärgamise ja hiljem paneeli deformatsiooni selle all.\nPange tähele, et laminaadi paigaldamise järjekord ei ole soovitatav. See kõik algab asjaoluga, et vastavalt tehnoloogiale antakse äsja omandatud materjalile mõni päev puhata ruumis, kus see peaks olema paigaldatud, võtma nõuetekohaseid mõõtmeid, harjuma temperatuuri ja niiskusega.\nKuidas põrandat valmistada\nLaminaadi alus peaks olema võimalikult sujuv. Kui see asetatakse puidust põrandale, tuleb kõik nõrgalt fikseeritud elemendid tugevdada ja vajaduse korral uutega asendada. Betoonkonstruktsiooniga kontrollige seda horisontaalselt. Ebaregulaarsetele aladele rakendatakse isetasanduv tasanduskiht. Betooni pinda saab katta 10 mm vineeri lehtedega, mis võimaldab paremat soojuse kokkuhoidu.\nPolüetüleenkilega tehtud hüdroisolatsioonikiht asetatakse tasandatud pinnale õige nurga all materjali põranda suunas (see on vajalik ka keraamiliste plaatide aluse puhul). Samal ajal peaks külgnevate paneelide minimaalne kattumine olema 20 cm. Filmide nihutamise vältimiseks saab seda kinnitada kleeplindiga. Seejärel paigaldatakse põhimik. Pange tähele, et mõned kaasaegsed aluspinnad sisaldavad juba veekindlat kihti.\nSoovitatav on panna kile nii, et see ulatub seina peale umbes 50 mm, kuid substraat asetseb otseülekandega.\nSee vahekiht peaks täitma järgmisi funktsioone.\nVältida niiskuse sisenemist liistude sisepinnale.\nKatte heliisolatsiooni- ja soojusisolatsiooni omaduste parandamine.\nVäliste mehaaniliste mõjude osaline kompenseerimine. Pind nii absorbeerub, tagasi hiljem algse suurusega.\nSelline laminaatpõrandate seade annab võimaluse õigesti paigaldada iseseisvalt. Paneelide paisumise vältimiseks tuleks need paigutada ruumi 5-6 tundi, nii et nende temperatuur vastaks töötavale.\nLaminaadi paigaldamine toimib valgusvihu suunas. Sellisel juhul on laudade liigeste varjud peaaegu tundmatud, valgustus peidab ebaühtlust ja katte välimus on säilinud.\nPika kitsas ruumis ütle, koridoris, et ülesanne on erinev - nii visuaalselt kui võimalik laiendada. Seetõttu on paneelid paigutatud ainult üle, sõltumata valgusallika asukohast.\nPaigaldamine algab reeglina mööda seinu läbi akende. Katteplaadid on sageli deformeerunud ruumi temperatuuri ja niiskuse tingimuste muutumise tõttu. Seetõttu on ruumi perimeetri ja erinevate struktuuride, näiteks küttetorude jaoks vaja umbes 8-10 mm tehnoloogilist vahemikku. See võib olla varustatud vaheplaatidega, pärast töö lõpetamist eemaldatakse kiilud. Tulevikus lõhe suletakse sokli abil.\nSoovitatav on sulge naabrite ruumide vaheline plaat abiga metallist profileeritud profiiliga "mutter", millel on tähe "C" kuju.\nKuid tänapäeval oli kõige populaarsem ilma piirmäärade kehtestamine. Loomulikult muudab künnisväärtuste puudumine ruumide ülemineku palju esteetiliseks, kuid sellisel paigutamise viisidel on ka puudusi. Esiteks, seda on palju raskem teostada, ja teiseks tuleb kõigepealt hoolikalt ruumi geomeetriat arvutada. Optimaalne ala, mille puhul on õmblusteta mööbli lubatud, on 45-50 m 2 ja seda suurem on pindala, seda suurem on tehniliste komplikatsioonide tõenäosus.\nVaatame, miks on igas juhendis soovitav jätta ruumides tehniline lõhe. Esiteks on alati olemas võimalus parkettpuurimiseks ühe ruumi ukseava ümber. Lisaks ei ole alati võimalik tagada baasi ideaalset ühtlust suuremates piirkondades. Ja see on eelduseks töö sujuvale versioonile. Ja veel, kui katse ajal on vaja kahjustatud lamelli asendada, võib olla vaja lõhkuda peaaegu kogu kattekihti, et saada vigastatud lamellidesse.\nEsimese rea paigutamisel sisestatakse plaadi ja seina vahele 2-3 kliimat, et tagada tühjendus. Otseselt ühendavad ribad teostatakse järgmiselt. Selle otsa soon on kaetud liimiga ja sisestatud eelnevalt paigaldatud kambrisse. Seina lähedal asuvate pressimisplaatide jaoks kasutage spetsiaalset seadet. Tööriista all on viltplaat, mis kaitseb katte kahjustusi.\nIga järgneva rea alguses asetage eelmise rea juurde jääv ribi, mis võimaldab liigutada liigendeid.\nPärast kahe esimese kahe rea paigaldamist mitmes kohas on nende liigendid kinnitatud laiale lindile, mis ei võimalda liistude liikumist.\nLiistude pikisuunalised servad surutakse üksteise vastu, kinnitatakse neile rihmaosa ja kallutatakse selle abil kummist malle. Võite kasutada ka puidust liist ja vasar.\nLõikamise laminaat märgistusel tehakse, kasutades voodile monteeritud ümmarguse saega, elektrilist lõikeplaati või peenike hammastega käepideme.\nTänaseks tõmbab liidumaak liim välja, jättes selle suuremas osas odava madala tihedusega materjali. Laminaat paigaldatakse lukule väga kiiresti. Plaadipõrand võib töötada otsekohe kohe. Kahjustatud paneeli saab asendada. Selleks on vaja põranda osa lahti monteeri lõplikust osast kahjustatud kohale. Disaini järgi on linnusüsteem elastsem. Võrreldes kleeplindiga, ei ole ühe paneeli kinnitus teisega nii jäik.\nKuidas liistud asetada diagonaalselt\nLisaks sellele meetodile on veel üks paigaldusskeem - diagonaal. See on aeganõudvam, kuid mõnede sisustuste puhul on see ainus võimalik. Kuidas panna laminaat diagonaalselt, nii et selle pind oleks sile ja paneelide vahel puudusid? Sellisel juhul alustatakse ruumi nurgaga. Sel juhul on liistude pikad liigendid paremini asetatud valguse suunas. Nii nagu otsemeetodi korral, on tehnilise lõhe moodustamiseks paigaldatud vaheplaane.\nEsiteks, lukud on ühendatud otsa külge - väikese nurga all kindlalt pannakse üks plaat teise sisse ja lukustab luku, vajutades seda põrandale. Nii ühenda kõik paneelid reast.\nPikkade ridade ühendamise meetod on sama. Tõsi, mida pikem on rida, seda raskem on klapida. Tõstuki vastaskülg, asetage paneel lukule ja lukustage põrandale. Võimalik, et paneel pühkida veidi, kuni see kohale klõpsatab.\nRea äärmise paneeli mõõtmiseks toimige järgmiselt:\n1. Mõõda kaugus seinale, kaasa arvatud temperatuuri vahe;\n2. Suurus viiakse kogu materjali;\n3. Samamoodi mõõdetakse kaugust teisel küljel. Suurus viiakse paneeli.\n3. Saadud punktide ühendamiseks lõigake laud valest küljest.\nSeda laminaadi paigaldamise protseduuri saab paigaldada korterisse või eramajja. Oluline on valida õige mudel, mille tehnilised parameetrid vastavad tööomadustele.\nEelmine ArtikkelVinyl Dolls\nJärgmine ArtikkelElektriliste põrandaküttega termostaatide tüübid: paigaldamine, ühendamine ja juhtimine\nPaigaldades laminaat ukseraami lähedal\nLaminaatpõrandad on väga tavaline põrandakate. Tema omadused on kõrgelt hinnatud enamuse tarbijate seas. See viimistlusmaterjal on atraktiivne, kuna see on väga sarnane puitkattega.\nPõrandakütteradiaatorid: kõik võimatu on võimalik\nLaminaadi liimaine valik


Pintslite kasutamise võimalused ja inspiratsioon Illustratoris Reklaamid veebis\nIllustratoris on harjade võimalused lõputud. Selle tööriistaga saame teha üllatavalt võimsaid vektorillustratsioone. Eriti kasulik on Illustratori võime luua oma pintslid mis tahes vektorkonstruktsioonist, mis meil on.\nLoome ellipsi abil oma vektorillustratsiooni jaoks väga lihtsa harja. Seetõttu peame vaid looma väikese suurusega ellipsi ja seejärel selle kujundama uue kunstipintsliga Ellipsi tööriist (L).\nKui see on loodud ja valitud, peame minema harjade sektsiooni ja valima Uus pintsel fooliumikujulisel ikoonil, millel on volditud nurk, alumises veerus harjade kastist vasakul.\nJärgmisena peame valima kunstiharja, kui see, mida me tahame, nagu meie juhtum, on sellega joonistada joonis.\nJärgmises aknas saame harja konfigureerida. Jätame laiuse fikseeritud ja võimalusega Venita, et see sobiks löögi pikkusega valitud.\nKui harja on loodud, saame seda näiteks kasutada looma silueti täitmiseks, nagu järgneval pildil, ja anda talle seega sügavus.\nLuues oma pintsliga lööke, nagu oleksid need looma karvad, saame ükshaaval kõigepealt luua mustast kontrasti silueti punase taustaga. Võime varieerida pintsli suurust nii, et loodud löögid oleksid enam-vähem peened.\nJärgmisena saame teha sama, kuid harjaga heledam punane kui siluett, nii et erinevus tekitab sügavust.\nJa lõpuks, me peame lihtsalt andma silmadele paar pisikest apelsinipuudutust, et need näeksid elusamad välja.\nTäielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » Mitu » Harjad võimalused Illustratoris\nMinu arvates on väga tore, et nad annavad juhiseid programmiga suhtlemiseks\nHead päeva ??\nPüüan taastada efekti, mida te selle pildiga tegite, kuid ma ei leia teed?\nMul on sarnane foto oma neljajalgsest sõbrast. Kas saaksite anda mulle näpunäiteid selle töötamiseks? Kas teil on juhiseid?\nMul on vektorkujutis juba olemas, just see. Pintsli asi on minu jaoks keeruline.\nKas ma tõesti hindaksin seda?


Urmas Viilma: Kas 1. advent on kiriklik või ilmalik püha? - Delfi\nUrmas Viilma: Kas 1. advent on kiriklik või ilmalik püha?\nKa Nõukogude okupatsiooni ajal olid kõik neli advendipühapäeva kirikukalendris olemas, kuid neid ei tähistatud nii suurejooneliselt kui praegu. Toona oli advendiküünalde süütamine isegi kirikus pisut võõras tava.\nKristlik nädal algab mitte esmaspäeva, vaid pühapäevaga. Eestis sellega harjutud ei ole, kuigi kristlik Euroopa on elanud selles rütmis aastasadu. Ka eksitavad meid eestikeelsed nädalapäevade nimetused, mis päevi järjekorras loetlevad: esmas-, teisi-, kolma- ja neljapäev. Nii tähistab eestlase jaoks nädala algust loogiliselt esmaspäev ja lõppu päev, mil puhatakse – pühapäev. Kristlikust arvestusest lähtub ka kolmapäeva kohta kasutatav nimetus “kesknädal”, sest tähistab nädala keskmist päeva. Nädala kolmanda päevana ei asu kolmapäev nädala keskel, küll aga nädala neljanda päevana, kui nädalat alustada kristliku traditsiooni kohaselt pühapäevaga.\nSarnast segadust tekitab ka kalendriaasta ja kirikuaasta erinev algus ja lõpp. Kirikuinimesed tähistasid kirikuaasta lõppu Igavikupühapäevaga eelmisel pühapäeval 25. novembril. Selle pühapäevaga algas kirikuaasta viimane nädal. Uus kirikuaasta algab saabuval pühapäeval 1. advendil, mis seekord on 2. detsembril. Advendiaja algus ei ole fikseeritud kindla kuupäevaga erinevalt kalendriaastast, mis algab alati 1. jaanuariga. Advendiaeg algab neli pühapäeva enne 25. detsembrit ehk 1. jõulupüha – Jeesuse sünnipüha. Nõnda satub 1. advent mõnel aastal novembri viimaseks, mõnel teisel aga detsembri esimeseks pühapäevaks.\nKirikuaasta erinevad pühapäevad kannavad alati kindlat nimetust ja on seotud ka kindlate teemadega, mis lähtuvad Piibli kirjakohtadest. Pika ajalooga kirikutes (katoliku, õigeusu, anglikaani, luteri, jt) ei jutlusta vaimulik pühapäeviti mõnda juhuslikku pühakirjateksti aluseks võttes, vaid need tekstid on kiriku vastavate otsustuskogude poolt kindlaks määratud igaks pühapäevaks ette juba pikkadeks aastateks. See loob kirikuaastale kindla rütmi ning temaatilise terviku, mis aitab igapühapäevasel kirikulisel elada samuti kindla rütmi järgi jälgides peamiselt Jeesuse elusündmusi ja õpetust. Kirikuaasta kõrgpunktideks on iganädalase kulminatsiooni (pühapäeva!) kõrval kirikupühad, millest osa on ka riigipühade sekka arvatud. Tuntumad neist jõulud, Suur Reede, ülestõusmispüha ja nelipüha, aga ka näiteks jaanipäev.\nHuvitava arengu on kirikuaasta pühadest läbi teinud 1. advent, mida neil päevil tähistame advendiküünla süütamisega. Nõukogude okupatsiooni ajal olid kõik neli advendipühapäeva kirikukalendris omal kohal nagu need on nüüdki, samas ei tähistatud neid nii suurejooneliselt kui praegu. Advendiküünalde süütamine oli isegi kirikus pisut võõras tava.\nKummalisel kombel on 1. advendi viimase kahekümne aasta jooksul rahvahulkade lemmiktähtpäevade hulka tõstnud mitte ainult kirik, vaid kohaliku tasandi avaliku võimu esindajad. Kui näiteks Suurest Reedest, mis on riigipüha, ei tee reeglina avalikult välja ükski omavalitsustegelane, siis 1. adventi tähistatakse avaliku üritusega peaaegu igas omavalitsuskeskuses, alevis ja külas.\nTallinnas tähistavad Suurt Reedet vana- ja kesklinna kirikud ühise oikumeenilise ristikäiguga, mida kajastab alati ka avalik meedia. Seni pole veel nähtud omavalitsusjuhte selles ristikäigus kaasa marssimas, olgugi, et tegemist on riigipühaga. Teisiti on 1. advendiga, mis kiriklikus mõttes on oluline tähtpäev seetõttu, et asub meid ette valmistama Kristuse tulemiseks nii aegade lõpus, kui ka nelja nädala pärast aset leidvas jõulusündmuses.\nKuigi ilmaliku võimu seisukohast ei oma see tähtpäev ju mingit sisu, tähistatakse just seda tähtpäeva kõigis omavalitsustes ametlikul tasandil vahel isegi aktiivsemalt kui jõule. Rahvas kutsutakse kuuse alla kokku, koorid laulavad, juuakse glögi ning peetakse kõnesid. Kõigil on kuidagi pidulik ja pühalik tunne.\n1. advent on kiriku jaoks olulise sõnumiga püha, sest kõneldakse Kristuse missioonist. Samal ajal ei saa selle pühaga siduda otseselt ühtegi kristluse-eelset või paganlikku tähtpäeva (nagu jaanipäeva või jõulude puhul näiteks pööripäeva), mis võiks anda põhjuse selle tähtpäeva ilmalikuks tähistamiseks. Siiski on tendents aasta-aastalt just liikumas 1. advendi ilmaliku tähistamise suunas. Nõnda on seni ainult kristliku sisuga advendipühast saamas ilmaliku sisuga küünlasüütamise püha, kus esiplaanil ei ole mitte sõnum Kristuse tulemisest aegade lõpul ja Jeesus-lapse sünni ootus, vaid linna või alevi jõulukaunistuste sisselülitamine koos omavalitsusjuhi pöördumisega kodanike poole uue eelarveaasta hakul.\nSeni, kuni üritusele kaasatakse kohalik vaimulik, kellega koos küünal süüdata ning kes pisutki kokkutulijaile meenutab, mis see ladinakeelne adventus (eesti keeles - tulemine) tegelikult tähendab, on kõik siiski korras. Kui vaimulikku enam ei kaasata ja piirdutakse veel vaid valla- ja linnajuhi ilmaliku kõnega, tekib küsimus: mida siis ikkagi tähistatakse? Jõuluturu avamist? Kuuseküünalde sisselülitamist? Valla- või linnaeelarve vastuvõtmist? Advendipühade tähistamine ilma kristliku sisuta on sama kui 24. veebruaril heisata pidulikult trikoloor, korraldada paraad, kontsert ja presidendi vastuvõtt, samas kordagi mainimata, et tähistame Eesti Vabariigi sünnipäeva. Peol peo enda pärast pole mõtet!\nMul on hea meel, et 1. advendiga veel päris nii ei ole läinud ja loodan, et jõulude kõrval on järgmine kirikupühadest vallutamas eestlaste südameid. Eriti tore on see, kui sellele aitavad kaasa kohalikud valla- või linnajuhid, sest see kinnitab fakti, et oleme endiselt veel kristlik maa, kus kristlikke juuri ei häbeneta, kirikupühad on au sees ja rahvas ootab advendiküünalt süüdates häbenemata Kristuse taastulemist aegade lõpul vähemalt niisama innukalt kui peljatakse maailma lõppu toomapäeval, 21. detsembril. Kaunist ootusärevust!


Smetannik: pagarite retsept | EE.LadyJournal.eu\nSmetannik: pagarite retsept\nÕrn kook kondenspiima ja kuivatatud aprikoosid\nTere tulemast maailma Hõrgutav hõrgutisi, aromaatne soe koogid ja õrn koogid. See sait annab raamatukogu retsepte. Tänu üksikasjalikke juhiseid, igaüks võib süüa ükskõik sööki: hommikueine, lõunaeine ja õhtueine. Kaal originaal nõuanded aitavad teha ebatavaline puhkus menüü ja üllatus külalistele. Nii et kui toiduvalmistamiseks - oma kutsumine, siis läks õige aadress.\nTäna räägime mahlane magustoit, kelle nimi Smetannikov. Paljud kaasaegsed koduperenaised eelistavad seda nõusid. Tema populaarsus on saanud tänu väga lihtne ettevalmistamise protseduur ja suhteliselt odav hind toote. Küpsetada maitsvat kooki kodus, peate standardsete toodete ja üksikasjaliku retsept. Ära unusta ka umbes positiivne suhtumine ja natuke kannatust.\nKas soovite õppida cooking Smetannikov? Kooki küpsetatakse kaua, sõtkutud tainas on väga lihtne, nii et miks mitte tuua soov reaalsuseks. Eriti, omatehtud magustoidud võidab alati ostetud pärast ostavad toote, omanik alati valib värske ja kvaliteeti. Sa ei saa öelda tänapäeva tootjad, et räpakalt koostisosi, asendades hea odavam. Ära unusta igasuguseid lisandeid - värvid, emulgaatorid, sünteetilised stabilisaatorid - on negatiivne mõju inimese keha. Seega, kui soovite magus, kutsume küpsetada omatehtud "Smetannikov" ise.\nPoolteist tassi jahu\n250 milliliitrit rasvhappe kreemi\n1/3 söögituba söögisoodat (Cake saab teha küpsetuspulber)\nHapukoort - 350 ml\nMitte ainult Smetannikov, kuid koogid ja muud eksperdid soovitavad tegemise sõelutud jahu. Sellise lihtsa protseduuri sõelumine, saadus õhuga küllastunud, kusjuures toote lamades hästi saadakse suurepärane ja ilus. Nii ei ole laisk, võta kätte ekraani ja jätkake. Kui olete lõpetanud, hõõruda suhkur munad, seejärel sisestage vanilliin, sooda, lupja ja järk-järgult lisada hapukoor, levib see väikeste portsjonitena. See ei ole enam tööd sebima. Niipea kui sa näed, et mass oli sujuv, sain ühe pisut kollakas varjund, peene joana vala jahu ja mudima elastne, mõõdukalt taigna.\nDelicious kodu Smetannikov peaaegu valmis, jääb ainult küpsetada toodet ja teha koor. Et alustada, raviks siseküljed moodustavad tükk võid ja õrnalt valada taigen see. Siluda peal silikoonist tera ja saata roog eelkuumutatud ahjus. Toit Temperatuur - 180 kraadi. Kui tunned iseloomulik aroom ja näha, et kook on tõusnud ja pruunistunud (see juhtub pärast umbes 25-30 minutit), kontrollige Smetannikov. Selleks, õrnalt purustada seda mängu ja puudutas puu. Kui see jääb kuiv, ahju on rohkem toodet ei ole vajalik. Eemalda see ahjust ja seada jahtuda.\nTeha maitsvat kreemi, ei pea olema guru toiduvalmistamiseks - lihtsalt ühendada hapukoor suhkruga ja segage koostisosad - nagu näete, retsept on väga lihtne. See on parim klopsima mass blenderis või mikseriga. Puudumise tõttu köögitehnika, kasutada tavalist sebima: töötada intensiivselt neile alt üles mitte vähem kui kümme minutit, kuni suhkur on täielikult lahustunud. Seejärel lõika kook kaheks. Alumine kiht määret rikkalik kreem, kaas ja ravida teise toote ülejäänud magus kaste peal ja külgedel. Mõned Smetannikov valmistatud pähklite, kuivatatud aprikoosid, rosinad. Delicious kook on saadud, lisades värskeid puuvilju.\nSmetannikov lugematu retseptid: pähklite, puuviljad, marjad, munad või ilma nendeta. Iga kokk on oma "highlight": üks lisatakse kook küpsetuspulber, teised mitte. Keegi paneb vaniljesuhkur ja mõned usuvad, et kõige maitsvaid magustoite saadakse taignale paar grammi riivitud sidrunikoort. Kui soovite ahju, proovige maja mahlane isuäratav roog. Loe juhiseid ja osta toitu ja kõike muud on lihtne. Ettevalmistamise protseduur sööki võimalik isegi algajatele, ainult kapten toiduvalmistamise kunsti.\nMunad (kodu) - kolm tükki\nLeivapuru ja väike tükk võid (õnnega vorm)\nSuhkrut tassi (umbes 220 grammi)\nKlaasi omatehtud hapukoort\n320 grammi sõelutud jahu\nVäikese lusika äädikat, kustutamata sooda\n200 grammi kuivatatud aprikoosid\n1/2 untsi või pakenditel\nKaks supilusikatäit brandy\nMe otsustasime, et küpsetada kooki kodus? Pakume väga lihtne ja väga maitsev retsept. Olgem süüa koos Smetannikov, mis meeldib mitte ainult lastele, vaid ka täiskasvanud pereliikmed. Enne kui teha taigna, sõeluma jahu. Kuivatatud puuviljad on hästi loputada ja täita keeva veega, nii et nad on veidi pehmenenud. Nüüd Klopi munad koos granuleeritud suhkrut kuni jäik piigid, lisada hapukoor siin, millega oma kahe lusika ja pidevalt segades. Kui koostisosade homogeense massi, suhkur ja sulatatud järk-järgult lisada jahu.\nMõned koduperenaised kokk mahlane Smetannikov küpsetuspulber, me kasutada ka sooda: kustutada seda äädika või värskelt pressitud sidrunimahla ja ühendada eespool nimetatud toodete. Kuivatatud puuviljad kuivendussüsteem, kuivatage neid hästi paberrätikud ja lõigatud ei ole väga suur kuubikuteks. Nüüd lisada aprikoosid taignale ja siin sisestada ka puu koor, pre-riivitud see peenele riiv. Sega koostisained ja kalla mass viiakse määritud ja puistatakse riivsaia küpsetusnõude. Kui te ei soovi käsitleda sisemise vormi, kata see pärgament või spetsiaalse paberi küpsetamiseks.\nSaada toodet eelsoojendatud 200 kraadi ahjus 30 minutit ja teadmiseks. Vahepeal pead sa valmistama koor, mistõttu on üsna lihtne, kohtunik ise. Beat võid mikseriga kuni selgub taigen, siis siin on järk-järgult valage piim, jätkavad tegutsemist seade. Lõpus lisada brändit ja sebima mõnda aega.\nEemalda kook, ja kui see jahtub natuke, jagage see noaga kaks ringid sama suurusega. Alam "põrand" toote leotada koor pärast kaane peal teine ja lihtsalt ravida jääb õrn kaste. Soovi korral kaunistage värske või konserveeritud puuviljad - virsikud, maasikad, ananass. Valmistamine lihtne Smetannikov edukalt õppinud. Nüüd saad teha tee ja helistada lähedal tabelis. Head isu!\nKodus, sa ei tea, mida teha? Kas soovite, et rahuldada pere maitsev ja magus kohtleb? Siis olgem valmistada cmetannik. Küsi, miks me pakkuda seda eelkõige kook. Lihtsalt, sest piimatoode tainas muutub uskumatult mahlane ja täiesti tõuseb. Kakaopulber annab nõu kena šokolaadi maitse. Kui te plaanite olla külalised tassi, ehtida tuhksuhkruga, vahukoor, või maapähklid.\nVeidi rohkem kui klaas suhkrut\nKaks poodi mune\nHapukoort - 400 ml\n150 grammi purustatud pähklid (võid asendada need pähklid, mandlid või muu toode)\nViie grammi hüdraatunud sooda\n600 grammi valget jahu\n15 grammi kakaod\nEsimese puhastage mutrid kest, ja saata neid kuumal pannil. Fry üle keskmise soojuse toodet neli kuni viis minutit, siis murrab puhta lapiga ja peksid taignarull purustada. Mine järgmine samm: kaussi Klopi munad ja puista neile suhkur. Põhjalikult puder lisandid kahvliga kuni täieliku lahustumiseni. See sisestada ka hapukoor ja segatakse hästi. Lisa sõelutud jahu segada söögisooda äädikaga vedelikku. Selle tulemusena järjepidevuse tainas peaks olema nagu mitte liiga paks koor.\nJagage mass kaheks võrdseks osaks, levitada seda kausse. Ühe portsjonina lisada kakaopulber ja sega lusikaga lahustuma. Vormis, kui see on valmistatud silikoonist, siis määrige sees ei ole vaja. Cake ja see on hea liikuda eemale servad, kuid kui teil on metallist riistad, raviks võiga ja puista riivsai, tänu millele alt saadud produkt krõbeda kooriku. Vala kujul valge mass, puista seda purustatud pähkleid. Top lisada tume tainas ja saata roog ahjus eelsoojendatud 200 kraadi. Umbes pool tundi hiljem roog on keedetud.\nSmetannikov kook loodi selleks, et anda rõõm toidust. Sa näed seda praktikas kui vähemalt üks kord küpsetada maitsvat maiuspala. Ei ole vaja olla geenius, et kapten valmistamisel magustoidud, eriti nüüd teie kätes on üksikasjalikke juhiseid kujul retseptid. Olgu esimese kulinaarse kogemuse oleks parim!\nKuidas lillkapsast Koreas süüa\nJa piknik on hea piknikule ja buffet lauale\nTeksad kohe oma kätega: see on lihtne!\nKuidas pesta rulood? Kogenud koduperentee nõuanne


Londoni teatri „Rahvas” tõi kobarkinno teatrieepika - Eesti Päevaleht\nLondoni teatri „Rahvas” tõi kobarkinno teatrieepika\nCoca-Cola Plaza näitas laupäeval otseülekannet Londoni rahvusteatri noorteloost „Rahvas”. Novembris esietendunud lavaloo autor on küll Terry Pratchett, aga seekord polnud tegu lameda elevantide seljas seisva maailma ega aeglase valgusega. Toimus hoopis kultuuride kokkupõrge 19. sajandi paralleelmaakera troopikasaartel.\nDaphne on 13-aastane inglanna, kes laevareisil oma kubernerist isa juurde tsunami kätte jääb ja saarele uhutakse. Seal kohtab ta alasti Maud, kelle hõim samuti hiidlaine ohvriks langes. Noored ei mõista üksteise keelt ja käituvad eri põhimõtete järgi.\nVaatemäng nagu filmis\nKahe maailma ühte põimimine muutub vältimatuks, kui saarele saabub veel tsunamipõgenikke, kellest saab Mau ja Daphne jõupingutuste tulemusel uus rahvas. Temaatika on selles noorteetenduses mitmekihiline ja lavalt läbi käivate mõttelaadide galerii kirju ning lapspubliku intelligentsust siin ei alahinnata.\nPratchetti loo on dramatiseerinud Mark Ravenhill, kelle looming peaks kohalikule teatripublikule tuttav olema. Igatahes on ta loost välja praakinud suurema osa pratchettilikku mahlast dialoogi. Õnneks on siiski alles hea ajastusega ropusuine papagoi Milton, kes mitmes kohas süžee jooksule õlisüstina mõjub.\nKui lavastuse tekst on tavaline lugu, siis produktsioon on suurejooneline. Laval on nukke, ekraane, tantsu ja laulu, aga ka tehnoloogiat, lisaks musta rõivastatud lavatöölisi, tänu kellele sai kätte peaaegu filmilikud plaanimuutused.\nL: Melly Still\nO: Gary Carr, Emily Taaffe, Jt\nCoca-Cola Plazas 30. jaanuaril


Demokraatia 2.0. Islandi õppetunnid - Eesti Ekspress\nDemokraatia 2.0. Islandi õppetunnid\nNeli aastat tagasi jõudis Islandi ühiskond sarnase keemispunktini nagu Eesti praegu. Selle tulemusena kirjutas rahvas uue põhiseaduse.\nTeevad ajalugu: 930. aastal asutasid islandlased Althingi, nüüd kukutasid nad meeleavaldustega valitsuse ja üritavad viia demokraatia uuele tasemele. Wikimedia\nSügisel 2008 tabas Islandit finantskrahh. Aastaid maailma kõrgeima elatustasemega riikide seas olnud Island seisis silmitsi pankrotiga. Süüdlasena nägid paljud riigi äri- ja poliitilist eliiti. Pankade juhid olid süüdimatult välja laenanud summa, mis võrdus riigi kümnekordse SKTga. Riigi juhid lasid sel toimuda ega võtnud midagi ette. Vastutust ei tahtnud aga keegi võtta.\nFinantskriis eskaleerus usalduse ja demokraatia kriisiks – ei saa ju olla nii, et laev hakkab põhja minema, aga kapten ja tüürimehed olid puu otsas. Eliidi ülbus, tahtmatus vastutada ja aru anda tõi rahva tänavatele. Nn pottide ja pannide revolutsioon algas loomeinimeste eestvedamisel 11. oktoobril 2008. Aga kui Eestis oli üks meeleavalduste laine, siis Reykjavíkis koguneti paarkümmend korda parlamendi ehk Althingi ette meelt avaldama: peeti kõnesid ja kolistati potte-panne. Vahel läks rüsinaks ja inimesi arreteeriti.\nJärjepidevus viis sihile: 26. jaanuaril 2009 astus valitsus tagasi. Võimule sai vasakpoolne koalitsioon.\nRahvakogu lõi aluse muutusteks\nIslandil oli algusest peale selge, et lihtsalt võimuvahetusest ei piisa. Vaja on põhimõttelisi muudatusi riigi valitsemises: rohkem läbipaistvust, kaasamist ja aruandekohustust. Leiti, et selleks on vaja muuta Taanist üle võetud ajast ja arust põhiseadust.\nKui meil kutsus president pärast hartat ja meeleavaldusi kokku koosoleku, kus pandi paika plaan edaspidiseks, siis Islandil toimus midagi meie “Teeme ära” mõttetalgutega võrreldavat, kuid “Ühtse Eesti suurkogu” mastaabis. 2009. aasta lõpus tuli kokku Þjóðfundur ehk Rahvakogu.\nLigi 1200 inimest valiti sinna juhuslikkuse alusel rahvastikuregistrist, võttes arvesse, et vanust oleks üle 18 ja kõik vanusegrupid oleks võrdselt esindatud. Lisandus veel ligi 300 vabakondade jt ühenduste esindajat. Inimesed pandi istuma 160 ümmarguse laua taha ja päev otsa kestnud arutelude tulemusena tuli iga laudkond välja ideede ja põhimõtetega, mis nende arvates peaks uues põhiseaduses kajastatud olema.\nRahvakogu tulemus oli erakordne: 30 000 mõtet, mis võtsid enda alla 700 lehekülge – kaemus islandlaste hinge. Sellega loodi alus uue põhiseaduse tegemiseks n-ö rohujuuretasandilt. Tegu oli tõenäoliselt maailmas esmakordse juhtumiga, kus rahva statistilist läbilõiget mitte ei küsitletud, vaid inimesed toodi kokku ja pandi mõtlema. Enamik kulusid kaeti annetustest, korraldustöö tegid vabatahtlikud.\nUue põhiseaduse loomine\nSeejärel toimusid Põhiseadusliku Assamblee valimised, et 522 kandidaadi seast, kelle hulgas oli nii rekkajuhte kui professoreid, välja sõeluda 25 inimest, kes Rahvakogu ettepanekute põhjal kirjutaksid uue konstitutsiooni projekti. Kohe tekkis tagasilöök: võimult tõrjutud parempoolsed vaidlustasid valimised Ülemkohtus ja need tunnistati mõningate formaalsuste rikkumise tõttu kehtetuks. Probleem lahendati nii, et Althingi määras 25 enim hääli saanud kandidaati Põhiseaduslikku Nõukokku, millele tehti ülesandeks valmistada nelja kuuga Rahvakogu ettepanekute põhjal ette uue konstitutsiooni kavand.\nEksvälisministri Jón Baldvin Hannibalssoni sõnul on oluline, et kogu protsess oli läbipaistev ja kaasav. “Nõukogu istungid olid avalikud. Igaüks sai internetis omapoolseid ettepanekuid teha ja teisi kommenteerida,” märgib Hannibalsson. Kokku laekus 3600 kommentaari ja 370 ettepanekut.\nSamal ajal avaldas Althingi erikomisjon 2000-leheküljelise finantskriisi raporti, milles paljastus eliidi korruptsioonikalduvus. Saareelanikke jahmatas mustvalgel tõdemus, et nende ühiskonna alustalad on pehkinud ja vajavad reformismist.\nMullu suvel sai 114 artiklist koosnev põhiseaduskava valmis. “Meil õnnestus lõpuni välja tugineda oma otsustes pigem konsensusele kui häälteenamusele,” ütleb Põhiseadusliku Nõukogu liige Silja Bára Ómarsdóttir. Praegu on eelnõu Althingis läbinud esimese lugemise kolmest.\nKava on põhjustanud ühiskonnas ja parlamendis elavaid debatte. Alles kuu aega tagasi korraldati referendum, millel 2/3 osalenuist toetasid uut põhiseadust.\n“Rahvas on oma sõna öelnud. Parlamendil oleks keeruline minna rahva tahte vastu, kuid kunagi ei tea,” arvab majandusteadlane Þorvaldur Gylfason, kes võrdleb Islandit USAga 1787. aastal, kus kirjutati samuti nelja kuuga murranguline põhiseadus.\nKonstitutsiooni muudatused peab kinnitama kaks parlamendi koosseisu. Praegusel Althingil on aega seda teha kuni järgmise aasta aprillini, kui toimuvad valimised.\nKas sellest kõigest kasu oli?\nKuigi paljud islandlased on uue põhiseaduse suhtes rõõmsalt elevil, ei jaga seda kõik. Maapiirkonnas elav rallisõitja Þorsteinn McKinstry ütleb: “Meil, Land Roveri omanikel, on moto: ära paranda seda, mis pole katki. Aga tuunida saab seda küll.”\nTeadlase Ágústa Lyons Flosadóttiri arvates võib uue põhiseaduse kava, täiesti uut dokumenti, pidada juba iseenesest suureks kordaminekuks, kuid ta on skeptiline, kas kõik muudatused on vajalikud.\nKonservatiivist ekspeaministri Geir Haarde hinnangul on Nõukogu esitatud põhiseaduse eelnõu mitmes mõttes vigane ega saa olla ilma parandusteta aluseks uuele põhiseadusele.\nHannibalssoni sõnul on teatud huvigrupid uue põhiseaduse vastu kolmel põhjusel. “Laevaomanikud võitlevad viimse meheni loodusvarade rahva omandiks kuulutamise vastu (kala). Poliitilisele eliidile ei meeldi nende võimu nõrgestamine. Juristide lobirühma vihastab mõte, et neile ei kuulu uue konstitutsiooni autoriõigused,” selgitab ta.\nÓmarsdóttir arvab, et isegi kui uut põhiseadust vastu ei võeta, oli protsess demokraatia arengu huvides väärt läbi tegemist. “Sellest võiks ka Eestile kasu olla,” usub ta.Islandi uues põhiseaduses rõhutatakse:■Võrdsuse printsiipi: kõigil on õigus elada väärikalt\n■Suuremat läbipaistvust, võimude aruandluskohust rahvale, infovabadust\n■Loodusvarad peavad kuuluma rahvale\n■10% valijatest võib nõuda seaduse vaagimist referendumil, 2% võib esitada Althingile uue eelnõu\n■President võib olla ametis kuni 3 ametiaega, ministrid kuni 8 aastat\n■Kompetentsus- ja objektiivsusnõue avalike ametipostide täitmisel\n■Kui kohalik omavalitsus saab mõnda ülesannet paremini täita, siis tuleb see sinna delegeerida\n■Islandi suveräänsust vähendav rahvusvaheline lepe tuleb panna rahvahääletusele


DUŠISEGISTI HARMA SYLVIA 6027 KROOM - Vannituba ja saun - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Modernne kroomitud pinnaviimistlusega dušisegisti.\nKlassikaline dušisegisti Harma sarjast Sylvia, mille ainulaadsed ümarad vormid teevad sellest vannitoa aksessuaaride pärli.\nKroomitud pinnaviimistlusega segistil on 40 mm keraamiline segistisisu. Komplektis ühendused: ekstsentrikud 1/2" x 3/4" (2 tk), peitekatted (2 tk).\nTootja tootekood S186027C\nToote sügavus, cm 12.8\nhttps://www.bauhof.ee/et/vannituba-ja-saun/dusisegisti-harma-sylvia-6027-kroom-432568 4256043 DUŠISEGISTI HARMA SYLVIA 6027 KROOM https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/4/3/432568_D1.jpg 38.59 38.59 EUR InStock /Kõik tooted/Vannituba ja saun /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Segistid /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Segistid/Dušisegistid /Uusaastalubadused /Uusaastalubadused/Segistid /Suur Spaa-Möll /Suur Spaa-Möll/Segistid • Sylvia sari - ainulaadsed ümarad vormid. Vannitoa aksessuaaride pärl! • Modernne kroomitud pinnaviimistlusega dušisegisti. • 40 mm keraamiline segistisisu Klassikaline dušisegisti Harma sarjast Sylvia, mille ainulaadsed ümarad vormid teevad sellest vannitoa aksessuaaride pärli. Kroomitud pinnaviimistlusega segistil on 40 mm keraamiline segistisisu. Komplektis ühendused: ekstsentrikud 1/2" x 3/4" (2 tk), peitekatted (2 tk). add-to-cart 1 tk 11% 38,59 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/4/3/432568_Q1.jpg\nDUŠISEGISTI HARMA SYLVIA 6027 KROOM on lisatud ostukorvi


Noorte liit õhutab noori aktiivselt tööd otsima - Arhiiv - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n19. august 2009, 0:00\nNoorte liit õhutab noori aktiivselt tööd otsima\nNoorte liidu esimees Marian Vares (esiplaanil) usub, et kõigil noortel on väikesed anded ja oskused, mida tuleks arendada, et leida sobiv töökoht.\nPärnumaa noorte liit võttis osa eelmisel nädalal Tallinnas toimunud seitsmendast rahvusvahelisest noortepäevast “Aktivist töötuks ei jää!”, mille eesmärk oli juhtida tähelepanu kõrgele tööpuudusele noorte seas.\n”Kogu Euroopa Liidus on tööpuudus suurim just noorte hulgas, mis kasvatab ebakindlust tuleviku suhtes,“ rääkis Eesti noorte liidu avalike suhete spetsialist Meelika Jürisaar. „Rasketel aegadel peavad kõik midagi ohverdama, kuid Eesti noorte liidule on oluline, et noorte konkurentsivõime säiliks ja nende areng ei pidurduks.“\nJürisaar lisas, et noortepäeva idee on püüda läheneda probleemile positiivselt, pakkudes tegevusi ja tutvustades organisatsioone, mis on huvitavad ja arendavad. „Aktiivne inimene, kes on julge ja ettevõtlik, saab alati hakkama,“ ütles ta. „Noorteühendustesse kuuluvad noored saavad väga hästi aru, et aktiivne vabatahtlik töö mõnes organisatsioonis avab tulevikus uksi.“\nNoortepäeval tegutsesid säästlikku eluviisi tutvustavad töötoad ja toimusid võistlused. Kohal oli 20 noorteühendust kõikjalt Eestist, jagades infot kodanikuaktiivsuse kohta.\nPärnumaad esindas noortepäeval Pärnumaa noorte liit, mis võttis osa noortekogude vahelistest võistlustest teemal „Aktivist töötuks ei jää“. Meeskonnas oli seitse liiget ja igaüks neist sai endale võistlusameti. Oma oskusi tuli näidata näiteks müügitöös, kus grillivarras tuli suuta millegi väärtuslikuma vastu vahetada.\nAmeteid seletati kirjeldustega, nagu „inimene, kes räägib musta valgeks“ ja „inimene, kes ei karda õli ega tööd“.\n„Õli ja tööd mittekartev inimene pidi võimalikult kiiresti mutrid suure poldi otsast ära kerima ja siis seibe maas olevasse rõngasse viskama,“ kirjeldas Pärnumaa noorte liidu esimees Marian Vares. „Seal oli veel inimene, kes pigem istub, kui rassib. Tema pidi istumise asendis, aga ilma toolita vastu seina istuma. Ning inimene, kes igal hommikul ärkab mõttega, et on valmis muutusteks.“\nKokkuvõttes jäid pärnakad jagama teist-kolmandat kohta, aga ürituselt saadud kogemused osutusid väärtuslikumakski kui koht esikolmikus.\n„See võistlus õpetas eelkõige seda, et tegelikult oma meil kõigil mingisugused anded või eeldused mõneks tööks,“ rääkis Vares. „Kõik ei saagi olla doktorikraadiga professorid, sest kui ikka tööd pole, on oluline midagigi teha, selle asemel et hakata otsima juhikohta. Väikestest asjadest saab kõike alustada.“\nVares lisas, et noored peaksid tööotsimisel ise aktiivsed olema ja oma oskusi arendama. „Kodus istumine ja unistuste tööpakkumise ootamine ei ole lahendus, pigem hakata kohe tegutsema ja siis tasapisi areneda,“ soovitas ta. „Alustada tulekski sellest, et välja mõelda, mida teha tahad, ja siis hakata igal pool ringi vaatama. Kes ikka tõesti tahab midagi teha ja on valmis tegema ka, mitte ei taha ainult palka saada, saab tööd. Kõik sõltub väga palju inimesest endast.“\nParim valik on õppimine\nKuigi enamik noortest tahaks tööl käia, et oma raha teenida, arvab Vares, et kõige targem on õppida. „Õppimisega kogub noor endale ise kapitali,“ ütles ta. „Kui jõuab, võiks käia mõnel hooajatööl või teha väiksemaid asju, et taskuraha teenida ja sellega majandama õppida.“\nAktiivsetel noortel soovitab neiu liituda noorteorganisatsioonidega, mis pakuvad kogemusi ja avardavad silmaringi. „Organisatsioonidega ühinedes sa õpid nende tööst ja tegemistest nii palju ja omandad sellised kogemused, mida üksi tegutsedes ei saa,“ kinnitas Vares. „Samal ajal saad väga palju häid tuttavaid ja võimalusi tulevikuks.“\nPärnumaa noorte liit on organisatsioon, mis hõlmab nii Pärnu linna kui maakonna aktiivseid noori. Liidu eesmärk on esindada noori ja noorteorganisatsioone, võimaldada noortel osaleda otsustusprotsessides ja pakkuda neile mitmekesiseid vaba aja sisustamise võimalusi.\nOrganisatsiooni kuulub 20 inimest vanuses 14-26 aastat.