Vajad asjalikku arvutit? - Aga palun, Dell Latitude E5450! NB.ee on GreenDice.com tehnikapartner!\nVajad asjalikku arvutit? - Aga palun, Dell Latitude E5450!\nKui varem osutus Dell Latitude 5000 seeria pigem valituks tema väiksema hinna ja tagasihoidlikumate konfiguratsioonide tõttu, siis nüüd on argumente laual juba rohkem. Valikusse on nimelt lisandunud ülimalt head ekraanid, mida varasemalt saada pole olnud: 14 tolline Full HD IPS ekraan on üks parimaid turul. Eriliseks teeb selle tema väga head säravad värvid ja sügavad toonid. Kirsiks tordil veel ka suured ja laiad vaatenurgad ja eeskujulik paneeli eredus. Sama ekraani võib kohata ka tippseeriate e6440 ja e7450 sisu kuvamas. Samas on saadaval ka Hd resolutsiooniga ekraanid, mis sobivad hästi neile kes kasutavad dokkimist ja välist kuvarit. Samuti on tipptasemel ka klaviatuur, mis on 1:1-le sama tippseeria E7450 omaga. Sobiva asetuse leiab igaüks Alates US-st kuni Est asetuseni välja.\nVarasem tüsedam kest on vahetatud õhukesema, kergema ja saleda korpuse vastu, mis laias laastus erineb ca 200-300 eurot kallimast vennast 7450-st vaid materjalide valikult.\nKa ühendused ja liidesed ei tohiks kedagi hätta jätta. Kõik vajalik on olemas. VGA, 3x Usb, HDMI, Lan, Sd mälukaart, dokkimine ja lisana on ka võimalus juba harvemaks muutuvale Id kaardi lugejale. Rõõm kestab ka kõigile dokkide kasutajatele, kuna selle standard on veel jätkuvalt sama mis 5 põlvkonda tagasi ning seeläbi on dokkimine soodne erinevalt näiteks Hp või Lenovo äriklassi masinatest.\nJätkuvalt kehtib jõudluse puhul reegel, et tasub rõhku panna võrdselt kõigile kolmele võimsusenäitajale – Mälu, ketas ja protsessor. Tungivalt soovitame täieliku arvuti potentsiaali ärakasutamiseks minna kõvaketta valikul SSD peale. Eriti nüüd, kui nende hinnad juba oluliselt langenud on. Soovitav konfiguratsioon on 8 Gb ram, 250 Gb SSD ja i5 Protsessor.\nSeega miks e5450? - Latitude seeriad on end ise läbi aegade õigustanud. Kõik varuosad on ka vanematele mudelitele siiani liikvel ja mõistliku hinnaga saadaval. See on ka üks argument, mis eristab terad sõlkaldest. Seega tasuks panna arvutiostu eelarvele natuke juurde ja osta arvuti, mis toimib, omab kiiret garantiid ja väga häid hilisemaid uuendusvõimalusi. Kindlasti on ta huvipakkuv variant ka kallimat e7450 ostvale kliendile, aga et nendest väikestest erinevustest paremat pilti saada, tulge külastage meie salongi, kus saame nad joonele panna. Oma silm on siinkohal kuningas!\nKokkuvõtteks oma töökindluse ja olemuse poolest võiks võrrelda Latitude 5000 seeriat Jaapani autoga. Ta tuleb ilma liigse edevuseta, on väga funktsionaalne ja alati kvaliteetne ning töökindel. Kasutus on äärmiselt loogiline ja ilma lisaviguriteta. Kõik see teebki temast Ideaalse kaaslase nii tänasesse kui homsesse arvutimaailma.\nVaata pakkumisi või küsi nõu meie Online Abimehelt:


Pilved ja sademed - Konspekt | Kategooriata - Loodus õpetus\nPilved ja sademed (0)\nVesi aurab maapinnalt ja veekogudelt. Aurunud vesi muutub veeauruks ja tõuseb üles ning seguneb õhuga. Kõrgel õhus veeaur jahtub ja tiheneb. Tekivad pilved ja sademed. PILVED moodustuvad õhku hõljuma jäänud väikestest veepiiskadest. Nad on erineva kujuga ning vastavalt kujule on neile pandud nimed:\nKihtpilved asuvad maapinnale väga lähedal kuni 2 km kõrgusel. Nad ilmuvad sombuse ilmaga. Tavaliselt on nad tumedad ning katavad kogu taeva paksu kihiga . Meie nimetame neid ka vihma- või lumepilvedeks.\nRünkpilved on väikesed ja kohevad nagu villakuhjad. Tekivad taevasse (2-6 km kõrgusele) tavaliselt suvel sooja\nrünkpilved, keskpäeval, kiudpilved, sademeteks, vihm, hoovihm, uduvihma, lumehelbed, rahe, jäide, härmatis\nMLF 1161 Merefüüsika ja hüdroloogia Jüri Elken 2. VEEAUR JA SADEMED 2.1. Veeauru füüsikalisi omadusi Veeauru hulka õhus saab mää...


Mälgublogi: Nukufilm "Valel poolel"\nJee! Eelmisel aastal tegime koosseisus Katre Haav, Ilja Alpatov ja mina nukufilmi nimega "Valel poolel". Mul on hea meel, et meie töökene on inimestele meeldinud - täna autasustati seda OVFF-il ehk Overalli Veebifilmide Festivalil esimese kohaga! Suured tänud! :) Lõpuüritus oli väga mõnusalt korraldatud ning filmide tase on üllatavalt kõva!\nSiin on vaatamiseks meie nukufilm.\nOn the Wrong Side / Valel poolel from Mattias Mälk on Vimeo.\nPosted by Mattias Mälk at 23:01\nLabels: animatsioon, eesti animatsioon, eesti festivalid, mattias mälk, minu tööd, nukufilm


Uued tingimused ohutuks reisimiseks: lennukites tuleb kanda maske ja hotellides võib toitu tõsta ainult teenindaja - Reisijuht\nUued tingimused ohutuks reisimiseks: lennukites tuleb kanda maske ja hotellides võib toitu tõsta ainult teenindaja\nJärk-järgult avanevad Euroopa Liidu sisesed ja välised piirid ning inimestel tekib aina rohkem võimalusi reisimiseks kaugemale kui Balti mull. Eesti Turismifirmade Liit pani uues olukorras turvaliseks reisimiseks kokku rea soovitusi, millega tuleks arvestada, kuna turvalise ja ohutu reisimise jätkumine ka tulevikus sõltub ennekõike reisijatest endist.\nEesti Turismifirmade Liidu peasekretäri Mariann Luguse sõnul on enne reisile minekut oluline teha ära kodutöö. Kindlasti on mõtet nõu pidada oma reisikonsultandiga, kes valdab põhjalikku ja värsket teavet olukorra kohta erinevates sihtriikides. Kiire ja adekvaatne reisiinfo on leitav ka Välisministeeriumi Reisi Targalt veebilehelt, lennusihtkohtade teave on üleval Tallinna lennujaama lehel.\nLuguse sõnul on praegu populaarsed need sihtkohad, kus nakkusoht on madal ning kuhu saab Tallinnast otse lennata, näiteks Viin. Päikesesihtkohtadest on juulis olulisim Kreeka. Üle-eelmisel nädalal toimusid esimesed tšarterlendudega reisid Kreetale.\n“Liidu liikmete, reisikorraldajate sõnul on tagasiside esimestelt klientidelt väga positiivne, sest ilm on soe, meri puhas ning desinfitseerivate vahendite küllusega oleme Eestiski juba ära harjunud,” ütles Mariann Lugus.\nKindlasti tasub aga sinna reisijatel arvestada mitmete faktoritega. Sarnaselt Eestile on Kreekas piiratud üheskoos viibivate inimeste arv ning siseruumides on lubatud koos olla kuni kuuel inimesel või perel. Basseinide juures kehtib sama kuue inimese reegel, avalikes randades muutusi pole. Hotellides kliendid maske kandma ei pea, kuid transpordivahendis on see kohustuslik.\n“Kuna turiste on kogu Kreekas veel vähe, naudivad sinna lennanud kliendid tõelist luksust — ka kõige populaarsemad ja tavaliselt ülerahvastatud kohad on veel päris tühjad. Sisuliselt saavad sinna minejad nautida tõelist privaatturismindust,” lisas Lugus.\nOluline on teada, et reisijad, kes saabuvad Kreekasse õhu-, mere- või maismaatranspordiga, peavad vähemalt 48 tundi enne riiki sisenemist täitma registreerimisvormi, mille esitamisel saab iga reisija isikliku QR-koodi, mis tuleb Kreeka lennujaama saabumisel ette näidata kas mobiiltelefoni ekraanil või paberil.\n„Kriisijärgsel ajal, mil kogu maailm alles harjub uute tervise- ja turvalisusreeglitega, on väga oluline, et oleme teadlikud, kuidas reisi ajal käituda ja mis meid ees ootab. Näiteks Kreekas kehtib hotellides praegu selline kord, et toidu serveerimiseks hotellides on pea kõikjal abiks teenindaja, kes kliendi näitamise peale talle meelepärase taldrikule laob,” selgitas Lugus. „Samuti on mõistlik reisikonsultandilt eelnevalt uurida, kas sihtkohas on võimalik külastada paiku ja atraktsioone, mis konkreetselt huvi pakuvad.”\nReisile minnes soovitab ETFL alati sõlmida reisikindlustuse, kuid praeguses olukorras on see eriti asjakohane. Näiteks on Salva Kindlustus lisanud oma toodetele ka koroonaviiruse kaitse. Kes aga ennast haigena tunneb, see peaks kindlasti koju jääma ning reisi edasi lükkama.\nTallinna Lennujaamast välja reisides tasuks meeles pidada, et käte pesemine ja puhtuse hoidmine on haigestumise vältimiseks kõige kindlam viis. „Lendude osas on võrreldes varasemaga suurim muutus see, et lennukites peavad hetkel maskid ees olema. Lennujaamas neid kandma ei pea, küll saab neid aga lennujaamast endale kaasa osta,” rääkis Lugus.\nKindlasti tuleks Luguse sõnul reisile minnes end registreerida Välisministeeriumi kodulehel. Lugus toonitas, et see, kas ja kui kiiresti taastuvad võimalused erinevatesse põnevatesse paikadesse reisimiseks, sõltub ennekõike inimestest endist.\n„Austame ja täidame kehtestatud reegleid, nii suudame tagada reisirõõmu endale ja teistele,” ütles ta.\nSOOVITUSED TURVALISEKS REISIMISEKS:\nVÕTA ÜHENDUST OMA REISIKONSULTANDIGA\nEesti reisiettevõtted ja -konsultandid omavad kogu vajalikku teavet. Nad aitavad sind reisi planeerimisel, teenuste soetamisel ning kogu reisi vältel, samuti pakuvad kõik reisiettevõtted järelteenindust. Saad olla kindel, et sul on tegelikult toimiv kontakt, kellelt saad igal ajal oma emakeeles asjatundlikku nõu ja abi.\nKui sul ei ole juba eelnevatest reisidest tuttavat konsultanti, leiad hea ja asjatundliku partneri Eesti Turismifirmade Liidu liikmete seast: https://etfl.ee/liikmed\nTutvu oma valitud sihtkohariigi ja seal kehtestatud võimalike eritingimustega https://reisitargalt.vm.ee/enne-reisi/\nTutvu Välisministeeriumi Reisi Targalt lehel oleva turvaliste reisisihtriikide nimistuga https://vm.ee/et/teave-riikide-ja-karantiininouete-kohta-euroopast-saabujatele\nEesti inimese eneseisolatsioonikohustus naasmisel välisreisilt sõltub sellest, kas riigist, kust inimene tuleb, on koroonaviirusesse nakatunute suhtarv suurem kui 16. See tähendab, et reisisihtkohas peaks nakatunuid olema 16 või vähem inimest 100 000 elaniku kohta viimase 14 päeva jooksul. Inimesed, kes saabuvad Eestisse kõrgema nakatunute suhtarvuga riigist, peavad Eestisse jõudes jääma kaheks nädalaks eneseisolatsiooni. Infot uuendatakse kord nädalas.\nTee kindlaks, millised transpordiühendused sihtkohta on olemas.\nLennuühendused https://www.tallinn-airport.ee/lennuinfo/sihtkohad/, laevaühendused https://www.ts.ee/valjuvad-liinireisid/\nTee kindlaks, millised on sihtkohas kasutatavad transpordiliigid\nRe-Open Europa: https://reopen.europa.eu/et (teave kõikides EL ametlikes keeltes)\nVäliministeerium, Reisi Targalt: https://reisitargalt.vm.ee/riikide-info/ (eesti keeles)\nEuroopa Komisjon, Re-Open Europa: https://reopen.europa.eu/et (kõikides EL ametlikes keeltes)\nRegistreeri end ja oma reisikaaslased Välisministeeriumi kodulehel: https://reisitargalt.vm.ee/registreerimine/\nLisaks Euroopa ravikindlustuskaardile https://www.haigekassa.ee/kontaktpunkt/arstiabi-euroopas-reisides/euroopa-ravikindlustuskaart soovitame sõlmida kindlustusseltsis reisikindlustus, mis katab täiendavaid kaasneda võivaid kulutusi ja uuri, kas kindlustus pakub ka COVID -19 kaitset. Veendu, et oled reisile minnes terve. Vajadusel konsulteeri enne reisi perearstiga või tee COVID-19 test.\nÄra unusta ka seda, et sinu reisisihtkohta sisenemisel võib olla vajalik eelnev vaktsineerimine muude võimalike terviseohtude vastu.\nOle paindlik, heatujuline, mõistev.\nEnne reisi tee kodutöö ja selgita välja, kas sihtkohas on võimalik külastada paiku ja atraktsioone, mis sulle ja sinu reisikaaslastele huvi pakuvad.\nTäida ja austa sihtkohas kehtestatud eeskirju.\nTunne rõõmu maailma avastamisest!


Maailma kolme parima mängija hulka jõudis esmakordselt naine | PokerNews\nMaailma kolme parima mängija hulka jõudis esmakordselt naine\n2012 Juuli 21 PokerNews Eesti\nIgal nädalal reastab Globaalne Pokkeriindeks maailma 300 parimat mängijat, võttes aluseks nende tulemused live-turniiridel viimase kuue pooleaastase perioodi vältel.\nSellel nädalal avaldatud edetabeli esikümnes tegi kõrgeima tõusu 2012. aasta WSOP põhiturniiril 78. tulnud Vanessa Selbst (pildil), kes hõivas kõrge kolmanda koha.\nMuutus viimase nädalaga\nOma mängijakarjääri jooksul on 28-aastane Selbst teeninud live-turniiridel 5,463,252 dollarit auhinnaraha, olles sellega maailmas edukuselt teine naismängija Kathy Lieberti järel. Selbsti kontol on kaks WSOP käevõru (millest üks võidetud sellel aastal), kaks NAPT meistritiitlit, kuulsa Partouche Poker Tour põhiturniiri võit ning kolmas koht WPT põhiturniiril.\nPokerStarsi profitiimi liikmena on Selbst sage osaleja paljudel maailma suurimatel pokkeriturniiridel ning 2010. aastal avanes meil hea võimalus teda kohata ka Tallinnas toimunud EPT seitsmenda hooaja avaetapil.\nEt maailma suurim pokkerituba on osanud endale värvanud maailma parimad mängijad, näitab ilmekalt fakt, et ka GPI edetabelis Selbsti edestavad Jason Mercier ning Bertrand “ElkY” Grospellier kuuluvad just PokerStarsi meeskonna ridadesse.\nHoolimata tema suhteliselt noorest east ei väsi Selbsti mänguoskusi kiitmast ka kogenud profid. Pokkerilegend Doyle Brunson kinnitas äsja oma blogis, et Selbst pole ainuüksi maailma parim naismängija, vaid ka üldse üks maailma parimaid olenemata soost.\nVansessa Selbsti vastu saad mängida PokerStarsis. Liitudes maailma suurima pokkeritoaga läbi meie linkide, saate osa 100% kuni $600 esmase deposiidi boonusest, kui kasutate turunduskoodi "ESTONIANPOKERNEWS" ja boonuskoodi "EE100". Lisaks olete oodatud sellele ja kõikidele tulevastele PokerNewsi promodele, mida meil on rohkem kui mistahes teisel vahendajal MAAILMAS!\nVanessa Selbst Jason Mercier PokerStars\nVõida eksklusiivseid auhindu Rafael Nadali õpetamise eest 3


Põhjarannik » Kaitseliit rajab moodsad lasketiirud\n6. märts 2013 GERLI ROMANOVITŠ\nKaitseliidu Alutaguse maleva staabihoone sai korda mõni aasta tagasi. Nüüd jõutakse sisetööde juurde.\nKaitseliit projekteerib praegu Jõhvis asuva Alutaguse maleva staabihoone neljandale korrusele lasketiiru ning tahab tulevikus rajada tegevuse lõpetanud Aidu põlevkivikarjääri territooriumile välitiiru.\nMõni aasta tagasi väljast korda saanud kaitseliidu Alutaguse maleva staabihoone rekonstrueerimistööd jõuavad siseruumidesse – mais valmib siselahenduste ehitusprojekt. Hoone siseruumide remont ise jagatakse etappideks, millest esimene ja olulisim on siselasketiiru valmisehitamine hoone neljandale korrusele.\nMugavam ja moodsam\nNeljandale korrusele planeeritud siselasketiir saab olema 50meetrine, lisaks veel 10meetrine tiir õhkpüssidele. “Lahendus tuleb uudne ja mugav, näiteks ei pea tulemuste vaatamiseks ise laskmisalale sihtmärkide juurde minema, vaid sihtmärgid tulevad automaatselt laskjate juurde,” ütles kaitseliidu Alutaguse maleva tagalaülem major Olev Pung.\nKaitseliidu staabihoonesse ehitatavat lasketiiru ei hakka harjutamiseks kasutama mitte ainult kaitseliit, vaid ka selle koostööpartnerid.\nSamamoodi peaks tulevikus tekkima paremad harjutamisvõimalused kõikidele välitingimustes – Aidu karjääri alale on planeeritud kuni 600meetrine välilasketiir, mis pole samuti mõeldud harjutamiseks üksnes Alutaguse malevale, vaid ka ümberkaudsetele malevatele ning kaitseliidu koostööpartneritele.\n600meetrine välitiir, kus saab harjutada automaatrelvadest laskmist eri kauguselt ning katsetada ka täpsusrelvadest laskmist pika vahemaa tagant, parandaks sisetiiru kõrval oluliselt siinseid võimalusi laskmisoskust lihvida.\nKui sisetiiruga on investeeringud selged ning selle valmimine lähiajal kindel, siis välitiiru valmimisaeg on praegu lahtine. Eelprojekt selleks on küll olemas, kuid enne kui maa omandiküsimused endisel kaevandusalal pole lahendatud, ei saa ka ehitamise alustamisest mõelda.\nVõib võtta mitu aastat\nMillal staabihoone Jõhvis Jaama tänaval täiesti valmis saab, on samuti keeruline öelda. Ehitusprojekt tehakse kõigile neljale korrusele ning ka keldrile ning tööd jaotatakse kuude etappi. “Milline tööde järjekord täpselt olema saab, on praegu keeruline öelda, eks me vaata, kas me jagame neid siis korruste või gruppide kaupa,” ütles Pung, kelle sõnul oleneb kõik investeeringute eelarvest, mille järgi pannakse paika ehituste mahud.\nKindlasti ei saa maja korda ühekorraga ning etapiviisilise ehitusega kulub mitu aastat, enne kui kogu hoone seest korda saadakse.\nKaitseliidu hoone kahel esimesel korrusel on töö- ja administratiivruumid, kolmas korrus on mõeldud staabis koolitustel käivate inimeste majutamiseks.\nMõni aasta tagasi tehti korda staabihoone välisilme ning ehitati ümber aed. Toonase investeeringu suurus oli 8,7 miljonit krooni.\nJõhvi vallavalitsus Tsentraali edasi jääda ei taha


HINGAMISORGANITE test - Rõhk 2022\n17. Sinuse sõlm (Kisa-Fleck) asub:\n18. EK G piik R peegeldab:\na) kogu südame põnevusega katmine\nb) ventrikulaarse müokardi ergastus\nc) kodade südamelihase ergastus.\nb ja b b b kell kell r b ja ja b b kell ja ja b kell\n1. Õhuluu on:\n2. Ülemine lõualuu siinus avaneb:\n3. Kooniline sideme paikneb:\na) kilpnäärme ja krikoidse kõhre vahel\nb) kilpnäärme kõhre ja hüoidse luu vahel\nc) kiilukujuliste kõhrede vahel\n4. Rõhk pleuraõõnes:\n5. Haistmisrakud asuvad limaskestal:\n6. Kopsude loodete maht on:\n7. Kõri projektsioon selgroole:\na) IY - YI kaelalülid\nb) IY - YI rindkere selgroolülid\n8. Hapnikku transporditakse kujul:\n9. Hingetoru hargnemine asetseb järgmiselt:\nc) IY -Y rindkere selgroolüli\n10. Sissehingatava varu maht on:\n11. Väline hingamine on:\n12. Kudede hingamine on:\n13. Kopsude elutähtis maht on:\n14. Kopsu värav asub:\n15. Pleura sisemist kihti nimetatakse:\nr b ja kell ja b ja b kell r b kell r kell ja\nLisamise kuupäev: 2014-11-20; Vaatamisi: 3309; autoriõiguse rikkumine?\nKahepoolne aordiklapp: põhjused, sümptomid, ravi ja tüsistused\nMõni inimene sünnib kahesuunalise aordiklapiga, kus aordiklapil, mis asub südame vasaku alumise kambri (vasaku vatsakese) ja kehasse viiva peaarteri (aordi) vahel, on kolme asemel ainult kaks (kahesuunalist) klemmi. üks (ühesuunaline) või neli (nelinurkne) kupp, kuid neid esineb harva.\nKahepoolne aordiklapp võib kitsendada südame aordiklappi (aordiklapi stenoos). See kitsenemine takistab klapi täielikku avanemist, mis vähendab või blokeerib verevoolu südamest kehasse. Mõnel juhul ei sulgu aordiklapp tihedalt, põhjustades vere tagasivoolu vasakusse vatsakesse (aordiklapi lamestamine). Enamik kahesuunalise aordiklapiga inimesi ei kannata klapi probleemide all enne täiskasvanuks saamist ja mõned ei pruugi kannatada enne täiskasvanuks saamist. Mõnel kahesuunalise aordiklapiga lapsel võib olla probleeme klapiga.\nMõnel kahesuunalise aordiklapiga inimestel võib olla suurenenud aord, peamine veresoon, mis viib südamest. Samuti on suurenenud aordi dissektsiooni oht.\nTeie arst saab teie sümptomid ja sümptomid üle vaadata, arutada teie haigus- ja perekonna ajalugu ning sooritada füüsilise eksami. Teie arst võib kuulata teie stetoskoobiga teie südant, et teha kindlaks, kas teil on südame müristamine, mis võib viidata kahesuunalisele aordiklapile. Teise seisundi testimise ajal on võimalik diagnoosida ka kahesuunaline aordiklapp.\nKahe otsaga aordiklapi diagnoosimiseks teevad arstid tavaliselt ehhokardiogrammi. Ehhokardiogramm kasutab helilainete abil liikvel olevast südamest videopilte. Arstid saavad seda testi kasutada aordiklapi, aordi, südamekambrite ja teie südame verevoolu hindamiseks..\nKui arstid vajavad teie seisundi diagnoosimiseks rohkem teavet, võidakse teha muid pilditeste.\nKahesuunalise aordiklapiga lapsed ja täiskasvanud vajavad regulaarset seisundi muutuste, näiteks ventiiliprobleemide või laienenud aordi, jälgimist kaasasündinud südamerikete väljaõppinud arstide poolt (kaasasündinud kardioloogid).\nLõppkokkuvõttes peate võib-olla ravima klapiprobleeme nagu aordiklapi stenoos, aordiklapi regurgitatsioon või suurenenud aordi.\nSõltuvalt teie seisundist võib ravi hõlmata järgmist:\nKõik teavad, et inimese südames on klapid. Isegi koolilapsed teavad seda. Kuid sageli lõpeb meie idee neist selles etapis. Nende struktuur, asukoht ja funktsioonid on nii huvitavad ja mitmekülgsed, et selle tundmaõppimine pole üleliigne.\nMiks süda vajab klappe\nInimese süda on õõnes lihaseline organ, mida inimkehas nimetatakse ka "pumbaks". Lõppude lõpuks on nii, et süda peab verd pumpama iga minut, varustades seeläbi meie keha toitainete ja hapnikuga. Veelgi enam, kogu kardiovaskulaarne süsteem osaleb ka kahjulike ainete ja ainevahetusproduktide väljutamises (kõrvaldamises) meie kehast, tagades seeläbi selle täieliku arengu..\nKlapiaparaadi paigaldamine algab kahekojalise südame moodustumise staadiumis. Isegi siis moodustub tuberkulli, mis muutub seejärel südameklappide arengukohaks. Neljakambrilise südame moodustumise ajal toimub ventiilide moodustumine. Lõplikus versioonis omandab süda neli kambrit, mis moodustavad parema venoosse ja vasaku arteriaalse südame. Tegelikult on inimese süda üks, kuid tänu sellele, et veri, mis erineb oma gaasikoostisest, liigub mööda paremat ja vasakut sektsiooni, on tavaks jagada seda sel viisil.\nSüdames on neli kambrit ja igaühe väljapääs on varustatud omamoodi "läbipääsuga" - klapi aparaadiga. Kui osa verest on sisenenud ühest kambrist teise, takistab klapp selle tagasipöördumist oma algsesse kohta. Seega õige verevoolu suund ja kahe vereringe ringi - väikeste ja suurte vereringe ringide - toimimine, töötades üheaegselt.\nSellised nimed peegeldavad ideaalselt nende omadusi. Väike ring tagab verevoolu kopsude anumates, rikastades verd hapnikuga. Süsteemne vereringe, alustades vasakust vatsakesest, annab hapnikku kõigile teistele organitele ja kudedele. Kui südameklapid töötaksid valesti ja ei täidaks üldse "läbipääsu" rolli, ei oleks vereringe väikeste ja suurte ringide töö võimalik.\nKõik need "kontrollpunktid" ilmusid omal ajal ja kohas. Ja selline suurepärane harmoonia võimaldab kardiovaskulaarsel süsteemil selgelt ja korrektselt töötada. Pealegi on igaüks neist juba oma nime saanud. Vasaku aatriumi väljapääs on varustatud vasaku atrioventrikulaarse ventiiliga. Selle teine nimi on kahesuunaline või mitraalne. Seda nimetatakse mitraaliks, kuna see sarnaneb Kreeka peakattega - mitra. Vasaku vatsakese väljapääs, süsteemse vereringe eellane, on aordiklapi asukoht.\nSeda nimetatakse ka poolkuuks teisiti, sest selle kolm aknaluuki meenutavad poolkuu. Parema aatriumi ja parema vatsakese vaheline ava on parema atrioventrikulaarse klapi asukoht. Selle teine nimi on tricuspid või tricuspid. Parempoolsest vatsakesest väljumist kopsu pagasiruumi juhib kopsu klapp, mida nimetatakse ka kopsu klapiks. Kopsuventiilil või kopsuventiilil on ka kolm künti, mis sarnanevad ka poolkuuega..\nKuidas klapid töötavad\nSüdameklapid töötavad erineval viisil. Mitraal- ja trikuspidaalne töö töötab aktiivses režiimis. Aord ja kopsu on passiivsed, kuna nende avanemist ei toeta chordae, nagu kahes ülaltoodud, kuid see sõltub rõhust ja verevoolust. Seetõttu on klapi- ja poolkuuklappide töömehhanism erinev. Kui aatriumi vererõhk võrdub vatsakeste omaga või ületab seda, avanevad ventiilide voldikud vatsakeste õõnsusse.\nLõdvestunud olekus ei häiri nad vatsakeste täitmist. Siis hakkab rõhk vatsakestes tõusma. Nende seinad on pinges ja vatsakeste seinas paiknevate papillaarsete lihaste kokkutõmbamine tõmbab kõõluse niite - akorde. Seega on purjedena sirutades klapid kaitstud kodade õõnsusse vajumise eest ja verd tagasi ei visata. Semilunarklapid on sel hetkel suletud, kuna neil on vaja täita oluline funktsioon - vältida vere tagasipöördumist suurtest anumatest vatsakestesse.\nKui vatsakese kasvav rõhk hakkab ületama väljavoolavate anumate rõhku, avanevad need ja vatsakeste veri väljutatakse aordi ja kopsu pagasiruumi. Sellisel juhul satub veri, püüdes jõuda tagasi südamekambritesse, kõigepealt poolkuuklappide taskutesse, mis toob kaasa klappide paugutamise ja takistuse veregrupi tagasikäigule. Nii töötab inimese "pump" tänu klapi aparaadile reageerides juhtivast süsteemist saabuvatele impulssidele. Verega täidetud aatrium tõmbub kokku ja surub vere vatsakestesse ja viimane suurtesse anumatesse. Ja selline töö käib 24 tundi päevas..\nKirjandusest leiate huvitavaid andmeid selle kohta, et inimese süda on võimeline maksimaalse koormuse ja kõrge aktiivsusega pumpama 40 liitrit verd minutis. Hoolimata asjaolust, et inimkeha koosneb mitmest kümnest triljonist rakust, võtab kogu südametsükkel aega vaid 23 sekundit. See tähendab, et suured ja väikesed vereringe ringid teevad oma töö vähem kui poole minutiga..\nHämmastav orel on meie süda. Kõik selle koostisosad on olulised ja vajalikud, sealhulgas klapiseade. Ilma nende nõuetekohase toimimiseta ei saaks keharakud hapnikku ja toitaineid vastu võtta. Seetõttu tasub südant kaitsta ja selle eest hoolitseda.\nKahesuunaline aordiklapp lastel\nKahesuunaline aordiklapp on täiskasvanutel kõige levinum kaasasündinud südamehaigus: ebanormaalset aordiklappi esineb 2% -l inimestest.\nTavaliselt on aordiklapil kolm künti, mis kas südametsükli teatud faasides kas avanevad või sulguvad, tagavad ühesuunalise verevoolu: südamest aordini, takistades tagasivoolu.\nEvolutsiooniprotsessis või vastavalt kellegi kavandile osutus aordiklapp, millel on kolm süvendit, kõige tõhusam ja usaldusväärsem, nagu see on valdavas enamuses inimestest. Kuid mõnikord, veel emakas olles, läheb midagi "valesti", mille tulemusena moodustub mitte trikuspidaalne, vaid kahesuunaline aordiklapp.\nVaatamata sellisele pealtnäha rängale anomaaliale suudab selline klapp aastakümneid täita talle määratud funktsioone, samas kui selle omanikul pole vähimatki terviseprobleeme. Sellele vaatamata saavad kaks klappi erinevatel põhjustel, sealhulgas mehaanika banaalsetes seadustes, palju rohkem koormust kui kolm, mis põhjustab pooltel patsientidest düsfunktsiooni.\nKahepoolne aordiklapp hakkab verd tagasi aordist vasakule vatsakesele, tegelikult tekib aordiklapi puudulikkus. Tagasivoolu läbi mis tahes südameklapi nimetatakse regurgitatsiooniks ja seega, kui see regurgitatsioon saavutab teatud kriitilised väärtused, hakkab süda kogema ülekoormust.\nRegurgitatsioon muudab märkimisväärselt normaalset verevoolu kõigis südameosades, kopsudes ja isegi kõigis teistes elundites. Kui kahepoolne aordiklapp hakkab "ebaõnnestuma", mis avaldub füüsilise koormuse ajal õhupuuduse, pearingluse, nõrkuse kujul, lähevad patsiendid arsti juurde.\nPaljudel juhtudel ei esine puudulikkust, vaid vastupidi aordiklapi stenoosi (kitsenemist), millega kaasnevad kõik samad ilmingud kui puudulikkus.\nKahepoolne aordiklapp diagnoositakse südame ultraheli abil väga lihtsalt, sama uuring määrab klapi puudulikkuse astme - regurgitatsiooni astme.\nKui arst tuvastab sellise anomaalia, siis on kõigepealt vaja otsustada, kas klapi asendamiseks on vajalik operatsioon või saab selle olukorra jälgimiseks edasi lükata ja "korraldada". Kõik sõltub kahest punktist: kaebustest (hindab spetsialist) ja regurgitatsiooni määrast.\nLühidalt on keeruline kirjeldada kaebusi, mis ühemõtteliselt osutavad operatsiooni vajadusele, seega on lihtsam öelda, et kui patsient ei muretse millegi pärast, on ta võimeline füüsilisi tegevusi tegema ilma oluliste raskusteta ja ultraheliuuringute andmetel pole südame ülekoormuse märke, kirurgilist ravi ei ole näidustatud. Kõigil muudel juhtudel lahendatakse küsimus individuaalselt. Nii võib näiteks 60-65-aastase mõõduka klapipuudulikkusega patsiendil kahesuunaline aordiklapp vajada aktiivsemat sekkumist. Tõepoolest, vanusega on võimalus kaasuvate, mitte südamehaiguste tekkeks, mis võivad muutuda vastunäidustuseks südamele sekkumisel. Samal juhul võimaldab noorel patsiendil mõnel juhul II astme regurgitatsioon, eriti sümptomite puudumisel, aastaid jälgida olukorda.\nMuidugi ei ole patsiendi ega arsti huvides kiirustada klapi proteesimisega, sest vaatamata sellele, et selline operatsioon pole ammu enam eksootiline, pole see sugugi lihtne. Lisaks peab kunstklapiga patsient võtma ravimeid vere „vedeldamiseks“ kogu eluks, mis on meie riigis praegu väga tülikas ja millega kaasneb suure, mõnikord eluohtliku verejooksu oht..\nSeega, kui on võimalus, et probleemi saab lahendada ilma südameoperatsioonita, pole neil operatsiooniga kiire, kuid kui pole kohta, kuhu minna, siis viivitus ainult süvendab tervislikku seisundit ja võib isegi tühistada hiljem tehtud operatsiooni. See viitab südamepuudulikkuse kujunemisele südameõõnsuste hüperekstensiooni taustal ja rõhu suurenemisele kopsuarteris - tingimustes, mille korral on klapipatoloogiaga patsientide, sealhulgas kahesuunalise aordiklapi kaasamine äärmiselt soovimatu.\nÜksikasjalikke juhiseid vanematele, kelle lastel on diagnoositud kahesuunaline aordiklapp, saab lugeda siit\n1 Normaalne aordiklapi anatoomia\nAordiklapp asub aordi piiri ja südame vasaku vatsakese vahel. Patoloogia puudumisel on aordiklapp tricuspid. See koosneb:\nKolm poolkuulist ventiili - ventiilid, mis tihedalt suletuna blokeerivad aordis oleva valendiku. Vasaku vatsakese süstooli ajal vererõhu all klapid avanevad, veri voolab aordi, diastooli ajal löövad need kinni, takistades vere tagasivoolu vasakusse vatsakesse.\nAnulus fibrosus - klapi karkass, mis koosneb kollageenist ja elastsetest kiududest.\nValsalva siinused - aordi väljaulatuvad osad, mis paiknevad klapi semilunaarsete tükkide taga.\nimikutel - nõrgad imemisliigutused, rikkalik regurgitatsioon, sagedane nutt, väike kaalu tõus, letargia;\nSee on kõige tavalisem aordiklapi patoloogia. See ilmneb tänu klappide sulandumisele üksteisega, nende suuruse muutumisele või lupjumisele, mis häirib tööd. Samal ajal kitseneb aordi ava, mille suurus normaalses olekus peaks olema 2,5 ruutmeetrit. Vt. Südame kokkutõmbumise (süstooli) ajal ei ole kogu väiksema ava kaudu oleval verel aega aordi sisenemiseks ja see jääb vasakusse vatsakesse, kuhu siseneb vasakust aatriumist järgmine vereosa. Seega on selles rohkem verd kui see peaks olema. Sellega seoses suureneb vatsake järk-järgult ja südame töö on häiritud..\nHaiguse tõsidus määratakse augu järelejäänud ala järgi:\nKerge kraadiga jääb augu suurus üle 1,5 ruutmeetri. cm;\nMõõduka kraadiga - 1 kuni 1,5 ruutmeetrit. cm;\nKui ava suurus ei ulatu isegi 1 ruutmeetrini. cm - seda peetakse raskeks kraadiks.\nSeda tüüpi aordiklapi defekti korral ei sulgu infolehed südame lõõgastumise (diastooli) ajal täielikult ja osa verd tuleb tagasi. Vatsake läheb üle, selle seinad on sunnitud venitama, et mahutada liigne verekogus. Lisaks tekib veenides vere stagnatsioon, kuna südames pole selle jaoks piisavalt ruumi..\nSelle järgi, kui palju verd aordist tagasi südamesse tagastatakse, jaguneb see haigus neljaks kraadiks:\n1 aste - tagasi ei anta enam kui 15% verest;\n2. aste - 15-30% tootlust;\n3. aste - 30-50% tootlust;\n4. aste - enam kui 50% verest naaseb.\nSeotud aordi defekt\nSee on kombineeritud defekt, mida iseloomustab aordi ava kitsenemine ja aordiklapi puudulikkus. See tähendab, et süstooli ajal ei lähe kogu veri aordi ja diastooli ajal tuleb osa sellest lisaks tagasi. Sellisel juhul domineerib tavaliselt aordi esialgse osa stenoos või klapi puudulikkus. Mehed kannatavad selle all sagedamini kui naised.\nMiks moodustub ja ähvardab südame kahepoolne aordiklapp?\nMis tahes südameklapi anatoomilise struktuuri patoloogia on alati kaasasündinud.\nSellist rühma diagnoositakse reeglina alates beebi esimestest elupäevadest..\nErandiks on kahepoolne aordiklapp, patoloogia, mis võib esialgu olla asümptomaatiline ja debüüt tõsiste tüsistustega.\nAnatoomiliselt asub klapp vasaku vatsakese ja aordi vahel. Tavaliselt on sellel 3-leheline struktuur. See võimaldab teil oma ülesandeid tõhusalt täita, hoiab ära hemodünaamilised häired.\nSüdame põhielementide (aordi-, trikuspidaalsed, kopsu- ja mitraalklapid) munemine toimub 6-8 rasedusnädalal. Vastavalt sellele määrab beebi organite normaalse moodustumise suuresti just selle perioodi kulg. Sel ajal agressiivsete mõjuritega kokkupuutel on õige embrüogeneesi rikkumine koos südamerikke ilmnemisega võimalik. Nende etioloogiliste tegurite hulka kuuluvad:\nARI, bakteriaalsed infektsioonid. Suurim oht on leetrite punetised, tsütomegaloviirus.\nHalvad harjumused: alkoholi kuritarvitamine, amfetamiinide, narkootikumide, suitsetamine.\nKeeruline pärilik ajalugu.\nRaske raseduse esimene trimester koos raske toksikoosi sümptomitega, katkestamise ähvardustega.\nLoote geneetilised haigused - Marfani, Downi, Ehlers-Danlose sündroom.\nRaske on aga öelda, mis oli täpselt lapse defekti tekkimise käivitaja..\nRatsionaalse ravi ja nõuetekohase jälgimise puudumisel põhjustab kahe otsaga aordiklapp tõsiseid tüsistusi:\nintraventrikulaarse juhtivuse häired blokaadi tüübi järgi;\nventrikulaarsed arütmiad - tahhükardia, virvendus;\nLoetletud olukorrad viitavad eluohtlikele seisunditele, mis nõuavad spetsialistide kohest abi..\nKorraliku vaatluse ja raviga kahesuunalise aordiklapiga patsientide elatustase enamikul juhtudel oluliselt ei vähene\nSamal ajal on oluline järgida kõiki raviarsti ettekirjutusi, mitte jätta plaanilisi uuringuid vahele\nkehalises ja intellektuaalses arengus eakaaslastest maha jäänud.\nKui on mingeid märke, mis annavad märku probleemidest südametöös, peate uuringu saamiseks pöörduma arsti poole. Selle tulemuste põhjal saab kardioloog täpselt diagnoosida. Kui haigus kulgeb ilma hemodünaamiliste häireteta, saadetakse patsient ultraheli. Ultraheli võimaldab teil hinnata patoloogilise protsessi kliinilist pilti, kahjustuse astet ja tuvastada aneurüsmi olemasolu. See on tõsine komplikatsioon, mis nõuab operatsiooni. Ultraheli täiendab sageli Doppleri ultraheli. Arstliku läbivaatuse tulemuste põhjal määrab arst ravi.\nRavi sõltub haiguse sümptomite raskusastmest. Kui sümptomid puuduvad või on kerged, määrab kardioloog konservatiivse ravi. Ravimite kasutamine parandab patsiendi elukvaliteeti. Patsient pannakse ambulatooriumi ja määratakse regulaarselt arstlik läbivaatus ja südame ultraheli. Selgete sümptomitega on vajalik operatsioon koos aordiklapi asendamisega proteesiga. Proteesimiseks võib kasutada bioloogilist proteesi loomakudedest või mehaanilist metallisulamist. Ventiili asendusoperatsioon on keeruline ja hõlmab operatsioonijärgset teraapiat vere vedeldajatega.\nKui süda on tõsiselt kahjustatud, tehakse Rossi operatsioon. See seisneb patsiendi aordiklapi asendamises tema enda kopsuklapiga. Aordikuded ei lükka seda tagasi ja implanteeritakse täielikult. See klapp suudab oma funktsiooni ilma probleemideta täita kogu patsiendi elu jooksul. Kopsu klapp ise asendatakse bioloogilise proteesiga. See operatsioon on keeruline ja nõuab kirurgi kogemust ja oskusi. Kui see õnnestub, saab patsient normaalset elu elada..\nMõned patsiendid on mures selle haiguse ja spordi kokkusobivuse pärast. Arstid ei saa ühemõttelist vastust anda, sest kõik sõltub kahjustuse määrast ja patoloogilise protsessi tõsidusest. Muidugi pole profispordis sellise diagnoosiga patsientidele kohta. Liigne kehaline aktiivsus võib haiguse kulgu intensiivistada ja põhjustada pöördumatuid tagajärgi. Arvestades haiguse pärilikku olemust, saab seda diagnoosida 10-15-aastaselt. Seetõttu peaksid vanemad, teades sellisest diagnoosist, võtma lapse perioodiliselt uuringutele. Kõrvalekalded südamesüsteemi töös on vastunäidustuseks sportimisel. Sellisel juhul on parem valida kõige vähem traumaatilised võimalused (jooga, pilates). Igal juhul on vaja pöörduda arsti poole ja mitte ignoreerida tema soovitusi..\nMitraalklapi struktuuri puudulikkuse korral regurgitatsiooni etapid\nEelnevast selgub, et mõistet mitraalregurgitatsioon nimetatakse tavaliselt süstooli ajal pöördverevoolu tekkeks vasakust vatsakesest vasakusse kodade õõnsusse. Mõnikord võib selline vastupidine verevool olla ebaoluline ja südamepatoloogia sümptomeid pole..\n1. raskusastme regurgitatsioon - veri on veidi vastupidine.\nII raskusastme mitraalregurgitatsioon - tuvastatakse mõõdukas verevool vasakusse aatriumisse, anomaalia sümptomid on mõõdukalt väljendunud.\n1. astme mitraalregurgitatsioon\n1. aste - vastupidine verevool on alla 15% vasaku vatsakese insuldi mahust. Patsiendil ei pruugi olla kaebusi mitu aastat. Vereringepuudulikkust pole. 2. aste - vastupidine verevool 15-30%. Patsient kaebab südamepekslemise, õhupuuduse, köha, sõrmede, nina, huulte otste tsüanoosi (sinine värvimuutus) üle.\nEnamikul inimestest ilmnevad sellise väärarengu esimesed sümptomid juba täiskasvanueas, kui kardiovaskulaarne süsteem on täielikult välja kujunenud..\nMõnikord püsib asümptomaatiline kulg kogu patsiendi elu jooksul ja patoloogia muutub diagnoosi ajal juhuslikuks leiuks.\nAuskultatsioonil leitud muudetud südamemurin\nMinestuse või uimasuse tunne\nHingeldus kehalise tegevuse ajal\nKiire südamelöögi tunne, tahhükardia\nLastel see defekt praktiliselt ei avaldu, mis on seotud südame suurusega. Selle CHD sümptomite avastamise juhtumid noorukieas on kindlaks tehtud. Laps kaebab spordi ajal südamevalude ja südamepekslemise üle. Vanemad, olles teadlikud diagnoosist, peaksid julgustama teda vältima pingutavaid treeninguid..\nDefektile on iseloomulikud tunnused:\nKiire südamelöök - siinuse tahhükardia.\nPeapööritus ja minestamine. Seda seostatakse aju ringluse häiretega.\nTugeva pulseerimise tunne peas, kaelas ja südameprojektsiooni piirkonnas. Esinemise põhjus - kõrge pulss.\nLämmatavad rünnakud pingutuse ajal ja puhkeseisundis. Need sümptomid on tingitud südame astmahaiguse ja kopsuödeemi arengust..\nVentrikulaarse hüpertroofia tagajärjel tekkiv valu südame projektsioonis.\nNeed sümptomid ilmnevad ebanormaalse aordiklapi halvast toimimisest tingitud hemodünaamikahäirete tõttu.\nForamen ovale'i kaudu kodade vahel ringlev veri on eriti hapnikuvaene. Selle pidev tarbimine viib keha hapnikunälga, millega kaasnevad iseloomulikud sümptomid.\nAlla 2-aastastel lastel Üle 2-aastastel lastel ja täiskasvanutel\nõhupuuduse esinemine treeningu ajal;\nlaienenud süda ja süda nuriseb.\nVäikeste (3 kuni 4 mm) aknaklaaside korral on need sümptomid äärmiselt haruldased..\nSageli saab vastsündinutel avada ovaalse akna tavapärase uuringu käigus. Kuid mõnikord võivad patoloogiat näidata ka mitmed põhisümptomid:\nsuu ümber sinine (nasolabiaalse kolmnurga tsüanoos). Sinine ilmub sageli köhimisel, nutmisel, karjumisel ja kaob puhkuse ajal;\nväsimus, letargia. See sümptomatoloogia on eriti väljendunud intensiivse füüsilise koormuse korral;\nkeha nõrk vastupanu viirusnakkustele. Sagedased külmetushaigused;\nhäiritud südamerütm, süda müristab;


Kasulik vidin #241: Platinet käepael Sport LED\nPentax 645Z keskformaatkaamera ülevaade Digitesti veebilehel\nAutor: Kalle Toom 06.01.2020 14:11 Kommentaarid:\nEes ootas reis Põhja-Ameerika lääneosa rahvusparkidesse ning loomulikult oli üks minu peamisi ootusi saada sellelt reisilt palju ja häid maastikufotosid. See pani mõtlema kaasavõetava tehnika peale. Kui maastikufoto, siis muidugi lainurk-objektiiv.\nKuna mul endal väga head ja piisavalt laia vaateväljaga objektiivi pole, siis pöördusin Photopointi fototehnika rendi poole. Jäi ainult küsimus, kas võtta lainurk ehk 24-70mm või koguni Pentax 15-30mm f/2.8 ülilainurk. Kuna Pentax 24-70mm f/2.8 fookuskauguste vahemik on universaalsem ja objektiiv ise igapidi väiksem, siis otsustasin selle kasuks. Võib-olla ehk suuremgi argument oli see, et soovisin objektiivi ees kasutada filtreid, kuid 15-30mm objektiivi puhul seda ilma spetsiaalse rakiseta teha ei saa.\nTagantjärgi pean siiski ütlema, et 24mm pakutav vaatenurk jäi kohati kitsaks ning alati ei olnud võimalik olukorda lahendada ka panoraamvõttega.\nSan Francisco panoraam nii, nagu see paistab Kuldvärava sillalt. Taamal Oakland Bay Bridge ja esiplaanil Torpedo Wharf. Pentax K-1 + Pentax D-FA 24-70mm F2,8 objektiiv @35mm, F8, 1/125s, ISO100.\nEnne Nevada, Arizona, Utah ning California idaosa rahvusparkide külastamist kavatsesin veeta paar-kolm päeva San Franciscos. Kõige suurem soov oli pildistada Golden Gate Bridge’i ehk Kuldvärava silda hommikuses udus.\nSee mõte ei ole originaalne – Frisco on turiste täis ning nad kõik pildistavad ka Kuldvärava silda, lisaks veel kohalikud inimesed ja elukutselised fotograafid. Sellegipoolest tahtsin ise saada seda kogemust ning paremaid pilte kui keskpäeval silla jalamilt telefoniga klõpsitud.\nKuigi veeb, FB ja Instagram on Kuldvärava sillast tehtud väga häid fotosid täis, jääb ikkagi küsimus, et kust on need pildid üles võetud? Siit jõuangi teemani, millega iga veidi tõsisem pildistaja peab arvestama – eeltöö. Teisisõnu kust, millisel kellaajal, nädalapäeval, aastaajal on kõige suurem tõenäosus saada soovitud kaader oma pildistamisobjektist.\nKuna mul oli aeg piiratud pooleteise päevaga, siis keskendusin pildistamiskohale ning päikseloojangu ja -tõusu ajale. Tänapäeval on lihtne – internetist leiab kõike, sealhulgas hulganisti Kuldvärava silla pildistamisele pühendatud veebilehti või blogipostitusi.\nLisaks „kirjanduse“ uurimisele tahtsin enne päikseloojangut mõned potentsiaalsed pildistamiskohad läbi käia ning ka Kuldvärava sillal jalutada. Seetõttu alustasin Presidiost – silla lõunapoolse otsa lähedale jäävast ja ilmselt Frisco kõige kõrgemast kohast. Silme ees olid soovitatud pildistamiskohtadena Baker ja Marshall Beach ning kõrgemal nõlval nende vahel asuv Battery Crosby.\nSellegipoolest on hoopis teine asi rääkida mõne inimesega, kellel on endal kogemus, veel parem kui kohalikuga. Peatudes ühes ookeani poolses vaatepunktis – Immigrant Point Overlook – astus ligi jalgrattur, nimeks Morgan ning küsis, kas otsin silla pildistamiseks head kohta. Tema tähelepanu oli tõmmanud minu statiiv. Mitte et mu statiiv oleks kuidagi eriline vaid et mehi, kel on statiiv kaasas, olevat vähe. Ta oli kohalik ja suur fotoentusiast ning oskas jagada kamaluga soovitusi Kuldvärava silla pildistamiskohtade ja –aegade asjus.\nTema soovitus oli alustada Crosby rannakaitsepatareilt ning liikuda mööda Batterys to Bluffs’i matkarada tasapisi alla Marshalli ranna poole. Nii jääb päikseloojang vasakule ookeani kohale ning paremat kätt jääv sild on pehmest õhtuvalgusest värvitud nii enne kui ka peale loojangut. Samas on kaugus sillast veel piisav, et korraga saaks kaadrisse kogu silla oma 2,7 km pikkusega.\nPäevased fotod Marshalli rannalt\nPäevane vaade Kuldvärava sillale Battery Crosby juurest Marshalli rannale laskuvatelt treppidelt. Siinpool väina on San Francisco ja teisel pool Marin Headlands. Pentax K-1 + Pentax D-FA 24-70mm F2,8 objektiiv @58mm, F8, 1/250s, ISO100.\nMarshalli rannal kuluski mul peamine aeg nii päeval luuret tehes kui ka õhtul juba pärispilte otsides. Marshall Beach on kitsas ja mitme üsna eraldatud osaga rand ning ulatudes otse silla jalamile, pakub erinevalt kauguselt vaateid.\nRanna omapära on see, et mingi osa sellest on võtnud oma valdusse nudistid. Kui päeval tegin seal proovipilte ning liikusin rannajoont mööda tasapisi silla poole, siis ühel hetkel jõudsingi nudistide sekka. Kuna ma neid ei pildistanud, siis neil polnud ka minu vastu mingit huvi.\nMarshalli rannal liikudes peab arvestama tõusuveega – see saabub järsku ning suleb kuiva jalaga tagasi saamise võimaluse. Aga tagasi peab tulema, sest enne Fort Point’i kindluse juurde jõudmist on liikumiskeelu tsoon. Lahke pargivalvuri abiga mul see siiski õnnestus, aga oleks võinud minna ka halvasti, kui pargivalvuri asemel oleksin kohtunud teede ja rajatiste ameti valvuritega. Nii sain külastada Fort Point’i muuseumi ning läbi käia mõne potentsiaalse pildistamiskoha ka päikesetõusu jaoks. Eelkõige siiski säästsin tunnikese valget aega ning käisin ära silla enda peal.\nKuldvärava sillal on muidugi suurepärane teha selfie’sid, taustaks pülooni teraskoloss või lahele avanev vaade, aga võib püüda tabada silla mastaapi ka veidi teise nurga alt. Siin tulevad juba väga hästi esile lainurga eelised – 24mm võimaldab saada sellest motiivist palju mõjuvama pildi, kui minu tavapärane 35-40mm. Pentax K-1 + Pentax D-FA 24-70mm F2,8 objektiiv @24mm, F11, 1/125s, ISO400.\nÕhtune vaade Kuldvärava sillale üsna samast kohast, veidi kõrgemalt Marshalli ranna kohalt. Loojanguvalguse kuma värvib pehmelt kaldajärsaku, Fort Point’i müüri ja silla. Pentax K-1 + Pentax D-FA 24-70mm F2,8 objektiiv @65mm, F11, 1/8s, ISO100.\nLaupäevaõhtune päikseloojangu kumas Golden Gate Bridge’i pildistamine algas Crosby rannakaitsepatareilt Marshall’i rannale laskudes. Päikseloojang ise oli üsna kiire ja ilma igasuguse draamata. Loojanguvärvid olid mõnevõrra teistsugused – harjumatult vähe on oranži, see-eest on intensiivset rohekas-heledat kollast, mis mõne aja pärast peale loojangut muutub lillakaks. Nii sai ka muidu erkpunane sild kaetud erinevate toonidega.\nEhk isegi kaunimaks läks pimedas, kui kõige silmatorkavamaks muutusid silla tuled ning nende peegeldus veel. Kuid sellega peab olema hoolas, et katkematu voona sillal liikuvate autode tuled ei tekitaks kaadris ülepõlenud valgusjutte.\nVaade piki silda ehk “Golden Gate Overlook”\nPäevane ja õhtune vaade Golden Gate Overlook’i vaatekohast. Pimedas muutub Kuldvärava sild ka päriselt kuldseks. Kuigi pildistan Pentax K-1 kaameraga juba kolm aastat, siis ikkagi mõni asi üllatab. Seekord dünaamiline ulatus – autotulede tekitatud tulejõgi ei ole ülepõlenud. Pentax K-1 + Pentax D‑FA 24-70mm F2,8 objektiiv @70mm (mõlemat kaadrit on lõigatud, st tegelikult oleks seda motiivi hea pildistada teleobjektiivi lühema otsaga).\nIlmselt kõige populaarsem Kuldvärava silla pildistamise koht on Golden Gate Overlook, millelt avanev vaade on sillaga otse samal joonel, pakkudes nö otseportreed. See vaade on kõige efektsem kindlasti pimedas, kui sild ja autotulede joonistatud valguslindid tulevad taamal oleva pilkase pimeduse taustal hästi esile. Samas annavad kolm tihedalt autosid täis lähenevat ja kaugenevat sõidurada väga intensiivse valgusvoo, nii et ülesärisse sattumine on peaaegu paratamatu. Ilmselt oleks seda vaadet paremgi pildistada päris öösel või enne päiksetõusu.\nGolden Gate Overlook’i vaatekohale viib rada ka Marshalli rannalt, minnes esmalt treppidest üles ja siis mööda California Coastal’i matkarada, aga võib läheneda ka silla poolt mööda Bay Trail’i.\nPildistamine päikesetõusu ajal\nVarahommikune vaade „kalameeste kailt“ (Moore Road Pier). Taevas on juba kergelt näha aokuma, kuid pildi iseloom on veel täiesti öine. Tagantjärele tarkusena võin öelda, et sellest kohast on vaade sillale palju efektsem kui Marshalli rannalt. Pentax K-1 + Pentax DA* 60-250mm F4 objektiiv @60mm, F11, 30s, ISO200. Lähemate valgusallikate juures kaadri paremas servas tuleb hästi esile objektiivi üks kvaliteetidest – täiuslik starburst (kuidas seda efekti eesti keeles nimetada, ei teagi … võib-olla tähesära?). Sama ilusa tähesära tekkimist saan kinnit\nKuldvärava silla päiksetõusu aegseks pildistamiseks on küllaga kohti silla lahepoolsel, st idaküljel. Kõige lähem neist on torpeedokaatrite kai ehk Torpedo Wharf, see on ühtlasi ka kohalike kalameeste lemmikkoht, kuid nemad ilmselt silda ei piidle. Ranna äärt mööda edasi minnes pakub juba kaugemat vaadet sillale Crissy Field Overlook.\nSillale lähemal, aga mäenõlva mööda üles jalutades on jällegi häid pildistamiskohti, näiteks Battery East, aga erinevaid vaatekohti leiab ka Bay matkarajalt. Need kohad mul olidki järgmiseks hommikuseks plaanis, vähemalt esialgu.\nUued mõtted sain õhtul ühelt kaaspiltnikult, kellega sattusime kõrvuti õhtuse pildistamise ajal. Ta oli Saksamaalt ja sai aru, et minugi aktsent pole Ameerikast. Kõige olulisema asjana sain temalt teada, et USAs keeratakse kella just selle laupäeva öösel vastu pühapäeva. See asjaolu oli minu eeltööst täiesti välja jäänud. Ilma selle teadmiseta oleksin järgmisel hommikul päiksetõusu pildistamisele jäänud tunni võrra hiljaks, see tähendab, et maha maganud kõige magusama valguse.\nSaksamaalt pärit fotohuviliselt sain hulga vihjeid ka pildistamiskohtade asjus. Peamine soovitus oli minna üle silla teisele poole lahte, Marin Headlands’i. Esimene hea pildistamiskoht on kohe üle silla jõudes keerata paremale, kus Golden Gate Bridge View Vista Point pakub samuti otsevaadet sillale, lihtsalt teisest otsast. Sealt saab ka häid vaateid tõusva päikese poolt esile toodavale San Francisco kõrghoonete kontuurile.\nKuna just sel hommikul sattus Vista View Point’i teeots olema suletud, siis asusin otsima uut pildistamiskohta ning leidsingi rannalt Moore Road Pier’i. Kuigi kalameeste pärusmaa, on see pildistamiseks tõesti vahva koht nii San Francisco lahe kui ka linna suunas, aga ka sillale avanev vaade oli igati atraktiivne – hästi lähedalt ja madalalt.\nKuldvärava sild kaugemalt\nAoaegne värvide mäng San Francisco lahel. Kuna pildi keskne osa – Frisco skyline – asus päris kaugel üle lahe, siis otsustasin sel hommikul kasutada lainurga asemel teleobjektiivi. Pentax K-1 + Pentax DA* 60-250mm F4 objektiiv @75mm, F11, 6s, ISO100.\nKui on soov saada vaadet Kuldvärava sillale ja taamal asuvale Frisco äripiirkonnale kõrgemalt-kaugemalt, siis tuleks minna Marin Headlands’i ookeani- ehk läänepoolsele küljele. Otse veepiiril on Kirby Cove, kuid mingitel puhkudel võib otse randa viiv kruusatee olla autodele suletud. Kõrgemalt pakuvad väga vahvaid vaateid Marin Headlands Vista Point ja Headlands Lookout, kuid tegelikult on see mägitee täis häid vaatekohti.\nKui on võimalus, siis tasub Conzelman Road läbi sõita ning ise järele vaadata. Väga atraktiivne vaatekoht oleks kindlasti Point Bonita tuletorni juures, kuid sinna saab vaid mõneks tunniks päevasel ajal kuna tuletorni juurde viiv jalakäijate tunnel on suurema osa ööpäevast lukus.\nMarin Headlands’i vaatekohad on kõik ühtviisi head nii loojangu kui ka päiksetõusu pildistamiseks. Konkreetse koha ja aja pildistamiseks sobivuse üle otsustamisel on suur abi mõnest päikse liikumist näitavast äpist, mõni neist kuvab taustal kaarti koos täpse asukohaga.\nTagasi vaadates Kuldvärava silla pildistamisele on hea rahulolutunne – üks monumentaalne objekt on nähtud ja sain sellest hulga korralikke pilte nii päise päevajal, päikseloojangul, pimedas ja ka päiksetõusul. Ilma eeltööta ja õigeid inimesi kohtamata oleksid jäänud avastamata head pildistamiskohad ning tulemus ei oleks pakkunud nii palju rahulolu.\nNatuke kripeldab, et San Francisco lahe kuulus udu jäi nägemata ning udust sirutuv Kuldvärava sild pildistamata. See oleks kindlasti väljakutse ka fototehnikale ning Pentaxi ilmastikukindlus oleks saanud järjekordseid kiidusõnu. Nagu Morgan ütles – viimasel korral udus pildistades pidi ta kaameralt ja objektiivilt vett maha pühkima.\nSuur aitäh Photopointi fototehnika rendile, sel reisil oli Pentax D‑FA 24-70mm F2,8 objektiiv täiesti asendamatu!\nSildid: Golden Gate sild, Kuldvärava sild, Pentax, Pentax 15-30mm, Pentax 24-70mm, Pentax K-1, Pentax objektiivid, Pentax peegel, reisifotograafia, rss, San Francisco\nPentax K-1 II, HD Pentax 15-30mm & HD Pentax 70-200mm “testsõidul” Hispaanias


Ljudmila Narussova – Vikipeedia\nLjudmila Narussova (2017)\nLjudmila Borissovna Narussova (vene keeles Людмила Борисовна Нарусова; sündinud 2. mail 1951 Brjanskis) on Venemaa poliitik (senaator) ja ajaloolane, ajalookandidaat.\nTa oli aastatel 1996–1999 Venemaa parlamendi Riigiduuma liige. 2002. aastal valiti ta Föderatsiooninõukogu liikmeks (senaatoriks): aastatel 2002–2010 esindas ta Tõva Vabariiki, 2010–2012 Brjanski oblastit ja 2016. aastast taas Tõva Vabariiki.\nTa on Anatoli Sobtšaki Fondi president ja Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.\nNarussova lõpetas 1974. aastal Ždanovi-nimelise Leningradi Riikliku Ülikooli ajaloolase kutsega. Pärast aspirantuuri lõpetamist NSV Liidu Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi Leningradi osakonnas kaitses ta kandidaadiväitekirja "Общественно-политические взгляды декабристов в 50-60-х XIX века".\nTa töötas õppejõuna aastatel 1978–1981 Leningradi riiklikus ülikoolis ja 1981. aastast Krupskaja-nimelise Leningradi Riikliku Instituudi ajalookateedris assistendi, vanemõpetaja ja dotsendina.\nVladimir Putin ja Ljudmila Narussova (2001)\n1995. aastal valiti Narussova Riigiduumasse. 1999. aastal Riigiduuma valimistel kaotas ta vastaskandidaadile ja parlamenti ei pääsenud. 2000. aasta presidendivalimistel oli ta Vladimir Putini usaldusisik.\n2002. ja 2006. aastal valiti Narussova Tõva Vabariigi täidesaatva võimu esindajaks Föderatsiooninõukogus. 2010. aastal sai ta Brjanski oblasti esindajaks Föderatsiooninõukogus, kuid 2012. aastal vabastas Brjanski oblasti pea Nikolai Denin ta sellest ametist.\n2016. aastast on ta taas Tõva Vabariigi esindaja Föderatsiooninõukogus.\nLjudmila Narussova isa Boriss Moissejevitš Narussov (sünninimi Narussovitš) (1923–2008) oli Brjanskis kurtide kooli direktor.\nEma Valentina Vladimirovna Narussova (sünninimi Hlebossolova) oli Brjanskis kinodirektor. Ta oli sündinud Leningradis. Pärast sõda oli tal keelatud Leningradis elada, sest sõja ajal oli ta koonduslaagris.\nLjudmila Narussova abiellus 1980. aastal Anatoli Sobtšakiga, kes hiljem sai Peterburi linnapeaks. Nende tütar on ajakirjanik Ksenija Sobtšak.\n↑ Структура Российского еврейского конгресса. rjc.ru\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Людмила Нарусова, биография, новости, фото. uznayvse.ru\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Ljudmila Narussova\nНарусова Людмила Борисовна. council.gov.ru\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ljudmila_Narussova&oldid=5259619"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:24, 30. märts 2019.


Kommentaarid: Sass Henno soovitab lapsevanematele: vägivallavaba kasvatusega saavutab palju rohkem kui karistuste ja dressuuriga\nSass Henno soovitab lapsevanematele: vägivallavaba kasvatusega saavutab palju rohkem kui karistuste ja dressuuriga\nSass Henno, 25. oktoober 2019 18:05\nKogemused räägivad/ 27. oktoober 2019 17:27\nPikk tühi loba. Nagu eespool kommenteeritud on väga erineva geenivaramuga lapsi. Mõnele pole midagi peale vanema eeskuju vaja. Mõnda tuleb ikka mõjutada. Täna Hessburgerisse ei lähe on mõnele tõsine karistus. Teisele mõjub tugev kallistus displin- neerivalt.Tunnetab jõudu olemasolu. Jne,jne.\nUus/ 27. oktoober 2019 14:33\narvamusliider on rääkinud! Mis Evelinist on saanud? Kummaline on aga mõne inimese arusaam, et lapse karistamine on tingimata lapse peksmine. Karistamiseks pahateo eest on ka palju teisi võimalusi, mille peale need peksulembed ei oskagi tulla nagu siit lugeda võis.\nVanasõna./ 27. oktoober 2019 08:07\nreservist/ 26. oktoober 2019 13:06\nPalju sel tol.gusel endal lapsi on?\nGaffel/ 26. oktoober 2019 10:44\nÄrge võtke seda tähelepanu otsivat totukest tõsiselt. Pole mõtet klaviatuuri ega aega kulutada.\nTäitsa / 26. oktoober 2019 10:12\nprimitiivne must-valge soga, et kõik muudkui ja ainult peksavad lspsi, nagu eestis normaalseid peresid poleks. Eesmärk, lõhume ikka perekonda ja likvideerime rahvusriike.Sor. Ose kõrvad paistavad. Lapsed tuleb vanemate vastu ässitada, vsnemad ja õpetajad surmani ära hirmutadsa. Peaasi, et saaks terve põlvkonna teotahtetuid ajuvabasid ülbikuid kasvatatud, nagu soomes näiteks. Seal kukub majandus kokku, kuna noored ei oska ja ei taha tööd teha. Terve põlvkond täiesti ajudeta ülbikuid, istuvad ainult abiraha peal jne. Täielik katastroof - miks sellest ei räägita? .\nv/ 26. oktoober 2019 10:00\nKas imed hakkavad ka inimeseni jõudma. Seda mida oma mõtetega lood, selle ka välja annad. Mõttes hakata endaga dialoogi pidama, mitte lasta emotsioonidest ennast hullutada, alati ei vii see eduni. Kui näed meediast negatiivi, siis satud kiiresti selle ohvriks, enesele aru saamatagi. Peatada oma mõtted ,kas seda on minu edasise arengu jaoks vaja? Anda oma ajule kindel käsk ja sihikindlalt jälgida muutusi. Tulgu minu ellu parim õpetaja või arst. Kõigepealt inimene ehmub, ta tulebki, aga saa ei saa tema jutust aru, mis jama ta ajab. Tegelikult see sunnib õppima, saad järgmisele tasemele.\nkahjuks/ 26. oktoober 2019 07:44\nkahjuks vajavad lapsed vanemaid enda kõrval mitte ainult beebieas. Laps lasteaeda ja siis lõpeb vanema ja lapse koosolemine. Lasteaiast koju ja ema oma tegevuse või tegematuse juurde. Laps multikaid vaatama - laps on hoitud. Ema on ju väsinud ja tahab omaette tegutseda või sõbrannaga lobiseda. Aga selle asemel tuleks koos lapsega tegutseda - see on elus kõige ilusam aeg, mille emad maha magavad. Ja lapsed ei huvitugi siis enam , ta teab, et veetku oma aeg üksi, ärgu olgu jalus.\nkonsa/ 26. oktoober 2019 03:12\nSass Henno soovitab lapsevanematele: vägivallavaba kasvatusega saavutab palju rohkem kui karistuste ja dressuuriga .-.-.- sellise suhtumise aluseks on arusaam, et KÕIK LAPSED on ühesugused ja saavad asjadest ühtemoodi aru.aga kui laps ei ole HEA, on VÄGIVALDNE, lööb teisi ja miski korduv jutte-veenmine ei aita??? sest lapsel endal puudub kogemus, et tema enda löömine ei meeldi talle, sell juhul aitab MEELDETULETUS, mitte segi ajada KARISTUSEGA. laps ei ole vägivaldne, vägivaldne on lapse käsi mis teisi lööb, tuleb lihtsalt võtta lapse vägivaldne käsi ja kerge vitsalöögiga uurida,\nkonsa/ 26. oktoober 2019 02:26\nSass Henno soovitab lapsevanematele: vägivallavaba kasvatusega saavutab palju rohkem kui karistuste ja dressuuriga .-.-.-. artikkel postmehest; Vägivaldne laps klassis: õpilased kannatavad ja koolijuhtide käed jäävad lühikeseks. ....lööb ta kaasõpilaste ees ema näkku. Samal päeval läheb ta kallale klassivennale. Lööb teda näkku ja vastu pead, nii et verd jookseb. …. . sass henno võiks selle asja ära klaarida, ainult SÕNA JÕUL õnne sellesse kooli tuua\nElmo/ 26. oktoober 2019 01:26\nSoome tv-s oli paar päeva tagasi uudistes, et lastekambad tegelevad õhuti peale 21 Espoos röövimisega. Kasutusel on noad, millega ähvardatakse. Noorimad neist on 10-aastased. See on tulemus karistamatuse tunde tekitamiset. Lapsed teavad,et mida ka ei teeks, karistust ei tule.\n25. oktoober 2019 23:31\nPelmeeni-Sassil endal ka lapsi on?\naix/ 25. oktoober 2019 22:18\nmis asjapulk see tüüp on... mingi ametnik, psühholoog...\n25. oktoober 2019 22:15\nNagu Jehoova tunnistaja !\n21,30-LE/ 25. oktoober 2019 21:50\nILMSELT peab nüüd VALIMATULT kõikide laste meniskeid purustama? Või millist vastust sa täpsemalt ootasid?\nKristiina/ 25. oktoober 2019 21:12\nFüüsiline ja räige vaimuterror on lõhkuv. Vitsaga hirmutamine ka. Lihtsalt rangus ning ka analüüs ja selgitamine on tõesti paremad eriti enne teismeiga.\nKristiina/ 25. oktoober 2019 21:10\nJah kuid natuke sundi ja konkreetsust on vaja. Väga teise äärmusesse ja pirtsakaks on mindud.\neks ole/ 25. oktoober 2019 21:06\nto Snnely - või koguni vägivaldne laps, kelle hirmu all elav terve kool või lasteaed ja keegi ei oska, ei julge ega tohi midagi selle vastu teha\nmitu/ 25. oktoober 2019 20:39\nlast härral endal on ka?\nkhm/ 25. oktoober 2019 20:39\nväga, väga imelik. Kes see tark selle peale tuli, et too pelmeeniärimees panna riskilastele head nõu andma? :|\nSass on tavaline Sorose jünger/ 25. oktoober 2019 20:33\nEesmärgiks laste ja vanemate riiduajamnine ja perekondade ühtsuse sellega lömastamine. Lastele on need peakirjad ja mõte on "Ärge kuulake oma vanemaid!" Globalistide unistus on ühtekuuluvuseta ühiskond kõikidel tasanditel.\n25. oktoober 2019 20:25\nTerves eestis on neid vabkasvatuse "ära löö last - parem räägi temaga" ülbitsevaid vilju täis\n25. oktoober 2019 20:20\nüks imelik mees,see sass...\nkuidas.../ 25. oktoober 2019 20:11\n....sind kasvatati, sass?Ei tahaks küll et mu lastest või lastelastest sinu sugune jo bu kasvaks.\npuhh/ 25. oktoober 2019 19:00\nriik, president, valitsus, riigikogu peaks tunnistama, et Eesti on liiga väike selleks et lubada avalikku vaimset vägivalda kommentaariumides iga päev. Tallatakse räigete kommentaaridega mutta sadu inimesi. Õpetuse saavad sellega kätte ka lapsed. Mida tunneb laps, kui tema ema, isa, pereliiget mõnitatakse avalikult. Loomulikult võib öelda - arukas inimene ei loe kommentaare. Kellele on vaja sellist vaimset vägivalda meie väikese rahva vastu? Kas keegi tunneb vastutust?\nirvitus/ 25. oktoober 2019 18:48\nHuvitav et millal see "kirjanik" viimane kord tervise kontrollis käis?Midagi on väga nihkes sel isikul.\nMis/ 25. oktoober 2019 18:23\nPeksust ja vägivallast see henno koguaeg sonib kas tal on mingit sorti puue või on nooruses joomisega palju ajurakke hävitanud?\nreede/ 27. september 2019 19:49\nAh et kohe peris kirjanikuherra oma tarkust jagamas Mina veel neist ammustest aegadest kui leivakannikas oli magus Aga latsekesed emmele vastu ei mõmisenud Ja koeruse eest tuli karistus Tõõd tegime pisikesest peast sest see oli loomulik kohustus Õpetaja oli ikka õpetaja mitte isehakanud eputis kel elukogemust pole ollagi Ja siis imestame et Selveri ees kamp tattnokkasid lõugavad oma lollusi kõigile kuulamiseks\nUlli/ 19. september 2019 16:58\nNo küll on ikka tark mees! Tema kohe teab, et head lapsed kasvavad vitsata. Muidugi peab taseda tarkust ka meiega (rumalate ullikestega) jagama.\nSnneli/ 19. september 2019 11:50\nOlen nõus. Hirmu ja häbiga reguleerimine on alandav ja kuigi tundub, et oli "kasu" on tulemuseks kompleksidega kibestunud inimene. Ise töötan lasteaias ja rühmas alati olnud mõni krutsgiga laps, kes justkui meelega kiusu ajab. Hirmutades saab alla suruda ajutiselt, aga kui lugupidavalt ja järjepidevalt lapsega vestelda, siis on helgeid hetki rohkem ja/või vähemalt jääb lapsele mälestus inimesest, kes temasse alati hästi suhtus..lootus inimeste headusesse ja see tulemus võib alles siis nähtavaks saada, kjui lapsest on saanud täiskasvanu.\ngerda/ 19. september 2019 08:49\nlaste kasvatamisel vajavad lapsevanemad riigi tuge. Mitte materiaalset tuge, millega saab ikka kuidagi hakkama, vaid et riigis kehtiks inimväärne suhtumine inimestesse. Hoolivus, viisakus, inimlikkus. Praegu kehtib ropu meedia ülesehitamine, millele toetub rõõmsasti riigikogu, valitsus, erakonnad.\nSuss/ 19. september 2019 08:35\nSass on nüüd uus arvaja ja teadja meil siin ajakirjanduses, peale mõnda pooletoobist pakkumist, mis on kasulik kindlatele tegelastele saad pagunid peale ja lehes ruumi. Ole sa kasvõi päris poolearuline.\nToslem/ 19. september 2019 05:22\nLapselaps tõstab vanaema ja ema kodust välja !?\nhr Sass Henno/ 19. september 2019 00:40\nmitu last teil on? ega te juhuslikult ka üksikvanem pole?? Lapsed on küll kaitsetud ja osalt juba sellepärast et vanemad on ( ka mittekogenud targutajate) poolt nurka surutud! Lisada veel mingite proffide poolt kokku pandud ka vanematele ülejõu käivad õppeprogrammid ning peagi ka teadmine kui nutiseadmest nuppu vajutan - avanevad uksed juba ise! Rääkigem julmast lapsepõlvest mujal ja võib olla seal kus alkojoobes lapsevanem keset ööd lapsi seina äärde rivistab...et.....Parandage seal kus on seda tõsiselt ka vaja.Loogika!\n18. september 2019 23:32\nmul saab 20 aastat, kui pole vanematekodus käinud.\nto mul../ 19. september 2019 07:13\nSinu vanemad oleks võinud küll kubu hagu teha\nKõurik/ 27. september 2019 11:33\nMul 25 aastat.\nVabakasvatus ja vaimuhai-g-l.a/ 18. september 2019 22:13\nKasvatusteaduste professor on rääkinud. Kraadi omandas Rootsi Kasvatusteaduste Instituudis.....\nvanaisa/ 18. september 2019 22:13\nlastetu jo..u ei peaks sõna võtma teemadel,mis üle jõu käivad...\nViie lapse isa./ 18. september 2019 21:45\nAh kasvatusguru soovitab?\nkahtlaselt/ 18. september 2019 21:36\nveider tüüp, kuulsin et ohtlik ka veel.\nto helena/ 19. september 2019 07:23\nhuvtav, kes see helena selline ka on ,et sellist jama kirjutab?\n..,/ 19. september 2019 08:36\nLumehlbekestele on see sisu tõesti niiii sügav. :) :)\nDressuur on muidugi liiast./ 18. september 2019 21:03\nKuid ilma karistuseta kasvavad lastest vastutustundetiud isikud, tüüpiline näide on enamik meie poliitikutest.\nJust/ 18. september 2019 20:43\nSelle artikliga võib nõustuda või ka mitte. Mind on peksu ja dresseerimisega päris korralikuks inimeseks kasvatatud. Aga võtan mütsi maha igaühe ees, kes samataolise kasvatuse läbinuna on ise tahtnud lapsevanemaks saada. Mina ei ole seda suutnud. Ja nüüd on juba natuke hilja ka. Pole viga, vähemalt minu lapsed ei pea mind kartma...\nU./ 18. september 2019 20:42\nMinu kallid. Ema, Isa rahu nende põrmule. Ei andnud mulle kordagi vitsa. Ometi olen 14 aastat oma elust vanglates veetnud. Kõik on suhteline.\nJohhaidii./ 18. september 2019 20:27\nÄra tapa vaenlase sõdurit!\nVilli./ 18. september 2019 20:25\nSee ju sama toss kes teiste meeste naisi endapoole elama kutsub?\njuba läkski modereerimsele, uus katse/ 18. september 2019 19:21\nkõik lasteaiad ja koolid on neid vitsata kasvanuid ja ära hellitatud jõnqlasi täis, miski neid ei huvita, ainult nutiseade ja õpetaja on nende jaoks kaIts, keda süüdimatult suqueIundisse saata.\nkasvataja/ 18. september 2019 19:38\nKõik nad on õppinud EKRE-lt urruaugumärki näitama.\n5 miinust/ 18. september 2019 19:08\nMul on selles vennast juba kopp ees !\nta/ 18. september 2019 19:21\nkasvas vitsata, seepärast ongi selline pealetükkiv lobaajaja.\nMiks/ 18. september 2019 19:04\nsee tegelane pidevalt pildile trügib,leides,et ta on kõigeteadja?\n,,./ 19. september 2019 08:39\nTegi ekrele sarvi, pakkus ministri naisele elamist... Nüüd on arvamusliider ja ...\nTargutaja/ 18. september 2019 18:35\nKogu jutust kõlab läbi et tüübilt endal lapsi ei ole. Aga hea targutada.\nveel tal ei ole/ 18. september 2019 19:22\naga varsti ostab ameerikast kaksikud. muud moodi ju ei saa?\nTal ju on poeg. / 18. september 2019 20:44\nLeopold ja Äpu/ 18. september 2019 18:33\n"Ära löö last" kampaania algataja osutus pedofiiliks. Karistuseta maailm on määratud hukule.\njust/ 18. september 2019 19:23\nja pedofiil kaur hanson sai juba ka vanglast välja ja vahetas nime. nüüd ta jälle ei löö lapsi, aga küllap teeb nendega muidu asju.\n18. september 2019 18:31\nAga sa Henno mine nüüd ETV-sse ja räägi neile ka, et pole vaja valetada, et kurg pole see kes lapsi toob vaid laps sünnib pärast seksimist. Nemad seal tv-s ei tea seda ilmselt sest nende prgrammid vingemat kui kurg, ei näita.\nÄrge laske seda tegelinskit koolidesse/ 18. september 2019 18:29\nMonsa/ 18. september 2019 18:29\nIga juhtum on ju erinev. Ei ole raudset reeglit. Ylekohtune karistamine ja ka karistamata j@tmine v6ivad yhtmoodi viia rappa. Kunagi ei tea. Keegi on 6elnud, et elu ei ole probleem mida lahendada, elu on mysteerium, mida tuleb elada.\nleian/ 18. september 2019 20:08\net kui laps teeb midagi väga hullu, siis peab vanem ka karistama ja vahendina võtma kasutusele vahendid, mis ei alanda. Nt väike vits\nAitäh Sass Henno !/ 18. september 2019 18:13\nTean õpetajana kui raske on mõnede lastega kontakti saada, näen ja kuulen vanema ja lapsega vesteldes kuidas ta veel enam endasse sulgub kuigi tahaks karjuda. Ma ei saa teda aidata, sest vanemad on seadnud müüri mida keegi ületada ei tohi. See on nagu nõiaring kust keegi väljapääsu ei leia. Rõõm kuulda ja lugeda, et oled aidanud paljudel noortel tunded lahti harutada ja õpetanud neid uskuma elu headusse. Jätka seda rada !\nHeadusse? Päriselt?/ 18. september 2019 19:28\nPäriselt oled õpetaja? Palun ütle, et sa ei ole! Sellise kirjaoskusega õpetaja oleks katastroof! Komad on nõrkadele? Üte on võõras mõiste?\nNäha on jah neid "ära löö last" kampaaniate vilju - lapsed ja suuremad hauguvad kõigile vastu ja kedagi ei kuula....\nJah muidugi/ 19. september 2019 09:56\nLöömine on ainus kasvatusvahend, õpetamine, selgitused, eeskuju ja lapsega tegelemine ei ole üldse olulise?\nT. RA/ 18. september 2019 18:09\nSee tjyyp on ju jummala sick. Teeks mingi joulutunneli ja korjaks teraapia tarbeks raha?\narvamus/ 18. september 2019 17:42\nno ma ei tea kui ise hakkad ennast kirjanikuks nimetama,kas siis oledki kirjanik,pigem võiks see mehesarnane moodustis tööle minna\nMiks nii palju/ 18. september 2019 17:41\nviha, olen kasvatanud üles kaks poega ja neile polnudki vitsa tarvis,praegu on mõlemad tuntud ja auväärsed mehed.Ärge nii sõimaks Sass Hennot,inetu teist.\nEino Taruk/ 18. september 2019 17:59\ntegemist on silmakrijatsejast eneseimetejaga\nTarukile/ 18. september 2019 18:24\nOeh, milline sõnamulin ilmus/ 18. september 2019 17:23\nKas see artikkel on mingi ameerika seebikas??? Need seal on mingis pidevas sõnamulinate mullis, kus suudetakse tundide kaupa muliseda ja sealjuures mitte midagi tarka öelda\nlastele/ 18. september 2019 17:03\nVajadusel vitsutamine tuleb alati lapsele kasuks.See on nagu keelav liiklus märk.Muidugi lapsega peab rääkima ja kogu aja selgitama mis on õige ja vale ja kõige olulisem on isiklik eeskuju.Laps just tahab ja ootab lapsevanemalt õpetusi ja et temaga tegeldaks.Laps on väga tähelepanelik kuulaja kui lapsega on siiras suhe.\nolen/ 18. september 2019 20:12\npojaga rääkinud, ta leiab et õige asja eest sai( aastakümneid tagasi)\nhulgus/ 18. september 2019 17:01\non neid vabakasvatusest tulnud pätte juba küllalt nähtud\n18. september 2019 18:09\nPoe taguse vabakasvatuse viljad on ekre valijad.\nto 18.09/ 18. september 2019 19:49\nõpi parem kokku- ja lahkukirjutamist selle asemel, et siin ekret sõimata.\nnuh/ 18. september 2019 17:00\nneed suured lastesõbrad on mitmetel kordadel pedofiilideks osutunud.\nF/ 18. september 2019 18:17\nvõtsid minult sõnad suust\nKust sul see tarkus,et teisi õpetada/ 18. september 2019 16:26\nKas oled mitme lapse mustervanem ja oled aegade jooksul saanud kogemusi,et rahvaõpetajaks hakata???\nÄrme karistage eksimuste eest/ 18. september 2019 16:06\nOli selline alampealkiri ... Aga teeme siis nii, et ka riik ei karista enam edaspidi eksimuste eest, me ju kõik '' õpime ''. Kaua õpime? No nii kaua, kuidas keegi. Riik, see on ju tema kodanikud. Oleme siis võrdsed selles osas.\nKas / 18. september 2019 16:24\nKas ainus karistusvahend on füüsiline ? Siis peaks see ju täiskasvanute suhtes ka kehtima?\nKassile/ 18. september 2019 16:50\nLibe rstid on ka mittefüüsilise karistuse vastu. Loe kasvõi pealkirja\nto kas/ 19. september 2019 07:28\nFüüsiline karistus oleks ka täiskasvanutele tunduvalt efektiivsem. Kui Goldber oleks raekoja platsil korralikult ....\nmuidugi/ 18. september 2019 16:06\nnokulaul annab tiivad...\n18. september 2019 18:11\nNüüd kõik ekre.mendid näitavad alati urruaugumärki.\nto 18:11/ 18. september 2019 18:33\nKui sa näed igal pool urruaugumärke, siis on asi sinus.\nSaavutame mida? Naiivikuid?/ 18. september 2019 16:02\nIlmselt vaid hulga lumehelbekesi. Eluvõõraid ja enesekeskseid egoiste, kes teavad vaid väga hästi oma õigusi, kuid mitte kohustusi ega vastutust. Ning ammugi mitte seda, et on olemas ka sellised asjad nagu karistused.\nLapsi saab hirmutada Rõivase või Kallase näopildiga. Vägivalda pole isegi vaja.\nto dr. Mõngel - elagu EKRE/ 18. september 2019 16:25\nJah, kui ikka juba mitmed põlvkonnad ei ole osanud lapsi kasvatada, vaid ainult pek.sta, ega siis pole lootustki, et see ükskord muutub.\nlugesin.../ 18. september 2019 15:52\n...selle ullikese mula ja mõtlesin et ei tahaks sugugi et mu lapsest kasvaks henno sugune inimolend. Miks ta arvab et kõik ta kaitset nii väga vajavad?Kas enamus on tast palju kehvemad ja rumalamad kuna ei oska ega suuda ennast ise kaitsta?\nnuh/ 18. september 2019 15:51\nlas laps teeb, mis tahab. Küll tulevikus kohus karistab.\nto nuh 15:51/ 18. september 2019 16:01\nJust ; sest kui kodanikuna karistad, vbo kasvabki korralik ja seega kohtute-advokaatide tööpõld ehk võimalus rahasid keerutada väheneb. Seda ei saa lubada.\n16,01/ 18. september 2019 21:31\nSõnu polegi vaja, SINU KOMM: "...kui kodanikuna karistad, vbo kasvabki korralik..." Ära muretse, ta võib-olla kasvabki korralikuks, aga suure tõenäosusega mitte, kui tal mingigi haavatavuse kalduvus olemas, nagu väga paljudel meesisenditel. No nagu sina, karistada said, kuskile ei jõudnud...nüüd valvad, et kõiki karistataks valimatult, et keegi sinust elus kaugemale ei jõuaks.\nKaasik/ 18. september 2019 15:51\nKas kirjanikuisand on Kuusiku naisele lubatud 100001 ära maksnud? Või plõksis tähelepanunäljas niisama?\n!!!/ 18. september 2019 16:33\nTavalised isad peavad tööl käima. Ka ületunde tegema ning puhkepäevadelgi. Muidu ei ela pere ära. Kes käib Eestimaa teises servast, pealinnas. Kes üldse väljamaal. Kus siis siin see aeg pidevalt lapsega tegeleda ja eeskuju näidata? Aga eks meil ole ka rikkaidki, kellele need mured võõrad. Kel nodi sedavõrd käes ja pangaarvel, et võivad oma lõbuks kas või 100 tonnigi välja käia. Eks sellistel ole muidugi muret vähem vaba aega rohkem, kui töö käijatel. Ka kasvatuse ja isikliku eeskuju näitamise jaoks.\nto !!!/ 18. september 2019 20:53\nEeskuju näitad ka siis, kui mujal töötad. Tähtis vaid, et pereelust osa võtad. Töötad mujal, tagad perele elamistingimusi...see ongi eeskuju. Kui aga oled ja isegi töötad mujal, aga pere elu sellest paremaks ei muutu, siis HEAD eeskuju sa küll ei anna. Noh, sa kohe üldse oma perele miskit ei anna, kui ise mujal ja ei toeta...eeskuju on siis pigem miinus, kui null. Siis tulevadki sellised, kui juba isa ei pea, miks siis mina laps siin ilmas miskit pean. Kui veel ema ka sisendab, et iga isa on hirmtähtis, nutke kui mehelõhna pole. Tegelt saaks naised ka ise hakkama, kui poleks nii alandlikud.\nToivo/ 18. september 2019 15:47\nJah, me näeme seda, et vabakasvatus annab häid tulemusi. Viljandis õpetaja mahalaskmise juhtum ei jää kindlasti viimaseks.\nJah/ 18. september 2019 16:02\nKui ikka vits pidevalt ei vihise ja laps hirmunult voodi alla ei istu, siis pole kasvatust ollagi.\nto Toivo/ 18. september 2019 16:16\nViljandi juhtumi puhul oli ju tegemist hoopis ülikarmi isaga.\nto Jah/ 18. september 2019 16:28\nJah, ega ju lapse õpetamine ja temaga tegelemine, piiride seadmine ei ole ju siinsete meelest mingi kasvatus, ikka ainult vits ja hirmutamine.\nRiina/ 18. september 2019 16:57\nViljandi juhtumist hiljuti kirjutati ja seal justnimelt olid kasvatuse juures au sees karmid võtted. Võib-olla tõestus hoopis Sass Henno teooriale?\nToivo/ täna, 15:47-le/ 18. september 2019 17:33\nKas see on iroonia türanniperekonna asjus?\nTOIVOLE/ 18. september 2019 20:25\nSeal on ebanormaalselt autoritaarne isa, kes aina karistab füüsiliselt lausa lõbu pärast. Kui põhjust pole, ta leiab selle. See laps ei kartnud isegi mõrvamist, isa rihm tundus kibedam. Isale meeldis, nagu näha oli. Toppis end igasse uudis-ja krimisaatesse teletäheks. Ka nartsissist nagu ta poeg ja ilmselt tema isa.\nkes / 18. september 2019 15:45\nkes ei tahaks olla poliitik, kes saavad rumaluse eest megapalka ja laamendavad , sõimlevad, avalikult. Eks lapsed ka oskavad lugeda ja järgivad ministrite laia kõnepruuki ja kõrgetel kohtadel ametnike korruptsiooni, valet ja oskamatust töötada. Eeskuju kõigepealt.\nno need,/ 18. september 2019 20:18\nkes pole poliitikuks saanud, need pole tahtnud. Lapsed jäljendavad oma isa ja ema, hiljem klassikaaslasi, keda popimaks valitakse. Kui sina tahaksid olla poliitik, aga pole seda, siis oled lihtsal üks laisk elukas, kes tahaks aina saada ja saada, aga panustada mitte. Mine õpi ja täienda end, meil on jätkuvalt võimalik tasuta haridust saada, ise pead tahtma ja vähemasti leiva ja elamiskulud ise tasuma. Kui ei jaksa ega suuda, siis puudub lihtsalt motivatsioon...siin ei aita rihma puudumine, ega VEEL VÄHEM RIHM.\n3 poja ema/ 18. september 2019 15:36\nnüüdseks on pojad küll juba suured mehed. aga null karistust kasvamise ajal ( olin / olen üksikema ) ja kõik 3 on tublid mehed . ka mina ei ole karistamise-usku kunagi olnud. usun headuse eeskujusse . las need karistused jäädagi keskaega . . .\nto 3 poja ema/ 18. september 2019 16:04\nAga näed, ei meeldi inimestele, et lapsed ilma pek.suta on tublideks kasvatatud.\nKolm poega?/ 18. september 2019 16:05\nkahtlen, kas need viksid pojad äkki mitte fantaasiavili ei ole.\nV/ 18. september 2019 16:30\nSiin ilmselt need poetagused ja 9 klassiga FB-s istujad koos, need ei tea muid kasvatusvahendeid kui vits või rusikas. Ise nad ju kunagi samamoodi kasvanud.\nkuidas kellelegi,/ 18. september 2019 15:30\nal capino ütles aga, et hea sõnaga saavutab palju, hea sõna ja relvaga rohkem.:D\nahsoo/ 18. september 2019 16:05\nEhk mõtlesid ikka Al Pacino?\nikka/ 18. september 2019 16:08\npacino, aga võta huumoriga.\n0ravamoraalile/ 18. september 2019 16:08\nTäpselt! pagulastele ei tohigi vastu hakata! Ikka tuleb ilma vägivallata käbi ajada, alandlikult kummardada ja kui k0lakas saadakse, siis suhtuda asjass mõistvalt.\nto 0ravamoraalile/ 18. september 2019 16:32\nSul on kodus pagulased, kellele lapsed ei tohi vastu hakata, või mis selle jutu mõte on ?\nJuku/ 18. september 2019 15:17\nMiks siis politsei inimesi trahvib ja kinni paneb\njukule/ 18. september 2019 16:10\nPolitsei peab lõpuks ära tegema selle kasvatustöö, mida lumehelbekese-emmed omal ajal ise tegemata jätsid.\nJukule/ 18. september 2019 18:23\nSest ühiskonna kord nõuab seda, muidu oleks olukord väga hull kui mingeid seadusi poleks. Sama kehtib ka kodus, reeglid peavad olema aga mismoodi pahandused lahendatakse on juba vanemate mõistusest kinni.\njukule/ 18. september 2019 18:32\nsa soovid, et trahvi asemel saaksid rihma või?\n16,10/ 18. september 2019 18:36\negas lumehelbekesed seadust riku. Rikuvad need, kel hirm vaid rihma ees. Nad ei karda trahvi ega hukkamõistu, nad ei tee heal ja halval vahet, nad lihtsalt enam ei karda kuna isa käest rihma ei saa ENAM.\nNii nii/ 18. september 2019 14:58\nKas raha ei tahagi pakkuda..maletame hästi....\nA/ 18. september 2019 15:05\nkas kabetate ka?\n../ 18. september 2019 14:56\nsee mees pole küll päris korras.\nJah/ 18. september 2019 15:07\nSee on ju täiesti jabur jutt, et last tuleks kannatlikult ja järjepidevalt õpetada, talle selgitusi jagada, temaga koos aega veeta ja talle eeskujuks olla. Normaalne on ikka see, kui laps omapead jäetakse ja aeg-ajalt, kui laps meelde tuleb, siis tehakse füüsiline noomitus ja 'kasvatatustöö' jälle mõneks ajaks tehtud.\nto Jah/ 18. september 2019 16:17\nHuvitav, kas mõni ei saa ikka üldse irooniast aru?\nEluvõõrastele, rikastele jutlustajatele./ 18. september 2019 16:22\nKogu aeg lapsega koos istuda saab vaid selline siidikäsi-mees, kes ise ei tööta, niisama looderdab ja aega surnukslööb. Teised, tüüpilised mehed peavad ikka terve päeva kusagil tööl käima,. Väga sageli pikki tööpäevi tegema, Juhtub sedagi, et puhkepäevadelgi välja minema, et kuidagimoodi oma pere ära toita. Suur osa näeb oma lapsi üldse vaid nädalavahetustel või lausa kord-paar kuus. Näiteks need, kes kusagilt Kirde- või Kagu-Eestist pealinna tööle käivad ja vaid nädalavahetusteks koju saavad. Või siis üldse lahe taha Soome. aga sellised tuusad, kel raha jalaga segada seda muidugi ei tea.\nto Eluvõõrastele, rikastele jutlustajatele./ 18. september 2019 16:33\nKeegi ju neid lapsi ometi kasvatab, ega nad omapead ei ole.\nKuule sass/ 18. september 2019 14:55\nSu eesnimest on kaks tähte puudu is.\njah/ 18. september 2019 17:10\nja perenimi on sel mul-ti-kul-til mitte henno vaid h o m o ...\naga/ 18. september 2019 14:52\nmitu last Sassil endal on?\ngaga/ 18. september 2019 15:33\nLoe artikkel läbi ja saad teada.\nAga/ 18. september 2019 18:26\nMis see sinu asi on. Kui ei meeldi ära loe ega vigise.\nEi ole küll spetsialist aga/ 18. september 2019 14:52\nVeits näffi teeks pea selgemaks\n18. september 2019 14:50\nkah koolitajaks hakanud. tellige ja ma räägin, mida täiskasvanud ei räägi.


esimene hüpe – Eesti Langevarjuklubi\nMaria Kupinskaja: esimene hüpe\nMa olin alati tahtnud seda teha, hüpata, kas siis lennukist või köiega, aga polnud pärast Alaska 2006 ebaõnnestunud katset kuidagi tegutsemiseni jõudnud. Kui Andre paar nädalat tagasi teatas, et tema tegi nüüd ära, oli tunne täpselt selline, et... "Grrrr!" Olin ühtaegu rõõmus ja kuri, et ma olin alati tahtnud, mõelnud, rääkinud, aga tema lihtsalt läks ja tegi. Tol pühapäeval otsustasin,...\nMartin Koidu: esimene hüpe\nMõte proovida midagi ekstreemset on mul olnud juba aastaid. Sinna hulka kuuluvad kahtlemata ka langevarjuhüpped. Mis siis ikka. Sai paar kuud tagasi uurima hakatud, kus korraldatakse langevarjukoolitusi sealhulgas ka esimesed hüpped. Olgu ka öeldud, et ega neid kohti eriti palju meie riigis ei olegi. Mõningase otsimise järel jäi sõelale ELAK (Eesti Langevarjuklubi), mille tegevus tundus kõige professionaalsem, läbimõeldum ning algaja...\nLiis Narusk: esimene hüpe\n16.09.2006-ehk lugu sellest, miks mõned näevad nüüd käekella asemel altimeetrit. Minu lauaarvutis olid langevarjutamise pildid juba siis, kui ma isegi Eesti Langevarjuklubi olemasolust veel midagi ei teadnud. Aasta võis olla umbes 2002. 2006. aasta sünnipäevaks sain ümbriku Elaki kinkekaardiga, millele peale kirjutet sõnad: ''Be careful what you wish for!''. Sealt kõik alguse saigi. Esimene hüppepäev oli suisa sulnis- 2006. aasta...\nSven Eller: esimene hüpe\nEsimene langevarjuhüpe :) Niisis sai eile tehtud elu esimene langevarjuhüpe. A nüüd kõigest järgemööda :) Niipea kui hommikul silmad lahti sain, kargasin püsti, kiskusin kardina eest. Oh seda rõõmu, ilm on ilus, päike paistab ... täiesti hüpatav ilm. Kähku pesema ja riidesse, ning Piritale. Sooritasin teooriaeksami, mis oli üllatavalt lihtne ja elementaarne. Olin ka langevarjuri aabitsa enne kursusele tulekut vist 2-3 korda...\nMinu esimene langevarjuhüpe Esimene asi mille kohe valesti tegin – alustasin kursustega reedel ja 13-ndal kuupäeval. Kursused läbisin suhteliselt edukalt. Ainus tõrge tekkis kui pidi täitma terviseankeedis rubriiki „närvihaigused“. Ja et mitte saada ürituselt kõrvaldatud, panin sinna oma arust kõige korrektsema vastuse – ei tea. Seega laupäeva lõuna paiku avastasin ennast Kuusiku lennuväljalt varustus seljas ja valmis suurteks tegudeks. Ilm ilus,...


Juhul kui arst patsiendile kõike? Ja kui prognoos on haiguse äärmiselt ebasoodne? Tulemused teaduslikke uuringuid ja arvamust psühhoterapeut.\nAusus on kliendiga - üks aluspõhimõtteid, millele ehitatakse Lääne tsivilisatsiooni üldiselt ja meditsiinipraktikas eriti. See põhimõte põhineb moraalne paradigmad valeta ebamoraalne isikul on õigus olla informeeritud kõike, mis sellega seotud. Lisaks aus suhtlemine ülimuslik vale ja pragmaatiline seisukohast: mees peab mõtlema olukord selle õige valguse ja tervikuna, et otsustada, kuidas käituda, et teha isiklik valik, mida ta kindlasti on õigus .\nKuid on juhtumeid, et selle põhimõtte rakendamine küsimus. Kui isik oli olukord, et kui küljelt vaadatuna tundub lootusetu, ja ta tajub seda nagu ta langes tema käed ja arendada tunde abitus. Selle tulemusena ei ole tavaliselt võimalik võtta püüdlusest muuta midagi. Aga nn objektiivse hinnangu olukorrale tavaliselt ei võta arvesse võimalikku selle dünaamika - mis võib tekkida, kui loomingulist lähenemist probleemide lahendamisel ja üldiselt aktiivse käitumisega, mis juhtus selles olukorras.\nSissejuhatus patsiendi surmaga prognoos - see ei kaitse oma inimõiguste ja arsti kaitseliin süüdistatuna tõe varjamise\nSee on eriti oluline inimese tervisele. Tervis säilitamise ja taastamise käigus ravi sõltub suuresti potentsiaali organismi immuunsüsteemi funktsioone ja need omakorda määrab suuresti aktiivse otsing inimese käitumist. * Hiljutine rahvusvaheline uuring vähihaigetel **, mida peeti lootusetuks ning vastavalt meditsiini prognoos peagi sureb. Aga nad elasid, ja isegi terveks haigus. Teadlased leidsid, et ühine kõik ellujäänud olid aktiivsed käitumine: aktiivne osalemine töötlemisprotsessi (otsida internetist teavet haiguse ja uute ravimeetodite, otsida kvalifitseeritud arstid, jne ...), aktiivne osalemine ühiskondlikus elus, sealhulgas aidates teisi inimesed. Paljud neist patsientidest on teadlik lootusetu prognoosi, kuid seda teavet tekitanud abituse tunde tekitas neile protesti ja sai stiimul vastu panna.\nPalju sagedamini inimesed pärast sellist prognoosi passiivselt ootab lõpuks - ega surra. Sõnum doom disarms inimese nägu tema haigust. See teade võib olla surmav isegi juhul meditsiinilise vea - .. See tähendab, et kui inimene tegelikult ei ole vähk! Ja kui patsientidel määrati arstide ja psühholoogide võidelda ja oleks näiteks on tuttav tulemused eespool uuringus ellujäänute arv võib väga suurendada. Aga mida teha, et arstid peaksid loobuma idee, et patsient sõltumatu isik, peaks olema täiesti teadlik prognoos haiguse. Full informatsioon ei oma üks, sest haiguse sõltub mitte ainult tulemuste hetkel, vaid ka oluline patsiendi positsiooni. Ja isegi kui inimene ikka sureb haiguse, aktiivne elu tema järelejäänud aega on täis tähendust ja lootust. Viige patsient fataalsete prognoos - see ei kaitse oma inimõiguste ja arsti kaitseliin tasu varjata tõde. See säte tuleks muuta tasandil kogu ühiskonnas. Õigus elule eespool õigus neid teadmisi, mis võib olla eluohtlik.\n* Detailid: VS Rotenberg, Vladimir Arshavskii. "Otsi aktiivsuse ja kohanemisvõime" 1984.\n** M. Frenkel jt, toetus Care Vähk, 19 :. 1125-1132, 2011\nKuidas võita Õnnetu armastus?\nDestigmatization ja moodustamise sallivat suhtumist vaimsete häiretega inimesi\nMängupilt olla lihtne!\nÜlekaalulised. TOP 5 psühholoogilised tegurid, mis viivad ülekaalulisus\nQueen Psühhiaatria - Skisofreenia\n"Clear" unistused erinevad tavalistest?


Eesti ametlikust külmarekordist | Keskkonnaportaal\nEesti ametlikust külmarekordist\nMiks tolleaegsed ajalehed Jõgeva külmarekordist vaikisid?\n“Eesti külmarekordiks -42 kraadi!”, “Petseris ja Võrus 50 kraadi külma!” – sellised olid uudiste pealkirjad Eesti ajalehtedes 1940. aasta 18. ja 19. jaanuaril. Jõgevast ei sõnagi!\nPostimehe kaastöölised telefoneerisid, et Petseri raudteejaama juures näidanud kraadiklaas -50, sõjaväekasarmute lähedal mõõdetud 48, Simunas 44, Väike-Maarjas aga 42 kraadi külma.\nLinnud langesid lennult\nLausa legendaarseks on saanud teade, et Petseri jaamas külmunud ära vagunitäis viina. Ja et linnud langenud lennult surnutena maha. Ilmselt oli lugu õige, sest maksudetalitusele esitati järelepärimine, mida külmunud viinapudelitega ette võtta. Kõrgemalt poolt teatati, et “juhul, kui pudelite korgid ei ole paigalt nihkunud, lastagu viin müügile”.\nPetseri politseiplatsil olevat pesakondade kaupa külmunud vareseid ning põldpüüsid. “Ka käinud palju inimesi arstide juures abi saamas külmunud kõrvade, nina või teiste kehaosade vastu. Üks poiss saanud raskeid külmamisvigastusi”. Pärnu lahel olevat sajal kaluril ninad ja kõrvad korralikult ära külmanud!\nKuhu jääb siis Jõgeva Eesti ametliku pakaserekordiga -43,5 kraadi? 2010. aastal ilmunud kenas raamatukeses “Külmalinn Jõgeva” (välja andnud MTÜ Miinus 43,5 ja Jõgeva linnavalitsus) arvab kohalik agrometeoroloog Helle-Mare Raudsepp, et kuna Jõgeva ilmajaam, kus kole külm registreeriti, polnud tollal riiklik meteojaam, vaid allus Jõgeva Sordikasvandusele, ei jõudnud seepärast mõõtmisandmed kohe päevalehtedesse.\nMiks aga ei pööratud tähelepanu teistele põrutavatele pakasenäitudele – miinus 50 on ju märksa mõjuvam?! Dotsent Aarne Kärsna Tartu ülikooli meteoroloogia observatooriumist selgitas toona Postimehes, et “vahe tekkimine observatooriumi inglise onnides olevate termomeetrite ja eraisikute kraadiklaaside poolt näidatud kraadide vahel on võimalik. …Inglise onnid asuvad maapinnast 2 meetri kõrgusel.\nKohtades, kus maapind on vähese lumega kaetud, võib tekkida öösel erakordselt tugev kiirgamine, mille tulemusena termomeetrid, mis asuvad maapinnast vaid 0,5 –1 meetri kõrgusel, võivad näidata madalamaid temperatuure. Käesoleval korral, kus erinevus termomeetrite vahel on olnud kuni 8 kraadi, tuleb siiski arvata, et tegemist on termomeetrite veaga”.\nVahemärkusena olgu öeldud, et inglise onnideks kutsuti varemail aegadel meteoroloogilisi onne nende konstruktori briti insener Stevensoni järgi (“Aarete saare” kirjutanud Robert Louis Stevensoni isa).\nMeteoroloog lisas veel, et “massproduktsiooni” termomeetrid näitavad küll õigesti 0-kraadi juures, samuti võib paljal maapinnal (raudteejaamades) pinnase lähedal olla õhk paar kraadi külmem kui 2 meetri kõrgusel.\nJa veel – madalatel temperatuuridel (alla –20 ºC) kasutatakse ilmajaamades vaid piiritus-, mitte elavhõbekraadiklaase, kuna too metall tahkub juba -39º lähedal.\nMõõtmistäpsuse probleemid polnud aktuaalsed tollal mitte ainult Eestis – ka Soomest teatati -57kraadisest pakasest (Soome ametlik rekord aastast 1999 -51,5 ºC). Sünoptikud kurtsid, et külmalaine tuli ootamatult, sest sõjaajal teatavasti meteoandmed on salajased, vähemalt osa andmeid. Küll teatati lehtedes, et Moskva pole 100 aastat näinud sellist pakast (-44 kraadi).\nOsa leheuudised olid pärit kui tänasest ajast: merel on paks jää, mis takistab laevade liikumist, küttepuud hakkavad paljudel lõppema, majades külmuvad halvasti isoleeritud soojatorud (soovitatakse “leekpõletajaga” kuumutamisel ettevaatlikud olla). “Ja kõikides neis kohtades on siunatud insenere, kes pole osanud maja plaani nii koostada, et veetorud oleksid veidikesegi rohkem soojemasse kohta paigutatud. Kuid kes võis seda oodata, mis nüüd tuli!” (Sakala).\nMaa Hääl: “Suure külma tõttu tõmbusid Tallinna jaama lähedal elektrijuhtmed niivõrd pingule, et selle tagajärjel üks juhtmete raudpost maapinna lähedalt murdus, vajus küljeli ja purustas juhtmed. Elektrirongid jäid seega hommikul kella 9 paiku teele. …Elektrirongid asendati seejärel aururongidega”.\nVeel kord Sakalast. Vaatamata kõvale pakasele püüdis osa koole tööd jätkata. Ühes Mulgimaa koolis saatis direktor “ühe oma ustavama õpetaja õpilasi koju kontrollima, miks nad pole kooli ilmunud. See uurimisretk lõppes aga sellega, et kontrollija pidi varsti tagasi tulema – külmast võetud kõrvadega!” (Sakala).\nMaalehest (11.02.2010), täiendatult.


Jaapani Tsunami Vasakule Hiiglasliku Veealuse Luited - 2019 | Planeta Maa\nJaapani Tsunami Vasakule Hiiglasliku Veealuse Luited\nAvaldatud: Planeta Maa • Vaatamisi: 18569\n2011. Aastal jaapani tabanud maavärin-9,0 tohoku maavärin põhjustas tohutu tsunami, mis jättis merepõhjast suured veealused luited, mis võivad mõjutada kohalikke ökosüsteeme.\nTeadlased on leidnud, et hiiglaslik maavärin, mis hävitas Jaapani 2011. aastal, muutis merepõhja, tekitades ootamatult suured veealused luited ja mis võib oluliselt mõjutada Jaapani mereökosüsteemi.\nUued leiud, üksikasjalikud veebisaidil 1. jaanuaril ajakirjas Marine Geology, viitavad sellele, et vihjeid mineviku tsunamide kohta võiks leida merepõhjast.\n2011. aasta märtsis tabanud magnituud-9.0 Tohoku-Oki temblor oli kõige võimsam maavärin, mis tabas Jaapanit ajaloos registreeritud, piisavalt tugev, et Jaapani suuna gravitatsiooni tõmblemine veidi muuta. Seejärel seiskus tsunami, mis lakkas end riigi kirdeosa rannikuni, põhjustades kriisi Fukushima tuumaelektrijaamas, mis võib olla esimene "kompleksne megadisaster", mida maailm kunagi näinud on.\nKakskümmend päeva pärast tsunami läksid teadlased laevadele, kus on sonariradarid, neljapäevase hädaolukorra väljapaneku jaoks, et hinnata tsunami mõju merepõhjale ja vaadata, kas suured laevad võivad ohutult tuua Kesennuma lahte umbes 55 kilomeetrit (90 kilomeetrit) Sendai linna kirdes. Sisemine laht on tavaliselt rahulik ja seda kasutatakse kaifoonide ajal varjupaiga sadamas. Lahe lääne pool oli näha maksimaalset kõrgust, mis tsunami jõudis - kõrgune 66 jalga (20 meetrit).\n"Algselt ei olnud see uuring üksnes teaduslik, vaid viidi läbi tsunami tagajärjel kannatanud rahvaste toetamiseks," ütles teadur Kazuhisa Goto, Jaapani Tohoku Ülikooli geoloog. "Seal oli palju ujuvaid tükke prahist, ja meil oli ikkagi ohtu tsunami põlvkonna järeltõkkeid."\nUuringud näitasid, et tsunamil on dramaatiline mõju Jaapani rannikul, kuid ei olnud kindel, kas tsunamid võivad üldiselt mõjutada palju sügavamaid merepõhja piirkondi, näiteks süvendatud veealuste luited. [7 Craziest Ways Jaapani maavärin mõjutab Maad]\nNüüd Goto ja tema kolleegid leiavad, et 2011. aasta tsunami tekitas tegelikult suured veealused luited, mis on esimene otsene tõendusmaterjal selle kohta, et tsunamid võivad muuta mere põhjasetted.\n"Me ei oodanud selliste luidete esinemist," ütles Goto OurAmazingPlanet.\nTeadlased skaneerisid liivast merepõhjast umbes 30 kuni 50 jalga (10-15 m) sügavust. Nad leidsid, kuni 65 jalga (20 m) pikk ja 6 jalga (1,8 m) suured luited. Enne 2011. aasta tsunamist ei olnud piirkonnas merepõhja vaatlustes näha kauneid luhtusid.\n"Maal oli tsunami hoiuste paksus tavaliselt vaid umbes 30 sentimeetrit, kuid madalas merepõhjas oli see meetri skaala," ütles Goto.\nEndiselt on raske öelda, kui palju tuhandeid tsunami võib tekkida.\n"Tsunami lainevool oli väga tugev ja ma ei oleks üllatunud, kui luited moodustaksid kogu lahe, pluss veel veidi sügavamad alad, kuid mõned neist on sellest ajast peale tsunami lainete aktiivsuse tõttu tühjad", ütles Goto.\nAsjaolu, et tsunami drastiliselt muutus merepõhja tingimusi, peaks mõjutama Jaapani mereökosüsteemi. "Tulevane mere ökosüsteemi seire on väga vajalik," ütles Goto.\nVarasemad tsunami tõendid\nNeed leiud viitavad ka sellele, et geoloogilised tõendid minevikus aset leidnud tsunamide kohta võivad merepõhjas hästi säilida, aidates selgitada, kui tihti võib piirkonnas tulevikus tekkida tsunamid, ja kui võimsad need killustatavad lained võivad olla.\nTavaliselt teadlased otsivad selliseid tõendeid maa kohta, kuid linnapiirkondades hävitatakse selliseid jälgi tihtipeale, sest inimesed asuvad seal maa peal, mistõttu on raske mõista, mida tsunami nende linnadega võib kokku puutuda.\n"Me võime proovida süvendada süvendit kopplaalis, et leida geoloogilisi tõendeid mineviku tsunamide kohta," ütles Goto.\nUuring: Suur Maavärin Võib New Yorki Lüüa\nKuidas Otsida Elu Marsil\nKuidas Vana Elu Võib Tulla\nNew Stonehenge Mystery: Kes Olid Need 10 "Võõrutused" Maetud Saidi?\n12 Kõige Hävitavama Maavärina\nGröönimaa Jäälind Jätkub Õhuke\nPrügimähised Deep Seafloor, Enamasti Recyclables\nMis On Pürokumullased Pilved? California Tulekahjud Söödavad Eerie Formations\nEerie Video Salvestab Videokuju Orkaani Isaac'S Eye Sees\nPinatubo Tagasivõtmine, 12. Juuni 1991: Suur Voog\nKas Superstorm Sandy Costlier Kui Orkaan Katrina?


Haljala Kooli juht Ivo Tupits peab oluliseks koolirõõmu - Uudised ja teated - Haljala vald\nHaljala Kooli juht Ivo Tupits peab oluliseks koolirõõmu\nTänavu septembrist toimetab Haljala Kooli direktori ülesannetes Ivo Tupits. Kellega on tegu?\n„Pean ennast läänevirulaseks, elan siin kandis juba pikka aega," rääkis uus koolidirektor Ivo Tupits, kes sündinud ja kasvanud on tegelikult Jõgevamaal.\nKogu tema senine elu on enamasti keerelnud ümber kooli. „Olin küll mõned aastad tegev erasektoris," märkis Tupits. „Kuid tundsin, et minu panus peab jätkuma koolis. Haljala Kooli direktori konkurss tuli minu jaoks väga õigel ajal."\nOotused ja tegelikkus?\nKoolidirektor tunnistas Haljala Valla Sõnumid toimetusele antud intervjuus, et kokkupuude Haljala kooliga on tal olnud ka varajasemalt."\n„Haljala Kool on minu silmis alati olnud Lääne-Virumaa edumeelsete koolide edetabelis kõrgel kohal," rääkis Tupits ootustest, mis teda suunasid antud ametikohale kandidatuuri üles seadma. „Hea on öelda, et see tunne ei petnud mind."\n„Pean end kogenud kooliinimeseks. Olen näinud väga erinevaid füüsilisi ja vaimseid keskkondasid - see, mis koolidest vastu vaatab, on paraku väga erinev. Vaieldamatult vastutab selle eest, mis koolides toimub, ikkagi koolijuht oma meeskonnaga. Heameel on näha, et Haljala kooli õpetajad on teadlikult eesmärkide poole liikumas ja nad teavad, mida teevad. Praegune vaimsuse potentsiaal sobib minu kõhutunde pealt kirjutatud visiooniga. Meil on edasi liikumiseks suurepärane postisoon."\n„Kool ei ole ega saa muutuda teenindusasutuseks," leidis koolijuht. „Koolis luuakse keskkonda, kus laps saab areneda isikupära kaotamata. Koolis veedetud üheksa aastaga peaks lapsest sirguma terve maailmaasjadest arusaav inimene."\n„Elame murrangulisel ajal, ka hariduse valdkonnas" jätkas ta. „Ajale ei tohi jalgu jääda. Koolides tuleb tegeleda sellega, mida peegeldab praegune ühiskond. Areng peab toimuma pedagoogilises, metoodilises ja infotehnoloogilises vaates."\nKoolijuhil on veel üks tähtis eesmärk, mille poole püüelda – koolirõõm. „Praktikuna tean, et see mõiste mahutab palju ja selle saavutamiseks peab igapäevane koolikorraldus arenema. See algab professionaalsest suhtumisest oma töösse, kus kogu kollektiiv teab, millist panust neilt oodatakse."\n„Ühtsena seatud eesmärgid ja standardid loovad olukorra, kus tund möödub koostöötamise ja arenemise rütmis – selliseid tunde õpilased ootavad. Ülepaisutatud õppekavadest faktiteadmiste pähetuupimine pole ammu enam see, millele õpetaja tunnid üles seab. Seoste leidmine igapäevaeluga, projektipõhine probleemõpe ja uuenev õpikäsitus ning selle mõtestatud kasutusviisid on kaasaegse ja tulemusliku kooli igapäevaelu."\nLisaks märkis Tupits, et õpilased tahavad olla kaasatud ja kasutada tehnoloogiaid, mida pakub neile infoühiskond ja mida võimaldab tehnika areng. Tema sõnul on vaja vaid mõista, kus tehnoloogia õppimist toetab ja kus takistab.\nLapsevanematele paneb koolidirektor aga südamele, et nad kogu vastutust koolile ei asetaks. „Soovime, et lapsevanem oleks koolile võrdne partner," ütles ta. „Heade tulemuste aluseks on vastastikune usaldus. Uskuge - kool ja õpetajad soovivad teie lapsele parimat."\n„Olen näinud juhuseid, kus lapsevanemad tahtmatult panevad oma lapse väga keerulisse olukorda halvustades kooli või õpetajat. Kui vanema suhtumine koolisüsteemi on halvustav ning seda lapsele pikalt võimendatakse, siis tekib paratamatult väärtuste konflikt. Oletame, et laps lähtub vanemalt saadud infost ja ta satub kooliga räägituga vastuollu. Kuidas lahendada ja taastada usaldus sedavõrd keerulises olukorras? "\nÕpetajatelt ootab Tupits nende parimate oskuste, teadmiste ja kogemuste edasiandmist. „Ikka ja jälle jõuan selle jutuni, et koolis töötamise suurimaks eesmärgiks on õpilasele võimalikult soodsa ja motiveeriva keskkonna loomine ja hoidmine."\n„Kool peaks kasvatama õpilastes omadust olla hooliv ja arvestav oma kaaslaste suhtes, olla positiivne ja ettevõtlik, austada oma vanemaid ja kodumaad, keelt ja kultuuri. Inimesed, kes on valinud elukutseks olla õpetaja, oskavad näha eripärasust ja individuaalsust. Kõik õpilased ei pea minema edasi õppima kõrgkooli, kuid kõik on suutelised edukalt lõpetama põhikooli. Seega iga laps on tähtis."


Kultuskäimlast saab kasiino - Ehitusuudised\nKultuskäimlast saab kasiino\nTallinna vanalinnas Valli tänaval asuv endine avalik hiigelkäimla kannab ajastu vaimu: kemmerg muutus eelmisel kümnendil Soome turiste teenindavaks alkoholipoeks ning nüüd ootab sissekolimist City Casino.\nSattusin üle-eelmisel nädalal Viru tänava MacDonald'si ja Pärnu maantee vahelise Valli tänava alkoholipoodi, kus letid olid juba tühjaks tehtud, kirjutas Ralf-Martin Soe Äripäevas.\n"Me ei taha poodi kinni panna, aga omanik ei soovi rendilepingut pikendada. Meie ei jõua enam sellist renti maksta nagu kasiino," sõnas murelik müüja.\nValli tänava uhke WC oli nõukogude aja lõppedes üle Eesti tuntud hoone. Sellest muljetatakse kui Tallinna esimesest avalikust kemmergust, kus vist juba vene ajal tulnud kehakergendamise eest maksta ja kus alati oli olemas ka paber. Räägitakse seda, et peldik oli hiiglama suur, lausa palee. Keegi mäletab, et seal saanud lausa riideid triikida.\nWC-äri pole aga prügiäri, millega võiks äkkrikastuda. Veelgi enam, isegi kasumisse on vanalinnas ruume rentides raske jõuda. Seega ehitati 1997. aastal WC äripinnaks ümber. 200ruutmeetrisest pinnast jäeti umbes neljandik ikka käimla kasutusse, mis tegutseb hoones siiani.\nRuumidesse kolis peamiselt Soome turistidele mõeldud alkoholi- ja suveniiriäri. Kuigi viinaturism on veel täies jõus, kolib suveniiripood välja ning vabastab kogu pinna uuele kasiinole.\n"Kuna suveniiripoe üürnik otsustas lepingu lõpetada, siis otsisime sinna uut üürnikku, ja kõige sobivamaks osutus Cityclub OÜ, kes üürib kogu pinna, sh ka käimla," kommenteeris hoonet omava ASi GMP Grupp juhatuse liige Ants Juhani.\nCity Casinosid haldava CityClub OÜ peadirektor Eno Juul ei soovinud avamiskuupäeva avaldada.\n"Esmajärjekorras soovin täpsustada, et me ei ehita kasiinot, vaid mänguautomaatide saali. Pinda on mänguautomaatide saali jaoks umbkaudu 150 m2, kõrval asuval pinnal jääb ka edaspidi toimima linnakodanikele ühiskondlikult kasutatav ruum," kommenteeris Juul.