Pärlikee on päris … hetero - Feministeerium\nMe kohtusime Tallinnas ja nüüd oleme pea viis aastat abielus olnud. Timothy ja minu suhe on keerukas navigeerimine mõtetes ja ruumis, tegemistes ja tõlgendustes, suhetes ümbritsevasse keskkonda ja iseendasse. Timothy on ehtekunstnik ja minu töö keskmes on sooküsimused. Vahel arutame oma tööd igapäevase suhtluse, aga ka laiemate ühiskondlike võimusuhete taustal päris pikalt. Ühel pühapäeval arutasime Timothy loomingule vaadates, kuidas käsitletakse mehelikkuseid ehtekunstis.\nChristian Veske-McMahon: Nüüdisaegsetes läänelikes käsitlustes peetakse ehteid ja ehtimist tavaliselt pigem naiselikuks. Ajaloos aga on ehted olnud just meeste võimu näitamise vahend. Kuidas sa seda vastuolu seletad?\nTimothy Veske-McMahon: Nii nagu sa seda meeste ehtimistava võimusuhete kehtestamise vahendina kirjeldad, on ehted kogu teadaoleva ajaloo vältel olnud seotud raha või muude käibevahenditega. Nimelt on ehtekunstil mitmekesine tehnikaajalugu, kuhu kuuluvad nikerdajad, helmevalmistajad, rahavermijad ja mündimeistrid, kelle töö on lähedalt seotud rikkuse, võimu ja staatusega. Ja sõltumata sellest, kas ehe on või ei ole kinnitatud kehale, peidetud põrandalaudade alla või riietele, nagu nõelapiste, mis hoiab riietuseset koos või on riietusse pistetud — igal juhul on ehted alati mänginud olulist rolli ühiskondliku staatuse põlistamisel, oma rikkuse eksponeerimise kaudu. Näiteks kasvõi kroonijuveelid, teenetemärgid, kraed, medaljonid, vennaskonnad ja seltsid, kellel on alati oma sümboolikaga ehted, kas siis rinnamärgid või medalid, mündid, märgid, — kõik need asjad, kehal kantavad väärtesemed, märgivad meestevahelisi hierarhiaid.\nMoodsal ajal pole meeste kehal kantavad ehted enam kuigi levinud ja meeste keha ehtimine on üpris piiratud. Meil on mansetinööbid, lipsunõelad, rinnamärgid, ja sõltuvalt põlvkonnast või päritolust, kannavad mõned mehed ka kõrvarõngaid, mõni kannab sõrmust või lausa väikese sõrme sõrmused. USA ehteid kandvate meeste või nende meeste puhul, kes on viimase saja aasta jooksul selle poolest silma paistnud, märgivad ehted nende kuuluvust mõnda religiooni, seltsi, ametisse, kultuurilisse identiteeti, või kriminaalset tausta. Seega ei pruugi ehted märkida ainult rikkust, vaid ka teisi staatuseid traditsiooniliselt homosotsiaalsetes võimusuhetes.\nMaskuliinsuseuuringute üks populaarsemaid termineid “hegemooniline maskuliinsus” viitab domineerivale maskuliinsusele, mille saavutamine on eesmärk iseeneses. Selle mõiste üks alusepanijaid Raewyn Connell jõudis selleni, kui hakkas märkama korporatiivse maskuliinsuse või ärimehelikkuse valdavust. Selline ärimaailma maskuliinsus jätab väga vähe ruumi ehtimiseks ja isikupäraseks väljenduseks, sest ollakse kinni reeglites, kus ehted ja ehtimine on lubatud ainult võimusuhete piires. Samas mõned subkultuurid põhinevad võimalusel, et võid end ehetega visuaalselt positsioneerida, kutsuda esile viisi, kuidas inimesed sind vaatavad või sinuga räägivad.\nJätkates veel USA võimusuhetega, mida ehtimine subkultuurides tähendab?\nTM: Eks see sõltub. Kindlasti kannavad mehed lääne subkultuurides ehteid, millega tihtipeale märgitakse popkultuurilist kuuluvust, mis põhineb muusikamaitsel, riietumisstiilil jne. Või näiteks identiteedi kujunemise perioodil on eriti oluline väljendada, mida tahetakse ja kuidas end teistest gruppidest ja vanematest põlvkondadest eristada. Vaadates näiteks hip-hopi- või pungikultuuri, kus piercing’ute asukohad ja tätoveeringud mehe kehal on kui tähendust kandvad ehted ja vastupanukultuurilised õõnestusvahendid. Läänemaailma enamus peab meeste rõngastamist ja ehtimist siiski pigem tabuteemaks. Nii et kui ärimees läheb rinnamärgi, mansetinööpide, lipsunõela ja abielusõrmuse tavakohaste kandmisviiside piirest välja ja tuleb tööle silmapaistva kaelakeega või kõrvarõngastega, mitte niisama neediga või teemandist kraenööbiga, aga rippuvate kõrvarõngastega ja pärlkaelakeega, siis saab ehete kandmisest vastupanuakt. Samas moe- ja loovtööstuses, kus hinnatakse idiosünkraatilisi žeste, millega näidatakse, et erined normatiivsetest mõttemallidest, millega sa ei sobitu ja sa oled tabude purustaja, ei pandaks pärlkaelakeega ärimehe juures midagi imelikku tähele.\nKas sel hetkel muutuvad ehted queer’iks?\nVõib olla tõesti! Ma ütleks, et objekt ise ei ole queer, aga see sõltub ühiskondlikust ökosüsteemist — ja see huvitabki mind loominguliselt kõige rohkem! — kust jookseb piir, kus näeme ehteid sotsioloogiliste nähtustena ja kus me vaatame ehteid, eriti kaasaegset ehtekunsti kui ökoloogilise nähtust. Minu arvates on huvitav märgata, et pärlkaelakee on päris hetero. Kui ärimees kannab pärlkaelakeed juhatuse koosolekul, siis ta ei queer’i seda kaelakeed kuidagi, st ta ei muuda oluliselt selle pärlkaelakee heteronormatiivset konnotatsiooni ega mõtestamise viisi.\nAga ehitud inimene on siis queer’itud?\nJah, mehe keha ja isiku identiteet on selle kaelakee kandmise läbi queer’itud, eriti sellises selgelt reglementeeritud kommetega keskkonnas nagu ärivaldkond. Mida ehted ühiskonnateaduslikust ja ökoloogilisest perspektiivist vaadates pakuvad või lihtsalt, mida toovad ehted inimeste, objektide ja keskkonna vahele? Selle küsimuse taustal tulebki välja, et see, mis on ehtimine ja mis muudab ehte queer’iks, sõltub keskkonnast.\nSee, mida peetakse traditsiooniliseks ehtekunstiks, vääriskividest ja -metallidest ehted, on sisuliselt kaasaegsest ehtekunstist väga erinev. Kaasaegne ehtekunst on üks väga väike nišš kunsti, disaini ja tarbekunsti vahel. See on pigem akadeemiline töö, kuigi on galeriid, kogujad ja inimesed, kes neid armastavad ja kannavad. Ja üldiselt on kogujad kunstnikele mingil viisil lähedal seisvad isikud. Nii et kaasaegne ehtekunst on niikuinii argipäeva kontekstis nii pretensioonikas, et muutub oma ekstravagantsuses queer’iks. Võrreldes tavaliste ehetega on kaasaegse ehtekunsti objektid normatiive nihestavad ja queer’ivad, et mitte öelda perversioonid tavalisest. Queer ei tähenda siinkohal tingimata orientatsiooni, vaid kummalist vormi, liikumist, struktuuri, mahtu, paigutust, kogemust jms.\nMichael Kimmel on meeste keskel valitsevat maskuliinsuse pinget sõnastades viidanud maskuliinsuse, meeste sotsialiseerumise ja homofoobia vahelistele keerukatele suhetele. Ta ütleb, et tänapäeva USAs tähendab meestele meheks olemine “mitte naiseks olemist”. Minu arvates viitab see meeste internaliseeritud misogüüniale. Peavoolu geikultuur on tihti võtnud omaks väga heteronormatiivsed arusaamad soost. Heteroseksuaalne mehe keha on unistuste ideaal, mille kõrval naiselikkust tajutakse ebaihaldusväärsena. Kas geikogukond on kaotanud oma võime tõusta elus normatiivsusest kõrgemale? Kas ehted on nüüdisajal kaotanud oma potentsiaali geikultuuri edendada?\nMind ajab see meestevahelistele pingetele mõtlemine natuke naerma. Ma pole kindel, et see on ainult USA-le omane asi, aga kui ma olin noorem, siis polnud meestel kõrvarõngad üldse tavalised, või kui olid, siis subkultuurist sõltuvalt, oli vahel ühes kõrvas auk ja siis oli väga oluline, et kummas. Nii et see pingespektrum ei ole vaid teooria, vaid tõesti eksisteerib ka ehtimise reeglites.\nMa mäletan, et lugesin 15-aastasena, kuidas kõrvarõngastega saab teiste geimeestega kommunikeerida. Kas see oli üksteise ära tundmise vahend?\nJah, aga selliselt märgistamisel olid ka aspektid, mis ei puutunud ehtimisse. Minu arvates lõi selle müüdi normatiivse kultuuri paranoia, mis ei lase inimestel spektrumi peale juhuslikult sättuda, vaid vajab pidevat fikseerivat sildistamist ja identifitseerimist.\nMe oleme nüüd päris pikalt rääkinud kantavatest ehetest. Aga tegelikult oled sa tuntud just kaasaegse ehtekunstnikuna ja selle mõtestajana. Sa oled mulle mitut põnevat kaasaegset ehtekunstnikku soovitanud, kelle looming käsitleb maskuliinsusega seonduvaid pingeid, nagu näiteks Andrew Kuebeck või Keith Lewis, kes murravad tabusid varjamatu fallotsentrismiga. Minu silmis käsitled sina oma teostes maskuliinsust veel teistmoodi. Maskuliinsete väljendusviiside mõistmiseks tuleb näha nende kompleksseid kihistusi. Mis sa arvad, miks jätavad kaasaegsed ehtekunstnikud mehelikkust käsitledes tõlgendustele nii vähe ruumi?\nHea küsimus! Mehelikkust võib käsitleda obstsöönsena, tabuteemana, madalalaubalisena või sardoonilise kättemaksuna, aga seegi looks kategooriad, kuidas mehe keha nendes keskkondades kujutatakse. Selles mõttes, et tegelikult pole mehe kehas midagi jubedat, aga ühiskond on selle lihtsalt ära peitnud. Mõne kunstniku looming, nt nende, keda mainisid, on otseses dialoogis temaatilise kultuuriga. Alasti mehe keha on lisaks tabule, liigsele haavatavusele meeste mehelikkuse kuvandis, veel ka hirmutav objekt – paljas mees kui vägivalla subjekt. Ma arvan, see on teema, mida pole kuskil arutatud. Vägivalla all kannatav mehe keha on jällegi olnud päris populaarne vanas kunstis. Nende teoste teemaks on binaarsuste tajumisviisid heteroseksuaalse ja queer’i mehe kehade, riietatud ja alasti kehadega, pilguheitja ja vaadatu vahel. Nende teoste puhul võib rääkida õnnestumisest näiteks siis, kui see šokeerib või on silmapaistvalt vaatemänguline ja muudab tõrjutud perspektiivid nähtavaks ning paljastab midagi piisavalt, et vaatajal tekiks objektiga selgelt isiklik suhe.\nOma loomingus katsun ma selgepiiriliselt ettekujutatud identiteete vältida. Mu loominguliseks impulsiks on soov uurida identiteedi väljendumise mitmepalgelisust. Samas ei ole mulle tingimata oluline ühiskondlikke tavasid või kehale pandud ootuseid väljendada läbi ehtimise akti. Inimene tajub vaimselt ja kehaliselt, et see objekt võib potentsiaalselt olla kantav ehe ja mis tähendust ta sel juhul kannaks, aga ta ei pea tingimata seda selleks ise kandma. Igat sorti töödega suhestumine sõltub sellest, missugune keha seda tööd kannab, missugune identiteet seda ehet omab, ja kellega need kokku puutuvad. Näiteks Kuebecki teoseid võib kandmas kujutada ka täiesti tavalist naist, kui talle näiteks meeldib teoses peituv tunnetus või väärtushinnang või see tundub niisama ilus, eks. Samas võib ette kujutada queer’i meest seda juhatusekoosolekul kandmas või hoopis nädalvahetusel, kui ta pole ümbritsetud rangetest reeglitest ja korportatiivse kontori piirangutest. Me ei tea.\nSee viib meid vältimatult teemani – sugu kui kestev performatiivne esitus. Maskuliinsus kui etteastete esitus.\nKas ehtimist on üldse võimalik kirjeldada mitte-performatiivsena?\nSee on minu küsimus sulle.\nMa ei kujuta tegelikult ette ehtimist, mis poleks kuidagi demonstratiivne. Ehtimine eeldab teatavat ebapraktilisust, see pole nagu riietumine, et külmas ellu jääda või end päikse eest kaitsta.\nAga kui sa mõtled Tobias Almi loomingu ja tööriistavööd käsitleva artikli peale? Ta ütleb, et tööriistavöö on korraga nii kaunistus kui ka funktsionaalselt vajalik. Nii et ehtel ikkagi on lisaks kaunistamisele veel funktsioone.\nTööriistavöö on tõesti, nagu paljud teisedki asjad, n-ö funktsionaalsuse ja ilu piiriala. Väljaspool ehitustöökeskkonda kaotab see oma funktsionaalsuse ja muutub ta ikkagi ehteks — peaaegu drag’iks, kas sa ei leia? Või on see pigem heteroseksualiseeriv vahend? Almi asjad on minu silmis nagu trans-objektid, mitte soolisuse mõttes, vaid dekoratiivsuse ja funktsionaalsuse binaarsuse vahel liikuvad ja üleminekute piire kompavad.\nMinu kui ehtekunstniku jaoks on põnev mõelda erisustest stiili, moe, popkultuuri ja riietumistrendide, keha riietega ja ehetega ehtimise vahel ja siis veel ehetest kui aksessuaaridest, kus küsimuse all on see, kas ehitakse riideid või isiksust.\nSuur osa su loomingust käsitleb kodu ja igatsuse teemat, mis annab kaasaegse ehtekunsti kontekstis maskuliinsusele omakorda teistsuguse perspektiivi. Kust see tuleb?\nMa arvan, et mu teoste mõte liigub nüüdiskultuuri seatud ootuste ja tegelike identiteetide, ajaloo ja soovide vahel. See tekib siis, kui proovid kultuuriviidete vahel orienteeruda ja end neis paigutada, kui püüad korraga vastata välistele ja sisemistele ootustele.\nAga paljud asjad tulenevad minu ehtekunstniku ametipieteedist, mitte kandja ega omaniku perspektiivist. Ma näen end ehtekunstnikuna kellenagi, kes on dialoogis inimesega, kes seda ehet lõpuks kanda otsustab. See ehtimine on meie vahelises koostöös sündiv performatiivne, subversiivne, queer akt. Nii et see eksisteerib olukorras, mis on avatud võimalusele, et keegi saab seda kanda, keegi saab seda omada ja anda kellelegi teisele.\nKui nüüd võtta sinu ehtesarjad “Kantud” (Borne) ja “Kihav” (Teem), siis mulle tuleb kohe meelde see melu, mis tekkis ühel sinu näituse avamisel, kui inimesed aru said, et see leiba meenutav pross on tehtud su rinnakarvadest. Mis sa arvad, mis selle sagina tookord esile kutsus?\nSee tekkis, sest inimesed olid natukene üllatunud ja samas pidid otsustama, kas nad on päri mõttega, et need on päriselt kellegi keha karvad, täpsemalt rinnakarvad. Näiteks, kui pildi peal oleks olnud minu pealae karvad või habemekarvad, oleks reaktsioon olnud teistsugune. Käekarvadest isegi mõeldakse teistmoodi kui rinnakarvadest. Sest kuidas rinnakarvu tavaliselt kogetakse? Pigem intiimses olukorras. Nii et kui keegi on avalikus ruumis rinnakarvadega silmitsi, siis nad juba esitavad selle teose sisu omal viisil, oma pilguga, lähedale tulemisega, uudishimuga ja sellega, kuidas nad käituvad, kui kogemata satuvad intiimsesse kontakti kehaga, millega nad muidu kokku ei puutu. Peale selle, need polnud mingid suvalised rinnakarvad, vaid minu, identifitseeritava inimesed omad. Nii et selles esines ka teatavat enesepaljastust, vaataja vaimusilmas – isegi kui see on keegi kunstihuviline inimene – avanes pilt, kuidas ma olen särgita teises toas, võib-olla vannitoas või magamistoas või elutoas, aga kindlasti mitte galeriiruumis ega üldjuhul isegi mitte võõraga tänaval.\nSa ise ei kanna eriti ehteid?\nMa kannan kahte asja peaaegu iga päev.\nJa need on väga tagasihoidlikud!\nJa mõlemad on väga normatiivsetes kohtades! Vasaku käe sõrmuse sõrmes, nagu sa tead, on mu abielusõrmus ja parema käe sõrmuse sõrmes on tavaline pitsatsõrmus, mis on tegelikult pärit ühe teise ehtekunstniku kontseptuaalsest projektist, aga see sobib mulle väga hästi. Mu abielusõrmus isegi ei pruugi nii silmatorkamatu olla, sest see on natukene ebakonventsionaalne, aga pitsatsõrmus on täiesti tavaline. Samas, kui see oleks mu väikses sõrmes, võiks see viidata see poliitilisele kuuluvusele.\nAga miks sa kannad normatiivseid ehteid?\nNo tead, ma olen omaette mõelnud, kas mulle sobiks kõrvaaugud. Küsimus on peamiselt selles, kas sa oled esineja tüüp või mitte, sest ehted on väga performatiivsed ja mitte kõik ei taha pidevalt laval olla. Mõned meist on hoopis pühendunud rekvisiitide tegemisele ja tänavapildi lavastamisele. Teised mängivad oma unelmad välja akadeemilistes kirjutistest või kasvõi Vogue’is. Aga ma mõtlen, et ma ise ei ole eriline performance’i-kunstnik.\nButler arvaks siinkohal teisiti! Soo esitamine on järjepidev protsess.\nNoh, minu pealava on mu tööpink.\nTõlkinud Rebeka Põldsam\nChristian Veske on hariduselt sotsioloog.


Õppejõu üleskutse reklaamiandjatele | Õhtuleht\nMeie, käesolevale pöördumisele allakirjutanud, teatame kahetsusega, et meile jääb kättesaamatuks see info teie toodete ja teenuste kohta, mis ilmuvad sarja "Unistuste printsess" saadete eel, järel või selle reklaamipauside ajal. Põhjused sarja mittevaatamiseks on alljärgnevad:\n1. Meie arvates sarja konkursil osalenud ning eriti seal väljavalitud noored naised võivad saada külge märgi, mis kahjustaks nende edasist elu, mis kitsendaks valikuid tugeva, turvalise perekonna loomisel. Saates osalemise kaugemad mõjud võivad tunda anda ka nende oma laste suhtes: koolis pilkamine jms.\n2. Meie küll ei tahaks, et meie lapsed end niimoodi avalikult pakuksid ja me kardame, et sedamoodi käitudes kurvastavad nad – ka teie abil, lugupeetud reklaamiandjad – oma vanemaid.\n3. Meie arvates töötab see sari vastu poiste ja tüdrukute meesteks ja naisteks kasvamise neile traditsioonidele, mis siinkandis ikka au sees on olnud. Kõige rohkem näib kannatavat arusaamine väärikusest.\n4. Me ei tahaks seda sõna kasutada, kuid sarjal on juures mingi kupeldamise mekk ja meil on häbi Eesti vabariigi pärast.\nJa lõpuks küsimus teile, meestele, kes te reklaamirahasid oma firmades käsutate: kas te tahaksite rohkem, et teie omad tütred seal sarjas osaleksid või sooviksite olla rohkem Belgia "unelmate printsi" rollis.\nEnnenägematu protest: õppejõud võitleb "Unistuste printsessi" vastu!


Häiritud USA senaatorid nõuavad Pompeolt vastuseid - Maailm - Postimees.ee\nHäiritud USA senaatorid nõuavad Pompeolt vastuseid\n25. juuli 2018, 12:43\nMike Pompeo (vasakul) ja Donald Trump.\nFOTO: Olivier Douliery/SIPA / Scanpix\nUSA presidendi Donald Trumpi viimase aja käitumisest häiritud senaatorid võtavad täna ette tema välisministri Mike Pompeo, lootes saada vastuse küsimusele, mida Trump Helsingi kohtumisel Vene presidendile Vladimir Putinile rääkis ja kas ta andis salajasi lubadusi.\nSenaatoreid huvitab ka Trumpi eelmine tippkohtumine - 12. juunil Singapuris Põhja-Korea liidri Kim Jong-uniga, mille kohta Pompeolt ei ole tänini põhjalikku infot saadud.\nUSA seadusandjate tungi välispoliitilitikas toimuva kohta selgust saada suurendas Helsingi tippkohtumine, eriti Trumpi ja Putini ühine pressikonverents, milles nii demokraadid kui vabariiklased nägid Ameerika huvide reetmist ja liiga leplikku suhtumist Putinisse.\nFOTO: Ron Sachs/CNP/Sipa USA/Scanpix\n«Helsingi pressikonverents oli meie riigi jaoks kurb päev ja seda teavad kõik,» ütles teisipäeval senati välissuhete komitee vabariiklasest esimees Bob Corker, kelle suust on ka varem kostnud kriitikat Trumpi aadressil. Sestap on kohaliku aja järgi kell 15.00 algava Pompeo «ülekuulamise» keskmes Venemaa.\nCorker ütles aga, et välisministrile esitatakse küsimusi ka tema hiljutise Pyongyangi-visiidi kohta, päritakse aru, miks Trump NATOt õõnestab ja kuidas on lood alliansi vastastikuse kaitsega. Kõrvale ei jää ka kaubandussõda.\n«Ma annan tunnistusi paljude asjade, seal hulgas Ühendriikide ja Venemaa suhete kohta,» ütles Pompeo.\nUSA seadusandjate ja vaatlejate kavandatud kohtumine peetakse kinniste uste taga, kuid Pompeo sõnul on «maailmal sellest kasu, kui ajalugu kirjutama hakatakse».\nObama: mustanahalistel peab olema võimalik hirmuta poodi või jooksma minna (18) Loe artiklit\nLahkamine näitas, et Minneapolises elu kaotanud George Floydil oli koroonaviirus (8) Loe artiklit\nNäosaates osalenud Hanna Martinson: mul on äärmiselt piinlik (18) Loe artiklit


LUGEMISSOOVITUS | „Miks emme vannub“ aitab mõista, et hoolimata kõigest on iga ema alati parim | Naisteleht\nAndra Nõlvak, 7. veebruar 2020, 12:44\nGill Simsi „Miks emme vannub“ on ühe ema päevaraamat argielust selle murede ja rõõmudega, mis on huumoriga vürtsitatud ja kergelt üle võlli keeratud. Mõnel hetkel, kui närv on täiesti must, on see mõnus lugemine igale emale, et mõista – ta ei ole ainus!\nLihtsasti loetavalt kirja pandud teos aitab lugejal peategelasega samastuda. Täiskohaga tööle minev naine ootab oma kaaslaselt, et vastutus kahe lapse eest hoolitsemisel oleks jagatud võrdselt mõlema vahel, aga – nagu ikka! –, on mehel tööd liiga palju ja ta on hästi tähtis ega saa töölt kunagi puududa. Vastupidiselt naisele, kes peab alati kõik olukorrad lahendama. Kas pole mitte tuttav?\nEhkki tegu on ilukirjandusega, annab raamat küllaltki realistliku pildi sellest, millised on tänapäeva emade siseheitlused, tunded ja mõtted ning mida neilt oodatakse. Kuidas kõik teised teavad alati paremini, mismoodi me oma lapsi kasvatama peaksime ja mida kõike me valesti teeme.\nTõsielulised on ka olukorrad, kus naine tunneb, et pole piisavalt hea ema. Etteheited selle pärast, et lapsed vaatavad liiga palju telekat ja on ekraanide taga, söövad ainult makarone, ei kuula sõna ja jonnivad. Täiskohaga tööl käimine tekitab süütunnet, kuid samas võimaldab end tunda täisväärtusliku ühiskonnaliikmena – täiesti igapäevased tunded ja emotsioonid nüüdisaegse naise igapäevaelust, kus tuleb ennast jagada pere ja töö vahel.\nOmeti aitab raamat meelde tuletada, et tegelikkuses on kõik hästi. Sa oled parim ema ka siis, kui su lapsed söövad ehk liiga palju makarone ja vaatavad natukene liiga palju telekat, sest kui sa neid armastad, neist hoolid ja annad kõige selle juures oma parima, ongi see täiesti piisav. Ükskõik, mida ühiskond sinust ootab või tahab.\nGill Sims on varem kirjutanud ka raamatu „Miks emme joob“.


Võrumaa uusmaakad pakuvad tuge piirkonda kolinutele – Külauudised\nSiiani on kohtumised toimunud Võro instituudis, MTÜs Võluvõru Võrus, Sänna kultuurimõisas ja Urvaste seltsimajas. Lisaks võõrustajatele on tuttavaks saadud Võrus asuva Stedingu maja, Võrumaa arenguagentuuri, “Maale elama” liikumise ja Kodukant Võrumaa tegemistega. Klubiõhtute kandvaks osaks on olnud omavahelised vestlused ja kogemuste vahetus.\nUusmaakate klubide projekti viisid ellu Kodukant Võrumaa koostöös Võrumaa arenguagentuuri ning “Maale elama” liikumisega. Algatuse eesmärgiks oli aidata piirkonna uutel elanikel paremini sisse elada ning saada osa Võrumaa vabaühenduste poolt pakutavast. Projekti toetas rahandusministeerium kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest.\nIvika Nõgel, partnerlus@partnerlus.ee, 5115914.\nEvelyn Tõniste, evelyn@vaa.ee, 5251750\nKati Orav, kati@kating, 56498816\nPostitatud 12/05/2016 Autor Elina AllasRubriigid VõrumaaSildid projekt "Maale elama",uusmaakate klubi\nEelmine Eelmine postitus: Glüfosaadivastane petitsioon on kogunud juba\nJärgmised Järgmine postitus: Rahvusvaheline fotovõistlus kutsub pildistama looduslikke pühapaiku


Almunia ergutab Lätit säästukuuriga jätkama - Äripäev\nAlmunia ergutab Lätit säästukuuriga jätkama\nAlmunia avaldas täna Riias toetust Läti valitsuse eelarvekärbetele.\n„Euroopa Komisjon tahab väljendada toetust Läti valitsusele eelarve kärpimisel ja reformide elluviimisel,“ ütles Almunia pärast kohtumist Läti peaministri Valdis Dombrovskisega, vahendas Läti Delfi.\n„Lätil on oluline saavutada seatud eesmärk – taastada majanduskasv ja vähendada tööpuudust. Selleks, et 2011. a eurole üle minna, tuleb eelarves teha vajalikud muutused ja vähendada inflatsiooni,“ ütles Almunia.\nAlmunia kohtub Riias peaministri Valdis Dombrovskise ja rahandusministri Einars Repšega, samuti tervishoiuministri, sotsiaalministri, haridusministri ja regionaalarengu ministriga. Volinik külastab ka parlamendi eelarvekomisjoni ja Euroopa asjade komisjoni ning kohtub Läti keskpanga juhi Ilmars Rimsevicsiga.\nLisaks on Almunial kavas kõnelused kõigi parlamendis esindatud parteide esindajatega, samuti tööandjate, pankurite ja ametiühingutega.\nLäti SKP võib tänavu kahaneda 13%. Rahvusvahelised doonorid on peatanud läinud aasta lõpul Läti toetuseks kokku pandud 7,5 miljardi euro suuruse abilaenu väljamaksed, kuna Läti eelarvedefitsiiti on kerkinud üle laenu tingimustes ülempiiriks seatud 5% SKPst. Läti taotleb doonoritelt luba eelarvedefitsiidi kerkimiseks tänavu 7%le.\nLätil tuleb eelarvet kärpida nii mais kui oktoobris 1\n11. May 2009, 10:06


Laoriiul Mix, lisaosa, 1740 x 1300 x 400 mm, kinnine, sinine/ hall | AJ Tooted Eesti\nLaoriiul Mix, lisaosa, 1740 x 1300 x 400 mm, kinnine, sinine/ hall\nLisamoodul riiulisüsteemile Mix, mis lisab hoiupinda. Varustatud riiuliplaatide, suletud otsraami ning risttoega tagaküljega. Kergelt paigaldatav.\nMaksimeerige hoiupinda ning pikendage Mix riiulisüsteemi ühe või mitme lisaosa abil. Iga lisaosa annab peaaegu tervikliku mooduli, kuid ilma ühe otsraamita. Lisamoodulit on lihtne ühendada olemasoleva põhiriiuli süsteemiga. Te lihtsalt haagite ühe lisamooduli riiuli otsa olemasoleva riiulisüsteemi tugiposti külge. Saate oma riiulisüsteemi veelgi laiendada sama sarja toodete abil, et luua oma individuaalsetele soovidele vastav lahendus. Lisaosa tarnitakse koos viie riiuliplaadiga. Saate valida, kui lähestikku riiuliplaadid paigutada ning seada need 50 mm sammuga. Lihtsalt haakige riiuliplaadid soovitud kõrgusele tugipostil tööriistu kasutamata. Iga tasapinna kandevõime on 150 kg ühtlase jaotuse korral. Lisaosa tarnitakse tagumise tugiristiga, et saavutada suurem stabiilsus. Püstpostid saab fikseerida põranda külge.\nRiiuliplaadi laius: 1300 mm\nKaal: 35,2 kg , 36,7 kg , 45,8 kg


TOIT & PILT: detsember 2014\nKrõmpsuvate pähklite ja iirise kattega ricotta-toorjuustukook\nPiimaprintsessi järgmine kuu ongi viuhti möödas, juba 7 kuud niimoodi, uskumatu lennuga läheb aeg.\nLeidsin juhuslikult ühe koogi retsepti, mille katte tundus nii isuäratav, et lihtsalt tuli kohe ära teha. 1+1 võrdub koogitegu. Mulle meeldis peale koogi katte osa veel tegelikult kogu kook, sest kasutades ricottat jääb kook selline väga naturaalselt kohupiimane maitse, ei ole üldsegi väga magus. Kate aga oli veel parem kui ette kujutasin ning selle võiks vabalt ka niisama ära süüa.\nSildid: iirised, kook, magus, pähklid, ricotta, toorjuustu kook\nKana kiirelt köögiviljadega\nSelle toiduga on nii, et mina ei nimetaks seda isegi retseptiks mitte. Sest siin ei ole mitte midagi vaja teha, aga kuna kooslus tuli välja nii geniaalselt hea ja valmib super ruttu. Siis ei saa jätta ka selle kohta postitust tegemata.\nBlogi esimene eesmärk ongi just endale salvestada tehtud maitsvad toidud, et järgmisel korral, kui nädalamenüüd kokku panen, saan juba oma tehtud hõrgutisi silmadega jälle süüa. Muidu läheb meelest ära mida sai söödud ju. Võib olla see minu hetkeline mälu probleem, aga kas sina mäletad, mida sõid eelmisel kolmapäeval?\nSildid: kana, kiirelt, köögiviljad, lõunasöök, põhiroog, seened, soolane\nKitsejuust ja hurmaa salatis koos\nJällegi kitsejuustu salat. Aga loomulikult! Seekord tahtsin lisada hurmaad, kuna ta ise on pigem lääge ja magus, siis juustuga sobib jube hästi kokku.\nSildid: kitsejuust, põhiroog, salat, soolane, õhtusöök\nSalat paneeritud valge kalaga\nSalat võib olla üks väga korralik kõhutäis. Eriti kui sinna lisada midagi sooja juurde. Õhtusöögiks on väga väga tihti just nimelt salat. Valmistamine ei võta kaua aega ja vajalike vitamiine on ohtralt.\nSildid: kala, põhiroog, salat, soolane, õhtusöök\nKergeks vahepalaks kodus või kaasa võtmiseks on hea see eelnevalt valmis teha. Neid müslibatoone on väga kerge teha ja annavad just piisavalt energiat.\nSildid: magus, tervislik, vahepala\nViimasel ajal koosneb suur osa söögist just köögiviljadest, kas koos lihaga , juustuga või hoopis kalaga. Sobivad igale poole ja olen õppinud neid aina enam armastama.\nSildid: kiirelt, köögiviljad, lõunasöök, põhiroog, soolane, tortillad, Veisehakkliha, õhtusöök\nTegelikult ma ei toitu ainult magusast, nagu eelnevate postituste põhjal võiks järeldada. Lihtsalt põhisöögikordadeks valminud toit saab nii ruttu otsa, et sellest pilti teha tihtipeale ei jõuagi. Mõnda asja hiljem püüan ikka kirja panna, kui liiga hästi on õnnestunud. Sest ega ma alati süüa tegema hakates ise ka ei tea, mis ma nüüd tegema hakkasingi. Lasen oma intuitsioonil juhtida oma käte tegevust ja tavaliselt päris õnnestunult.\nSiin üks õhtusöögi salat, mis nagu minu puhul tihti peale juhtub sisaldab juustu. Eriti võtab põlved nõrgaks, aga maitsev kitsejuustu salat.\nSildid: juust, kiirelt, kitsejuust, salat, soolane, õhtusöök\nKreembrülee (creme brulee)\nTaaskord magusaradadel. Lihtne, ülimaitsev ja lihtsalt super super!\nSildid: brüleekreem, magus, magustoit, munakollane\nOn kaks asja, mis peale korduvate katsetuste ikka aia taha on jooksnud: pärmitainas ja pavlova. Kuigi neid viimaseid väga armastan, siis isetegemise ebaõnnestumise pärast pelgasin tükk aega ka makroonide tegemist üldse ette võtta. Lugedes hiljuti, aga põhjalikku kirjeldust siit ja otsustasin asja siiski käsile võtta. Kuna brüleekreemi tegemisest jäi munavalgeid üle, siis oligi tõehetk käes. Tegin ära! Kohe kahel päeval järjest, sest liiga hea oli. Soovitus, et lasta neil seista ja siis järgmisel päeval süüa, ei olnud esimesel korral võimalik, sest kõik sai otsa loetud sekunditega. Järgmisel päeval panin kohe osa külmkappi ära. Head on nad nii või naa!\nSildid: magus, makroonid, suupiste\nSee kook on lihtsalt võrratu. Ausalt! Ja see on üks väheseid asju, mille puhul igakord tõesti retseptist järge ajan, kui palju midagi ikka oli vaja panna. Brownie retsept ise on pärit kusagilt Ameerika kokaraamatust vist, kuna mul olid vaid paljundatud lehed, siis täpsemalt ei saa infot jagada. Küll aga soovisin ühendada brownie ja toorjuustukoogi - ja nii järgnev retsept teoks saigi.\nSildid: kook, magus, šokolaad, šokolaadi kook, toorjuustu kook\nKrõmpsuvate pähklite ja iirise kattega ricotta-too...


KAS PEAKSITE TEKSASEID TRIIKIMA? DENIMISTIILI NÄPUNÄITED | MEESTE STIILIJUHT - REISIMINE JA ELAMINE\nFitness / SportlikSuhtlemisoskusedKülm / Kuum IlmKingad Ja SokidDenimRaseerimine\nHome/Reisimine Ja Elamine/Kas peaksite teksaseid triikima? Denimistiili näpunäited | Meeste stiilijuht\nKas peaksite teksaseid triikima? Denimistiili näpunäited | Meeste stiilijuht\nKas panete jalgade keskele kortsu?\nKasvasin üles Lääne-Texases. Me kutsume neid jalgratturiteks, kauboideks ja need olid keskkoolis, nad sõitsid pullidega. Mul oli hea sõber ja ma mäletan, et ta pidi igatsema.\nTa oli üks meie parimatest tagamängijatest ja tuli põhimõtteliselt kaks päeva enne mängu juhtmega kinni, kuna härjast peksis teda.\nSee oli lihtsalt suur asi, sest ta ei saanud jalgpallimängus mängida ja see on Lääne-Texas. Parem mängige jalgpallimängu.\nMeil oli riietusruumis luuavarre ja põhjus, miks harja käepide seal oli, oli neil tüüpidel nii palju tärklist ja nende teksad olid nii pressitud.\nSee, et nad peaksid enne teksade avamiseks viskama harjavarre sinna, enne kui need selga saaksid panna, sest see oli kikker või lääne stiil, tähendab, et need pressitud, kortsus, tärklisega teksad.\nSee on tagasi 90ndate keskel. Ma ei tea, kas see on enam sama, aga neil oleks ka need särgid, need lääne särgid ja ma arvan, et Garth Brooks oli suur.\nMäletan, et isegi inimesed kandsid siin musta, seal musta, valget - hei, neil oli rohkem stiili kui minul. Kui te oleksite mu stiili tollal näinud, pole see midagi sellist.\nTeksade keskosa korts?\nIgal juhul on see ainus koht, kus ma olen kunagi inimesi näinud, kuidas nad pääsevad ja näevad tegelikult korralikud välja, milleks nad lähevad, kortsus teksad. Muidu ei taha sa kortsus teksaseid minna, mitte kunagi.\nTänapäeval on teksad vabaaja. Te ei soovi, et keskjoone korts oleks, nii et viskame selle seal välja. Kui te pole kauboi, kes kasvab 1990ndatel või olete 1990ndatel kinni jäänud - ja võite jätta kommentaari allpool, poisid. Ma ei ole ekspert.\nMa pole mõnda aega tagasi Lääne-Texases tagasi tulnud, nii et võib-olla inimesed ikka teevad seda, aga ma ei tea. Mulle meeldib kommentaaridest kuulda, kas keegi on teksaseid kortsutamas. Ma isiklikult ei arva, et peate seda tegema.\nTeie teksade pikkus\nSee sõltub sellest, mida te nendega kandma hakkate. Sageli on see teksade kirjelduses.\nKui teil on saapad seljas, on saabastel konts, olenemata sellest, kas need oleksid töösaapad, Lääne saapad või mis tahes muud tüüpi saapad seal.\nVõib eeldada, et oled natuke kõrgemal maast. Sellepärast soovite pikemat teksapükst, kuid kuidas saate seda osta ostes kindlaks teha ja teil pole tingimata kingi, mida kavatsete kanda?\nNoh, peate mõistma, kui panete teksad poodi, siis ei taha te kingi jalga panna.\nKui hakkate neid teksaseid kandma, siis oletame, et need on madala tõusuga või õhukesed või lihtsalt tavalise lõikega ja kannate neid kingadega, siis sel juhul , ei vaja te neil palju kõrgust.\nKui soovite, et teksapüksi seljaosas pole kingi, veenduge, et kasutaksin seda näidet siin.\nSiinne tagaosa puudutab lihtsalt teie kanna. See võib minna natuke kaugemale, sest tegelikult saate seda kohandada, seda on väga lihtne teha.\nPaljudes kohtades, kui küsida neilt eriti seda, kas tegemist on teksapükstega, võite paluda neil teksaseid allääristada ja need muudavad need natuke lühemaks, kuid te ei saa neid kunagi pikemaks muuta. Nii et veenduge, et saaksite teksapüksi vähemalt natuke kanna alla.\nKui see on boot cut, siis soovite, et see natuke oleks natuke rohkem. Tahate, et see oleks vähemalt poolteist kuni kaks tolli, nii et saate neile teksadele üsna palju peale astuda, sest kui teil on saapad seljas, siis olete maast üles. natuke rohkem ja mulle meeldib näha, et kui sa saapaid kannad, näeksin natuke kobarat alt.\nSee ei pea olema terve partii. Vastavalt oma maitsele saate neid alati esile tuua, kuid pidage meeles, et teksaseid ei saa kunagi alla tuua. Nad lihtsalt ei jäta seda üleliigset materjali selliseks, nagu see seal allosas tavaliselt lõigatakse.\nMuide, juhuks, kui mõtlete, hakkan siin varsti teksapükstega päris lahedat sarja tegema. Ma töötan koos oma sõpradega kell Pruun, Deim. Christopher, ta asutas ettevõtte.\nTa kasutab sama teksakangast, samurai teksaseid, põhimõtteliselt kvaliteetset Jaapani teksariidest. Need teksad on tõesti huvitavad, sest vooder siin tasku ümber, siin oleva J-tasku ümber, millest olen mõnda aega tagasi videos rääkinud, kasutab ta tegelikult angerjat.\nNeedid, ta kasutab taaskasutatud 9-miljonilist ümbrist koos 50-kraadise ümbrisega, mida ma pole kunagi näinud. Tagumisel vööaasal kasutab ta rihma, nii et sellised väikesed asjad eristavad tema teksariidest ja see on kõrgema otsaga teksariie. See on kraam, mille jaoks võite eeldada mõnesaja dollari kulutamist.\nMa ei hakka siin teksariidest hinda laskma, kuid ma ütlen, et pöörake tähelepanu nendele väikestele detailidele, eriti pikkusele. Pidage meeles, et saate alati lühendada, te ei saa kunagi pikendada ja vältida kortse, välja arvatud juhul, kui olete 1990-ndatel kasvanud kauboi.\nKas otsite kaasaskantavat aurutriikrauda, mida saaksite kõikjale tuua? SteamFast SF-717 Mini-Steam triikraua ostmiseks klõpsake siin\ntervete juustega mehed\nkaherealine ülikond vs ühe rinnaga


Appi, ma ei leia koduteed: Seenele läinud mees eksles, roomas ning lõpetas lukkude ja trellide taga - Tasuline - Järva Teataja\nAppi, ma ei leia koduteed: Seenele läinud mees eksles, roomas ning lõpetas lukkude ja trellide taga\n5. august 2020, 7:51\nFOTO: Merje Roopa\nJärvamaa politseinikele ei ole aastat, mil ei tuleks tegeleda seenemetsa või marjarabasse kadunud inimestega. Nüüd on korilaste pidupäevad taas käes ja politseinikud on valmis. Valmis, et lahendada taas mõni otsingujuhtum.\n2019. aasta suvekuudel sai politsei üle Eesti 54 teadet metsa eksinud inimestest. 23 eksinut olid seenelised ja marjulised ning augustis oli eksimisjuhtumeid vaieldamatult kõige enam. Järvamaal kadusid korilased metsadesse-rabadesse neljal korral.\n*Südaöö paiku tuli kõne, et naine eksis metsa, pole veerandtunni vältel õiget teeotsa leidnud. Positsioneeriti telefoni asukohta. Saadeti patrullid piirkonda. Naine kirjeldas, et kuuleb metsloomi liikumas, kardab. Peagi kuulis politseiauto sireeni. Liikus heli suunas. Politseinikud läksid jalgsi vastu, hõikasid-hüüdsid. Pooltunni möödudes silmasid abivajajat. Naine soovis läbi metsa minna sõbra juurde, kuid keeras pimedas valele teele ja eksis. Politsei viis ta sõbra juurde kohale.\n*Ühel õhtupoolikul jooksid taluperemehe pullid metsa, mees neile järele ning loomi taga ajades kaotas sihi. Paar tundi otsis tagasiteed, siis helistas 112. Ümbruskonda ta kirjeldada ei saanud, kuna oli prillid koju jätnud ja ei näinud kuigi teravalt. Auto signaalitamise peale sai õigele teele tagasi.\n*Mees läks metsa seenele, kaotas sihi, kolm tundi otsis õiget teeotsa, helistas 112. Oma auto jättis maanteeserva, aga hetkel sõidukite hääli ei kuule. Politsei kammis läbi metsateed, sireenitas, kasutas märgutulesid, kuid otsitav midagi ei kuulnud ega näinud. Saabus jäljekoer, kes asus üht rabaserva kontrollima. Saabus droonioperaator, kes kammis läbi ala kilomeetri ulatuses, ent ei midagi. Saabus kopter. Pandi valmisolekusse vabatahtlikud otsijad aheliku tarbeks. Lennusalk leidis aga mehe peagi üles, võttis abivajaja pardale ja maanteeserva tagasi.\n*Mees eksles juba viiendat tundi metsas, kirjeldas, et ilmselt kõnnib ringiratast. Olevat 40 aastat ses metsas käinud ja kunagi polevat ära eksinud. Valgusrakette mees ei näinud, droonilennul lähipiirkonnast teda ei leitud. Saabus kopter, kes suurema ala läbikammides mehe leidis.\n*Mees helistas 112 ja ütles, et eksis seenelkäigul metsa. Kirjeldas, et tal on jalad väga haiged ja olevat roomanud metsast ühe maanteeni. Koduni olla aga sealt veel oma 5 kilomeetrit, aga jalad ei kandvat. Patrull leidis mehe peagi üles ja selgus, et jalad kannaks, kui alkoholijoove nii suur ei oleks. Meedikud vaatasid ta üle ja ta tuli raske joobe tõttu viia turvalisse kohta pead selgeks magama – kainestusmajja.


Tõhus antibakteriaalse toimega nõudepesuvahend Antibacterial Lemon&Ginger / 500ml\nTõhus antibakteriaalse toimega nõudepesuvahend Antibacterial Lemon&Ginger\nNõudepesuvahend Antibacterial Lemon&Ginger. Tõhus antibakteriaalse toimega nõudepesuvahend. Vahend lagundab efektiivselt rasva ja mustuse isegi jahedas ning karedas vees ning annab nõudele ja klaasidele särava läike\nErihind: 3,33 €\nNõudepesuvahend Antibacterial Lemon&Ginger. Toode pärsib Gram-positiivsete (S. aureus, E. hirae) ja Gram-negatiivsete bakterite (E. coli, P. aeruginosa) ja seente (C. albicans) elutegevust. Toode vastab EN standarditele EN1276, EN1650 ja on testitud ning heaks kiidetud sõltumatutes akrediteeritud laborites.\nKasutamine: kanda 4 ml vahendit (sõltuvalt määrdumise astmest) švammiga nõudele, lasta vahendil toimida 4 minutit ning seejärel loputada. Alternatiivina lahusta 4 ml vahendit 5 l vees, leotada nõusid vähemalt 4 minutit lahuses ning seejärel loputada veega.\nKoostis: 15-30% anioonsed pindaktiivsed ained (Sodium Lauryl Sulfate, Sodium Laureth Sulfate), <5% mitteioonsed pindaktiivsed ained (Cocamide DEA), <5% amfoteersed pindaktiivsed ained (Cocamidopropyl Betaine), hüdroksüdiklorodifenüüleeter, fenoksüetanool, lõhnaaine, värvaine.


Tänane kuupäev 30 Mai 2020 19:23\n[ 1596 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 160 Järgmine\nTeema pealkiri: Üleskutse! Mossed eestimaal!\nPostitatud: 18 Mär 2009 22:11\nTeen otsa lahti, nimelt võiks siis kõik kellel on kas siis oma kodukandis vm silma jäänud mõned mossed mida mujal ei ole kajastunud siis palun see on õige koht fotode jäädvustamiseks!\nRomurallide jm lõhkumise fotod võiks panna teise teemasse siia tuleks panna komplektsed liikuvad või seisvad sõidukid kas olemas olevad või siis RIP-d\nMinu poolne panud Elva ja mujal mõned mossede fotod mis ma arvutist leidsin täna:\nPostitatud: 18 Mär 2009 22:32\nlohusuu. kuskil peipsiääres on. maakonda peast ei tea.\nTeema pealkiri: Üleskutes! Mossed eestimaal!\nPostitatud: 18 Mär 2009 22:54\nViimase 4-5 aasta jooksul Jüri kandis korduvalt nähtud ja pildistatud Moskvitsid minu poolt siis:\nhttp://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/16380087 Seda kollast pole juba oma 3-4 aastat näinud;\nhttp://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/16380091 See roheline oli eelmises mosseklubi foorumis esindatud usun,et on ka alles;\nhttp://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/16420805 Seda sinist Moskvitsi sai veel 2 aastat tagasi nähtud;\nhttp://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/20587355 See ilmselt Jürist läbisõidul mais 2 aastat tagasi;\nhttp://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/20843169 Liigamosse Jüri gümnaasiumi parklas,sealse töötaja oma pidi olema.\nOlles juba 5 aastat Eestimaa peal liikuvaid ja fotoka ette sattuvaid Moskvitse pildistanud,leidsin hiljuti ühe 2140 mis on minu fotoka ette jäänud 2 korda. Esimene kord 2005a. suvel Tallinnas Telliskivi tänaval http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/16420659\nJa teine kord eelmine suvi Ülemiste Kuusakoski platsil http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/34204293\nNende kahe mosse sarnasuse tuvastasin alles hiljuti pilte lähemalt uurides. Tookord seal emexi aiataga veel mõtlesin,et omanik oleks võinud sealt enne vanarauda viimist veel nii mõnegi jupi küljest ära keerata...\nPirukamosset tahtsin omale kunagi hullult saada (ja loodan vaikselt siiani),seda siis rohkem nagu töötegemiseks. Neidki on viimasel ajal jube väheks jäänud. Viimase aasta jooksul mõni üksik jäi kaadrisse,neist üks minu töö juures http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/38092993\nLasnamäel Punasel tänaval http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/35466043;\nTallinn-Väikese raudteejaamahoone taga http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/42690737\nJa lõetuseks,kes viitsib ja otsib,leiab sellest albumist ka kõik ülejäänud Moskvitsid üles http://fotoalbum.ee/photos/Edelareisija/sets/292541/ Ehk leiab mõni siinne foorumlane ka oma sõiduvahendi pildi sealt.\nPostitatud: 19 Mär 2009 00:28\nRallymosse Politseiga pahuksis. Jõhvis.\nPostitatud: 19 Mär 2009 09:35\nMõned selgitused minu fotodele, eile õhtul ei jõudnud kuna väsimus tuli peale:\n1.-2 pilt MZMA 407 1959.a omab muideks 3 käigust kasti, võeti kasutusse alles 2005.a enne seda oli ligi 32.a seisnud kasutamata garaažis. Kuid nüüd olles juba viimased aastad väljas seisnud on läinud natuke käest ära.\nLoodame,et omanik leidis garaaži kus seda masinat hoida!\n3.pilt AZLK 2140 eksport 1977.a seisis ligi 7.a kasutamata aia ääres, omanikku ei leidnud.2008.a 26.mai läks Kuusakoskisse sain sealt sõbrale mõned jupid võtta enne kui kokku pressiti!\n4.pilt MZMA 410 195? või 60 ei tea täpsemalt öelda. Ka ligi 30.a olnud kasutamata seisnud kuuris!\n5.pilt AZLK 2140 1987.a see auto on müügiks 5000.- omaniku kontakt andmed minu käest!\n6.pilt AZLK 2140 1978.a eksport. Väga eriline värv on metallik, juba originaalis, taevasinisele on sisse\nsegatud alumiinium pulbrit väga omapärane värv ei tea kas teist sellist eestimaal ongi enam?\n7.pilt AZLK 412/408 juhuslik foto ühest mossest Elvas!\nMul on kusagil veel fotosid kui leian üles riputan siia üles!\nPostitatud: 19 Mär 2009 12:14\nEdela fotoalbumist nähtud 2137-le on vist veidi "tuuningut" tehtud.\nNatuke harjumatu vaatepilt. Üks käepide asub allpool vööliini, teine peaaegu aknaserva juures\nPostitatud: 19 Mär 2009 12:47\nSellel on esiuks asendatud iz 412-ne uksega, seepärast onngi vahe sees! 2140-el olid käepidemed üleval pool ranti j 412-l allpool!\nPostitatud: 19 Mär 2009 14:01\nIrs on ringi rallinud?\nPostitatud: 19 Mär 2009 15:37\nIrs oli jah. Ei helistanud vist ette menti, et läheb garaaži vms.\nPostitatud: 19 Mär 2009 15:50\nIrs käis Narva all Laagnal jäärada sõitmas, osalesin ise ka sellel võistlusel kopikaga(vaz2101). Eks ta läks tagasi tulles millegi pärast Jõhvist läbi, aga ei maksa unustada, et oli vabariigi aastapäev ja kogu Eesti Vabariigi eliit oli ju Jõhvis vastuvõtul. Sellega seoses oli ka politseinikke nagu kirjusi koeri selles kandis seepäev!


Vooremaa Kiri ammulahkunud vanaemale\nKiri ammulahkunud vanaemale\nTere sinna Toonela taha ehk taevaisa manu, nagu Sa ise öelda tavatsesid. Ei teadnud me kumbki tol ammusel ajal, kui sellest äraminekust minu, oma väikese “seltsidaamiga” mõnikord juttu tegid, kuhu surres tegelikult satutakse, ega tea seda praegu ka mina, ise mitmekordne vanaema.\nAga kusagil Sa kindlasti oled, miks ma muidu nii sageli mõttes Sinuga nõu pean, oma otsustele ja tegudele alateadlikult heakskiitu ootan. Viimasel ajal, kui vananemisest ja aastatekoorma all väetiks muutunute abistamisest nii pikalt ja laialt juttu tehakse, taban end järjest sagedamini mõttelt, et mida küll Sina, omaaegne suur lehelugeja ja raadiokuulaja, kogu sellest praegusest jututalgust arvaksid.\nEt homme on vanavanemate päev, otsustasin sel puhul mõned Sinuga vaimus peetud targutused ka paberile panna: suurmood blogimine olla ju ka tõhus teraapiavorm.\nStatistika kiuste karguga metsa\nHiljuti juhtusin raadiost järjekordset statistikaoopust kuulma, seekord oli teemaks tervena elatud aastate arv. Et mitu aastat keskmiselt meie naised ja meie mehed tervena elavad ja mil määral see näitaja viimaste aastate jooksul muutunud on jne…\n“Hoidku küll!” kuulen Sind, vanaema, selle peale lausuvat. Kas tõepoolest teeb mõni inimene selle nimel palehigis raha eest tööd, et selliseid numbreid kirja saada? Ja kuidas see teadmine rahvamajandusele kasu toob?\nJa mis me siis Sinuga, vanaema, praegu peale hakkaksime, kuhu lahtrisse paigutaksime? Arsti juures Sa ei käinud, vererõhust ja selle kõikumisest ei teadnud muud, kui et mõnikord käis “pää ümbre”. Käimisega oli Sul raskusi pikki aastaid, aga ega tööd seepärast tegemata jäänud. Tõsi, kui kepp juba mõlemasse kätte võtta tuli, oli tülikavõitu, aga päriselt alla anda Sa ei tahtnud. Kui oli vaja kalmistule haudu sättima minna, võtsid mõne lapselapse kotti kandma ja korraldusi täitma kaasa. Ja kui tuli tahtmine kodus peenraid rohida, oli abiliseks madal pingike – mulda tuhnida sai ju ka istudes.\nNii et kustsaadik me siis Sinu tervena elatud aastaid kokku loeme? Kui mõelda, et taluperenaisel jäid õlasooned kaelkookude all kangeks ja hakkasid põlveliigesed pidevast ringilippamisest tulitama ehk juba pärast kolmekümmet, siis jääb see arv nutuselt napiks. Aga kui pidada silmas Su töö- ja elutahet ning huvi maailmas toimuva vastu, siis võib kaheksakümnest eluaastast maha arvata vaid need mõned kuud, mis lähedaste aidata olid.\nPraegugi, aktiivsel arstide külastamise ja tablettide neelamise ajastul tunnen hulgaliselt reipaid memmekesi, kes küll nii üht kui teist abi tarvitavad, aga kargu käest viskavad ja pea roomates metsas ringi rühivad, kui marjaaeg käes — eks õhtul kodus praavita ja loe palveid, et tohter sellest vallatlemisest teada ei saaks.\nMu saja ja poole aastane ämmgi kurdab vaid põlve üle, mis otsustaval hetkel “alt hüpata” võib, ja nendib, et terasemate kõrvade omanikuna oleks tema maailmapilt säravam. Kui aga suguvõsas juubel või pulm tulemas, on ta esimene peoline.\nTema tervise viis tegelikult juba kolhoosiaeg, kus nii oma- kui kroonutööl rühmata tuli, aga millisest vanusest teda siis haigete hulka arvata? Usun, vanaema, et oleksid praegu minuga ühel meelel: nii kaua kui päevaks voodist välja saab ja kõrvade vahel kõik paigas, on inimene ikkagi pigem terve ja päris ühte patta ei saa suuremate või väiksemate hädadega inimesi panna.\nSeegi lause tundub viimasel ajal kuidagi leierdatud. Ja kui mõnda tõika liiga sageli korrutatakse, saab sellest sõnakõlks, mille sisule tegelikult ei mõelda.\nSellest, kas järgmist kevadet ikka näed, tegid Sa, vanaema, oma viimastel talvedel aeg-ajalt juttu küll, aga ega vanadus ja suremine meil siis igapäevateema kah olnud. See, et Sa külmakartlik olid, liikumisel tuge vajasid ja lapselaste liignappe kleite pahaks panid, oli loomulik, sest Sa olid ju üle-eelmisest põlvkonnast. Ja kui Sa tõesti enam voodist välja ei saanud, oli seegi loomulik, et ühel või teisel pereliikmel Sind aidata tuli.\nMäletan, kui väga mul tol viimasel kevadel, mil Sa isegi akna juurde istuma tulla ei jaksanud, et oma lillepeenraid näha, Sinust kahju oli. Aga praegu saan tagantjärele aru, kuidas Sul vedas, et said viimase hetkeni oma kodus olla, sealsamas, kuhu Sind kord 19-aastasena perenaiseks toodi.\nEi kujutanud me aga omal ajal Sinuga maailmaasju arutades ette, et tuleb aeg, kui paljudes peredes polegi päevasel ajal kodus inimest, kes voodissejäänule juuagi ulataks, muust rääkimata, eluõhtul saamatuks jääjaid, eriti neid, kel mõistus alt veab, on aga järjest rohkem. Ja et vananemisest saab õudusunenägu, mis juba keskeas hirmutama hakkab, sest kust võtta tulevikus need summad, mida hooldusasutuses lamamise (ja surma ootamise) eest küsitakse, kui saatus tõesti nii armutu on.\nJah, Andrei Hvostovi tänavukevadine artikkel Päevalehe laupäevalisas mõjus küll teibana herilasepesas…., aga nagu karta võis, jutu tasemele kõik jäigi.\nSama nendib 27. aprilli lehes ka LP peatoimetaja Ingrid Veidenberg, olles eelnevalt ära kuulanud sotsiaalkomisjoni esimehe Margus Tsahkna vastavasisulise sõnavõtu. Kõrge\nametnik kinnitas, et tal on hea meel, et teema kõneaineks on tõusnud… ja et hooldusteemaga hakatakse tegelema siis, kui ühiskond selleks valmis on.\n“Mina, sina ja meie oleme ammu valmis, aga ei saa paraku midagi teha, et olukorda paremaks muuta. Selleks, et midagi muutuks, on tarvis seaduseelnõu,” kirjutab Veidenberg. Nii ongi. Vanureid või puudega lapsi hooldavad pereliikmed saavad imeväikest toetust, hooldusasutuses küsitakse sama töö eest keskmiselt 600 eurot kuus… Midagi on väga viltu, aga miks see nii on ja kas tunneli lõpust valgust kumab, seda me Sinuga, vanaema, täna paraku välja ei mõtle.


Õhtuleht.ee, 27. september 2015 19:48\nAnalüütikud usuvad, et riigireetur Aleksei Dresseni väljavahetamine kaitsepolitseinik Eston Kohveri vastu ei kujuta mingisugust ohtu meie julgeolekule. Eesti ja Venemaa suhteid mõjutab see aga nende sõnul pigem neutraalselt, küll aga on nüüd võimalik edasi liikuda muude teemadega, mis Eston Kohveri röövimise valguses on tagaplaanil olnud.\nKaitsepolitsei endine peadirektor Raivo Aeg usub, et Aleksei Dressenit võidakse Venemaal edaspidi ehk kasutada infooperatsioonide ettevalmistamises või allikate hankimises ja värbamises, vahendab ERR-i uudisteportaal saadet "Aktuaalne kaamera".\nKuna aga pärast riigireeturite avastamist tehakse kapos alati sügavad analüüsid ja vastavalt korraldatakse ümber töömeetodid, ei kujuta Dressen Aegi hinnangul Eesti julgeolekule enam mingit ohtu, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nVenemaa eksperdi Karmo Tüüri hinnangul on Dresseni ja Kohveri vahetus aga hoopis üks osa palju suuremast pildist: "Vladimir Putin läheb nüüd esimest korda ÜRO ette kõnet pidama ja üks selline hea tahte märgikene võib muuta üldise suhtumise, meedia suhtumise veidi positiivsemaks."\nPoliitikavaatleja Ahto Lobjakas arvates saame minna piirileppega edasi: "Ma ise arvan, et piirileppe ratifitseerimisega oleks olnud Eestis problemaatiline edasi minna seni, kuni Kohver oleks olnud seal vangistuses, arvestades ka seda, kuidas ta kinni võeti ja kuidas see piiritemaatika sisse jookseb."\nmarko 29. september 2015 01:30\nseal sillal oleks pidanud kohe kuuli pähe laskma mõlemale


Koduomanikud sooviksid rohkem kaasamist jäätmevedaja valikul | Bioneer\nKoduomanikud sooviksid rohkem kaasamist jäätmevedaja valikul\nEesti Omanike Keskliit viis maikuus koduomanike seas läbi viidud uuringu, millest ilmnes, et 75% vastanutest ei rahulda tänane jäätmekorraldus, kus jäätmevedaja valib kohalik omavalitsus. 42% vastanuist oli arvamusel, et kohalik omavalitsus ei peaks jäätmevedaja valikul vahendajaks olema.\nJäätmete kogumist ja vedu puudutavale uuringule vastas 5787 koduomanikku. Omanike keskliidu peasekretäri Kaspar Sadraku sõnul ilmnes uuringust, et koduomanikud sooviksid jäätmevedaja valikul rohkem kaasa rääkida.\n“Uuringus osalenud sooviksid, et neil oleks võimalus jäätmeveo küsimustes senisest enam kaasa rääkida. Vastanutele valmistavad muret nii tarbijatele pealesurutavad jäigad tüüptingimused kui ka valikuprotsessi läbipaistmatus. Teenuse hinna kõrval peeti ülioluliseks ka selle kvaliteeti,” rääkis Sadrak. Tema sõnul soovivad koduomanikud olla kindlad, et neile pakub jäätmeveoteenust parima teenuse ja hinna suhtega pakkuja.\nLigi 70% vastanutest usub, et tuleksid tänaste teadmiste baasil ilma omavalitsuse sekkumiseta jäätmevedaja valikuga edukalt toime, ülejäänud peavad oma teadlikkust jäätmeveo teemadel selleks ebapiisavaks.\nEnim ei olda rahul jäätmekäitlejate poolt pakutud äraveograafikute ja jäikade tüüptingimustega. 84% vastanuist teavad nimetada nende piirkonna jäätmeid vedavat firmat. Vähem teatakse jäätmevedajat suurtes kortermajades, kus jäätmevedu korraldab haldusfirma või ühistu.\n“Testisime küsitluses ka mõtet, et tulevikus võiks omanike keskliit korraldada parima hinna ja kvaliteedi suhte tagamiseks prügiveo ühishankeid. See leidis väga positiivset vastukaja - valdav enamus vastanutest sooviksid ühishankes teoreetiliselt osaleda,” lisas Sadrak. “Tänase jäätmekorralduse juures sellist ühishanget korraldada ei ole võimalik, ent loodame, et tulevikus areneb jäätmekorraldus demokraatlikumaks,” sõnas Sadrak.\nVastanutest 70% sordivad kodumajapidamises tekkivaid jäätmeid, tuues põhjuseks keskkonnasõbralikkuse. Mitte-sortijad tõid põhjustena välja konteinerite puuduse kodu läheduses ning madala teadlikkuse jäätmete sortimisest. Rohkem on sortijaid korteriomanike hulgas (73%), kus korteriühistu on taganud jäätmete liigiti paigutamise võimaluse.\nPea kõik vastanud (90%) leidsid, et sorditud jäätmete äravedu peaks olema sortimata jäätmete veost soodsam. Kõige tavalisemalt sorditakse jäätmeid kahte eri liiki - segaolmejäätmed ja paber. Koduomanikud on jäätmeveoprobleemidest teadlikud ja ootavad teenust pakkuvate firmade käest paindlikumat hinnakujundust ja veotingimusi. Kurdetakse ka info puudumist teenuse kohta.\nProbleeme jäätmekäitluses võiks lahendada senise korra muutmine, kus jäätmeveo korraldus on kohaliku omavalitsuse kanda. 69% koduomanikest on seisukohal, et nad oleks nõus osalema Eesti Omanike Keskliidu poolt läbi viidavas jäätmevedaja ühishankes. Selle läbi viimiseks tuleks aga muuta praegust seadusandlust.


Balti Mööbel OÜ (12165120) - ettevõtja - ID:705888\nBalti Mööbel OÜ on väike ettevõte mis valmistab peamiselt eritellimisel pehmet mööblit. Üheks põhiliseks tegevuseks on baaride, restoranide ja kohvikute pehme mööbli sisustuste valmistamine vastavalt ruumile sobivas suuruses ja mahus.\nTeiseks tegevusaalaks pehme mööbli osas on klientidele eritellimisel pehme mööbli valmistamine, seal hulgas ka keeruliste konstruktsioonide ...\nKodulehekülg: http://www.polstermööbel.eu www.baarimoobel.com www.sadulsepad.com\nOluline kontakt: baltimoobel@gmail.com 58633764\nÄriregistri kood: 12165120\nMööbli parandus, Mööbli valmistamine\nKoolitusteenused, Õppematerjalide koostamine, Täiendkoolitus\nElutoamööbel, Eritellimusmööbel, Esikumööbel, Kontorimööbel, Lastetoamööbel, Magamistoamööbel, Mööbli valmistamine\nMööbli restaureerimine, Mööbliriide vahetus, Puusepatöö, Treimine\nKeskkonnaga ühinenud 28.05.2014 10:45\nViimane sisselogimine 19.03.2017 15:18\nViimane profiili uuendus 15.03.2017 12:32\nProfiili vaadatud 2281\nMeie töö on peamiselt käsitööna valmistatud mööbel, see tähendab, et iga toote puhul valmistame just selleks tellimiseks ja olemasoleva projekti raames kogu töö teostamiseks vajaliku, alates tööjoonistest lõpetades valmistootega. Klient saab valida kattematerjalide vahel kuid ka polsterdusmaterjalide pehmuse ja tugevuse osas. Kui kliendil on näiteks, vaja just selles möödus ja selles pehmuses diivanit või tugitooli, saame aidata. Teostame ka sadulsepaõppe koolitust nii algajatele kui mööbli konstruktoritele mudeli valmistajatele.\nOmame pikkaajalist pehme mööbli valmistamise, konstrueerimise ja tööprotsessi juhtimise kogemust. Oskame valmistada traditsioonilises stiilis seotud vedrudega mööblit, poroloonist polstritega mööblit, sissetõmmetega, nööpidega, tepingutega mööblit. Valmistame ka naturaalsest nahast mööblit. Restaureerime, renoveerime ja taastame vana kasutatud pehmemööbli. Oskame õpetada soovijatele pehme mööbli valmistamist ka. vedrude sidumist ja konstrueerimist.\nMeie teenus sisaldab kogu tööd ideest teostuseni. See tähendab, et projekti käigus teeme nii üldplaani, tööjoonise kui ka tehnoloogilise lahenduse kogu tootele. Klient saab pakkumisega ka soovi korral materjalide näidised ja töökirjelduse. Pakume ka veoteenust, et valmis tooteid kohapeale toimetada ja paigaldust vastavalt soovile.\nOleme väike firma, sellepärast ka paindlikud ja kliendisõbralikud. Oma toodete tegemisel kasutame vastupidavat konstruktsiooni, oskame mööblit õigesti konstrueerida, teame millist materjali ja miks kuhugi tuleb kasutada. Ei kasuta näiteks oma mööbli valmistamisel kunagi saepuruplaati, mis on raske ja puruneb kergesti. Seotud vedrudega mööbli valmistamisel omame väga head tööoskust, mis on ainulaadne. Töökogemus nii eritellimisel valmistatava mööbli kui ka tootmise osas ulatub üle 40 aasta.\nOma toodetele, uuele mööblile anname garantii alates 5 aastast. Suudame täita tellimise kokkulepitud tähtajaks, juhul kui ei ole tõkkeid näiteks ülekannete osas kokkulepitud tähtajaks. Garanteerime oskusliku ja kvaliteetse töö.\nPolsterdaja individuaaltöö oskuse tunnistus 5 kategooria. Antud välja Harju Teeninduskombinaadi poolt. Ärijuhtimise koolitus Mainoris. Täiskasvanute koolitaja kursus, Reiting.


5 Ekspertide Vastus: Kas Teie Knees Halvendab? - 2019 | Tervis\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 13863\nMe palusime treeningute eksperte: kas teie põlvedel on halb töö? Siin on, mida nad pidid öelda osteoartriidi ja teiste põlveliigese valude kohta.\nSel nädalal palusime treenimeeksperte: kas teie põlvedel on halb töö? Nende vastused on redigeeritud ja ruumiliseks muudetud.\nDr Lewis Maharam, Ameerika Spordimeditsiini Kolledži kolleeg:\nSee on vana naise lugu. Teie vanemad otsustavad, kas teil on artriit või mitte, teil on artriit - see on geneetiline.\nSörkimine või jooksmine ise ei põhjusta artriiti. Kui teil on juba artriit ja teil on luu ja luu kokkupuude ning kõhr ei ole põlves, hakkab töötamine halvama.\nKui teete põlvele kahjutustust, kui sa jooksed ja sörkisid ja valu muutub selliseks, et see muudab teie käitumist, siis on aeg lõpetada ja minna oma arsti juurde.\nTegelikult aitab töötamine tulevasi arthriate patsiente aktiivselt hilisematel aastatel aktiivsemalt tegutseda. Kokkupandav liikumine aitab tõsta põlvede vedelikku ja hoiab neid liigutades.\nDr Stephen G. Rice, Jersey Shore'i ülikooli meditsiinikeskuse spordimeditsiini direktor:\nMitte igaüks, kes jookseb, on määratud artriidi saamiseks.\nPõlved võtavad palju survet. Humalakk on väga tore pall ja pistikupesa, ja pahkluu on korralikult üles ehitatud, kuid põlved võivad võtta kena ja kõhre ning hakkavad seda murda.\nReieluu kondildid (reieluu) on ümmargused ja jäävad sääreluu tasasele pinnale (põis luu). Alati on koht, kus kaks luud puutuvad kokku luudesse (nagu lauas korvpall). Mõlemal nendel luudel on kõvade läikivate, kindlate kõhrede kattekiht, mis võimaldab kontidel üksteise peale libiseda.\nC-kujuline meessoost kõhr põlves on pigem käsnjas - nagu teie nina või kõrv. See aitab stabiliseerida luu luu ülaosas olevat reieluukot ja annab käsitsemise, hüppe või kõndimise ajal pehmenduse.\nKuid aja jooksul võib meniskõhine kõhr kanda ja kaotada oma käsnkust ja seega mitte niivõrd šokki. Seejärel raskendavad luud üksteist ja selle hõõrdumisest artroos areneb ja süveneb.\nOluline on ka teie kergem ja kui hästi teid jalad pääsete. Mitte kõik tabavad maapinda sama suhteliselt palju jõudu: mõned inimesed kõnnivad pehmelt ja mõned kõla kõnnivad palju lahedamalt. Nendele inimestele, kes tabasid raskemad, on see täiendav jõud probleemiks. Siis on küsimus, kas inimeste kaal on tervislik.\nNiisiis, jah, võite hakata arenema artriiti alates pounding alates töötab. Kuid aktiivne ja sobiv ja liikuv inimene teeb kõige aktiivsemat kaitset artriidi vastu. Kas teil on arukas, aeglaselt oma vastupidavuse suurendamine ja aktiivsus, ja kui lisate oma jõupingutusi põlvili, on hea meediakeskkond.\nMõned inimesed, kes on geneetiliselt loodud artriidiks ja hoolimata sellest, kui hästi nad töötavad, lõppevad artroidi tekkega.\nChris Troyanos, sertifitseeritud athletic treener ja Bostoni maratoni meditsiiniline koordinaator:\nPõhimõtteliselt on sõitmine enamikule inimestele hea ja tervislik, kuid see on küsimus sellest, kuidas te selle alustad, ja see on aeglane areng.\nSiiski on olemas kehatüübid, mis ei aita tööle. Näiteks inimesed, kellel on ülemäärased pronataatorid, on oma jalgade sisemise osa sisenemas rohkem kui peaks olema, kui nad töötavad. See põhjustab stressi jalgadel ja põlvedel, nii et nende kehad ei ole loomulikult suured amortisaatorid.\nInimestel, kellel on põlvede hüpikka läbilõikamine - tehniliselt on termin "genu recurvatum" - ka neil on probleeme. Need, kellel on mõni neist probleemidest, võivad töötada, kuid nad ei pruugi olla võimelised töötama rohkem kui miil või kaks.\nKui vaatate käimasoleva programmi käivitamist, võite kõigepealt alustada kõndimisprogrammiga ja seejärel hüpata hõlpsalt töötavale programmile.\nKui te läbite oma tegevuste suurendamise sammud, on oluline oma keha kuulata. Kui teil tekib 5 kuni 7 miili päevas põlvevalu, võib see olla teie läve.\nKui teil on oma jalgadel mõni olemasolev valu või ebamugavustunne, pole see tark, et töö jätkata.\nDr Jon Schriner, Michigani Riikliku Ülikooli õppejõud\nŽürii on veel väljas. Mõned ütlevad, et töötab, on põlve jaoks halb, mõned ütlevad, et ei.\nOn hästi teada, et raskematel inimestel on kõrgem artriidi oht. Iga naela kaal, mida inimene kannab - olgu see siis oma kehas või pannakse see pakendisse, on neil jooksu ajal põlves neli naela. Teisisõnu, kui sa kaalud 100 naela, on põlvega 400 jalga jõudu iga jalgaga.\nSee võib sõltuda ka sellest, kuidas inimene töötab: kui kõrge, siis tõmbate jalad maapinnast välja ja kuidas maa peal lööb. Joggers kipuvad streigi vähem jõudu, jooksjad kipuvad olema pikemad sammud ja panna rohkem jõudu põlve.\nOn mitmeid muid tegureid, mis lähevad sellele, kuidas töötab teie põlve, nagu kaal, kehaehitus, kingade valik ja tehnika - see võib liiga kiiresti liiga kiiresti liikuda.\nMa ei arva, et on piisavalt tõendeid, mis ütlevad, et mitte väärkasutatavate piirangute läbimine põhjustab artriiti.Aga siis on küsimus, mis on kuritahtlikud piirangud? Võiksime öelda, et ultra-maratonide kasutamine võib ohustada inimesi ja uusi maratonijaid näevad sageli liiga kaugele, liiga kiiresti, liiga varsti ja põlveprobleemidega, kuid teistel maratonijatel pole probleeme.\nSeal on inimesi, kes ütlevad sel 40-aastasel või 45-aastaselt, et inimesed peaksid jalgrattasõitu või mõnda muud ristõpetust kombineerima, nii et nad ei pääse lihtsalt põlvedele ja tundub, et nad töötavad hästi, et hoida inimesi füüsiliselt sobivana, kardiovaskulaarselt ja hoides põlvi tegevuses.\nÜldiselt, kui teie põlved on terved ja järgid mõistlikku lähenemisviisi tööle, siis ei tohiks teie põlvi vigastada. Kui teil on mingil põhjusel põlvevalu, peaksite enne kvalifitseeritud spordimeditsiini arsti abi saamist pöörduma, enne kui see muutub tõsiseks.\nDr Michelle Wolcott, Colorado Ülikooli Meditsiinikooli Ülikooli dotsent:\nKui teil pole vigastusi, purunenud luude või sidemekahjustusi, kui teil on artriidiga eelsoodumus, siis on teie artriidi tekkimise võimalused minimaalsed.\nMe teame, et kaalutõmme, nagu näiteks jooksmine, aitab vältida osteoporoosi ja osteoartriiti. Korduv kaalutegur ja liikumine on liigeste jaoks kasulikud ja praktiliselt seda teeb.\nTäiendavad naela võivad või ei pruugi teil põlvili käes raskendada. Kui teil on lahja kaalu - ja lihasskaalu mõtlen lihasmassi - see aitab toetada teie liigeseid ja luid. Aga kui see on mittefunktsionaalsete rasvade kaal, lisab see lihtsalt põlvedele stressi.\nOdavus kindlasti mängib rolli põlvede osteoartriidi korral. Kui paned liiga palju jõudu kõhrale - tavaline koht on põlve mütside all - surve teie põlvedele on suurem. Ja see surve kõhrile laguneb aja jooksul. Sellepärast on rasvunud inimesed osteoartriidi suhtes altid.\nOsteoartriidi jaoks on ka suur geneetiline komponent. Kui teil on osteoartriidi perekonna anamnees ja teil on põlvevalu, ei pruugi jookseb olla teie jaoks parim väljaõpe.\nKui teil ei ole osteoartriidi suhtes eelsoodumus ja teil on terved põlved ja terve kaal, siis ei mõjuta see teie põlvearteri riski. See on suur eksiarvamus ja üks, mida ma pidevalt võitlema võin. Puudub tõendeid selle kohta, et üksinda töötab osteoartriit. Inimesed, kes väidavad, et jooksmine põhjustas nende põlvevalu, olid sageli juba põlved vigastatud.\nVideo Täiendada: что будет если не есть мясо? как избавиться от вздутия живота, кишечника? как вылечить дисбактериоз?.\nMiks Mõned Inimesed Vihkavad Õlle Maitset?\nIlus Mõte: Ajukahjustus Muudab Inimese Matemaatika Geniusiks\nKuumaveosed, Spaad Võivad Levida Haigust Talvel


Euroopa Liidu Infokeskus | Eesti valitsuse seisukoht ülemkoguks: Euroopa Liit vajab lahkumiskõnelusteks ühtsust |\nAvalehtUudisedEesti valitsuse seisukoht ülemkoguks: Euroopa Liit vajab lahkumiskõnelusteks ühtsust\nEesti valitsuse seisukoht ülemkoguks: Euroopa Liit vajab lahkumiskõnelusteks ühtsust\nTäna erandkorras Ühendkuningriigi referendumi tulemust arutanud valitsus leppis kokku Eesti seisukoha, et Euroopa Liit peab lahkumisläbirääkimistel tegutsema kooskõlastatult ning need ei tohi toimuda brittidele kättemaksmise vaimus.\n„Kahtlemata oli referendumi tulemus halb ja ootamatu uudis nii Euroopa Liidule kui ka ligi poolele Ühendkuningriigist. Nüüd on aeg šokist ja emotsioonidest üle saada, sest kuum pea ei ole parim kompass,“ lausus peaminister Taavi Rõivas. „Eesti valitsuse seisukoht, millega ma homme Brüsselisse lähen, on järgmine – Euroopa Liit vajab ühtsust. Samuti tuleb brittidele anda aega ning Euroopa Liidu positsioon lahkumiskõnelustel ei tohi olla kantud ärategemise vaimust.“\nPeaminister kutsus erakorralise istungi kokku selleks, et kinnitada Eesti seisukohad homme algavaks Euroopa Liidu Ülemkoguks, kus kogunevad kõikide liikmesriikide valitsusjuhid.\nEdasised sammud seoses lahkumisläbirääkimistega peavad Eesti valitsuse hinnangul toimuma liigsete viivitusteta, kuid ka liigse ajasurveta. Kindlasti ei saa läbirääkimisi alustada aga enne, kui britid ei ole esitanud Euroopa Ülemkogule väljaastumise teadet.\n„Meie tänased otsused peavad olema tehtud selliselt, et koostöö brittidega oleks võimalik ka tulevikus. Ühendkuningriik on jääb ka tulevikus Eesti jaoks oluliseks partneriks ja liitlaseks, seda nii majanduslikult, poliitiliselt kui ka julgeoleku kontekstis,“ ütles Taavi Rõivas. „Tahan siinkohal rõhutada, et Euroopa Liidu liikmelisus ja meie koostöö NATO-s tuleb hoida kategooriliselt lahus. Brittide otsus ei mõjuta meie tugevaid liitlassuhteid. Suurbritannia on ja jääb NATO üheks võtmetegijaks.“\nSamuti arutas valitsus tänasel istungil Eesti Euroopa Liidu eesistumise võimalikku toomist poole aasta võrra varasemaks või perioodi pikendamist. Lähtuvalt sellest, et Ühendkuningriigid on praegu kehtiva rotatsiooni järgi eesistujamaa alates 2017. aasta juulist ning Eesti kohe seejärel 2018. aasta jaanuarist. „Loomulikult ei saa homme Brüsselis selgeks, kes ja millal täpselt brittide rolli täitma asub, kuid meie hoiak on paindlik – Eesti on valmis erinevateks stsenaariumiteks,“ ütles Taavi Rõivas.


Kuidas seeni korjata ja säilitada? Millised on parimad hoidistamisviisid?\nSügisene seenemets tõmbab magnetina ning tee metsa leiavad lisaks kogenud seenelistele ka esmakordsed seeneentusiastid. Kui seenelkäigu motivatsiooniks on silme ette kerkiv seenepirukas või mõnus seenekaste, on äärmiselt oluline osata söögikõlblikel ja -kõlbmatutel ning mürgistel seentel vahet teha. Mida võtta, mida jätta? Neid seeni, mis ei mahu kohe pärast korjamist õhtusöögilauale, tasub säilitada. Iga liigi jaoks on selleks sobivaimad viisid, aga rolli mängivad ka harjumused ja perekondlikud traditsioonid. Mida kuivatada, külmutada, soolata, hapendada või marineerida, see jäägu igaühe enda otsustada.\nSuurepärane viis kasutada ära küpset aiasaaki, mis muidu kipuks ehk kasutamata jääma, on keeta valmis mõned purgid veidi erilisemat moosi või siirupit. Moosisai hakkab tagasi tulema.\nMahla on kodus lihtne valmistada ja sa kontrollid täpselt, mis mahla sisse läheb. Sa ei pruugi lisada teragi suhkrut, kui ei soovi.\nSeente säilitamine pole käkitegu\nSügisene seenemets tõmbab magnetina ning tee metsa leiavad lisaks kogenud seenelistele ka esmakordsed seeneentusiastid. Kui seenelkäigu motivatsiooniks on silme ette kerkiv seenepirukas või mõnus seenekaste, on äärmiselt oluline osata söögikõlblikel ja -kõlbmatutel ning mürgistel seentel vahet teha. Mida võtta, mida jätta?\nRohkem head voolaku ka sahvrisse\nEesti parimates restoranides – nendes, mida me tõeliselt armastame – on kombeks valmistada ise mitmeid hoidiseid. Siin on väike, aga eriline hoidisevalik, mis lisab roogadele nii kodus kui ka restoranis stiili ja elegantsi.\nMoositüdrukud laiendavad maitsemõõte\nInspireeritud eestimaisest saagist, mitmekesisest suhkruvalikust ja eksootilistest maitsestajatest, pani tuntud kokaraamatute autoritest kolmik kokku täiesti uue moosiraamatu.


Elektri kliendini toimetamine on Eesti Energiale järjest kasumlikum ja selle marginal ulatub 45%ni. Foto: Erik Prozes\nUrmo Andressoo • 6. märts 2017 kell 5:30\nElektri koju toimetamise eest saadud kasum näib veelgi muljetavaldavam, kui seda kõrvutada võrguteenust pakkuva tütarfirma Elektrilevi käibega, milleks oli mullu 253 miljonit.\nElektrilevi ütleb oma kodulehel, et võrguteenuse hind peaks katma elektrivõrgu ülalpidamiseks ja uuendamiseks vajalikud kulutused. Samuti toob ettevõte välja, et võrguettevõttele on lubatud „mõistlik kasum ehk tootlus“, mille kehtestab konkurentsiamet.\nKust aga jookseb piir mõistliku ja ebamõistliku vahel? Võrguteenuse pakkumine suletud turul on kontserni üks kasumlikumaid ärisid. Kui vabaturul müüdud elektri EBITDA ehk kulumieelse kasumi marginaal on viimased neli aastat olnud keskmiselt 29%, siis võrguteenustel 41%. Viimane on ka aasta-aastalt kasvanud ning ulatus mullu 45%-ni. Kõrge kasumlikkus on andnud riigile kätte võtmed võtta aastatel 2012-2015 monopoolsel turul tegutsevast firmast välja võtta 77,6 miljoni euro eest dividende. Umbkaudu 62% sama perioodi puhaskasumist.\nSuured investeeringud ja suured dividendid\nElektrilevi turusuhete juhi Lembit Sünti sõnul pole adekvaatne EBITDAd mängu tuua, kuna võrguettevõtte varade ja investeeringute maht on äärmiselt suur – see tähendab ka suuri kulutusi. „Näiteks eelmisel aastal oli kulum 50,96 miljonit eurot,“ illustreeris ta.\nSünti sõnul on teiste ärisektoritega võrdlemiseks objektiivsem hinnata ettevõtte kulumijärgset kasumit. Kuid ka see on muljetavaldav – suletud turul tegutseva riigifirma ärikasumi marginaal oli mullu 24,8%.\nNii rahandusminister Sven Sester kui ka Sünt viitasid, et Elektrilevi põhivarade tootlus oli 2015. aastal 6,7 ja mullu 6,8%. „Vaadates trende finantsturgudel, mida konkurentsiameti metoodika arvestab, liigub tootluse määr lähiaastatel eeldatavasti languse suunas,“ lisas Sünt.\n„Elektri jaotusvõrgu äri on väga kapitalimahukas. Viimastel aastatel on Elektrilevi investeerinud elektrivõrgu uuendamisse ja kvaliteedi tõstmisse ligikaudu 97 miljonit eurot aastas,“ selgitas rahandusministeeriumi pressiteenistus.\nKui 2013. aasta välja jätta, on Eesti Energia elektri transportimiselt viimase viie aasta jooksul teeninud üha rohkem tulu ning kasumit: 2012. aastal oli Eesti Energia võrguteenuste müügitulu 89 miljonit eurot ning puhaskasum 34,8 miljonit, 2015. aasta käive ulatus 105 miljonini ja puhaskasum 49,5 miljoni euroni.\nÜksjagu kasumist aga voolab ettevõttest riigikassase. 2013. aastal võttis riik dividendina Elektrilevist välja 32,5 miljonit eurot. Ka 2014. ja 2015. aastal pani peremees taskusse kummalgi aastal üle 22 miljoni euro, mis teeb kolme aasta peale kokku 77,6 miljonit eurot. Samal ajal maksis Eesti Energia dividendidena riigile 211 miljonit eurot. Tänavu plaanib ettevõte riigile omanikutulu maksta 47 mln eurot.\nTöö hinnalangetuse nimel\nArve kõrvutades selgub, et ligi kolmandiku dividendidest teenis riik turult, kus tal konkurente ei ole. „Konkurentsiametil puudub seadusest tulenev pädevus ettevõtjale ette kirjutada, kas ettevõtja reinvesteerib oma ärikasumi või võtab selle dividendidena välja,“ möönis konkurentsiameti regulatsiooniteenistuse juhataja ja peadirektori asetäitja Külli Haab.\nSiiski on Haabi sõnul ettevõtjal õigus teenida põhjendatult tulu oma investeeringute pealt. Nõnda ütleb ka elektrituruseadus. Haab lisas, et kasum peab olema ülikasumi teenimise vältimiseks küll piiratud, kuid see peab olema piisavalt motiveeriv, et teha stabiilseid investeeringuid ja tagada kvaliteetset teenust. Küsimusele, kust jookseb piir, Äripäev rahandusministeeriumist vastust ei saanud.\nMõne nädala eest teatas Elektrilevi, et konkurentsiameti ettekirjutuse järgi langetavad nad 1. juulist võrguteenuse tasusid 6,7% võrra. Sünti sõnul mängis hinnalangetuses olulist rolli Elektrilevi kasvanud efektiivsus. Samuti on tema sõnul võrguteenuse hind Eestis keskmisest mõnevõrra madalam. „Peame seda heaks saavutuseks," nentis ta.\nAmet: võrgutasud tuleb alla tuua\nKonkurentsiamet tuvastas mullu, et Eesti Energiale kuuluva Elektrilevi rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised. Amet tegi ettevõttele ka 22. detsembril ettekirjutuse, milles nõudis tasude langetamist.\nKonkurentsiamet nõudis toona, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti. Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50–55%, peaks sellega keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema konkirentsiameti toonaste arvutuste järgi 3,6%. 14. veebruaril teatas Elektrilevi, et tasud langevad keskmiselt 6,7% võrra ja et muutus puudutab enim ettevõtteid. Samas lisandub püsitasu tarbimiskohtasdes, kus elektrit pole aasta jooksul tarbitud või on tarbitud vähem kui 250 kWh. Uued hinnad jõustuvad 1. juulis 2017, püsitasu 2018. aastast.\nElektrilevi ja Eesti Energia lahku\nKolm aastat tagasi tegi toonane riigikogu majanduskomisjoni esimees, täna europarlamendi liige Kaja Kallas tollasele valitsusele ettepaneku Elektrilevi Eesti Energiast selguse huvides eraldada.\nTa juhtis tähelepanu asjaolule, et selline otsus võib esile kutsuda ettevõtte kuni 938 miljoni eurose võlakohustuse ennetähtaegse tagasimaksmise.\n"Kui Elektrilevi eraldamine toob kaasa katastroofi, siis ongi ettevõtte riske valesti hinnastatud ja sisuliselt elektrivõrguga finantseeritud riskikapitali investeeringuid. Ehk siis nagu ma olen korduvalt öelnud ja kirjutanud: raha jaotusvõrgule on kallim ja raha riskantsete projektide jaoks on odavam. Teised turuosalised peavad tegema sama investeeringu õige riski vastu. See räägib just lahutamise poolt, mitte vastu," põhjendas Kallas toona, viidates sellele, et n-ö Elektrilevist tuleva kindla raha tagatisel riskantsematele projektidele laenu võtmine ei ole põhjendatud.\nEesti Energia praegune juht Hando Sutter ja endine juht Sandor Liive pole lahutamise ideed toetanud. "Juba täna toimib Elektrilevi iseseisva üksusega, mille tegevusse Eesti Energia ei sekku. Kuid Elektrilevi viimine Eesti Energia alt välja halvendaks Eesti Energia krediidireitinguid ja seeläbi halveneks tuntavalt ettevõtte positsioon laenu saada. Samuti tuleks tõenäoliselt refinantseerida olemasolevad võlakohustused," teatas ettevõte 2013. aastal teates.


Kuidas paigaldada FTP Server Linux - Tips for you - Tipsed.Com\nFile Transfer Protocol, või FTP, on tugev, turvaline viis jagada faile kaudu klient-server mudel.Kuna Unix variant, Linux on ideaalne platvorm FTP server.Populaarne ja väga turvaline, FTP server olemas peaaegu kõik Linux süsteemide vsftp (Väga Secure FTP).Paigaldamine ja luua vsftp Linux keskkonnas on lihtne protsess.\nalla ja paigaldage Linux paketi vsftp.Täpne protseduur sõltub liigist ja Linuxi versiooni kasutate opsüsteemi.Enamikul juhtudel, näiteks Red Hat, Suse või Ubuntu, vsftp on stabiilne pakett, mis sisaldab hoidlates, mida kasutatakse, et uuendada oma versiooni Linux.Paljudel Linux rajatised, vsftp on vaikimisi paigaldatud, kuid ei hakanud.\nseadistamine VSFTP.Täpne asukoht ja nimi konfiguratsiooni fail veidi erineda sõltuvalt versioonist Linux te kasutate.Ubuntu, konfiguratsioonifaili on "vsftpd.conf."Töötle faili muuta järgmisi seadeid:\nftpd_banner: Redigeerib sõnum, mida kuvatakse, kui keegi ühendust serveri\nkuulata: Võimaldab vsfppd töötamine üksinda režiimis.\nxferlog_enable: Võimaldab detailset logi lisatud ja allalaadimine.\nconnect_from_port_20: Määrab kas PORT stiilis ühendused kasutada port 20 serveris.\nhide_ids peidab kasutajatunnused, loetledes kõik grupi kasutajaid "ftp".\nmax_client: Määrab maksimaalne ühenduste arv lubatud autonoomses režiimis.\nmax_per_ip: Määrab suurima arvu ühendusi lubatud konkreetselt IP autonoomses režiimis.\nanon_root: Määrab juurkataloogi anonüümse FTP kasutajad.\nanonymous_enable: Võimaldab anonüümsed kasutajad.\nanon_mkdir_write_enable: Võimaldab anonüümsed kasutajad luua katalooge.Selle valiku tegema, server peab olema anonüümne lisatud lubatud, ja ftp kasutaja ja grupi peab oleõigusi kohta kataloog, kus uusi katalooge ei looda.\nKui fail vsftpd.conf on toimetanud oma rahulolu, salvestada faili.\nPeatage vsftpd server kirjutades "sudo /etc/init.d/vsftpd lõpetada."Sa peaksid nägema teade, mis kinnitab, et server on peatunud.\nRestart vsftp server uue konfiguratsiooni andmed /etc/vsftpd.conf kirjutades "sudo /etc/init.d/vsftpd hakata."Sa peaksid nägema teade, mis kinnitab, et server on alanud.\nSul peab olema root / adminni privileegid muuta vsftp.conf.Süsteemides root keelatud, kasutades sudo joosta vi muuta vsftpd.conf töötab.Ülaltoodud nimekiri vsftp seadistusvõimalusi ei ole ammendav, kuid need on kõige levinumad võimalused.\nRunning FTP deemon avab port 20 ja 21 arvuti, kuigi vsftp on väga turvaline, siis võiks ikka luua veidi suurem risk väga turvaline süsteemid.


Käsitööpodin: Järelpeits ja kurkum päästab pussu päeva\nEile omandatud, hakitud ja üleöö ämbris seisnud mustikavarred läksid siis täna potti ja podisesid seal nii 1.5 tundi, kuni ma lõnga kerimisega tegelesin. Värv tuli küll veel tumepruun ja äge.\nPeitsima asudes avastasin, et enne järgmist satsi tuleb Safranis ära käia ja maarjajää varusid täiendada, sest seda on vaid nii teelusika jagu järel. See-eest olid aga valmis pandud raudvitriol ja vaskvitriol.\nMaarjajääga lõng peitsitud ja loputatud, said kolm vihti vahepeal jahtunud ja kurnatud (vana padjapüür on hea kurn) värvivette. Et ma samal ajal tegelesin iidvana villase lõnga päästeoperatsiooniga, siis sai lõng podiseda isegi üle tunni aja. Aga värviks jäi tal imeõrn kollakas, millega ma mitte rahul ei olnud. Seega tõstsin ühe vihi välja ja jätsin kõrvale, teise panin eraldi kaussi ja lisasin sinna lusikaotsaga raudvitrioli, potti aga panin pool teelusikatäit vaskvitrioli. Rauaga lõng tõmbus hallikaks, potis olid pigem pruunid toonid. Ja siis otsustasin, et ei, see ei lähe mitte, tahaks ikka ilusamaid värve, ning lisasin mõlemasse vette ka lusikaotsaga kurkumit. Seejärel võtsin selle esimesena väljavõetud pussu lõnga ja pistsin ka korraks vasega veest läbi - täpselt nii kauaks, et ta kollase ligi võttis.\n1. maarjasega eelpeitsitud, raudvitrioliga järelpeitsitud mustikavarred + kurkum - hallikasroheline, hele ja ilus\n2. maarjasega eelpeitsitud, vaskvitrioliga järelpeitsitud mustikavarred + kurkum - kollakaspruunikas, kerge roheka alatooniga.\n3. maarjasega eelpeitsitud, mustikavarred, korraks vaskvitrioli/kurkumi veest läbi käinud - küps kollane, selline päevitunud toon.\nIgastahes järeldus: mustikavarred, mida Maandi raamatus rõõmsalt mainiti, ei tasu vähemasti minu potti panekut ära. Kui ma tahan peitsi ja kurkumi värvi lõnga, siis selleks on ka lihtsamaid meetodeid ;)\nJenny pidas kaugel Meerikamaal indigo-sümpoosiumi. Ui ma olen kade.\nAga lugeda saab sellest siin. K.a lisab ta ühe asjaliku indigoga värvimise retsepti.\nPosted by Mithgariel at 8:18 AM


Elva koolis toimus ettelugemispäev | elva24.ee\nElva koolis toimus ettelugemispäev\nEelmisel nädalal tähistati Elva koolis ettelugemispäeva, mis on Eesti Lastekirjanduse Keskuse algatusel alates 1994. aastast muutunud üle-eestiliseks traditsiooniks.\nEsimese tunni ajal kuulutas õppealajuhataja Ave Sillaste läbi kooliraadio ürituse I ja II kooliastmele avatuks. Kõigis klassides olid lugejad valmis. Lugemas olid vanema kooliastme õpetajad, külalised kui ka klassiõpetajaid. Lugemispalad valisime spordist ja liikumisest, sest kestab ju veel ka liikumisaasta.\nI klassid kuulasid katkendit Tove Janssoni raamatust "Muumitroll". Lugejateks olid Evelin Pihlak, Anneli Kähr ja Sirle Mallo.\nII klassid nautisid peatükki Martin Widmark ja Helena Willisi raamatust „Lasse Maia detektiivibüroo. Jalgpallimõistatus". Katkendi esitasid Anne Maidla, Kersti Lepik ja Karin Pastarus.\nIII klasside jaoks oli valitud Kristiina Kassi lugu "Issiga ujulas". Lapsed said kuulda Sirje Ruusi, Aino Randveri, Pille Tani ja Ave Suguli lugemist. IV klassidele lugesid Tiit Ustav, Taimi Juhkam ja Eve Saumets katkendi Martin Widmark, Helena Willisi raamatust „Lasse Maia detektiivibüroo. Jalgpallimõistatus".\nV klassidele oli valitud katkend Kalju Saaberi teosest "Haruldast tõugu issi" ning selle kandsid ette Marek Pihlak, Saskia Arik ja Maarika Saar. VI klassid kuulasid Heikki Rokka, Krista Ummiku ja Tatjana Joosepi esituses lugu Jaan Rannapi raamatust „Salu Juhan ja ta sõbrad“.\nLugejad olid tekstid hoolikalt ette valmistanud ja mõned neist isegi endale raamatukogust või kodusest raamaturiiulist raamatu kaasa toonud. Lapsed nautisid lugemist ja suured ettelugemist.\nPärast lugemist asusid õpilased joonistama: I kooliaste joonistas pildi kuuldust, II kooliaste aga 3-pildilise koomiksi. Uue veerandi alguses saab koridori stendidelt vaadata, kuidas õpilased etteloetud lood piltideks tegid. Kõigile kuulajatele oli magus üllatus ning ettelugejadki said premeeritud väikese maiustusega.


Korralagedus pealinna suurimas hambaraviasutuses - Eesti - Tänane leht\nRoheline liikumine tahab Põxitile kindlat tärminit (2)\nRiigi otsus jätab eestlannale ligi kuu kolimiseks (9)\nKorralagedus pealinna suurimas hambaraviasutuses (20)\nHaridustöötajate mõttekoht: kas esoteerikuid võib koolimajja lubada? (1) Majandus\nKahtlast raha voolas jõena (3)\nRiigikogu komisjoni piinlik etteaste (1) Välismaa\nTürgi võimude väitel varjab Eesti terroriste (12)\nKOMMENTAAR. Erdoğan saab Khashoggi mõrvast võita Arvamus\nJuhtkiri: tuulevaiksel ööl - kes külmub surnuks (1)\nAarne Seppel: Eesti riik on lõpuks valmis (5) Meie Eesti\nMeie eelis saab olla ergas ja paindlik riigikorraldus (1)\nVajame paindlikku ja tõhusat riiki (10)\nRiigireform kui rahvaalgatus (1) Kultuur\nFilm, mille von Trier ehitas (1)\nSada silmapaari Eestist berliinlastega tõtt vaatamas Sport\nIntervjuu. Eesti peatreener Thomas Sivertsson: väga hea käsipallur vajab sama head mõistust nagu arst või jurist Meelelahutus\nPeakassast maksti töötajatele osaliselt sularahas palka ja erinevaid hüvitisi.\nHambapolikliinik tellis laboriteenust juhataja abikaasa ettevõttest.\nAsutuses puudus avalik palgajuhend, lähetuskulude hüvitamist polnud ette nähtud.\nPolikliinik lubas vigu parandada ning linna kinnitusel neid juba kõrvaldanud.\nTallinna Hambapolikliinik on pealinna suurim hambaraviasutus, mis on tegutsenud 1951. aastast, Tallinna sihtasutusena alates 2004. aastast. FOTO: Tairo Lutter\nLinnavalitsuse sisekontroll tuvastas, et Tallinna hambapolikliinikus on makstud töötajatele sularaha kassast palka ja hüvitisi, samas puudub asutuses avalik palgajuhend ning töötajate lähetuskulude katmine ette nähtud pole.\nSuvel valmis linnavalitsuse sisekontrolli osakonnas audit linnale kuuluva SA Tallinna Hambapolikliinik sisekontrollisüsteemi toimimisest ja sealsete tehingute seaduslikkusest. Polikliiniku tegevust soovitas linnal uurida audiitor aasta eest valminud eritöös, kus leidis, et polikliiniku kassast tehakse suurtes summades sularahaväljamakseid ning asutuse tegevus võib olla vastuolus korruptsioonivastase seadusega, samuti võib olla probleeme hangete korraldamisel.\nSeptembri lõpus lahkus ametist 24 aastat hambapolikliinikut juhtinud Anne Männik, kuid polikliiniku nõukogu esimehe Mihhail Kõlvarti (Keskerakond) kinnitusel tegi ta seda omal soovil ja see pole seotud auditi kriitikaga.\nSuur osa polikliiniku tulust laekub sularahas, mullu 7,7 miljonist 1,4 miljonit eurot. Linna raamatupidamiskorra järgi on kassa mõeldud sissemaksete kogumiseks ja tagatisraha andmiseks. Polikliiniku peakassast maksti aga töötajatele sularahas hüvitisi nii lähetus- kui ka koolituskulude katteks, samuti prillide, tööjalatsite ja töötervishoiuarsti määratud protseduuride eest ning osaliselt isegi palka.\nLisaks märgiti, et peakassa eest vastutav inimene ei tohiks kuuluda kassa inventeerimiskomisjoni. Auditeerijate hinnangul on polikliiniku sularaha käitlemise eeskiri liiga üldsõnaline ega anna piisavalt juhiseid riskide maandamiseks.\nPolikliiniku kinnitusel makstakse juba tänavu 1. maist kõiki hüvitisi pangaülekandega ning sularahas on tasutud vaid hädavajalike ostude eest, nagu aparatuuri hooldusvahendid. Majandusjuht sai volituse kasutada asutuse pangakaarti ja kassainventuur on tehtud sõltumatuks. Sularaha väljamaksed vähenesid 2016. aasta 90 000 eurolt mulluseks juba 42 protsendi võrra ehk 52 000 eurole.\nAudit leidis, et polikliinik ei hüvita oma põhikirja järgi töötajatele koolitustega kaasnevaid sõidu- ja majutuskulusid, kuid väliskoolitustel tuleks seda kaaluda ja määrata päevaraha.\nPolikliiniku selgituse järgi nad üldjuhul töötajaid ise väliskoolitustele ei saada, Eestis käib piisavalt häid koolitajaid. Kulude hüvitamisi arutatakse juhatuse koosolekutel, mullu kasutati ära vaid kaks kolmandikku koolituseelarvest. Konkurentsivõime parandamiseks soovitatakse kliinikul seda heldemalt rakendada.\nOma osa kriitikast sai ka Mihhail Kõlvarti juhitav viieliikmeline nõukogu, kes pole seadnud raviasutusele selgeid eesmärke. Nad peaksid koostama koos juhatusega selgelt sõnastatud äriplaani mõõdetavate eesmärkide ja finantsprognoosiga. Praegu on sihtasutusel kontrollijate hinnangul vaid kaheleheküljeline üldsõnaline arengudokument aastani 2019, milles seatud eesmärgid pole kuidagi mõõdetavad.\nKuna linnale kuulub veel teinegi hambaravipolikliinik, Lääne-Tallinna keskhaigla juures, siis leiti, et kahe hambakliiniku arenguplaanid tuleks kooskõlastada. Üldse tuleks linnal kaaluda, kas ikka tasub hambakliinikuid majandada.\nTallinna hambapolikliinik tellib erakätes Kaarli hambapolikliinikult laboriteenust ning 2016. aasta tehingud pälvisid kontrollijate tähelepanu, kuna sealsest hambalaborist 44 000 euro eest tellitud tööde arveid kinnitas Tallinna polikliiniku juhataja Anne Männik, kuid samal ajal oli tema abikaasa Georg Männik Kaarli polikliiniku osanik. Kuigi auditeerijatel tekkis küsimus võimalikust korruptsiooniohust, leiti, et Anne Männik ei mõjutanud hambaarste just sealt töid tellima ning alates 2017. aasta veebruarist on Kaarli polikliinikul ka uued omanikud ja Tallinna polikliiniku juhatajal pole enam perekondlikke seoseid.\nLisaks leidis sisekontroll, et mullu jättis polikliinik mitu korda hanked korraldamata, samas on jällegi hanked mitmete ühesuguste teenuste ja asjade soetamiseks jaotatud ebapraktiliselt väikesteks osadeks ning kõigi osade kohta pole korrektseid hankeid korraldatud. See hägustab aga ostude tervikpilti ning on administratiivselt koormav. Tänavune hankeplaan tundus auditeerijatele juba parem, kuid soovitati paremini planeerida.\nEtteheiteid tehti ka selle kohta, et hangetega tegeleb personalijuht, kuigi see peaks olema polikliinikusse veebruaris palgatud kolmanda juhatuse liikme Maksim Volkovi ülesanne, nagu näeb ette ka tema leping.\nTõnis Mölder FOTO: FOTO: Eero Vabamägi\nTõnis Mölder, Tallinna abilinnapea (Keskerakond)\nAuditi põhjal tegime Tallinna hambapolikliinikus palju muudatusi, teeme ka tulevikus. Ka nõukogu jaoks oli seal murettekitavat. See audit on meile tõsine sisend, et seal on probleeme, millega tuleb tegeleda.\nSisuliselt on tegemist linnaettevõttega, mille juhtimine peab olema läbipaistev ja peaks ilmselgelt vastama 21. sajandi nõuetele. Suurel hulgal sularahatehinguid ei pea me mõistlikuks ega põhjendatuks.\nEttevõtte tulemit saab mõõta majandusnäitajatega, aga uuelt juhatuselt ootame koos nõukoguga hambapolikliiniku strateegiaga tegelemist. Eesti ühe suure hambaraviasutusena võiks see laieneda üle linna ja omada laiemat perspektiivi Eesti hambaravisüsteemis. Polikliinikut linn müüa ei kavatse.


OLEN OMA SÜDAME SÕBER – LIIKUMISMEETRID 2020 | Põlva Lasteaed Pihlapuu\nOLEN OMA SÜDAME SÕBER – LIIKUMISMEETRID 2020\nLisatud: 1. juuni 2020 | Autor: Pihlapiiga\nKutsume Pihlapõnne olema oma südame sõber. Liikudes koos ema või isaga ümber järve, matkarajal või kodust poodi, pange läbitud meetrid kirja. Arvesse lähevad kõndides, joostes, rulluisutades, rattaga sõites läbitud distantsid. Arvestust peetakse 1.06-07.06.2020\nRegistreeri läbitud meetrid lingil:\nAjavahemikus 25.05 – 29.05 liikusid iga päev Pihlapõnnid ja Pihlapiigad staadionil joostes või kõndides vähemalt kaks ringi. Kes aga soovis, siis iga lisaring oli lubatud. Aga et, oleks lisaks südametervisele veelgi motivatsiooni liikumiseks, siis reedel liideti kogu läbitud distants kokku ning saime teada, millisesse linna me läbitud meetritega jõudnud oleksime. KOKKU terve nädala jooksul läbiti 190,15 km. Suvepealinna peaaegu kohale!\nPõlva – Tartu 48 km Põlva – Riia 242 km\nPõlva – Viljandi 120 km Põlva – Vilnius 539 km\nPõlva – Rakvere 178 km Põlva – Varssavi 921 km\nPõlva – Pärnu 200 km Põlva – Berliin 1346 km\nPõlva – Narva 225 km Põlva – Pariis 2356 km\nPõlva – Tallinn 230 km Põlva – Haapsalu 292 km\n1.06-07.06.2020 läbiti 238 373 meetrit ning distantsiliselt jõuti pealinna kohale. Eelistatuimad liikumisviisid olid kõndimine ja rattasõit. Loodame, et heast enesetundest ajendatuna tekkisid ka kodudes liikumistraditsioonid, mis muutuvad igapäevaseks.