Kas Menstruatsiooni Asemel Pruun Eritis Võib Olla Raseduse Märk Hügieen 2021 - Mediaskynewsreporters.com\nSel juhul võib mädade väljavool olla raskendatud kudede turse tõttu, mis viib seisundi järsu halvenemiseni - seal on tugev palavik ja toksikoos koos vaevavate peavaludega. On vaja valada kaks supilusikatäit ürte koos lilledega kahe klaasi veega. Püsiva remissiooniga pankreatiidiga patsientide dieeti võib lisada hapukoore, kui kõik testide näitajad on normaalsed ja patsient ei kurda haigusele iseloomulike sümptomite üle. Laparoskoopia on kõhuõõneoperatsioon, mis viiakse läbi endoskoopiliste seadmete abil. Muud katarraalsed sümptomid, köha tuleb korrigeerida, kui need on tüsistuste sümptomid või neid väljendatakse nii olulisel määral, et see raskendab patsiendi seisundit. Kõigil neil juhtudel on vajalik spetsialistide konsulteerimine: pahkluu kasvajate kaudu ilmnevad haigused nõuavad kiiret meditsiinilist sekkumist.\nValu vasakul pool küljes Simptomid\nNäpunäiteid sääremarjas valu\nPea valu loomulikul viisil\nKiudainerikas tarbimine kõik puu- ja köögiviljad on seotud alandas jämesoolevähi risk. Sõltuvalt moodustunud lahustuvate kivide olemusest võib ravimeid kasutada ursodeoksükoolhapet sisaldavate ravimite abil. Enamikul juhtudel on põletiku põhjused tingitud patsiendi tegevusest. Femoraalse närvi neuralgia võib tekkida ka tuumori kasvu, aga ka juhusliku kahjustuse korral kirurgiliste operatsioonide ajal. Nii sobib näiteks kallismida rakendatakse külmavillile, kuna see põhjustab a antibakteriaalne ja viirusevastane Sisaldab toimeainet ja toetab kahjustatud piirkonna uuenemist. Seetõttu peaksid naiste neerupealiste adenoomiga sümptomid ja ravi vastama üksteisele.\nGargle salvei Halb rüht, Haldamine oma stressi Neerukoolikud koos urolitiaasiga, kasvaja või kusejuhi striktuur Kõige võimsam ägenemiste provokaator on praetud ja väga rasvaste toitude tarbimine Kas see sind häirib? Ebaefektiivse ravi või selle puudumise korral lähevad kõik ülalnimetatud haigused üle maksavähki - enam kui miljoni inimese surma põhjustajaks kogu maailmas. Keha pH hoitakse väga kõrge happelisuse tasemel, mis aitab seedeensüümidel, näiteks pepsiinil, hävitada toitu selle edasiseks läbimiseks teel. Emakakaela lülisamba madal motoorne aktiivsus toob kaasa kõhre elastsuse vähenemise põikikutes. Valu kõhus vasakul üleval. Allergia abinõud lastele aevastamise korral hõlmavad pesemist merisoola lahusega. Lisaks sellele kogevad lapsed selles vanuses sageli helmintiaalset nakatumist ja nakkushaigusi, mis põhjustab ka põie põletikku.\nTavaliselt mõjutavad alla 5-aastased lapsed. Sageli kasutatakse defekti kiire kasvu korral vereülekandega operatiivset meetodit. Kaitsmiseks hakkab keha üles ehitama sidekudet, millest käes moodustub tsüst. Näiteks võite kana lihapallid valmistada mis tahes lisanditega. Probleemse liigese piirkonnas areneb järk-järgult lokaalne põletik, mille tulemusena varem kahjustatud koed asendatakse aja jooksul kasvava armkoega. Maks töötleb suurepäraselt kõiki ravimi komponente ja eemaldab selle loomulikult kehast.\nAktiivkeskuses on võimalus valmistada ja osta kõik vajalikud jalgadele mõeldud ortopeedilised tooted. Tasub pöörata tähelepanu ravimitele, mis on alati lubatud. Esimese kolme päeva jooksul pärast sünnitust vabaneb nibudest väikeses koguses paks viskoosne vedelik (ternespiim), mis on võimeline rahuldama kõiki imiku toitumisvajadusi. Pikk jalutuskäik, treening treeningklubis või ebatavaline koormus võivad põhjustada väljendunud ebamugavust. Alternatiivina võib kasutada linaseemneõli. Tervisliku organi jaoks pole see funktsioon keeruline.\nValitsusvälised hooldekodud “Pikaealisus” on võimalus elada täisväärtuslikku elu, tunnetades teistega suhtlemisrõõmu, hoolitsust ja tähelepanu, sõltumata vanusest, meditsiinilistest diagnoosidest ja praegusest eluolukorrast. Kui teil on tavaline istuv töö, tehke lühikesed pausid selga soojendusega. Munasarjavähk on pahaloomuline haigus, mis on laialt levinud nii reproduktiivses kui kliimaküllases eas naiste seas ja mille suremus on üsna kõrge. Kehavigastusega ja lamejalgusega lastele tutvustatakse kehalise kasvatuse klassidesse ja hommikuvõistlustesse spetsiaalseid parandusi. Rääkides arst uurib kubeme piirkonda ja munandeid ning kirurg võib paluda patsiendil köha, et ta saaks haiguse diagnoosida võimalikult täpselt. Pleksopaatia kõige levinumad põhjused on progresseeruv osteokondroos, traumad ja ainevahetushäired.\nSee hõlmab mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite, valuvaigistite, kortikosteroidide ja kondroprotektorite kasutamist. Seejärel ilmub hülg vasakule või paremale küljele naba lähedal. Tuleb meeles pidada, et õigeaegse meditsiinilise abi taotlemise ja kõigi spetsialistide soovituste rakendamise abil on võimalik patsient pikkadest perioodidest täielikult vabastada. Narkootikumide Ambrobene patsientide tunnused, kellel on sellised haigused, samuti ravikuuri kestus ja arsti poolt määratud annus pärast patsiendi ja vajalike uuringute andmete analüüsimist. Kubeme juures valu. Stafülokoki analüüsiks mõeldud väljaheited tuleb kliiniku laborisse transportida kolme tunni jooksul pärast soole tühjendamise hetke. Ujumine on kasulik, kuna see tugevdab kõiki keha lihaseid ja hoiab seda tippvormis.\nSeda tuleb kasutada ainult operatsiooni või vigastuse korral. Venoosne ummikud jalgades on patoloogiline protsess, mille käigus veresoonte väljavool veenidest on raske ja arteriaalne vool on normaalses vahemikus. Lõpuks võib see olukord tekkida, kui liigeste liigesed on venitatud ja nad ei suuda enam põlveliigese anatoomiaid säilitada. Valmistatud lahust kasutades hõõruge kahjustatud nahapiirkondi hoolikalt. Suunatud antibiootikumid määratakse kindlaks pärast bakteriaalse uuringu tulemusi, mille eesmärk on tuvastada sphenoidiidi põhjustaja. Kuid tavapäraste meetodite kasutamine ilma põhiravita on võimatu, sest nad ei suuda patoloogiatega täielikult toime tulla.\nJärgmise märgikomplekti, raskete perioodide või verejooksu tõttu, kuna seda on võimalik kindlaks teha. Põhjus on tähelepanuta jäetud põletik, seljaaju kudede elastsuse vähenemine, trauma, ainevahetus- ja vereringehäired. Iseloomuliku kehaharjumusega patsientide puhul võib eeldada Marfani sündroomi diagnoosi. Geksikon sisaldab kloorheksidiini, millel on antiseptiline, bakteritsiidne, fungitsiidne toime. Igas piirkonnas oleme kaks minutit, tehes seda nii-öelda lõputuse manöövrit. Laste soolehaigus Enam kui pooled sooleinfektsioonide juhtudest avastatakse enne 3.\nRebenenud folliikulitest võib veri ja muu vedelik selle protsessi käigus siseneda ka kõhuõõnde ja vaagnale ning põhjustada ärritust. Iga liikumine toimub sujuvalt ja ilma teravuseta. Kui vedelikku süstitakse liiga kiiresti, võib patsient tunda valu. Naha värvimuutus ja veresoonte laienemine - laienenud veenid on eriti märgatavad kaelas, mõnikord teistes kohtades. Harvadel juhtudel võib arst lubada lahtist hommikusööki: tavaliselt juhtub see siis, kui tomograafiat ei tehta mingil põhjusel hommikul. Valu ja rebane. See on väga lihtne unustada väike niggles valu, kui olete rase.\nIntervertebral hernia esinemine põhjustab närvipõletusi. Kui juua seda koos magusate saiakestega, aktiveerub samal ajal ka ainevahetus ja kehas paranevad endokriinsed reaktsioonid. Neeruhaiguste dieet välistab toidust täielikult rasvase ja praetud toidu. Erilist massaaži võib kombineerida füsioteraapia harjutustega, soovitav on teostada enne harjutuste algust või pärast nende lõpetamist umbes 7 minutit. Niisiis levivad lihtsad papilloomid ja tüükad mõnevõrra aeglasemalt kui papillaarsete fookuste filamentaalsed alamtüübid. Puhke bursiit võimaldab teil kõrvaldada liigse vedeliku põhjustatud stressi, minimeerida põletikulise protsessi ilminguid ja leevendada valu.\nSelliste patsientide iseloomulik välimus on õhukesed käed, keha ülaosa kaalulangus ja samal ajal suur kõht, mädanenud liha meenutav suust tulenev “maksa” lõhn, võib esineda naha kollasust, nahale vaskulaarsete tärnide ilmnemist, küünte muutusi valkjate laikudena, peopesade punetuse ilmnemist pöidla ja väikese sõrme kõrguse piirkonnas. Ka lima kaitseb hingamisteede seinu kahjustuste eest. Sel juhul algab jalgade sügelemine väikese, kuid aja jooksul suureneb oluliselt. Erysipelas - raske naha ja limaskestade nakkuslik põletik. Esimene trimester: raseduse algul, muutes hormoonid võivad mõjutada seda, kuidas sa hingata. Nõgestõve löövet põhjustavad histamiin jt mediaatorid ehk virgatsained, mis vabanevad nahas paiknevate sidekoerakkude ehk nuumrakkude aktiveerumisel.\nKui kasutate lidokaiini ampulleid 2% kuni 10%, peate jälgima EKG-d ning hoiduma süstekoha desinfitseerimisest. Mõned naised näevad ainult kerge muudatusi, kuid teiste jaoks, rinnad võivad kasvada väga suur suurus ja kaal. Laienenud mandlid segavad õhu vaba liikumist, beebil on raske nina kaudu hingata. Lapse toidumürgituse tagajärjed võivad olla mitmesugused elundite ja süsteemide funktsioonide rikkumised. Magnetresonantstomograafia võimaldab teil määrata alaselja ja veresoonte pehmete kudede seisundit. Väljaheidete ebameeldiva lõhna probleemi korral soovitatakse selliseid ravimeid nagu "Vikair" ja "Vikalin".\n. Hambaarst valu\nPiim Meega Köha Jaoks Rahvapärase Ravivahendi Retsept Lapse Ja Täiskasvanu Raviks Tüsistused July


Meeleolukad kaunistused lihavõttelauale - Maaleht\nTargu Talita 13. aprill 2017\nMeeleolukad kaunistused lihavõttelauale\nLihavõttemeeleolu tuppa toomiseks võib lihtsate vahenditega valmistada mõne pühadekaunistuse.\nPeenikestest kaseokstest punutud pesa, mille sisse on peidetud vutimunad. Pille Hermann\nPühade saabudes on poed ohtralt varunud temaatilisi kaunistusi, mis ostjate ahvatlemiseks välja pandud. Toidukraami järele minnes leiad end päevakohaseid pühadekaunistusi vaatamas ja ohkamas, et oi kui ilus! Kohe tekib kiusatus midagi ka osta ja vaimusilmas kujutad juba ette, kuidas neid pidulauale sätid. Igapäevane elu kujuneb pahatihti hoopis teistmoodi ning mingil hetkel tunned, kuidas vaimustus raugeb. Enne pühi kipub tööpäev teadmata põhjustel pikale venima. Kraamimine jääb viimasele minutile, piduliku laua sättimisest ei maksa unistadagi.


Blogi | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nSupilinna kerkib uus 6 korteriga ridaelamu tüüpi maja\nAeg: 13. detsember 2018 kell 12:08\narendusprojektid, eelbroneerimine, kinnisvara tartus, ridaelamu, Supilinn, Tartu, uusarendus\nSupilinn on juba aastaid olnud Tartlaste seas populaarne elukoht. Populaarsuse põhjuseks on kindlasti asukoht Tartu kesklinna vahetus läheduses, kuid oma elurütmilt kulgeb Supilinn hoopis teises tempos. Kõik vajalik on käe-jala juures. Spordisõpradele on suurepärased sportimisvõimalused Tähtvere puhkepargis, kus lisaks jooksuradadele ja talvistele suusaradadele saab ka discgolfi mängida ning pere pisematele on suur mänguväljak. Mõnus on […]\nTehingud kinnisvaraga on inimestele kindlasti stressirohked. Tehinguga liiguvad suured rahad ning ostja vaatenurgast on tavaliselt teiseks pooleks võhivõõras. Kuigi enamasti läheb kõik probleemideta, võib siiski juhtuda, et peale kinnisvara soetamist avastab ostja oma uue kodu juures puuduse, millest teda eelnevalt polnud teavitatud. Puuduseid võib olla väga erinevaid, kuid igal juhul teevad nad kinnisvara kasutamise ebamugavaks […]\nAeg: 27. september 2013 kell 09:58\nKodumaja on Eesti ettevõte, mis on spetsialiseerunud eluruumide ehitusele tehases toodetud ruumelementidest. Tegutsenud on Kodumaja alates aastast 1995. Selle ajaga on ehitatud enam kui 4700 kodu. Valdav enamus kodumaja toodangust ei jää aga Eestimaale. Kodumaja ettevõtete konsolideeritud käibest moodustab eksport enam kui 90%. Vaatamata sellele on Kodumaja ettevõtete gruppi kuuluv Kodumaja Kinnisvaraarenduse OÜ läbi viinud […]


Kultuuriministri 21. detsembri 2012. a määruse nr 12 „Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile spordi toetuseks eraldatud vahendite jaotamise kord” muutmine – Riigi Teataja\nKultuuriministri 21. detsembri 2012. a määruse nr 12 „Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile spordi toetuseks eraldatud vahendite jaotamise kord” muutmine\nRT I, 04.10.2017, 1\nVastu võetud 28.09.2017 nr 6\nKultuuriministri 21. detsembri 2012. a määruses nr 12 „Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile spordi toetuseks eraldatud vahendite jaotamise kord” tehakse järgmised muudatused:\n„Riigieelarvest Kultuuriministeeriumile spordi toetamiseks eraldatud vahenditest antavate sporditoetuste liigid ning toetuse taotlemise, taotleja hindamise, toetuse määramise ja määramisest keeldumise tingimused ja kord”;\n„3) toetust spordikohtunike tegevuse arendamiseks.”;\n3) paragrahvi 9 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgimiselt:\n„(1) Sporditoetuste jaotamiseks moodustab toetuse andja nõuandva komisjoni (edaspidi komisjon) ja kinnitab komisjoni töökorra.\n(4) Lisaks käeoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud ülesannetele on Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud komisjonil õigus teha valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid valitsemisala eelarves spordi toetuseks ette nähtud vahendite liigenduste summade määramiseks.”;\n4) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse sõna „Kultuuriministeeriumile” sõnadega „toetuse andjale”;:\n„(11) Toetuse taotluses esitatakse eelkõige:\n4) muud vajalikud andmed.”;\n„(2) Taotluse vormi kinnitab toetuse andja. Taotluse vorm avaldatakse toetuse andja veebilehel.”;\n7) paragrahvi 12 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:\n„Spordialaliidu toetuse määramisel, välja arvatud spordikohtunike tegevuse arendamise toetus, käsitletakse spordialaliite kolmes rühmas:”;\n8) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse määramisel käsitletakse spordialaliite ühes rühmas.”;\n9) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:\n„(81) Spordikohtunike tegevuse arendamise toetust ei eraldata juhul, kui spordialaliidule ei eraldata tegevustoetust käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud alustel.”;\n10) paragrahvi 14 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Spordialaliidu, maakonna spordiliidu, rahvusliku olümpiakomitee, muu spordiorganisatsiooni ja sihtotstarbelise taotlusvooru taotluste hindamise tulemusel teeb komisjon toetuse andjale ettepaneku toetuste saajate ja summade kohta.\n(2) Spordialaliidu, maakonna spordiliidu, rahvusliku olümpiakomitee, muu spordiorganisatsiooni ja sihtotstarbelise taotlusvooru toetuse eraldamise otsustab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga või halduslepingu alusel rahvuslik olümpiakomitee.”;\n„(1) Määratud toetuse kasutamise kohta sõlmitakse leping.”;\n12) paragrahvi 15 lõike 2 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) Kultuuriministeerium või halduslepingu alusel rahvuslik olümpiakomitee spordiorganisatsiooniga, kes on toetuse lõppkasutaja või edasijaotaja;”;\n„(4) Toetuse kasutamise lepingus nähakse toetuse andjale ette võimalus toetuse summat ühepoolselt muuta käesoleva määruse §-s 16 sätestatud juhul.”;\n14) paragrahvi 16 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Komisjonil on õigus taashinnata toetuse kasutamise perioodi jooksul hea juhtimistava järgimist spordiorganisatsioonides ning võtta arvesse käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud asjaolusid juhul, kui hindamise aluseks olevad asjaolud ilmnesid või asjakohane otsus võeti vastu eelarveaasta jooksul pärast komisjoni ettepaneku tegemist toetuse andjale.”;\n15) paragrahvi 16 lõikest 3 jäetakse välja sõna „ministri”;\n16) paragrahvi 16 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Toetuse summa muutmise otsustab toetuse andja, mis muudab ühepoolselt toetuse kasutamise lepingus sätestatud summa vastavaks muudetud summale.”;\n17) paragrahvi 17 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Toetuse kasutamise aruandes esitatakse eelkõige:\n(3) Aruanne esitatakse toetuse kasutamise lepingus sätestatud tähtpäevaks ja korras. Aruande vormi kinnitab toetuse andja ja see avaldatakse toetuse andja veebilehel.”;\n18) määrust täiendatakse 61. peatükiga järgmises sõnastuses:\n(2) Spordikohtunike tegevuse arendamise toetuse määramisel 2018. aastaks võetakse aluseks käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel esitatud andmed.”;\n19) määruse tekstis asendatakse sõna „kultuuriminister” sõnadega „valdkonna eest vastutav minister” vastavas käändes;\n20) määruse lisa kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).


Sinu usaldusväärne it partner - 3r Computers OÜ\nusaldusväärne IT partner\nLahendame kliendi it-probleemi maksimaalselt 2 tunniga.\nMeie teenus on kiire, turvaline ja professionaalne. Oleme hea it partner nii juhtkonnale kui ka IT-osakonnale. Nii saate teie keskenduda oma põhitegevusele ja jätta IT-halduse meie hooleks.\nMeil on tööl 15 spetsialisti, kes on kõik oma ala hästi tundvad ja kogemustega professionaalid. IT-spetsialistid on Microsofti poolt tunnustatud ning sertifitseeritud.\nIT-haldusteenus hõlmab serverite, tööjaamade ja võrguseadmete sh. tulemüüride haldust. Meie eesmärk on panna sinu IT-süsteemid tööle häireteta, teha nad veakindlaks ja anda sulle võimalus keskenduda 100% oma ärile. Vaata\nAitame luua ja seadistada kasutajakontod, installeerida MS Office tarkvara ning vajadusel migreerida pilvelahendusele olemasolevad e-mailid ja dokumendid. Teeme koolitused kasutajatele ning pakume hilisemat kasutajatuge. Vaata\nVirtuaalserveri rent on sobiv lahendus firmale, kel on vaja käigus hoida ärirakendusi või andmebaase nii, et ettevõtte töörütm ühegi IT-probleemi tõttu ei kannataks. Vaata\nAndmete varundamisega saame tagada andmete olemasolu ka õnnetuse või krüpto- ehk lunavara rünnaku korral. Microsoft 365 pilveteenuste varundamine. Vaata\nVõrgu- ja turvalahenduse eesmärk on kaitsta ettevõtteid pahavara ja IT-süsteemi rünnete eest. Turvalahendused sisaldavad uue põlvkonna tulemüüri, Wifi seadmeid ja teisi vajalikke võrguseadmeid ning nendega kaasnevaid tarkvaralitsentse. Vaata\nIT infrastruktuuri seire tagab süsteemide jälgimise reaalajas, võimaldades ennetada tõrkeid ning vajadusel operatiivselt reageerida. Teenust hindavad ettevõtted, kelle jaoks on oluline hoida infosüsteem stabiilsena. Vaata\nMillised on sinu ettevõtte IT-vajadused?\nIt partner aitab, kui Sinu ettevõtte vajaduste hulka kuulub:\narvutite ja arvutivõrkude haldus\nvirtuaalserveri rent või serverite majutus\nMicrosoft 365 äritarkvara ostmine ja haldamine\n15 000 TÖÖJAAMA\n300 LEPINGULIST KLIENTI\nREAGEERIME MAX 2 TUNNIGA


Avaldamise algus: 11.07.2016\nPärnu Linnavalitsuse 04.07.2016 korraldusega nr 414 algatati Karusselli tn 43a kinnistu detailplaneeringu koostamine ja jäeti algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine.\nKinnistu, suurusega 675 m2 asub kesklinna linnaosas Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala kaitsevööndis, üldplaneeringuga määratud miljööpiirkonnas ning on hoonestatud. Ehitisregistri andmetel asub kinnistul 2-korruseline elamu, garaaž-kuur ja aiamaja ehitisealuse pinnaga kokku 169 m² (25%). Arvestades asjaolu, et kõiki hooneid on erinevas mahus laiendatud, on mõõdistusprojekti andmetel hoonete ehitisealune pind hetkel kokku 267 m² (40%). Taotleja sooviks on laiendatud ehitiste säilitamine, ületades sellega kehtiva üldplaneeringuga suurim lubatud täisehituse osakaal kinnistul (30%). Tegemist on seetõttu üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga. Maakasutuse juhtfunktsiooniks kinnistul on väikeelamumaa (EE), mida ei muudeta. D\nDetailplaneeringu koostamise ülesandeks on selgitada välja kruntidele sobivaim hoonestusala ja ehitusõigus, määrata arhitektuursed ning ehituslikud tingimused. Detailplaneeringu koostamisega muudetakse Pärnu linna üldplaneeringut väikeelamumaa krundile määratud maksimaalse täisehitusprotsendi osas. Maakasutuse juhtfunktsiooniks kinnistul on väikeelamumaa (EE), mida ei muudeta.\nKeskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnangus on analüüsitud järgmisi võimalikke planeeringualaga seotud keskkonnamõjusid: lihkeohtlikkust ja geoloogiat, pinnast, müra, vibratsiooni, välisõhu kvaliteeti, jäätmeid, kultuuripärandit, looduskaitset, maastikuilmet, insolatsiooni, liiklust, teenuseid, üleujutusala, seotust teiste planeerimisdokumentidega.\nVastavalt KeHJS §22 on keskkonnamõju oluline kui see võib eeldatavalt ületada mõjuala keskkonnataluvust, põhjustada keskkonnas pöördumatuid muutusi või seada ohtu inimese tervise ja heaolu, kultuuripärandi või vara. Arvestades kavandatava tegevuse mahtu, iseloomu ja paiknemist ei saa eeldada detailplaneeringu elluviimisel ja hoonete ning rajatiste sihipärase kasutamisega seonduvat olulist keskkonnamõju. Kokkuvõtvalt tehakse eelhinnanguga ettepanek Karusselli tn 43a kinnistu detailplaneeringu koostamise käigus keskkonnamõju strateegilise hindamise menetluse mitte algatamiseks.\nTeadaande number 977743\nOtseviit teadaandele: https://www.ametlikudteadaanded.ee/ee/P%C3%A4rnu%20Linnavalitsus/planeeringud/detailplaneeringu-algatamine/2016/7/11/977743


Laadur Tõstetehnika Remont Kasutatud Tõstukid Kahveltõstuk Virnastaja\nAvaleht » Tõstetehnika remont\nTeie tõstuki eest hoolitsemine on meie töö. Mõistame, et tõstuk on oluline tööriist ning peab olema tagasi tööl võimalikult kiiresti. Tõstuki remondi kvaliteedil on otsene seos teie tootmise efektiivsuse, tulevaste kulude, kauba säilimisega ning töötajate ohutusega.\nVõimalusel toimub remont kliendi juures. Suuremate tööde korral teostame remondi oma töökodades. Suurte remondivajaduste korral vaatame tõstuki üle ning saadame teile vajalike tööde eelkalkulatsiooni. Meie mehaanikute tehtud töödele ja meilt ostetud varuosadele anname garantii. Teostame igat tüüpi remonti, kaasa arvatud käigukasti remont, tagasilla remont, hüdrosilindrite remont, jne.\nTeie tõstukite kvaliteetseks remondiks on meie meeskonnas mehaanikud, elektrikud, mootori; käigukasti ning hüdraulika spetsialistid. Remonti toodud tõstuki remondi ajaks pakume asendustõstukit soodushinnaga.


Sinist värvi köögimööbli komplektid internetist hea hinnaga | kaup24.ee\nSinist värvi köögimööbli komplektid\n€ 31,15 / kuud € 534,00 7p. 19t\nSöögitoamööbli komplekt Notio Living Carl/Fiona, valg...\nMaterjal: Puitplaat (MDF), Metall, Gobelään\nKöök on iga kodu keskmeks - siin valmistame toitu ja mõnikord veedame lihtsalt meeldivalt aega või teeme isegi tööd. Sõltumata sellest, kas ruum on suur või väike, on oluline, et selle stiil oleks asjakohane - uus köök nõuab alati märkimisväärseid investeeringuid ning seetõttu soovime, et see vastak\nKuidas valida köögimööblit? Köök on Sinu kodu süda ja see peab olema täiuslik. Kuid köögimööbli valik on eriti keeruline ülesanne – leidub palju mööblit ning mõnikord tundub, et igat mööblieset oleks vaja, kuid tegelikult tuleb enda jaoks välja valida prioriteedid. Lisaks peab see Sinu eelarvega sobima! Kaup24.ee e-poe eksperd Loe\nMööblikomplektid - igaüks võib olla disainer oma kodus Ruumide kujundamine on kodukeskkonna loomise üks tähtsamaid aspekte ─ kodu kujundus kannab endas sõnumit ja loob koheselt spetsiaalse atmosfääri. Sel põhjusel rõhutatakse sageli ruumide terviklikkust ja harmooniat. Mööblikomplektid ei kohusta ostma kõiki esemeid kollektsioonist, et saaksid ruumi kuj Loe


Elu aias: Mõtleme end ajas nädal tagasi\nMõtleme end ajas nädal tagasi\nMinul olid jalas kummikud ja seljas mitte just lühikeste varrukatega jope. Kevadel kiiret ei olnud ja aednikulgi oli aega istuda. Ja siis ühel hommikul oli ta kohal, see meie kaua igatsetud ja oodatud suur suvi. Nädalaga on näoks nimetatavast plaadist saanud mingi tumedat värvi sihverplaat, tuul ja päike on pleegitanud keha kõrgeimal kohal asuva karvkatte kartulikoorekarva ja nina kui eenduv element meenutab lillakat porgandit. See ongi see kauaoodatud suvi.\n1.mail algas siis Risttee talu ametlik kevadhooaeg ja algas minu jaoks suure üllatusega. Paar päeva varem helistati reisibüroost ja küsiti, kas olen nõus 50 soomlasest turisti vastu võtma. No mis mul ikka vastu sai olla. Aga kui ma pühapäeva hommikul reisikorraldajalt kuulsin, et buss on 10.20 kohal, aga üks väike aga... Nimelt on nende buss natuke suurem, nii 14meetrit pikk. Kevadtöid tegevad põllutöömasinad olid ju meie tee täitsa sassi kihutanud ja parklat meil ka ei ole. Ilm ei olnud ka eriti soe. Ja kui ma siis seda laeva mööda maanteed tulemas nägin, sa jeerum. Aga bussijuht oli õppinud mees ja ei olnud probleemi ka bussi ringi keeramisega. Ka soomlased olid vahvad, nende peamine eesmärk oligi osta ja ainult osta. Mulle meeldis, neile meeldis, küsisid visiitkaarti ja loodan, et kohtume veel. Igati kordaläinud hooaja algus oli.\nNädala alguse rütm on olnud selline, et 5.30 äratus, kohvi, uudised ja 7-st tööle. Kuna soomlased tegid siin paljude nimetuste kohapealt puhta töö, siis võimaluse korral hakkasin aga taas potte täitma. Nii ta nüüd ongi, et hommikuti potistan, siis tegelen enda aiaga, sekka külalistega. Õhtupoolikul on kastmised, korrastused jne. Aias korra loomisega olen varsti poole peal.\nKõikjalt ei julge ka maad veel puutuda, sest tulijaid mullast jagub. Kui ma siin korra kurtsin, et talv oli taimedele raske jne, siis see nädal on olnud täis üllatusi. Ninad ilmuvad mullast minutitega, see on täiesti uskumatu. Täitsa kõnnin oma nina maas ja imestan, kohates vastu vaatavaid ninasid. Kõik mu epimeediumid, 6liiki, on talvitunud ideaalselt, kaptenilill triksis-traksis. Kõik kehvikud kosuvad. Vapustav kevad, mis algas suht nukralt, suudab tekitada nii palju positiivseid tundeid, mida on raske sõnadesse panna. Nii nii lahe!\nIstutamist ootab mul ma ei tea kui palju, ca 50 potikest, aga ikka on vähe. Täna siis sai teoks sõit imedemaa Järvseljale. Kodutöö oli mul tehtud ja teadsin, mida tahan. Paar taime jäi küll saamata, aga mõni sai ka lisaks haaratud. Siin nad siis on.\nOh ma olen kohe nii õnnelik. Mis ma sealt siis ära tõin - h.vaher 'Drummondii', mis oli ammu plaanis. H. haab 'Pendula', kivikask, pärnvaher, suurelehine pärn 'Tortuosa' ja kribalaid. Kõige uhkema otsa ma aga sõna otseses mõttes komistasin, kui Kaie järel aedhortensia 'Sundae Fraise' taime otsima läksin. Ja see tõeline pärl on h. vaher 'Golden Globe'. Tõeline kaunitar. Üritan suured puud sel nädalal maha istutada, et nende puhkemist nautida. Põnev, põnev.\nJa muidugi külastasin möödaminnes Kiskjasiili, keda ennast küll kodus ei olnud. Aga tema lahkel loal tegin aiale kiire ringi peale. See kivila on tal tegelikkuses kümme korda ilusam kui piltidel. Pildi järgi on seda väga raske hinnata, ma siiani ei osanud nautida. Aga tänane elamus oli võimas, mulle tõesti selline lahendus koduaias meeldis. Aga seda peab juba ise nägema. Kiskjasiili trepilt haarasin kaasa Fred Jüssi linnuaabitsa, mille ta mulle oli ostnud ning tagasiteel koju sai ka raamatuga kaasasolev plaat läbi kuulatud.\nÕhtul jõudsin veel potistada ja ühe noore murtudsüdamekese paremasse paika istutatud. Ja ongi õues pime ja mina uue päeva ootel.\nPostitaja: Karin Peebu kell 12:00\nRahutu rahmeldaja 5. mai 2016 12:30\nSinu rõõm ja teotahe on lausa füüsiliselt tuntavad :) Kohe iulus lugeda kui inimene õnnelik on :D Mingu sul sama kenasti edasi :D Jaksu!\nNeljandik 5. mai 2016 12:55\nEt neid pikki busse Su õuele ikka jaguks :D\nMUHEDIK 5. mai 2016 13:01\nJah, Sa oled need pikad bussid ja muu hea kraami kuhjapeaga ära teeninud. Su rõõm on nii nakkav, ma oleksidn justkui ise need puud endale ostnud :)\nTii 5. mai 2016 13:40\nRõõm on lugeda rõõmsat postitust!\nFutu 5. mai 2016 23:41\nJõudu ja jätkuvat ilusat kevadet!:)\nthela 6. mai 2016 01:08\nSuurepärane hooaja algus ju! Oled ikka nii tubli, kell 5:30 näen mina veel värvilisi unenägusid ja keeran teist külge, sest väljas on nagunii millegi tegemiseks liiga külm.\nTriks 6. mai 2016 07:52\nPalju pikki busse algavalhooajal\nIse Hakanud Lillekasvataja 6. mai 2016 08:34\nHea algus su hooajale. Ma loodan, et need soomlased mu valget mooni ära ei viinud\nKarin Peebu 6. mai 2016 21:57\nTead, ma ei julge isegi sulle rääkida mitte. Aga kõik need moonid pottides hukkusid. Aga leiame lahenduse :)\nMilda 7. mai 2016 12:30\nNii hea meel on Sinu heast meelest lugeda! Jôudu Sulle tegemistes!\nTsiil 8. mai 2016 11:40\nMa soovin sulle ka ikka ohtralt neid pikke busse :) Nii sooja ilmaga läheb päev nädala ette :)\nja tänan kiidusõnade eest!\nKöögikata 8. mai 2016 14:39\njaa, palju selliseid pikki busse ja rõõmutoovaid puukesi! Vahva!\nTistou 8. mai 2016 23:27\nHead hooaja algust ja palju häid külalisi!\nAnonüümne 10. mai 2016 02:03\neriti hea oli muidugi see suvise füsionoomia kirjeldus :D


Mis on rännak — Rahutaru — Rännakuteraapia — Marit Mesipuu\nRännak on enesearengumeetod, mille abil saab vabastada vanu emotsioone ja valulikke mälestusi, mis on aluseks nii füüsilistele kui ka emotsionaalsetele probleemidele (tervisehädad, depressioon, ärevushäired, suhteprobleemid jne). Rännaku käigus saad vaadata üle minevikus kogetud sündmused ning nende põhjal loodud uskumused ja mõtted iseenda, teiste ja elu kohta, ning need ära muuta. Lisaks annab rännak praktilise oskuse, kuidas kasutada oma emotsioone ja minevikukogemusi enda elu muutmiseks.\nRännak sai alguse ühe naise erakordsest tervenemisloost, mille käigus ta avastas viisi, kuidas pääseda ligi inimeses peituvale piiritule iseenda tervendamise väele. See naine oli Brandon Bays ning rännaku abil tervendas ta end kuue ja poole nädalaga korvpallisuurusest kasvajast. Tänaseks on Brandon seda meetodit maailmaga jaganud üle 20 aasta, mille jooksul on tuhanded inimesed, sh eestlased, tervenenud erinevatest emotsionaalsetest ja füüsilistest probleemidest nagu depressioon, suhteprobleemid, tervisehäired jpm.\nMiks on uskumused olulised?\nIga meie uskumus, nii teadlik kui ka alateadlik, loob meie füüsilist reaalsust ning mõjutab kõiki elu valdkondi — emotsionaalset ja füüsilist tervist, suhteid elukaaslase, sugulaste, sõprade, töökaaslaste või naabritega, materiaalset jõukust, eneseteostust jne. Tihti on tegemist alateadlike uskumustega, mis on nii sügaval, et me ei oska isegi aimata, et mõni muu võimalus võiks eksisteerida.\nKui oled näiteks lapsepõlves või koolieas tihti tundnud, et sa ei saa asjadega õigesti hakkama, saab sellest sinu uskumus. Nii kasvab sinust täiskasvanu, kes kahtleb oma valikutes ning usaldab teiste inimeste arvamust rohkem kui enda oma. See omakorda mõjutab seda, milline on sinu lähisuhe elukaaslase ja lastega, kuidas saad läbi töökaaslaste või ülemustega ning tihti ka seda, kui kõrge on sinu sissetuleku tase.\nLisaks meie enda kogemustele on meisse salvestunud ka meie vanemate ja vanavanemate ning ühiskonna uskumused ja mõttemustrid. Nii on näiteks paljudes meis alateadlik hirm selle ees, kui elu läheb liiga hästi (mind võidakse siis tõrjuda ja kadestada, jään üksi või hakatakse taga kiusama) ning iga lapski teab, et pill tuleb pika ilu peale (parem siis igaks juhuks mitte liiga palju rõõmustada, et pärast halvasti ei läheks). Taolised uskumused kokku tingivad selle, et hakkame ise alateadlikult probleeme ja takistusi tekitama kohe, kui asjad hakkavad elus või suhetes "liiga hästi" minema. Kuna tegemist on enamjaolt alateadlike protsessidega, paneme oma valulikud kogemused ebaõnne arvele, taipamata, et tegelikult põhjustavad neid meie enda alateadlikud programmid, mida on võimalik teadlikult muuta.\nKuidas rännak aitab?\nRännakus pääsed ligi just nendele mälestustele ja uskumustele, mis on seotud sinu praeguse olukorraga, mida soovid muuta. Jätkates ülaltoodud näidet, võib rännakus üles tulla üks konkreetne mälestus, kus tundsid end vanemate või õpetaja sõnade tõttu saamatuna. Rännakumeetodi abil puhastad selles mälestuses kogetud valu ning uskumused, jõuad sügavate mõistmisteni ning vajadusel ka andestuseni. Lõpuks "ütled" alateadvusele, millised uskumused enam ei kehti, ning salvestad nende asemele uued, mis hakkavad sind edaspidi juhtima. Mõne aja möödudes märkad, et eneses kahtlemine on kadunud — vanad mõttemustrid ei juhi sind enam. Ja kuna väline maailm on sisemise peegeldus, on hakanud su ellu tulema uusi võimalusi ja valikuid, mis vastavad sinu soovidele ja unistustele ning mida saad nüüd ilma kahtlusteta realiseerida.\nÜlaltoodud näited on väga väike kild sellest, millega rännak saab aidata. Rännak hõlmab veel palju enamat, oluline on vaid sinu enda soov ja valmisolek muutuseks. Isegi kui sul pole õrna aimugi, kuidas see juhtuda võiks.\nLisaks sellele annab rännak sulle väga praktilised vahendid, kuidas igapäevaelus kõigi tunnetega toime tulla. Kuigi me püüdleme pidevalt õnne ja heaolu suunas, on hea teadvustada, et tunded nagu kurbus, viha, pettumus jne ei kao täielikult kunagi — küll aga on võimalik õppida kõiki neid tundeid tundma nii, et see ei häiri sinu elu ega suhteid. Veelgi enam — sa õpid, kuidas kasutada neid tundeid edaspidi ka iseseisvalt oma mineviku ja oleviku tervendamiseks.\nRännaku puhul ei ole tegemist hüpnoosiga — sa oled pidevalt teadlik kõigest, mida sa koged ja räägid, ning teed kõik valikud protsessi käigus ise. Rännaku juhendaja küsib vaid küsimusi ja vajadusel juhib tähelepanu suundadesse, kuhu sa ise võibolla ei oska kohe vaadata.\n"Kunagi ei ole liiga hilja omada õnnelikku lapsepõlve!"\njah, soovin muutust\nKui soovid enne otsustamist rännaku kohta põhjalikumalt teada, soovitan lugeda Brandon Baysi raamatut "Rännak". Ingliskeelse tasuta e-raamatu saab alla laadida siit, eestikeelne on saadaval raamatupoodides ja -laenutustes.\nSamuti võib lähemalt tutvuda www.rannak.ee lehel asuvate kirjelduste ja artiklitega.\nEnne rännakule tulemist palun läbi lugeda ka siin lehel oleva info (kuidas valmistuda ja muu oluline teave).


Kuidas Dance Like Ellen DeGeneres - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas Dance Like Ellen DeGeneres\nEllen DeGeneres on laiendanud oma huumorimeelt kaugemale rääkida nalju ees areenil publikule.Üks iseloomulikke jooni tema sündikaatlaenu telesaate on tema kalduvus tantsida koos oma külalistele.Sa pead olema huumorimeelt enda ja mugavust oma nahal, kui soovite tantsida nagu Ellen Degeneres.\nKanda mugavad riided iga kord, kui sa tantsida nagu Ellen Degeneres.TV host attire on juhuslik, sh tennised, Kakiploomid ja nööpidega särke, mis võimaldavad vaba liikumist.\nLahtistage sõbrad ja pereliikmed, kes on jäik isiksused, kui sa tantsida nagu Ellen Degeneres.On videoid YouTube'i, et näidata Degeneres Tantsud külastajad, kes kasutavad näidata kui võimalust näidata oma helgemat poolt.Tutvu video tema tantsu senaator Barack Obama, et uurida tema stiil (vt Resources allpool).\nLevita oma tantsu tehnikat võõrad ja publik kohal, kui sa büst liikuda nagu Ellen Degeneres.TV host rändab publik sageli esitleda keskmise inimes\ne andeid.Sa võid õppida, kuidas luua pidulik õhkkond vaadates Ellen tantsu publik kohal YouTube (vt Resources allpool).\nKoguge hea muusikakogu, mis aitavad teil tantsima nagu Ellen Degeneres.Koomik edu joonistus teravdatud muusikud lõbustama oma publik on esile suured veebilehed nagu Yahoo! Music.Võite leida head kohalikud muusikud ja selge versioonid klassikaline laule saada oma partei hakkas (vt Resources allpool).\nläbisegi jalad küljelt-küljele ja ees-to-back, kui sa tantsida nagu Ellen Degeneres.Hoidke küünarnukid ja põlved lahti kogu tants sujuvalt liikuda ühest tantsustiil teisele.\nVältida distractions oma üldist tantsusamme tehes väikeste ja tahtliku liikumise käega.Ellen DeGeneres nihutab süles tema poolele üle kõige tantsud juhtida tähelepanu tema jalad.\nLisa mõned sordi oma tantsu samme, lisades veidi areneda iga paari lööki.TV host segab tema jalge all, liigub tema käed üle tema kõht ja bobs pähe veenduda, et tema tants liigub ei ole sama näitustel.\nliialdada oma näoilmeid, et tantsida nagu Ellen Degeneres.Tantsud ta täidab tema telesaate alustada tõsise näoga ja kujuneda humoorikas seeria liigutusi.Levita oma grins, frowns ja teised näo liikumisi veidi kaugemale, et püüda tähelepanu oma publikule.\nEllen DeGeneres Tantsud senaator Barack Obama kaudu YouTube\nVideo Ellen DeGeneres tantsib publikule läbi YouTube\nYahoo! Music intervjuus Ellen DeGeneres umbes show muusika online\nAjalugu Crystal Cave Baguio\nKuidas õpetada kehaosad ESL õpilaste\nPlussid & amp ;Miinused Cyber School


India ninasarvik (Rhinoceros Unicornis) | Uskumatud faktid Ekolss - Loomad\nIndia ninasarviku teaduslik klassifikatsioon\nIndia ninasarviku kaitse staatus:\nIndia ninasarvik Asukoht:\nIndia ninasarviku faktid\nTuntud ka kui ühe sarvega ninasarvik!\nIndia ninasarviku füüsikalised omadused\n2200–3 000 kg (4900–6 600 naela)\n1,7–2 m (5,6–6,6 jalga)\nSee ühe sarvega 'soomustatud ükssarvik' rändas kunagi mööda Indiat ja Nepaali, kuid on praegu peaaegu väljasuremisest taastumas.\nIndiaanlane ninasarvik (tuntud ka kui suurem ühesarveline ninasarvik ja Aasia ühe sarvega ninasarvik) on a liigid kohta ninasarvik pärineb osadest India ja Nepal . Kuigi India ninasarvik on endiselt ohus, on selle arv taastunud nii kaugele, et see pole enam ohustatud.\nUskumatud India ninasarviku faktid!\nKord vähem kui 100 inimest, on tänapäeval suure ühe sarvega ninasarviku populatsioon taastunud nii kaugele, et see pole enam ohustatud, kuid on loetletud haavatavana.\nTuntud ka kui suurem ühesarveline ninasarvik, India ninasarvik on Aasia suurim ninasarvikuliik ja see võib kaaluda kuni 3000 kg (6600 naela)!\nIndia ninasarvik toodi Euroopasse renessansi ajal 1515. aastal! Looma kunstiteosed toodeti massiliselt kogu Euroopas ja neid on tervitatud kuikõigi aegade mõjukaim loomapilt.'\nIndia ninasarviku teaduslik nimi\nIndia ninasarviku teaduslik nimetus onRhinoceros unicornis.Ninasarvikute perekond on kreeka keeles nina ja sarv ning see hõlmab kahte ühesarveliste ninasarvikute liiki, India ja Jaava ninasarvikut. Unicornis on ladina keel ja tähendab ühesarvest.\nIndia ninasarviku välimus\nIndia ninasarvik on valge ninasarviku järel suuruselt teine ninasarvikuliik, mis kaalub 2200–3000 kg (4900–6 600 naela). Õlgadel on see 1,7–2 meetrit (5,6–6,6 jalga).\nKõigil ninasarvikuliikidel on paks nahk, mis moodustab kogu keha loomuliku “soomuse”, kuid India ninasarviku nahk on ainulaadse välimusega, kus painduvad nahavoldid annavad soomusplaatide välimuse kogu kehal.\nLisaks on India ninasarvikul iseloomulikud muhud, mis võivad katta tema jalad, õlad ja tagaveerandi.\nSuurem ühesarveline ninasarvik\nIndia ninasarviku üldnimetus on „suurem ühe sarvega ninasarvik.” Ajaloolistel aegadel kattus India ninasarviku leviala jaava ninasarviku - alamliigiga - ninasarvikuliigil, millel on ka üks sarv, kuid mis on väiksem kui India ninasarvik. Nii eristati Jaava ninasarvikut sageli kui „väiksemat ühe sarvega ninasarvikut”.\nTäna on India ja Kagu-Aasia osades varem elanud Jaava ninasarviku alamliik välja surnud (ehkki Jaava ninasarvikud püsivad Indoneesias endiselt alles), kuid India ninasarvikute puhul kasutatakse endiselt nime ‘suuremad ühesarvelised ninasarvikud’.\nIndia ninasarviku sarve pikkus on tavaliselt vähem kui 30 cm, ehkki see on saavutanud rekordilised suurused kuni 23 cm (57 cm).\nIndia ninasarvik Elupaik\nAjalooliselt on indiaanlane ninasarvik ulatus ulatus põhja pool India kuid tänapäeval on seda leviala liigse jahi tõttu drastiliselt vähendatud. Indiaanlane ninasarvik piirdub nüüd pikkadega rohumaad ja ümbritsevad metsad Himaalaja Mägi vahemik.\nRohumaad, milles elavad India ninasarvikud, hõlmavad Terai-Duari rohumaid, mis on maailma kõrgeimate seas. Piirkonna elevandirohi võib ulatuda kuni 7 meetrini (22 jalga), mis on piisavalt kõrge, et katta isegi India ninasarviku suurusele liigile.\nIndia ninasarvikute populatsioon - mitu India ninasarvikut on alles?\nSelle hinnangul oli 20-ndate aastate alguses jäänud alla 100 India ninasarvikuthsajandil. Üle 20thsajandi populatsioonid taastusid ja 2019. aasta seisuga elab looduses hinnanguliselt 3600 isendit.\nIndia ninasarvikute populatsioonide tagasilöök on olnud piisavalt tugev, et alates 2008. aastast ei ole liik enam ohustatud. Selle asemel on India ninasarvikud loetletud haavatavatena, hoolimata sellest, et nende populatsioon on madalam kui kriitiliselt ohustatud mustal ninasarvikul.\nVaatamata suurenevale populatsioonile seisavad India ninasarvikud endiselt silmitsi mitme ohuga. Näiteks elab enamik India ninasarvikuid - 2018. aasta seisuga 2413 isendit - India Kaziranga rahvuspargis. See kontsentratsioon tähendab, et haigus võib sellele kontsentreeritud elanikkonnale märkimisväärselt mõjuda.\nIndia ninasarviku dieet\nIndia ninasarvik elab üle viljaka tasandiku, kus on rohkelt kõrrelist, mida ta tarbib suurema osa oma dieedist. India ninasarvikud on taimtoidulised loomad ja lisaks rohule sirvivad tihedalt taimestunud subtroopilised metsad ka lehtede, õite, pungade, puuviljade, marjade ja juurte järele, mille nad sarvedega maast üles kaevavad.\nIndia ninasarviku kiskjad\nTänu oma suurele suurus , India ninasarviku ainus tõeline kiskja looduses on suured metsikud kassid nagu näiteks tiigrid see tahe saak India ninasarvikvasikatel ja nõrkadel isenditel. Inimesed on suurim oht indialasele ninasarvik kuna neid on sarvede eest otsitud väljasuremise äärele.\nIndia ninasarvik Paljundamine ja elutsüklid\nIndiaanlane ninasarvik on üksik loom ja käib paaritamiseks koos teiste India ninasarvikutega. Naisindiaanlane ninasarvik sünnitab ühe vasika pärast a rasedusaeg see on üle aasta pikk (umbes 15–16 kuud). Indiaanlane ninasarvik vasikas püsib ema juures kuni vähemalt 2-aastaseks saamiseni ja piisavalt suur, et iseseisvaks saada.\nIndia ninasarvikud loomaaedades\n2018. aasta seisuga oli 67 loomaaias 182 India ninasarvikut. Kokku on kogu maailma loomaaedades 1037 erinevat ninasarvikut erinevat liiki.\nValige loomaaiad, kus näete India ninasarvikut isiklikult!\nMiami loomaaed : Tervitas uut India ninasarvikvasikat 1. mail 2019.\nCincinnati : Kunagi kodus olnud Sumatra ninasarvik, asub täna Cincinnati loomaaias India ninasarvik nimega Manjula.\nSan Diego safaripark : Tervitas vasika India ninasarvikut oma Savanna põllunäitusel 2019. aasta augustis.\n1515. aastal saadeti India ninasarvik Portugali kuninga juurde Lissaboni. Eksootiline loom oli tol ajal šokeeriv ja saksa maalikunstniku loodud puulõiget hakati massiliselt tootma kogu Euroopas. Paraku uppus India ninasarvik peagi pärast seda, kui paavsti juurde viinud paat merel kaduma läks.\nKuidas loete India ninasarvikuid? Elevantide seljas!\nKaks kolmandikku India ninasarvikutest elab Kaziranga rahvuspargis. Iga kolme aasta tagant korraldatakse loendus, et näha, kas selles elutähtsas pargis kasvab India ninasarvikute arvukus. Ninasarvikute lugemiseks sõitsid ametnikud40elevandid lisaks spordivahenditele.\nSalaküttimine on endiselt oht, kuid…\nKuigi salaküttimine on endiselt oht, tulistasid Kaziranga rahvuspargi valvurid 2015. aastal rohkem potentsiaalseid salakütte kui ninasarvikuid. Suhteline kaitse salaküttimise eest on üks põhjus, miks India ninasarvikuid enam ohustatud hulka ei loeta.\ntee Ameerika veespanjelid kuuri


Meike Blogi | Reisikirjeldus\nMauritiuse reis 01.11 – 10.11.2011\nFiled under: Uncategorized — meiksu @ 10:05\n1. ja 2.päev Tallinn – Stockholm – Pariis – Mauritius – Grand Baie\nAlgas siis reisiplaan sellest, et kevadel sai arutatud, et sügisel, sellel külmal ja pimedal ajal, peaks minema patareisid laadima. Valikusse jäi Mauritius – see paradiisisaar. Kuldsed liivad, sinine vesi ja kogu aeg on soe.\nAlgas meie reis Tallinna Lennujaamast, start Rootsi poole 13.50 lennuga. Väljas oli suhteliselt hall ilm, kuid kuiv ja soe. Käsipagasis raamatud ja läpakad.\nSuur kohver pooltühi – palju need kleidid ikka ruumi võtavad. 🙂\nEnne tulekut sai kodu puhtaks kraamitud ja õhtusöök lastele valmis tehtud. Nemad seekord kaasa ei saanud. Eelmine reis ei olnud Madist, seekord siis teeme reisi kahekesi paradiisisaarele. 🙂\nTallinna Lennujaamas meie reisi algus algas kerge ärevusega, nimelt hilines meie lend Stockholmi tund aega. Õnneks oli järgmise lennuni pikalt aega ning meid see nii väga muretsema ei pannud. Lennul pakuti kommi.\nStockholmi Arlanda lennujaam oli päris suur, kolasime seal ringi ja ootasime oma järgmist lendu. 5 tundi on parajalt pikk aeg. Kuna kõhud olid tühjad , siis tegime lõuna lennujaamas – sõime pastat ja mina võtin vee ning Madis õlle( Pure Gold Tuborg, ka hind oli puhtast kullast, maksis 100 eesti krooni).\nLõpuks saime siis Stockholm-Pariis lennule. See lennuk oli juba tiba suurem. Lennu algus oli kena, kuid lõpp veidi ärev. Nimelt oli Pariisi kohal tugev udu ning maandumine ei õnnestunud esimesel korral. Rattad olid juba peaagu maas, kuid siiski me ei maandunud tiheda udu tõttu ja lennuk tõusis uuesti üles poole. Mina olin suhteliselt mures, kuna meil oli kahe lennu vahe ainult 1 tund ja 15 min, et kuidas me jõuame, kui me nüüd udu tõttu ei maandu õigel ajal. Õnneks teisel katsel piloot oli tasemel, aga maandumise ajal pani lennuk täispidurid peale. Ja mina selleks, et peadpidi eesistuja toolis ei oleks, toetasin käega tooli. Madise kommentaar asjale oli, et mu vaene eesistuja pidi nina vastu teist tooli olema seepärast. 😛\nLennukist maha saades, läks kiireks, kuna vähem kui tund oli jäänud järgmise lennuni ning ametlik check-in oli juba lõppenud. Kihutasime siis mööda Pariisi suurt lennujaama, saime oma check- ini tehtud ning pidime isegi veidi veel ootama, et lennukisse pääseda. See lennuk oli ikka väga suur – Boeing 747 -400. Eesotsast kahekorruseline, ühes reas 10 istet. Meie saime Madisega kolmeses pingis kahekesi laiutada.\nPariisist Mauritiusele kestis lend 11 tundi. Suhteliselt raske, samas läks ka kuidagi kiiresti. Alguses sai õhtusöögi, siis pandi tuled kustu ja öö. Kes oli unetu sai vaadata Harry Potteri uusimat filmi ja Cars 2-te. Kuidagi sai see öö mööda saadetud, tuleks nentida, et lennukis ei ole mugav magada. Hommikul pakuti ka hommiksööki.\nSaabusime Mauritiuse lennujaama järgmisel päeval, kohalik kellaaeg oli meie ajast ees 2 tundi. Saabudes oli kell 14.00 Sisse registreerides tuli isegi ankeet oma tervise kohta täita.\nEsimene kokteil Le Tando\nEnne lennujaamast väljumist käisime ka tax-free poes, kuna hotelli omanik oli palunud endale odavat alkoholi tuua. Ega me kadedad ei olnud, ostsime endale ka. Väljas ootas meid tellitud takso, kes viis meid tunni kaugusel olevasse Grand Baie linna meie hotelli Oceanic Villa. Tervitati meid külma käteräti ja klaasikese värskelt pressitud mahlaga. Siis anti meile valida, millises toas me soovime ööbida. Üks oli välimuselt kobedam, kuid vaatega tänavale ja suht mürarikas. Teine oli teiselpool teed, mitte nii avar ja veidi väsinum, kuid vaatega ookeanile. Loomulikult valisime viimase. See viimane pidi küll kallim ka olema, aga omanik pakkus meile sama hinnaga, mis see teine tuba.\nEsimesel päeval suurt midagi ei teinud. Käisime tiiru linna peal, kohalikus supermarketis ning siis õhtul üle tee asuvas, hotelli omaniku söögikohas Le Tandoor, kus pakuti india kööki. Läbi väikeste sekelduste ja arusaamatuste me siiski oma söögid saime ja joogid ka. Ülejäänud õhtu möödus oma rõdul vaadet nautides.\n3. päev – Mon Choisy beach\nHommikusöök oli meil hotelli poolt ja käisime samas kohas, kus õhtulgi. Saime mahla, saia, omletti ja kohvi. Samas pakuti meile ka võimalusi aega veeta. Et kuhu minna ja mida teha. Valisime siis päevase reisi ühele lähedal asuvale väikesele saarele.\nLisaks saime omanikuga kokku ja andsime talle ta tellimuse üle.\nKõik on nii viisakad, muudkui uurivad, kuidas me kõigega rahul oleme. Omanik siis ka uuris, mis plaanid meil tänaseks on. Meil oli plaan randa minna. Kuna üks kaunimaid randu Mauritiusel on siinkandis, Mon Choisy beach, siis mõtlesime, et läheme sinna. Omanik pakkus,et organiseerib meile transpordi. Sõit sinna ja tagasi pluss toolide rent kokku läks maksma meile 500 ruupiat( u 12,5 eurot). Veetsime pea terve päeva rannas, jõime kaasavõetud kohalikku rummi ja nautisime ilma. Ilm oli super. Isegi võiks öelda, et vahepeal suisa liiga palav. Aga siis sai käidud ookeanis ennast jahutamas. Vesi oli nii selge ja sinine ning liiv nii valge. Paradiis. Kreemitasime ennast küll, aga siiski naasime punanahkadena.\nVaade Mon Choisy rannale\nÕhtul käisime kohalikus restoranis söömas. Sain maitsta imehead kala.\nBoonusena oli elav muusika, ja saime lauljatele õpetada ka veidi eesti keelt – kuidas teil läheb ja hästi lisandusid nende sõnavarra. Õhtusöögi eelarveks tuli pea 1200 ruupiat.\nÕhtul nautisime taaskord vaadet rõdult. Eemal oli mingi kohalik pidu toimumas – tümm käis ja isegi väike ilutulestik oli. Ja õhtud on siin väga soojad. Õhtul oli üllatus ka – saime endale toakaaslaseks väikese geko. Madis ootas teda juba pikisilmi, mina siiski mitte nii väga.\nJa peaks veel mainima, et kuu kahaneb ja suureneb siis teistpidi – mitte külje peale nagu meil, vaid alt üles.\n4.päev – Pealinn Port Luis\nAlgas väsitavalt. Kuna Madis sai toidumürgituse ning enamuse ööst käis vetsu vahet ja seega ka mina ei saanud korralikult magada. Hommikusöök üle tee restoranis – seekord oli iseteenindus. Kõhud täis ja proovisime siis omal käel pealinna Port Luisi minna. Küsisime restoranist, kuidas sinna saab ning asusime teele. Läksime bussiga, sõit kestis tund aega ning maksis kokku 64 ruupiat. Kuna me ju täpselt ei teadnud, millal maha minna, siis sai vist liiga vara maha ronitud. Kuid polnud hullu, saimegi õige linna fiilingu kätte. Ilm oli saare keskosa pool pilves(kusjuures ookeani ääres polnud kordagi sellist ilma), kuid väga lämbe. Avalikul tahvlil oli näha, et väljas oli 30 kraadi.\nJalutasime siis mööda tänavaid, üritades leida keskust ja turgu ning sattusime kenasse parki. Suured puud ja nende langevad oksad, oli kaunis vaatepilt. Õnneks oli meil Lonely Planeti raamat kaasas, kus ka mingisugune kaart olemas oli ja peagi saime suuna kätte.\nTurule jõudes oli hetkeks paanika, kõik pakuvad ja hüüavad. Tuli tunne nagu oleks Rabatis (kuid seal oli turg tunduvalt suurem ja sinna siiski mu süda ka jäi). Kolasime siseturul ringi, alumises osas söögikraam – kahjuks ei olnud hernest, mida Madisele otsisime. Teistel korrustel oli siis muu kraam.\nTuru alumine korrus\nSattusime kena poisi otsa, kes oskas hästi rääkida ja veenda. Sain endale 100 % kašmiirist salli(iseasi, kas on ikka 100 %) ning muud nänni ka juurde. Ka ühe pudeli rummi, vanillimaitselise, mis oli villitud käsitsi tehtud pudelisse.\nTagasi koju saamine oli veidi segane, leidsime küll õige bussijaama, kuid busse seal oli tohutult ja oli väga raske orienteeruda. Küsisime siis, kuidas Grand Baiesse tagasi saab, siis enamus bussijuhte viipas järgmise bussi suunas. Astusime õigesse bussi ja siis soovitas konduktor ekspressbussi peale minna, mis läheb ka sealt suunast – järgmine käeviibatus. Ronisime siis uude bussi, kuskil kirjas pole, et kuhu see läheb ja bussijuhti ka polnud. Aga kuna tuttava näoga turistid ka sinna peale ronisid, siis usaldasime neid. Ja koju tagasi me ka jõudsime.\nPeale seda tegime oma traditsionaalse tuuri supermarketisse, vahelepõigetega kohalikesse butiikidesse ja poodidesse, otsides nänni kodustele. Ostsin kohalikku Phoenixi siidrit. Madis oli paar päeva varem ka õlut proovinud. Täitsa hea siider oli, kuigi lõpp läks tiba läilaks. Pudeli suurused on, kas 33 cl või siis 65 cl. Ja kuna oli reede õhtu, siis nagu korralikud vanainimesed, läksime kell kümme õhtul magama. Lihtsalt väsimus päevasest linnaskäigust oli nii suur ja järgmine päev ootas vara tõusmine.\n5. päev – Ile aux Cerfs\nHommik algas varakult, kiirelt hommikusöök ja siis hotelli poolt organiseeritud ekskursioonile. Tuttav bussijuht viis meid sadamasse. Meie kaasalaseks oli hotellis elav prantslasest paar. Kohale jõudes jaotati meid teistega koos gruppidesse ja viidi lähedal olevale Ile aux Cerfs saarele. Seal oli meil vaba aeg, saime ujuda ning päikest nautida – vesi oli nii-nii sinine ja liiv nii-nii valge.\nSiis viidi meid neljakesi väikesele paadireisile, sõitsime mööda saare rannajoont ringi ja näidati ka lähedal asuvat Grand Riviere koske. Peale seda veel väike tiir mööda rannaserva ja maabusime väiksesse lahte, kus pakuti lõunasööki. Saabudes pakuti kohe midagi joodavat, proovisime siis rummi. Seejärel siis saime süüa – kana, kala ja salat. Magustoiduks flambeeritud banaan. Lisaks ka väike muusika ning pakuti ka ehteid müügiks. Ostsin endale ja Madisele ühe kaelakee. Peale sööki viidi meid saarekesele tagasi ja saime veel korra nautida vett ja liiva. Pärast seda saime koju tagasi.\nPeale seda jälle tiir supermarketisse – rumm, siider ja kohalik puuvili. Õhtul tegin mojito õhtu – kuna polnud ei korralikku klaasi ega ka võimalust jääd purustada, siis jõin tassist ja suure jääga. Aga maitses siiski hea. Kehad olid meil ära põlenud, mina ehk vähem, kuna kreemitasin ennast usinasti. Aga Madis on totaalne punanahast indiaanlane. Homme plaan jälle randa minna.\n6.päev – Mon Choisy beach\nPäike, liiv ja ookeanivesi, need me sõbrad kolmekesi. Arvasin küll,et selle päeva kohta muid kommentaare ei tule. Aga siiski… Randa läksime seekord jala, 40 mintsa jalutamist ja kohal me olimegi, u kella 10 paiku juba. Tee peal nägime ühte kohalikku india pühamut.\nKuna me aga oleme karged põhjamaa inimesed, siis kella kolmeks olime ära kärssanud. Ei aidanud ka vees ligunemine ja jahtumine. Pakkisime siis asjad kokku ja lonkisime koju tagasi. Tee pealt ostsime kaasa arbuusi ja litšisid ning tomateid.\nUhketes õites puu\nTahtsime päikeseloojangut siiski näha ja läksime kohalikku randa, kuid kahjuks tuli suur pilv ette ja rikkus me plaanid. Peale seda tegime oma kohustusliku supermarketi tuuri, sõime ja läksime koju. Kodus ootas mind köögis ehmatus, läksin sinna krabistama ja geko ehmatas mu poolsurnuks. Selgus,et neid oli sel õhtul suisa kolm. Närvide rahustuseks sai üks rummikokteil joodud.\n7. päev – Pamplemousses ja Pointe aux Piments\nTänane päev kuulus seiklemisele. Hommikul läksime bussi peale ja sõitsime Pamplemousse`sse, kus on botaanikaaed. Ega me täpselt ei teadnud, kus peatuses maha minna, õnneks me polnud ainukesed turistid ja konduktor oli abivalmis mees ning teatas meile, kui oli õige aeg bussist maha minna. Andis käega suuna kätte ja nii me läksimegi. Kohapeal oli palju puid, mida vaadata ning kenad tiigikesed taimedega.\nVeel üks sõber botaanikaaias\nIsegi suured hiidkilpkonnad olid olemas.\nTiir botaanikaaias tehtud, võtsime suuna akvaariumi suunas. Kuna see asus Pointe aux Piments`is ning me täpselt ei teadnud, kuidas bussiga sinna saada, siis me olime mugavad ja võtsime takso. Maksime 400 ruupiat u 15 mintsa sõidu eest, aga hea mõnus konditsioneeriga auto oli.\nAkvaariumisse sissepääs maksis kokku 500 ruupiat. Vaatasime ilusaid valgeid ja teisi värve koralle ja merekalu. Kahjuks kõige ägedamate kalade juures meie fotoka aku kooles ära…tüüpiline. Aga nägime suuri krabisid, merikilpkonna, kes oli väga seltskondlik ja saatis meid meie teekonnal, maailma mürgiseimat kala – stonefishi ja haisid.\nOtsi kala pildil....\nKoju tagasi tulime taaskord bussiga – bussipilet maksis 56 ruupiat kokku. Kuna kell oli alles vähe, siis käisime poest läbi ja tegime kiire lõunasöögi kodus. Tekkis plaan taaskord minna päikeseloojangut püüdma/vaatama. Kuna jalad olid väsinud, siis seekord seda teekonda jala ette ei võtnud ja kasutasime jällegi ühistransporti. Rannas oli veel ka kell 4 täitsa soe. Ujusime ja võtsime päikest. Kuid siis ootamatult tuli hall pilv ja isegi väike sahmakas vihma tuli taevast alla, kestis küll u 2 minutit, aga siiski. Ka vihma nägime saarel olles ära. Päikeseloojanguga läks seekord veidi paremini, nägime rohkem ja saime ka paar pilti, kuid siiski vette loojumist ei näinud, kuna pilved segasid vaate ära. Õhtu veetmise kohta vist ei pea midagi enam lisama – rumm…\n8. päev – Mauritiuse läänepoolne osa\nStartisime hommikul oma hotelli seltskonnaga saare läänepoolse osaga tutvuma. Meil oli reisil ka oma kuulsus – Tina Turner. Madis tegi ka pildi – Meike ja kuulsus.\nSõitsime läbi meile tuttava Port Luisi ja sealt edasi Floreali. Kus esmalt viidi meid mudellaevade töökotta, kus sai vaadata, kuidas nende tegemine käib ning peale seda sujuvalt viidi meid juba esinduspoodi. Laevad olid ilusad, igas mõõdus ja igale maitsele, lisaks ka mitmeid sorti ehteid. Seekord tulime sealt tühjade kätega, kuna väikest laeva ei soovinud ja suurt oleks olnud väga keeruline tagasi transportida.\nEdasi viidi meid kõrval asuvasse juveelipoodi, mis oli kohe juveelitehase kõrval. Sinna sisse meil piiluda ei lastud, vaid viidi kohe duty free poodi. Kuid meie vaesed eestlased selliseid asju lubada ei saa, aga ilus oli siiski vaadata.\nRetk jätkus kraatri servale, sealt oli kaunis vaade mägedele ning allasuvale Curepipe linnale ning otse loomulikult kraatrile endale, mis oli kenasti metsa kasvanud. Kuna me olime suhteliselt kõrgel, siis ilm oli jahedam, rõskem ja niiskem ning ka päikest oli vähem.\nSiis käisime suure indialaste jumalakuju Shiva juures ja selle kõrval oleva püha järve Grand Bassini ääres. Kus asus ka tempel. Veebruaris tulevad kõik hindud sinna pidutsema – kokku nii u 800 000 inimest.\nGrand Bassin oma püha veega\nKiirelt käisime ka Mauritiuse rahvuspargist läbi, me küll Madisega mõtlesime, et saame seal piisavalt vaba aega, et ringi seigelda. Aga selgus, et meile näidati vaid suurepärast vaadet alla orgu ning selle servas olevale kosele. Pargis rändamiseks peab siiski olema vastav riietus ja ka giid, muidu eksid lihtsalt sinna rägastikku ära.\nEdasi viis meid bussijuht sööma, see oli tema valik, kuhu meid viia, eks tal ole oma diil tehtud ka selles osas kohalikega. Ühesõnaga viidi meid sellisesse kohta,mille hinnad olid suhteliselt krõbedad. Aga kuna kõht oli tühi ja imelik oli ka seltskonnas tühjalt istuda, siis sõime ikkagi – mina kalakarrit ja Madis lambapraadi. Kõht sai täis küll ja maitsev oli ka.\nEdasi sõitsime mööda Chamareli rummitehasest, oleks tahtnud sinna ka pilgu sisse visata, aga nägime seda vaid eemalt. Käisime vaatamas hoopis Chamareli koske, mille vabalangemine on u 95 m, oli väga võimas, aga kuna vaatlemine kaugelt, siis Marokos nähtud kosele jäi see alla. Peale seda nägime ka 7 värvi maailma, kus liivad on looduslikult seitset eri tooni. Väga huvitav loodusnähtus omaette.\n7. värvi maailm\nPeale seda asusimegi koduteele, taaskord Port Luisist läbi, seal on ikka see liiklus täitsa hull. Busse, autosid ja motikaid palju. Heitgaase ja lärmi samuti. Hea, et ise sõitma ei pea selles vasakpoolses liikluses, oli mu ainuke mõte.\nÕhtu lõppes, nagu alati, teadagi kus.\nNägime veel ühte sõpra oma toas.\nÕhtust vaadet sai ka pildistatud. Saabudes oli kuu poolik, lahkusime aga täiskuu ajal.\nKurbusega peab nentima, et homme on juba tagasilend. Alles sai siia ju tuldud ja juba tagasi. Polegi nagu saanud puhata ja mõnuleda. Nii kiirelt sai see aeg otsa.\nP.S Madis õigustab oma mao aastal sündimist – vahetab nahka teine usinalt. Et siis homme uus doos päikest uuele nahale peale saada.\n9. -10.päev – Grand Baie, viimane rannaskäik ja kojusõit\nHommikul ärkasime varakult, et saaks võtta sellest päevast veel viimast. Enne randa minekut tegime oma kohustusliku šopingu Super U-s ja peale seda sättisime ennast randa. Sinna läksime jala, kuna osad kingid-nännid olid veel ostamata ja sealpoolsed poed olid läbi käimata. Teekond oli palav, aga asjalik, saime oma vajaliku nänni kätte. Kahjuks see kleit, millele mina silma olin visanud, oli eelmine päev ära müüdud, aga ostsin siis lohutuseks teist värvi lihtsalt.\nSai ka viimastest kaunitest vaadetest pilti tehtud.\nRannas nautisime veel viimast kuuma ja ilusat ilma. Vesi oli ikka nii sinine ja liiv nii valge. Süda tilkus verd. Kuna natukene jäi veel ka raha alles, siis sai ära proovitud ka kookose mahl, mida sai otse kookosest kõrrega joodud. Peaks ütlema, et ootasin põnevamat maitseüllatust.\nOsad kohalikud harrastasid suplust riietega.\nKärssasime rannas veel viimast võtta, aga kuna Madisel oli juba osa nahka maha tulnud, siis uus nahk oli hell ja palju päikest ei kannatanud. Ka minu nägu hakkas põlema ja kahjuks jooksis ka aeg selga. Ning nii me viimast korda bussiga hotelli sõitsimegi. Kiire duši all käik ja minek.\nTransport oli meil varem juba hotelli poolt kokku lepitud. Seekord viidi meid Toyotaga lennujaama, saime veel viimast korda tunne Mauritiust reisi kogeda. Selleks, et vältida tipptunni liiklust pealinnas, tegime reisi mööda mägist teed ja nautisime vaadet – nägime ka ananassiistandused ära.\nJa siis juba lennuki peale ja koju. Tagasilend läks kiiremini ja kergemalt.\nPariisis sai natukene aega parajaks tehtud, kuid ei olnud nii pikka passimist, kui sinna minnes. Kuna olime lennujaamas just päikesetõusu ajal, siis nägime ka ühte moslemit palvetamas.\nJa Rootsis sai ka kiirelt ümber istutud.\nSelline see oli, kahju ainult, et nii kiiresti otsa sai. Aga kehad on pruunid, akud täis ja nüüd kannatab taas suure töökoormusega edasi rügada. Pehmet maandumist argirutiini…\nMaroko reis 16-24 aprill 2009\nFiled under: Uncategorized — meiksu @ 13:08\n16.04.2009 – 1. päev Tallinn – Riia – Bergamo – Malpensa – Casablanca – Mohammedia\nReis algas sõiduga Riia lennujaama. Riia kesklinnas saime kokku ühe Siimu isa tuttavaga, kes näitas teed lennujaama. Kohale jõudes läks kõik ladusasti, saime kohvrid antud ja liikusime lennuki peale. Lennukis palusin ühel naisel ümber istuda, et ma saaksin lastega kolmekesi koos istuda. 😀 Trinity ja Trevor lennureisi ei kartnud ja pidasid ennast kenasti üleval.\nRyanairiga lendasime siis Riiast Milanosse Bergamo lennujaama, seal keerasime kella tunni võrra tagasi ja istusime bussi peale ning sõitsime Milano kesklinna .\nBergamo lennuväljal, taga Alpid\nKahjuks võttis meid Milanos vastu vihm. Loodus oli kõik juba kaunilt rohetav, võrreldes Savonlinnaga, kus olid veel sügavad lumehanged sel ajal. Kekslinnast istusime teise bussi peale ja siirdusime teise lennujaama Malpensasse. Seal oli meil aega 4 tundi aega enne seda, kui saime ennast registreerida järgmisele lennule. Seal siis sõime Itaaliale kohaselt pitsat. Pitsad olid megasuured ja müüdi tüki kaupa, ühest tükist sai kenasti kõhu täis.\nLennujaamas siis igavlesime niisama, klõpsisime vastastikku pilte teha. Ühe laheda stuujardesside pildi sai Siim ka tehtud.\nKui me lõpuks check-in`i saime, oli juba pimedaks läinud ja väljas sadas vihma ning lõi välku. Oli päris kõhe tunne. Ja see tunne süvenes, kuna enamus, kes Casablanca lennule ennast registreerisid olid marokolased – tõmmu nahaga mehed, rättides naised. Tekkis korra selline tunne,et tahaks koju tagasi. Et kuhu ma õige nüüd lähen oma arust.\nLennukis oli palju väikeseid lapsi ja imikuid. Enamus neist olid kisasid nii õhku tõusmise kui maandumise ajal. Minu lapsi ükski asi ei kõigutanud, nemad magasid nii õhkutõusmise kui maandumise maha. Üritasin neid küll üles raputada, et nad vahepeal neelataks, et kõrvad lukku ei läheks, aga nad olid lihtsalt nii väsinud juba. Isegi olin väsinud ja sai pool aega lennust tukutud. Kella keerasime sellel lennul veel 2 tundi tagasi ja kohale jõudsime Casablancasse pool 12 õhtul nende aja järgi.\nKohale jõudes ootasime oma pagasit, seisime lindi ääres, aga mida pole, on meie kohvrid. Närv täitsa must juba, et kas niimoodi hakkabki meie puhkus. Siis tuli üks kohalik lennujaama töötaja ja ütles, et Jet4You kohvrid on teisel lindil. Kivi langes kohe südamelt ja saime kenasti oma kohvrid kätte. Siis pidime veel maale sissetulemise paberid ära täitma, seal küsiti aadressi, kus me elame. Meil seda anda polnud, mul polnud õrna aimugi, kus mu onutütar Mirja elab. Politsei tegi küll nägusid, aga maale ta meid lasi.\nJärgmine ärev moment oli meil see, et kes meile vastu lennujaama tuleb ja kui kedagi pole, siis mis me edasi teeme. Meil Mirjaga jäi täpselt kokku leppimata, kes ja kus järgi tuleb ja ma isegi ei teadnud ta maroko numbrit, et helistada ja täpsustada. Õnneks läbi väravate minnes, oli Mirja kenasti vastas ja meie resi jätkus autoga Mohammediasse, mis oli u 40 minuti autosõidu kaugusel. Kohale jõudes pakkus Mirja meile teed ja kohalikke maitsvaid saiu mitmes erinevas versioonis koos maasikatoormoosiga. Me olime nii väsinud, et ega me palju küll ei söönud ja vajusime kiirelt voodisse magama. Meie reis oli kestnud kokku 24 tundi.\n2. päev – Mohammedia\nHommikul ärkas Trevor kõige esimesena, hommikul pool 8. Mängisime Rayane`i mänguasjadega niikaua kuni ka ülejäänud rahvas üles ärkas. Hommikusöögile läksime ühte ookeaniäärsesse kohvikusse, kuhu söögid sai ise kaasa võtta ja joogid siis tuli kohapealt tellida. Mirja käis tee peal kohalikust poekesest läbi ja haaras värsked saiad ja juustu kaasa. Peaks ütlema, et saiade valik Marokos on väga suur – pikad saiad, kringlikese moodi magusad saiad, ümmargused sutsu lavaši meenutavad saiad, 100-mulli pannkoogid, nuudlisaiad jne… Jõime siis kohvi ja värskelt pressitud apelsinimahla, mis on ka selle maa eripära.\nVärsket mahla nautimas\nIga nurga peal olid apelsinid ja ka väike press, et said tee ääres peatuda ja väikse joogi võtta. Ja muidugi ei saa ära unustada minttuteed, milles oli suur kogus suhkrut ja seda oli suht raske juua seetõttu.\nTrevor suplemas ookeanis\nLapsed said siis oma esimesed ranna kogemused kätte. Liiv ja ookean. Püksisääred sai üles kääritud ja lapsed läksid jalgupidi vett katsuma. Ju see põhi oli künklik või oli Trevoril lihtsalt kondinõrkus, igatahes sisse ta kukkus ja märjaks ta sai. Mirja hea inimene laenas meile oma fliisi ja Trevor edaspidi lippas selles ringi, kuniks koju saime ja riided ära vahetasime. Peale seda suplust Trevor enam ookeani äärde ei kippunud. Ütles, et suured merelained tulevad ja tema ei taha sinna minna. Kuna jalaga katsudes oli vesi ka suht jahe, siis mul polnud selle vastu mitte midagi.\nPeale hommikusööki käisime korra turult läbi, sest Mirja tahtis õhtuks kana osta ja Trinityl oli isu maasikate järele. Kuid me ei saanud kumbagi, sest kuna oli reede, siis pea kõik kaupmehed olid palvetamas. Reede on neil seal suur palvetamise päev, nad käivad päevas ca 5 korda palvetamas. Käisime siis kohalikus supermarketis, kus saime õhtusöögiks vajaliku kraami kätte ja läksime seejärel ookeani äärde päikest võtma.\nOokeani ääres oli suhteliselt kõva tuul, ega päris bikiinide väele ennast ei võtnudki. Esiteks oli jahe ja teiseks olid nagu väljanäitusel. Kohalikud mehed käisid kogu aeg teki äärest mööda ja vahtisid. Üks mees jalutas mööda koos väikese kitsekesega. Seal on väga populaarne jalgpall ja noored tulevad peale kooli randa jalkat mängima. Kui me koju hakkasime minema, oli praktiliselt kogu rand neid mängijaid täis.\nKoju jõudes pakkus Mirja meile väga maitsvat kana, koos kartulite ja muude ürtidega. Serveeriti seda ühes suures taldrikus, igale ühele oli oma kahvel ja juurde sai, mida kasutati ka kastme võtmiseks ja niimoodi me sõimegi. Lastele igaks juhuks anti siiski omad taldrikud. Toit oli väga maitsev. Ja magustoiduks saime me maasikaid ja imemagusat melonit, mis suisa suus sulas.\nÕhtupimeduses käisime veel koertega jalutamas ja Mohammediaga tutvumas. Saime ka ühed murumunad pildile.\n3. ja 4. päev – Cascades d`Ouzoud\nJärgmisel hommikul ärkasime väga varakult, et startida mägede poole, vaatama kaunist koske. Startisime hommikul umbes poole 7 paiku, kuna päeval oleks liiga palavaks ilm läinud,et pikka autosõitu vastu pidada. Olime rentinud auto kaheks päevaks – Renault. Oli küll pisike, aga mahtusime kenasti ära ja sõidetud me saime. Meiega koos reisisid siis ka Mirja perega. Ilma nendeta poleks me vast nii libedalt kohale jõudnud. Meie autoreis kestis pea 7 tundi vahepeatustega, aga kohale me jõudsime. Tee peal tegime peatusi kohalikes linnakestes, kus sõime lõunat – väga maitsev ja odav oli. Ühes linnakeses tegime vetsupeatuse, kuna see oli suht turistipiirkonnast väljas, siis olime meie suuremad vaatamsiväärsused kui linn meile. Üks mees oma vankri pealt passis kogu aeg meile autosse.\nVäga lahe oli mägedes autoga sõita – sinkavonka teed ja kitsad. Minu jaoks ka hirmutav, kuna pelgan kõrgust ja pidin veel juhtima ka.\nSee 7 tunnine vaev tasus ennast ära. Ees ootas meid kaunis kosk, mis on 120 m kõrge. Alguses pildistasime kose juures üleval pilte, pärast siis jalutasime treppidest alla ja tegime seal pilte. Minu jaoks oli selle reisi üks kõrgpunkte just see kosk.\nKose ääres sai palju pilte klõpsitud. Kuna sinna oli pikk maa, siis plaanisime seal kose ääres ööbida. Õnneks oli meil kaasas Ali, kes oskas araabia keelt ja leidis meile majakese, kus me ööbida saime. Eesti mõistes oli siis tegemist kodumajutusega, kus pererahvas elas ise ühes majaosas ja meie käsutuses oli siis 3 tuba. Midagi väga luksuslikku ei olnud, aga katus oli pea kohal ja voodi oli olemas. Luksuslik tualett oli meil ka. 😀\nÕhtusöögiks sõime kose ääres pannkooke ja kohalikku rahvustoitu tajine`t. Seda tehakse spetsiaalses koonusekujulises savinõus süte peal. Me ootasime enda toitu üle tunni aja, kõhud olid nii tühjad, seega sõime enne pannkooke moosiga ja siis allest soolast. Enne õhtusööki olime veel käinud kohalikul turul ja varustanud ennast värkse kraamiga. Lastele sai 2 kilo hernest ostetud, endale siis apelsine ja melonit. Ei pea vist uuesti lisama, et need olid väga maitsvad. 😀


Mike Holmesi tüdruksõbra Anna Zappia elulugu koos isikliku eluga - Kuulsused\nüks Kes on Anna Zappia poiss-sõber?\n2 Tema poisi karjäär\n3 Tema poisi netoväärtus ja palk\n4 Anna Zappia Suhted Mike Holmesiga\nProfessionaalselt on Anna Zappia müügisalongi modell, kes on kuulus Kanada investori, telesaatejuhi ja filantroopi kuulsa sõbrannana, Mike Holmes. Lisaks on tema poiss-sõber ka HGTV saate kohtunikMeistrimees Superstaari väljakutse.\nAnna Zappia astus sellele maakerale sisse Ameerika Ühendriigid. Rahvuste järgi on Anna ameeriklane ja kuulub valgesse etnilisse tausta. Annal on must juuste värv ja pruunid silmad.\nKes on Anna Zappia poiss-sõber?\nAnna Zappia poiss-sõber Mike Holmes on Kanada investor, televiisor ja filantroop. Inimesed tunnustasid tema poiss-sõpra ka HGTV saates „Meistrimees Superstaari väljakutse“ kohtunikuna. Saade on Ameerika kolleeg 'All American Handyman' koos Scott McGillivray'ga.\nSubtiitrid: Anna Zappia poiss (Allikas: gstatic)\nLisaks on tal ka teletootmisettevõte nimega Make It Right Productions. Lisaks juhib ta ehitusettevõtet, ettevõte tegeleb kodu remondiga ja uute kodude ehitamisega. Ta sündis 3. augustil 1963 Kanadas Halton Hillsis Jim Holmesi ja Shirley Holmesi seltsis. Tema vanemad olid ka käsitöölised, kes innustasid teda oma loomingulisust esile kutsuma.\nEhitustöödega alustas ta 12-aastaselt, kui lõpetas isa juhendamisel onude keldri. Ehitajana hakkas ta tööle 19-aastaselt.\nSiis palkas ta tema järelevalve alla 13 töötajat. Aastal 2001 töötas ta HGTV show lavakunstikomplektidena. Sel ajal kohtus Just Ask Jon Eakes Holmes kohtunud Michael Quastiga, kes oli sel ajal Alliance Atlantis'i stuudioprogrammide direktor. Siis hakkasid asjad tema jaoks keerlema.\nTema poisi karjäär\nAastal 2006 asutas Mike fondi Holmes, et julgustada noori inimesi hoonesse sisenema. Samal aastal tunnustati teda Kanada alamkojas kvalifitseeritud ametite edendamise ja paremate ehitusstandardite propageerimise eest.\nSubtiitrid: Anna Zappia poiss (Allikas: Articlebio)\nLisaks on ta ka autor, kes on kirjutanud kaks edukat raamatut. Tema esimene raamat on rahvuslik bestseller Kodu renoveerimine Kanada usaldusväärseima töövõtja juures. Tema teine raamat on Holmes Inspection: Kõik, mida peate teadma enne oma kodu ostmist või müümist. Lisaks on ta kirjutanud nädalalehe veergu.\nLisaks on ta Kanada Skills / Compétences ja WorldSkills Calgary 2009. aasta riiklik esindaja. Mõned telesaated näitavad, et ta on ilmunud nagu „Best of Holmes on Homes“, „Holmes Makes It Right“, „Mike's Ultimate Garage“. , 'Holmes ja Holmes'. Tema raamatukogu programmeerimine jõuab Gusto eetrisse (septembris nimetatakse seda uuesti värviteleri elukanaliks).\nMõned tema auhinnad on Kaksikute auhinnad: Vaatajate valiku auhind Kaksikute auhinnad: New Orleansi Holmes: parim elustiil / praktiline infosari ja kuninganna Elizabeth II teemantjuubeli medal.\nTema poisi netoväärtus ja palk\nAnna Zappia poiss-sõbra Mike Holmese netoväärtus on hinnanguliselt umbes 30 miljonit dollarit seisuga 2019. Ta teenis selle netoväärtuse töövõtjalt ja telesaadete saatejuhilt. Lisaks on ta avaldanud ka selliseid raamatuid nagu „Tee seda õigesti: köögid ja vannitoad”, „The Holmes Inspection: kõik, mida peate enne oma kodu ostmist või müümist teadma, ja palju muud”. Nendest sissetulekutest elab ta koos perega luksuslikku ja ülbe eluviisi.\nAnna Zappia Suhted Mike Holmesiga\nEi, Anna Zappia ei ole abielunaine. Ta on romantilistes suhetes Mike Holmes. Mike juhtus arvukalt tragöödiat, kuid pärast seda, kui Zappia ta elu sisse astus ja murtud südame terveks tegi. Paar on olnud tutvumas enam kui 18 aastat. Sellest suhtest pole neil lapsi.\nDuo sai teineteisega tuttavaks 2000. aastal ja on sellest ajast alates olnud igal viisil koos. Praeguse seisuga elab paar Georgetowni villas. Nad on suhe on endiselt tugev. Oma pulmaplaanidest pole nad aga teada andnud.\nSubtiitrit: Zappia koos oma poiss-sõbraga (Allikas: wikisceleb)\nVarem oli Anna poiss Mike Holmes abielus Alexandra Lorex varases nooruses. Nad abiellusid, kui Mike oli 19-aastane 1982. aastal. Abieludest jagas endine duo kolme last. Nende nimed on Sherry Holmes, Amanda Holmes, ja Mike Holmes Jr. Hiljem nad lahutasid, kuna suhe polnud korralikult sujunud.\nAnna Zappia faktid\nTäisnimi Anna Zappia\nElukutse müügisalongi mudel\nPartner Mike Holmes\nElisa Gayle Ritter Kõrgus


Kukkujat aitavad külmakott, geel ja tablett - Nõuanded - Tervis\nKukkujat aitavad külmakott, geel ja tablett\n10. jaanuar 2017 23:58\nKülmade ja sula vaheldumisega lähevad teed libedaks ning jalakäijatel tekib oht kukkuda. Kuna selliseid õnnetusi on võimatu ette näha, on mõistlik kodus hoida üht-teist, millega valu leevendada ja viga saanud kohal turset alandada.\nSolarise Apotheka juhataja Merle Niglas rõhutas, et mistahes kukkumise korral on kõige tähtsam anda kannatanule kiiresti esmaabi. «Esmalt on vaja tuvastada, kas on tekkinud luumurd või on tegemist kergema põrutuse või nihestusega,» kõneles Niglas. «Edasi tuleb tegeleda võimaliku turse ja valuga – haiget saanud kohale tuleks kiiresti teha külmakompressi.»\nSelleks sobiks Niglase sõnul külmageelikott, mida tuleks vigastatud kohal hoida korraga kuni 20 minutit järjest. Külmakotte on valdavalt kahte tüüpi: ühekordselt kasutatavad isekülmuvad kotid, mida pole vaja külmkapis hoida, ning korduvkasutatavad kotid, mida tuleks säilitada (sügav)külmikus. Korduvkasutatavat kotti saab vajadusel tarvitada ka soojakotina. Kui viga saanud koht esmase kompressi järel veel valutab või õhetab, võib kompressi korrata.\nKilest geelikotti ei tohiks Niglase sõnul asetada otse nahale, vaid naha kaitseks tuleks vahele panna rätik. Samas on apteegis müügil ka paksemast, nahasõbralikumast materjalist geelikotte, mida võib otse nahale asetada. Näiteks riidest pinnaga külma-sooja kompress, mida võib otse vastu nahka asetada, võiks igaühel kodus külmkapis igaks juhuks olemas olla.\n«On olemas ka ühekordne külmakott, kus sees on n-ö kapsel, mis läbi koti katki vajutatakse ja misjärel kott paariks-kolmeks tunniks külmaks muutub,» kirjeldas apteeker. Kui selline kott aga soojaks läheb, siis rohkem seda kasutada ei saa.\nKiire leevendus sprei või geeliga\nKui haiget saanud kohal on nahk terve, võib kasutada leevenduseks ka külmaspreisid ja -geele, sest külma mõjul valu leeveneb, veresooned ahenevad ja turse väheneb. «Külmasprei eelis külmakoti ees on see, et sprei või geeli saab kiiresti peale kanda, külmakotti peab aga haiget saanud kohal mõnda aega peal hoidma,» kõneles apteeker. Ta märkis, et ka spordikotis võiks sprei või geel olemas olla. On ka selliseid spreisid, mida võib väikesema õnnetuse korral läbi spordiriiete või elastiksideme pihustada ja kohe edasi liikuda.\nSamas ei tohiks unustada teada-tuntud tõde, et viga saanud kohale tuleks võimalusel ja vajadusel siiski paar-kolm päeva puhkust anda – nii toimub taastumine kiiremini. Kui töö ootab siiski tegemist ja kaua kodus olla ei saa, võib appi võtta elastiksideme.\n«Kui tegemist on näiteks liigesega, sobib selle fikseerimiseks elastikside või kinesioteip – siis on õige asend paika pandud ja saab edasi liikuda,» rääkis Niglas. Ta lisas, et on olemas ka näiteks põlve- ja hüppeliigese kaitsmed, mis asendi fikseerivad. Igasuguste sidemete kasutamisel tuleb tema sõnul aga jälgida, et vigastatud kohta liiga kõvasti kinni ei seotaks. Side peaks olema paigutatud ühtlaselt ning ei tohiks takistada verevarustust.\nKui tegu on suurema vigastusega, mis kohe ei taandu ning põhjustab valu, pakuvad leevendust ka tabletid või plaastrid. Niglas rääkis, et valuvaigistit võib nii peale määrida kui ka tableti kujul sisse võtta – peaasi, et ei peaks valu kannatama. Leidub näiteks ka ibuprofeeni, diklofenaki või naprokseeni sisaldusega valu leevendavaid geele, mida haigele kohale määrida. Alternatiiviks on ka diklofenakki sisaldavad valu vaigistavad plaastrid. Tablettidest on olemas samuti ibuprofeeni, diklofenaki ja deksketoprofeeni sisaldusega arstimid – neist viimane on valuraviarstide seltsi poolt enim soovitatud valuvaigisti, kuna sellel on kõige kergemad kõrvaltoimed.\nNiglase sõnul võib diklofenakki sisaldava plaastri valutavale kohale peale panna 12 tunniks ja see mõjub terve aja vältel. «Kui kasutada geele, siis neid peab määrima mitu korda päevas, aga kui inimene on samal ajal tööl, on see võib-olla ebamugav,» selgitas ta. «Põletikuvastase toimega plaastri aga saad panna hommikul peale ja riiete all see ei sega. Kui plaaster on liiga suur, võib selle lõigata kaheks või maksimaalselt kolmeks väiksemaks osaks.»\nInimeste jaoks on oluline ka see, et kukkumise järel ei tekiks ebameeldivaid verevalumeid. Verevalumil aitavad kiiremini taanduda hepariini sisaldavad geelid. Sageli kasutatakse neid küll tursete vastu, kuid sama reegel kehtib ka traumast tingitud paistetuse ja verevalumi ravimisel. Sinikaid leevendava taimse preparaadina võib nimetada näiteks Badjaga geeli, milles leidub jõekäsna ja hobukastani ekstrakti. Ka siin tuleb jälgida, et nahal ei esineks kahjustusi.\nIgaühele oma vahend\nSiiski pole üht ja õiget vastust küsimusele, millega viga saanud koha turset ja valu leevendada. Niglase arvates oleneb siin palju inimese enda eelistustest ja vajadustest – kes soovib tabletti võtta, kes geeli määrida. Sama kehtib ka ennetamise suhtes – libedaga ei saa suurt muud teha kui ise ettevaatlik olla. Kui aga valu tuleb pärast geeli, valuvaigisti vms kasutamist ikka tagasi või tegu on tõsisema vigastusega, tuleks siiski pöörduda arsti poole. Kui aga valu nende vahenditega leeveneb, ei tasu ilmselt karta ning organism ravib ennast ise.\nKukkumisest tingitud traumadega seotud preparaate ostetakse apteekri sõnul rohkem just kevadel ja suvel, mil inimesed väljas liiguvad ja spordivad ning lapsed on koolist vabad. «Kui mõnel päeval talvel on sula ja läheb korraks libedamaks, siis võib samuti nende toodete müügis mingit tõusu märgata, aga pigem jääb see ikka suvisele ajale,» nentis Niglas. Talvel on inimestel ka rohkem riideid seljas, mis pehmendavad kukkumist, samuti ei liiguta nii palju väljas. Õnnetumate kukkumiste korral pöördutakse aga traumapunkti, apteegist ostetakse abivahendeid pigem profülaktikaks.\nTallinna Kiirabi transpordi- ja logistikajuhi Silver Siimu kinnitusel on kiirabi tänavu aidanud 14 korral patsiente, kes on saanud libedal teel kukkudes vigastada. «Libedal ajal on see täiesti tavapärane, sest meil on olnud päevi, kus ühel päeval on samas suurusjärgus libedusega kukkumisi,» ütles Siim.\nTa lisas, et detsembri lõpus ja uue aasta alguses on igapäevaste väljakutsete arv mõnevõrra suurenenud, ületades 300 piiri. Selle põhjuseks on aga viirused ja külmetushaigused, millega kaasneb ka palavik. Teatavat kutsete arvu suurenemist oli märgata ka eelmisel aastal samal ajal.


Tehnilise keerukuse maailmameister – Wroomer\nRaamatus “100 autot” kirjeldab Margus-Hans Kuuse Citroën SMi kui tehnilise keerukuse maailmameistrit, millel on muuhulgas kurvi suunas pööravad esituled. Selline sõiduk liigub ka siinsetel teedel, roolis Soome päritolu leiutaja ja Citroëni entusiast Johannes Väänänen, kel on olnud 45 Citroëni.\nSõidame tehnilise keerukuse maailmameistriga Pärnumaal. Proovime nii 1971. aasta SMi kui ka ligi 20 aastat nooremat järeltulijat CX, selle haruldast GTi Turbo 2 versiooni. SM hõljub kindlalt nagu lendav vaip, ka päris suurel kiirusel. Sõiduelamust toetavad omavahel seotud hüdrauliline vedrustus, pidurid ja rooli ise tagasi keerav roolivõimendi DIRAVI (direction à rappel asservi). Rool ei ole mehaanilises kontaktis ratastega ja juht ei tunneta rooli kaudu teepinda ning lubab teha vaid kaks pööret servast serva! Piduripedaali asemel on kummist muna, mida sujuvaks pidurdamiseks tuleb muljuda väga kergelt. Hüdraulilist rõhku salvestatakse eraldi rohelisse “palli”, mis lubab süsteemi rikke korral veel 30 sekundit autot juhtida. Palle on hüdraulika-Citroënil kokku viis. Unikaalne vihmasensor reguleerib klaasipuhastajate kiirust vastavalt neid käitava elektrimootori koormusele. Ehk et, kui klaas on kuiv, on raskem pühkida. Ja raadio asub istmete vahel. Ja muidugi esituled, millest sisemised pööravad koos autoga.\nAuto keret hoiab vaatamata lasti kaalule ja jaotusele ühel ja samal kõrgusel vastav regulaator. Juhiistme kõrvalt leiab kangi, millega saab SMi kere kolmele eri kõrgusele panna. Citroën on aerodünaamika ekspert, õhutakistusteguriga 0,26 auto liigub noolena läbi vastu tulvava õhu. Veel üks huvitav asi on, et auto laieneb ettepoole ja esirataste vahe on suurem kui tagaratastel. Laiuste vahe on umbes 30 cm!\n“Huvitava” konstruktsiooniga mootor\n“Auto on olnud minu pereliikmete käes 20 aastat. Ta tuli Itaaliast Rootsi 1992. aastal, seal ta taastati ja mitte päris hästi. Ostsin ta Rootsist, siis kehtis Soomes vana automaks ja maksin ta eest umbes 20 000 eurot. Esimese 1000 kilomeetri järel mootor plahvatas, lõi väntvõlli ja kepsud välja. Tegime Soomes sõbraga mootori remondi ja nüüd on see sõitnud 70 000 kilomeetrit. Maserati mootori juures peab teadma, kuidas remontida, see ei ole tavaline mootor, tema konstruktsioon on “huvitav”, kui nii võib öelda,” räägib Johannes Väänänen.\nMaseratilt pärinev 2,7 liitrine V6 mootor veab väga hästi ka madalatel pööretel ja käigud lülituvad väga täpselt. Auto on esiveoga. Segu päästavad mootorisse kolm topelt Weber karburaatorit. Mootor asetseb esisillast tagapool ja eespool asetsevatele hüdraulikapumbale, kliimaseadme pumbale ja generaatorile kantakse pöörlemine üle erilise vahevõlliga, mis veab ringi mitut ketti.\n“Sa Majesté”, tema majesteet\nNukkvõlli ketti tuleb vahetada iga 20 000 kilomeetri järel ja selleks tuleb mootor ja käigukast maha võtta. Mootori silindrid on 90 kraadise nurga all ja ta on ebasümmeetrilise käiguga. “Hääle järgi tundub, nagu oleks kolm Harley Davidsoni reas. Kaks töötakti on teineteisele lähedal,” selgitab Väänänen.\nMiks Maserati mootor? Aga seepärast, et Citroën oli selle omanik aastatel 1968-1975 pankroti ja PSA Grupiga liitumiseni. Maserati aga läks üle De Tomasole. Tähekombinatsioon SM tähendab mõnedel andmetel “Sports Maserati”, “Systeme Maserati” või ka “Sa Majesté”, tema majesteet, naissoost ja järeltulija DSile, mida kutsuti jumalannaks “La déesse”.\nMillise raha eest SMi saab? Väänänen ütleb, et Jay Leno shows nimetati tippkorras auto hinnaks 90 000 dollarit. “Euroopas saab B1 korras auto – mitte täiusliku, aga heas korras võibolla 45 000 euro eest,” arvab ta.\nCX sai nime õhutakistustegurilt\n“Härra ja proua president, kas olete valmis?” küsib Väänänen oma teist rariteeti, Citroën CX GTI Turbo 2 ette ajades. Nimelt on CX sõidutanud Prantsuse presidenti, ta on SMi järeltulija ja XMi eelkäija. Auto tähis tuleb õhutakistusteguri sümbolist, mis CXil on 0,36.\nOotame ära, kui hüdraulika tõstab kere sõiduasendisse ja hõljume Valgeranda. Mugav! CXi juhi töökeskkond on justkui kosmoselaevas. Kõige huvitavam, mis kohe silma hakkab, on suunatulede lüliti, mis ei asetsegi roolisambal vaid armatuurlaua nurga peal. Keset rooli ilutseb veidi maitsetu kiri “turbo”. Ja raadio on istmete vahel.\n“Citroëni kiireim mudel, 8 sekundiga sajani, tippkiirus 220 km/t, saab sõita 170 kilomeetrise tunnikiirusega läbi Prantsusmaa. Selle auto ainuke probleem on kiirusepiirangud Eestis,” tõdeb Väänänen.\nJa veel üks veidrus, millimeetrirehvid. “Citroën, Peugeot ja Michelin tahtsid teha revolutsiooni ja leiutasid madala profiiliga TRX rehvid, mille diameetrit mõõdetakse millimeetrites ja mille velge minev osa on ümar,” selgitab Väänänen. Meie CXil on all 215/50 TRX390, see on tavamõistes 15 ja 16 tolli vahel.\nMiks ligi 50 Citroëni? Johannes Väänänen: “Citroën on nii eripärane, see ei ole tavaline asi. Ta on parem, kui tavalised autod. Võibolla mitte kvaliteedi poolest, võibolla mitte staatuse poolest, aga justnimelt sõidumugavuse ja eripäraste huvitavate innovaatiliste kasutajaliideste poolest. Mul on olnud ainult hüdraulika-Citroënid, olen sõitnud ja neid remontinud. Nendega ei saagi teha üht, tuleb teha mõlemat!”\n“Sain juhiload 1992, esimene auto oli Citroën CX 1977. Täiesti roostes, seda remontides ma tutvusingi tolle erilise prantsuse innovatsiooniga. Ma õppisin mitte autosid vaid Citroëne remontima! Ja võibolla seetõttu sai minust leiutaja.”\nAastaid Eestis elanud Johannes Väänänen on leiutanud nutitelefoni swipe lahenduse, samuti mobiilipildi pööramise sõrmedega touch screeni või telefoni pöörates. Hetkel on tal käsil üks inimese taju avardav tehniline lahendus, aga sellest edaspidi.\nFotod: Maret Sal-Saller\nLugu on ilmunud Postimehe laupäevalisas Arter 13. juulil 2019.


Eesti sai Kremli teles taas tutistada – Propastop\nEesti sai Kremli teles taas tutistada\nPühapäeval, 25. novembril hõivasid Venemaa sõjalaevad Kertši väinas kolm Ukraina alust. Kolmapäeval, 28. novembril kutsus Eesti välisministeerium intsidendiga seoses välja Venemaa suursaadiku Eestis.\nSaadiku välja kutsumine tõi kaasa tormilise reaktsiooni Kremli propagandameedias. Kõigepealt domineerisid uudised välja kutsumisest endast, seejärel Vene välisministeeriumi kõneisiku Maria Zahharova iroonilised, Eesti tegevust naeruvääristavad kommentaarid. Eesti olla unustanud, et tal pole väljapääsu Mustale merele. Samuti olla saadiku vaibale kutsumine Eesti paaniline soov maailmas pildile pääseda. Sellise sisuga lood lõid monitooringuroboti Propamon “punasesse” ja 28. novembrist sai sügise kõige arvukamate Eestit puudutavate lugudega päev Venemaa meedias. Eesti ja Lääne ajakirjanduses ilmus samal ajal saadiku väljakutsumise kohta vaid mõni üksik kiretu nupp.\nVastulööki kaasati ka mõjuka Pervõi telekanali\nvestlussaade “Aeg näitab”. Saates etendati vastuse otsimist küsimusele, miks Eesti pidas vajalikuks sedasi käituda. Propagandasaatele iseloomulikult leiti, et ainus diagnoos olla Eesti nakatumine russofoobiasse. Vaatajale püütakse jätta muljet, et laevade hõivamine olla Ukraina provokatsioon, USA, Saksamaa ja Prantsusmaa jäävat äraootavale seisukohale ning Balti riigid koos Poolaga olla Venemaa ainukesed süüdistajad.\nSaatelõik on põnev vaatamine kui õppevideo demagoogiavõtete arsenalist. Näiteks ühe sellise võttena küsib saatejuht Artjom Šeinin, miks Eesti välisministeerium ei ole kutsunud välja Türgi, Iisraeli või Suurbritannia saadikuid? Nende riikidel on olnud samasuguseid juhtumeid, siis aga Eesti vaikinud.\nSeda demagoogiavõtet võib kirjeldada kui segu whataboutismist ja võrreldamatu võrdlemisest. Piltlikult öeldes keskendutakse kurjategija asemel kuriteost teatajale. Segatakse juhtumeid eri ajastutest, jutt viiakse põhiteemast kõrvale. Kokkuvõttes püütakse viidata, nagu poleks Eestil varasema ajaloo tõttu moraalset õigust oma arvamust väljendada.\nÜhtegi Eestiga seotud inimest saates ei osale, küll aga saavad pikalt sõna Kremli jutupunktide toetajad, kelle monoloogidele stuudiosse toodud pealtvaatajad plaksutavad. Peksupoiste rolli määratud USA ja Poola ajakirjanike jutule segab saatejuht aina vahele, rünnates ja naeruvääristades nende mõtteid. Ekraanile ilmuvad üksnes saatejuhi positsiooni toetavad vaatajate säutsud.\nIgal juhul on näha, et Ukraina laevade teema on Kremli jaoks väga oluline ja ajakirjandusele on antud suunised juhtumi käsitlemiseks. Juhtumit nimetatakse läbivalt “Ukraina provokatsiooniks”, nii püütakse meediakampaaniaga oma tegusid õigustada, näidata süüdlasena Ukrainat ning vältida Lääne karistavaid sanktsioone. Kui aga peaks juhtuma, et need siiski kehtestatakse, saab selles süüdistada russofoobseid Balti riike.\nNagu kommenteerib üks “Aeg näitab” saate külaline, siis on Eesti juba oma eesmärgi saavutanud: väikeriigi tegemisi arutatakse põhjalikult Venemaa suures telekanalis. Tõepoolest, kui välisministeeriumi eesmärgiks oli meediatähelepanu tekitamine, siis võib saadiku välja kutsumist pidada korda läinud ettevõtmiseks.\nMuide, eelmistes sarnastes meediatormides on propagandalugudes esil välisminister Sven Mikseri nimi. Sel korral aga on ministri isik tagaplaanil ja kõneletakse umbisikuliselt Eestist ja välisministeeriumist. Kõiki tänavusi juhtumeid, mida Eesti ametiisikute sõnavõtud on läitnud, saad meenutada siit.\nPildid: kuvatõmmised meediakajastustest


Katabolism – Vikipeedia\nKatabolism on polümeeride biolagundamine ensüümide toimel monomeerideni (näiteks tselluloos glükoosini) või lihtsate orgaaniliste aineteni (glükoosi lagundamine CO2 ja H2O-ni).\nDissimilatsiooni moodustavad organismi kõik lagundamisprotsessid. Toiduga saadavad või organismis sünteesitud orgaanilised ühendid lõhustatakse ensüümide abil järk-järgult lihtsama ehitusega molekulideks. Selles protsessis võime eristada biopolümeeride hüdrolüüsi (nt. tärklise lagundamist glükoosi molekulideks) ja sellele järgnevat monomeeride (nt. glükoosi) oksüdatsiooni. Enamiku dissimilatsiooni protsessidega kaasneb energia vabanemine. See talletatakse energiarikastesse ehk makroergilistesse ühenditesse umbes 40% kasuteguriga. Üheks peamiseks makroergiliseks ühendiks on ATP (adenosiintrifosfaat). Viimasel on oluline roll ka assimilatsiooni protsessides. Dissimilatsioonist ja assimilatsioonist koosneb organismi metabolism.\nAnabolism – ehitav ainevahetus\n(Video inglise keeles) https://www.youtube.com/watch?v=wQ1QGZ6gJ8w\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Katabolism&oldid=5381060"


Videoraamatud on avatud: loe raamatuid mõnekümne minutiga | Internetiturundus\nVideoraamatud on avatud: loe raamatuid mõnekümne minutiga\n04.04.2011 · 12 kommentaari\nTänasest käivitus uus projekt nimega Videoraamatud: videokokkuvõtted parimatest uutest äriraamatutest.\nIga kuu toon selle läbi sinuni kahe uue hoolikalt valitud äriraamatu videokokkuvõtte, et saaksid 5+ lugemise asemel tuumikteadmised kätte vaid ca 20-25 minutiga.\nSelle kuu esimene raamat\nVideoraamatute esimene videokokkuvõte on Gary Vaynerchuki viimane raamat “The Thank You Economy”. Ärimaailm on teinud ringi peale. Interneti levik ja tarbijate võimustamine on teinud äri jälle personaalseks ja on toimunud fundamentaalne muutus selles, et kuidas edukalt äri ajada.\nMis moodi tänases muutunud ilmas edu saavutada, saad kokkuvõttes teada.\nLiitu sellepärast, et soovid saada rohkem teadmisi, mugavalt. Kiirusta seetõttu, et siis saad osa ka neist boonustest:\nAprillis liitujate vahel läheb loosi 15 internetiturunduse e-kursust Internetirevolutsioon (127 € väärtus). Kel e-kursus olemas, saab koha mu suvel toimuvale offline koolitusele.\nEnne 18. aprilli liitujate vahel läheb loosi ka 3 Cashflow 101 eestikeelset lauamängu (197 € väärtus).\nKõik, kes liituvad aprillis ja on jätkuvalt liikmed juulikuus, saavad tasuta tulla spetsiaalsele turunduskoolitusele.\n04.04, 2011 at 17:21\nMul selline küsimus kui Sa raamatuid loed kas teed ka märkmeid parimatest kohtadest või infost mis sealt leiad ja vaatad neid hiljem üle või elu on liiga huvitav et vana infot korrata ja uued asjad tulevad aina peale ning need kinnitavad juba leitud infot?\n04.04, 2011 at 18:18\nTahaks vastuseid paarile küsimustele saada.\nKaua Sul see projekt ideest avalikuks tegemiseni aega võttis?\nKus kohas Sa oma lehtesid majutad?\n04.04, 2011 at 18:26\n1. Idee tekkis jaanuaris. Viskasin püsti esimesele hüpoteesile ehitatud lehe (tekstilised kokkuvõtted 1-2 lehekülje peal) ja tegin väikest eeluuringut (tagasiside tuttavatelt ja minu FB lehe kasutajatelt).\nVastavalt tagasisidele tuunisin algidee ringi ja sündis videoraamatute kontseptsioon. Esimesel märtsil panin blogisse üles testkokkuvõtte (http://internetmarketing.ee/minu-parim-lugemine-aastal-2010-rework-kokkuvote/), et uurida rahva reaktsioone.\nKuu hiljem tegin teenusele avapaugu.\n2. Ma kasutan pilvemajutust Storm on Demand: https://www.stormondemand.com/\n04.04, 2011 at 20:06\n@Kalev kui pead silmas seda, et kas teen märkmeid ja kas tulen nt x kuu pärast tagasi, et neid märkmeid vaadata? Pigem ei tee nii. Eredamad sähvatused jäävad meelde ja uusi lugemisi tuleb pidevalt peale. Kõik see kokku sünteesub siis üheks teadmuseks.\n05.04, 2011 at 10:32\nPeep, mis programmiga sa neid videosid teed? Ilmselt on sada korda kuskil teemades läbi käinud aga ma lihtsalt ei suuda leida hetkel.\n05.04, 2011 at 16:51\nMillist konkreetset videot silmas pead?\n06.04, 2011 at 08:40\n06.04, 2011 at 16:33\nolen liitunud ja väga rahul teenuse kasutaja:)\naga üks uitmõte tuli.. kas siin on autoriõigustega kõik OK?\nma seepärast uurin, et mul on ka üks nišš, milles palju loen/uurin ning võiks ka ehk kunagi midagi taolist ette võtta…\n06.04, 2011 at 17:01\nJuristidega on konsulteeritud ja kõik on ok. Konflikt tekiks siis, kui ma kasutaksin raamatust lõike, tsiteeriks otse. Ideed ei kuulu autorikaitse alla ja ma annan videos edasi vaid ideid, 100% originaalsõnastuses.\n06.04, 2011 at 17:43\nTere Peep! Kas see konkreetne sait on tehtud traindomiga või mis programmi olete kasutanud? Traindomiga tavapärane leht ei näe muidu taoline välja.\n06.04, 2011 at 18:00\nVeebileht on eraldiseisev, aga liitumisleht ja e-keskkond on Traindomis. Traindomis saab kujundust muuta nii nagu ise tahad ja panna oma leht välja nägema oma soovide järgi.\n23.04, 2011 at 18:25\nPeep, need videoraamatud on SUPER. Ma luge… kuulasin ühe läbi hommikul tööle sõites, teise koju sõites ja kolmanda hommikul jalutades kui aega parajaks tegin. Iga lause pani mul peas mõtted liikuma nni, et ühest ideest tekkis kolm juurde.\nJa alustasin täna uue projektiga :D


Lada Eesti avab täna Kohtla-Järvel oma kolmanda müügisalongi, teatas firma peadirektor Tiido Jakobson. 300 m2 suuruses müügisalongis hakatakse müüma Lada sõiduautosid ja varuosi. Teeninduskeskuse avamist esialgu ei planeerita, kuna Ladade teenindus on olemas Avinurmes ja Sillamäel. Seni müüs Lada Eesti autosid Aravetel ja Paides, kokku on tänavu müüdud 90 autot. ÄP\nSeni diiseltoiteseadmete ja -mootoritega tegelenud AS Karla Auto diislikeskus sai ka Holseti ja KKK firmamärki kandvate turbokompressorite volitatud hooldetöökoja õigused. ÄP\nEelmisel sügisel uuenenud väikebuss Toyota Hiace mudelivalik täienes nelikveolise 2,4-liitrise turbodiisliga. Hiace kaubaruumi maht on 5,5 m3 ja kandevõime 1040 kg. 5-ukselise Hiace 4WD hind on 362 200 krooni. ÄP\nVolvo GM Heavy Truck Corp otsustas kontsentreerida lähema kahe aasta jooksul kogu oma USAs asuva tootmise Virginiasse, kus hakatakse tootma Volvo VN-seeriat. Seni toimub USAs Volvo veokite tootmine Virginias ja Ohios. ÄP\nSoome autod on ühed vanimad ja keskkonnaohtlikumad Euroopas. Lääne-Euroopa riikidest on vaid Austrias, Norras ja Kreekas on autode keskmine vanus suurem kui Soomes. ÄP BMW ja Chrysleri koostöö\nBMW ja Chrysler hakkavad ühiselt välja töötama uusi mootoreid. Selleks luuakse ühisfirma, kus kumbki osapool omab 50% aktsiatest. Chrysleri jõuallikate baasil väljatöötatavaid 1,4- ja 1,6-liitrise töömahuga mootoreid hakatakse paigaldama Chrysleri ja Roveri tulevikus tootmisse minevatele väikeautodele. Rajatav tehas, mille täpne asukoht pole veel teada, alustab tööd 1999. aasta lõpuks kuskil Ladina-Ameerikas. ÄP\nInglismaal läbi viidud uurimuse põhjal kasutab ligi 50% Briti tippjuhtidest (juhatuste esimehed, kompaniide presidendid) ametiautona Jaguari või Daimleri. Jaguar domineerib ka tegevdirektorite tasandil, kus seda marki kasutab 38% küsitletutest. ÄP


Uuring: selle piirkonna elanikud on investeerimiskelmustele kõige enam haavatavamad - Ärileht\nUuring: selle piirkonna elanikud on investeerimiskelmustele kõige enam haavatavamad\nEesti pangaliidu poolt tellitud Norstati uuringust selgub, et enim on kokku puutunud pangandus- või investeerimiskelmustega Tallinna ja Kirde-Eesti elanikud. Kõige vähem on enda sõnul kelmidega pidanud suhtlema Lääne-Eesti elanikud.\nPangaliidu infokampaania „Ei, aitäh!“ raames läbiviidud uuringu tulemused näitavad, et enim on isiklikult investeerimis- ja pangapettustega kokku puutunud Tallinna ja Kirde-Eesti elanikud. Mõlemas väitis seda 28% vastanutest, mis on 5% protsenti kõrgem Eesti keskmisest (23%). Sarnane trend avaldus ka tuttavate puhul, sest nii Tallinnas 22% kui ka Kirde-Eestis 19% vastanutest väitsid, et kelmidega oli lävinud keegi nende tutvusringkonnast. Üle Eesti väitis sama 13% vastanutest. Kõige vähem on aga kelmidega kokku puutunud Lääne-Eesti elanikud, kellest 13% olid isiklikult suhelnud ja 12% kuulnud sarnaste juhtumite kohta oma sõpradelt.\nPangaliidu tegevdirektori Katrin Talihärmi sõnul eristub piirkonniti märgatavalt ka informeeritus. „Näiteks kui võrrelda seda, kui suur hulk erinevat piirkondade elanikest olid pettuste kohta infot saanud meediast, ilmnesid üsnagi suured vahed. Kui Kesk-Eesti ja Tallinna elanikest olid meedia vahendusel pettustest kuulnud 78% ja 68% vastanutest, siis Kirde-Eestis oli see näitaja kõigest 55%. Eesti keskmine siinkohal oli 69%,“ ütles Talihärm.\nUuringus osalejatel paluti hinnata ka kümmet erinevat ohumärki ja seejärel vastata, kas mõni neist tekitab kahtluse kelmuses. Nende seas olid näiteks PIN-koodi küsimine, välismaiselt telefoninumbrilt helistamine, pealetükkiv suhtlusstiil ja muu.\nKuigi piirkondade võrdluses pidasid PIN-koodi küsimist kahtlaseks kõik vastanutest ja keskmiselt 9 inimest 10st, siis kõige vähem tekitas vastanutes muret investeeringu liiga kõrge lubatud tootlikkus. Kõrge tootlikkuse osas olid kõige skeptilisemad Põhja- ja Kesk-Eesti elanikud (73% ja 76%) ja kõige usaldavamad Lõuna-Eesti elanikud (58%). Kõigi vastanute keskmine oli sellel näitajal 65%. Ka ohumärkide tuvastamisel eristus kõigist teistest piirkondadest Kirde-Eesti. Kui keskmiselt üle Eesti pidasid kahtlaseks korduvat helistamist ja nime mitte tundmist 66% ning 70% vastanutest, siis Kirde-Eesti elanikest olid need näitajad 56% ja 58%.\nPangaliidu infokampaania „Ei, aitäh!“ eesmärk on selgitada, kuidas tunda ära petukõned ja mitte jääda ilma oma rahast. Kampaania fookuses on kaks enimlevinud telefonikelmuse liiki: kõned „pangast“ ning investeerimispettused.