1-15-10026/166 Riigikohtu kriminaalkolleegium 09.11.2020\nVangistuse kandmiselt tingimisi enne tähtaega vabastamise puhul mõistetud karistusaja määratlemisel KarS § 76 tähenduses tuleb lähtuda reaalselt ärakantavast karistusajast, lühimenetluses seega KrMS § 238 lg 2 alusel ühe kolmandiku võrra vähendatud karistusest. (p 12)\nSidudes mõistetud karistusaja KarS § 76 tähenduses KarS § 56 lg 1 alusel mõistetud karistusega, ei oleks tahtliku esimese astme kuriteo toimepannud isikutel lühimenetlust valides enam võimalust ilma elektroonilise valve kohaldamiseta vangistusest enne tähtaega vabaneda. Kaks kolmandikku mõistetud karistusajast KarS § 76 lg 2 p 2 tähenduses võrduks alati lühimenetluses ühe kolmandiku võrra vähendatud ning lõplikult ärakantava karistusajaga. (p 13)\n1-15-400/52 Riigikohtu kriminaalkolleegium 05.11.2020\nVangS § 20 lg 2\nEluaegset vangistust kandva kinnipeetava tingimisi ennetähtaegse vabastamise materiaalsed eeldused ei erine tähtajalist vangistust kandva isiku omadest. Eluaegset vangistust kandva kinnipeetava tingimisi ennetähtaegse vabastamise otsustamisel tuleb arvestada mõistetud karistuse võimalike eripäradega – eeskätt sellega, et vangistus on olnud väga pikk ja isik tavaelust ebatavaliselt kaua eemal. Eluaegset vangistust kandva isiku ennetähtaegseks vabanemiseks peab kinnipeetava retsidiivsusrisk (s.o hinnang isiku soodumusele uusi kuritegusid toime panna) olema eriti väike, sest potentsiaalsed uued kuriteod võivad olla väga rasked. (p 9)\nKa eluaegsete kinnipeetavate ennetähtaegset vabastamata jätmist ei saa põhjendada kuriteo raskuse ja selle eest mõistetud karistusega. Küll aga tuleb KarS § 76 lg 4 kohaselt ennetähtaegse vabanemise materiaalsete eelduste kontrollimisel arvestada konkreetse kuriteo toimepanemise asjaolusid, millena tuleb mõista kõiki süüdimõistetu konkreetset tegu iseloomustavaid aspekte, mis võivad retsidiivsusriski ja võimaliku uue kuriteo raskust mõjutada (vt ka RKKKm 1-14-5339/95, p 12). Et eluaegne vangistus ei ole ajaliselt määratletud, ei kajastu süüdimõistmise aluseks olnud tegudes sisaldunud ebaõigus karistuse pikkuses nii, nagu see on tähtajalise vangistuse puhul. Seetõttu on eluaegset vanglakaristust kandva süüdimõistetu ennetähtaegse vabastamise üle otsustamisel iseäranis oluline arvestada kuriteo toimepanemise asjaolusid. Nende asjaolude kaalumine ongi vajalik otsustamaks, missuguseid potentsiaalseid riske isiku varasem käitumismuster endas kätkeb (RKKKm 1-09-14104/142, p 22). (p 11)\nKrMS § 432 lg 3 alusel tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamise otsustamisel võib süüdimõistetule ekspertiisi määrata, kui selleks esineb selgepiiriline vajadus (vrd nt RKKKo 1-17-5760/47, p 11). (p 13)\n1-11-3615/284 Riigikohtu kriminaalkolleegium 08.10.2019\nKrMS § 414 lg 2\nKarS § 76 lg-te 1 ja 2 järgi on tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamise formaalseks eelduseks karistusajast teatava pikkusega osa tegelik ärakandmine. Tegelikult ärakantud karistusajaks on eelvangistuses, kaasa arvatud väljaandmis- ja loovutamisvahistuses, viibitud aeg ja aeg, mil isik on viibinud kinnipidamisasutuses pärast karistuse kandmisele asumist. Eelvangistuse alguseks loetakse sellisel juhul tema kahtlustatavana kinnipidamise aeg (KarS § 68 lg 1). Kui aga süüdimõistetu viibib kohtuotsuse tegemise ajal vabaduses, loetakse kooskõlas kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 414 lg-ga 2 vangistuse kandmise alguseks tema vanglasse saabumise aeg pärast karistuse täitmisele pööramist. (p-d 10-11)\nKarS § 76 lg 4 annab kohtule süüdimõistetu vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise sisuliste eelduste hindamisel ulatusliku otsustusruumi. Kuigi niisugune ulatuslik otsustusõigus on suuresti rajatud kohtu siseveendumusele, seab sellele piirid nõue, mille kohaselt peavad kohtulahendi põhjendused olema veenvad, ammendavad ja vastuoludeta. Kõrgema astme kohus on õigustatud edasikaebemenetluses kohtu kaalutlusõigusesse sekkuma, kui KarS § 76 lg 4 kohaldamisel tehtud kaalutlusvea tagajärjeks on selge materiaal- või menetlusõiguse normi rikkumine, mille tõttu võis süüdi mõistetud isik jääda ebaõigesti karistuse kandmiselt tingimisi enne tähtaega vabastamata. (p 18)\nKarS § 76 lg-tes 1 ja 2 sätestatud tähtaegades väljendub seadusandja abstraktne kriminaalpoliitiline hinnang sellele, et teatud karistusaja ärakandmise järel on vastuvõetav ka pikaajalise vangistuse kandmisest ennetähtaegne vabastamine. Seetõttu on toimepandud kuriteo ja selle teo eest mõistetud karistuse raskusel ennetähtaegse vabastamise kontekstis eraldi kaal vaid küsimuses, millal tekib süüdimõistetul subjektiivne õigus nõuda ennetähtaegset vabastamist puudutava taotluse menetlemist. Kuriteo raskusele antakse mõistetava karistusega hinnang süüdimõistva otsuse tegemisel, võttes arvesse isiku süü suurust ja üld- ning eripreventiivseid kaalutlusi. Järelikult ei ole vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise menetluse raames õigustatud veel kord osutada sellele, et raskete kuritegude eest mõistetav karistus peab süüdimõistetu mõjutamise kõrval andma ühiskonnale selge signaali, et õiguskord taunib niisugust käitumist otsustavalt ning rangeimal võimalikul viisil. Sellele argumendile tuginedes süüdimõistetu ennetähtaegset vabastamata jätmist põhjendada ei saa, kuna see irduks KarS § 76 lg-tes 1 ja 2 väljendatud seadusandja tahtest ning tähendaks sisuliselt, et raske kuriteo toime pannud isikute ennetähtaegne vabastamine on välistatud. (p 20)\nVangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise peamine sisuline eeldus on prognoos, et isik käitub edaspidi õiguskuulekalt. KarS § 76 lg 4 kohaselt on kõnealuse prognoosi aluseks hinnang sellele, kuidas isik ennast karistuse kandmise ajal on ülal pidanud ja kas ta on täitnud individuaalses täitmiskavas ette nähtud eesmärgid. Süüdlase resotsialiseerumise võimalusi tuleb seejärel hinnata veel isiku elutingimuste ja ennetähtaegse vabastamisega kaasneda võivate tagajärgede kaudu. Kuna KarS § 76 lg-s 4 kirjeldatud asjaolusid peab vaagima kogumis, on kohus õigustatud tõdema, et süüdimõistetut ei saa siiski vabastada põhjusel, et kuriteo toimepanemise asjaoludest või isiku varasemast elukäigust lähtuv ohuprognoos annab küllaldase põhjuse arvata, et ta jätkab vabaduses kuritegude toimepanemist. Kirjeldatud juhul peavad aga kohtumääruses kajastuma selged põhjendused, missugused konkreetsed kuriteo toimepanemise asjaolud ja isikut või tema elukäiku iseloomustavad andmed sellise arvamuse tingivad ning miks need kaaluvad üles süüdimõistetut positiivselt iseloomustava teabe. (p 21)\nKuigi kuritegude kordumine ja nende tegude toimepanemine ajal, mil isik oli vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabastatud, tekitab kahtlusi süüdimõistetu õiguskuulekuses, peab kohtute põhjendustest selguma, miks need andmed võimaldavad järeldada, et ka pärast pikaajalist vangistuses viibimist pole isiku hoiakud ning suhtumine muutunud. Kuna KarS § 76 lg 4 kohaselt on just konkreetse kuriteo asjaolude arvestamine vajalik otsustamaks, missuguseid potentsiaalseid riske isiku varasem käitumismuster endas kätkeb, lasub kohtul süüdimõistetu enne tähtaega vabastamata jätmisel kohustus osutada nendele konkreetsetele kuriteo tehioludele, mis vaatamata pikaajalise vangistuse kandmisele tema hinnangul jätkuvalt retsidiivsusriski suurendavad. (p 22)\nSeisukoht, mille järgi pole kriminaalhooldus asjaolu, mis maandab uue kuriteo riske, seab kahtluse alla kriminaalhooldussüsteemi vajalikkuse tervikuna. Kriminaalhooldus ongi rajatud eeldusele, et käitumiskontrolli ja katseajaks pandavate kohustustega aidatakse kaasa süüdimõistetu resotsialiseerumisele, vältimaks uute kuritegude toimepanemist. (p 23)\nKuna süüdimõistetu vangistusest tingimisi ennetähtaegne vabastamine pole KarS § 76 lg 2 p 2 ja VangS § 76 lg-te 1 ning 4 alusel esitatud taotluse puhul seotud elektroonilise valve kohaldamise kohustuse ega süüdimõistetu nõusolekuga, ei saa maakohus jätta vangla taotlust läbi vaatamata, vaid peab selle sisuliselt lahendama. (p 21)\nSüüdimõistetu arvamus vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise kohta on menetlusosalise seisukoht, millega kohus on seotud kohtumääruse põhjendamise kohustuse kaudu. Mõnel juhul võib süüdimõistetu arvamus kujutada endast argumenti, mida kohus ei saa ega tohi KarS § 76 lg-s 4 sätestatud asjaolude kaalumisel eirata (nt ei nõustu süüdimõistetu ennetähtaegse vabanemisega põhjusel, et tal puudub vabaduses elu- või töökoht ja see suurendab märkimisväärselt uue kuriteo toimepanemise riski). Kuid vastavasisulise nõusoleku puudumine ei takista vangla taotluse sisulist lahendamist ega anna alust jätta vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise küsimust otsustamata. (p 23)\nKarS § 76 lg 4 alusel tehtud otsustus, mis rajaneb süüdlase varasema elukäigu hindamise osas karistusregistri arhiivi kantud andmetele, on vastuolus KarRS § 5 lg-te 1 ja 2 nõuetega. Viimati osutatud sätetes väljendub seadusandja õiguspoliitiline otsustus, mis lähtub arusaamast, et toimepandud süüteo eest määratud või mõistetud karistuse järelmid ei peaks üldjuhul saatma isikut kogu tema elu, vaid seaduses ette nähtud tähtaegade möödumisel karistatus kustub (kehtiva seaduse puhul sisalduvad karistusandmete kustutamise tähtajad KarRS §-s 24). Karistamisest tingitud piirangute säilimine määramata aja vältel ja eranditult kõigil juhtudel võib kaasa tuua isikute põhiõiguste ebaproportsionaalse riive, kuna siis ei saaks arvestada isiku vahepealset õiguskuulekat käitumist. (p 31 ja 32)\nVangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise peamine sisuline eeldus on isiku edasine õiguskuulekas käitumine. Kõnealuse eelduse olemasolu saab KarS § 76 lg 4 kohaselt hinnata esmajoones selle kaudu, kuidas isik ennast karistuse kandmise ajal ülal on pidanud ja kas ta on täitnud individuaalses täitmiskavas ette nähtud eesmärgid. Süüdlase resotsialiseerumise võimalusi tuleb seejärel hinnata veel isiku elutingimuste ja ennetähtaegse vabastamisega kaasneda võivate tagajärgede kaudu. Kuna KarS § 76 lg-s 4 kirjeldatud asjaolusid peab vaagima kogumis, on kohus aga õigustatud tõdema, et süüdimõistetut ei saa siiski vabastada põhjusel, et kuriteo toimepanemise asjaoludest või isiku varasemast elukäigust lähtuv ohuprognoos annab küllaldase põhjuse arvata, et ta jätkab vabaduses kuritegude toimepanemist. (Vt RKKKm asjas nr 3-1-1-12-17, p-d 20–21.) (p 33)\nKohtu poolt isiku varasemale elukäigule antav hinnang on seotud muu hulgas otseselt sellega, missuguseid süüdimõistetu karistusandmeid kohus arvestab. Hindamise esemeks olevast teabest sõltub ka hinnang süüdlase varasema elukäigu ja tema edasise käitumise kohta. Järelikult oleks karistusregistri arhiivi kantud andmetel süüdlase varasemat elukäiku iseloomustava teabena KarS § 76 lg-s 4 sätestatud otsustuse tegemisel vahetu mõju sellele, kas süüdimõistetu ennetähtaegne vabastamine on põhjendatud. Õigusliku tähendusega kustunud karistatust puudutavate andmete arvesse võtmine pole sellises olukorras aga KarRS § 5 lg 1 mõttes lubatav. (p 34)\nKaristusregistri arhiivis olevate andmete kasutamise keeld pole ennetähtaegse vabastamise menetluses absoluutne. Nii nähtub KarRS § 20 lg 1 p-st 8, et vanglateenistusel on õigus saada karistusregistri arhiivis asuvaid andmeid kinnipeetava või kriminaalhooldusaluse kriminogeensete riskide hindamise eesmärgil. Kuna kriminogeenseid riske puudutav hinnang kujundatakse koostoimes muu kinnipeetavat iseloomustava teabe ning teiste teguritega, pole arhiiviandmetel selles kontekstis siiski eraldi õiguslikku tähendust. (p 35)\nKinnipeetava vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabastamiseks ja ümberpaigutamiseks antavate hinnangute eesmärk on erinev. Esimesel juhul hinnatakse, kas isik suudab vabaduses käituda õiguskuulekalt. Teisel juhul peab aga vaagima, kas vangistuse kandmine kinnises vanglas on otstarbekas ja kas süüdimõistetu suudab avavangla tingimustes õiguskuulekalt käituda (VangS § 20 lg 1). Avavangla tingimustes on kinnipeetav jätkuvalt allutatud vangistuses kehtivale režiimile (VangS § 10), mis tähendab, et tema suhtes rakendatavad piirangud ei ole vabaduses viibiva süüdimõistetuga võrreldavad. Lisaks ei pruugi avavanglasse paigutamine olla lõplik, sest kui kinnipeetav vangistusseaduse või vangla sisekorraeeskirjade nõudeid ei täida või paneb toime uusi õigusrikkumisi, annab see aluse tema paigutamiseks kinnisesse vanglasse (VangS § 21 lg 1). Järelikult tuleb avavanglasse ümberpaigutatud süüdimõistetul alles näidata, et tema suhtes tehtud otsustus on põhjendatud ja ta suudab ka leebema režiimi tingimustes käituda õiguskuulekalt. Lisaks ei ole kohus KarS § 76 lg-s 4 sätestatud otsustuse tegemisel vangla hinnangutega seotud. (p 38)\n1-16-68/46 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 09.11.2017\nKarS § 76 lg-st 4 tulenevate ennetähtaegse vabastamise eelduste puudumist ei saa põhjendada sellise väga abstraktse ja raskesti hinnatava kriteeriumiga nagu riive ühiskonna õiglustundele.\n1-16-6694/119 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 30.08.2017\nVangistusest tingimisi enne tähtaega vabastamine eeldab seda, et süüdimõistetul on elukoht, kus ta saab alaliselt elada eelduslikult vähemalt katseaja lõpuni.\n3-1-1-104-15 Riigikohus 14.12.2015\nKrMS § 313 lg 1 p 6\nKarS § 65 lg 2 näeb ette, et uue kuriteo eest mõistetud karistust suurendatakse eelmise kohtuotsuse järgi mõistetud karistuse ärakandmata osa võrra. Varasema karistuse ärakandmata osa saadakse, kui eelmise otsusega mõistetud kogu karistusest arvatakse maha see karistuse osa, mis on süüdlasel teise kohtuotsuse tegemise ajaks ära kantud. Sellisel juhul tuleb ärakantava liitkaristuse algusajaks märkida uue kohtuotsuse tegemise päev. (p 10)\nKarS § 76 lg-te 1 ja 2 järgi on tingimisi enne tähtaega vangistuse vabastamise formaalseks eelduseks karistusajast teatava pikkusega osa ärakandmine. Ärakantud karistusaja arvutamisel lähtutakse kohtuotsuses KrMS § 313 lg 1 p 6 kohaselt märgitud vangistuse kandmise alguse kuupäevast. Juhul, kui isik viibis enne süüdimõistva otsuse jõustumist vabaduses, ei saanud kohus karistuse kandmise täpset kuupäeva otsuse resolutsioonis kajastada ja selle arvutamisel võetakse KrMS § 414 lg 2 järgi aluseks süüdimõistetu vanglasse jõudmise aeg (vt ka RKKKo 3-1-1-18-11, p 9.2). Sellest algusajast lähtub vangla vangistusseaduse (VangS) § 76 lg 1 järgi kohtule tingimisi ennetähtaegse vabastamise otsustamiseks materjalide saatmisel ning ka VangS § 73 kohaselt kinnipeetava vangistusest vabastamisel seoses karistuse ärakandmisega. (p 9)\nKui jõustunud otsuses on karistuse kandmise alguse kuupäev märgitud valesti, siis ei saa määruskaebemenetluses karistuse alguse kuupäeva enam muuta. (p 12)\nTingimisi ennetähtaegse vabastamise üle otsustanud kohus peab lähtuma süüdimõistvas otsuses märgitud karistuse kandmise alguskuupäevast. Karistuse algusaja määranud kohtust erineva algusaja tuvastamine tingimisi ennetähtaegse vabastamise üle otsustanud maa- ja ringkonnakohtu poolt on käsitatav menetlusõiguse oluline rikkumisena. (p 14)\nSüüdimõistetu ei pea kandma neid menetluskulusid, mis on sisuliselt põhjustatud riigi eksimusest. (p 15)\n3-1-1-59-14 Riigikohus 04.11.2014\nKriminaalkolleegium on varasemas praktikas märkinud, et KarS § 76 lg-s 2 märgitud tähtaja saabumine ei anna iseenesest süüdimõistetule subjektiivset õigust vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabanemiseks, kuna süüdimõistetu ennetähtaegse vabastamise otsustab kohus KarS § 76 lg-s 3 loetletud asjaolude kaalumise tulemusena (RKKKo 3-1-1-18-11, p 9.1).\nKarS § 76 lg 3 jätab kohtule katseajaga tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamise otsustamisel laiaulatusliku otsustusruumi. Ometi ei võimalda see eirata põhjendamiskohustusest tulenevaid nõudeid kohtulahendite põhjenduste veenvusele ja ammendavusele.\nEbaõigetest andmetest lähtumine süüdimõistetu katseajaga tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamise otsustamisel, nagu ka põhjendamiskohustuse rikkumine on kriminaalmenetlusõiguse olulised rikkumised KrMS § 339 lg 2 tähenduses, kui nendega võib kaasneda ebaseaduslik ja põhjendamatu kohtulahend (vt ka RKKKo 3-1-1-14-14, p-d 694–708).\n3-1-1-18-11 Riigikohus 18.04.2011\nKrMS § 313\nKrMS § 216 lg 1 p 2\nKinnipeetava vanglasse vastuvõtmise korrast, mis on sätestatud vangistusseaduse 2. peatüki 2. jaos, ei tulene eraldiseisvat regulatsiooni nende süüdimõistetute vastuvõtmise osas, kes pärast eelvangistusest vabastamist peavad asuma kandma karistuse ärakandmata osa. Kinnipeetava vastuvõtmise korda puudutavate nõuete eesmärgiks võib muuhulgas pidada turvalisuse ja korra tagamist vanglas ning vangistuse täideviimise eesmärkide saavutamist. Nende eesmärkide ja nõuete tagamise vajadusega on selgitatav, miks tuleb varem eelvangistuses viibinud, kuid vahepeal vabaduses viibinud süüdimõistetul, karistust kandma asudes vangistusseaduses sätestatud protseduurid uuesti läbida.\nKaristuse mõistmist puudutavate järelduste kummutamiseks ei anna alust ka tõkendi vahistamine kohaldamata jätmine või varasema karistuse kandmiselt ennetähtaegne vabastamata jätmine, kuivõrd need faktorid ei saanud mõjutada süüdistatava süü suurusele antud karistusõiguslikku hinnangut.\nKriminaalasjad tuleb üldjuhul ühendada, kui tuvastatakse, et kriminaalasjade eraldi arutamine võib viia süüdistatava suhtes ebaseadusliku või põhjendamatu kohtulahendi tegemiseni või kui sellega rikutaks isiku õigust ausale ja õiglasele menetlusele. Eriti oluline on kriminaalasjade ühendamine süüdimõistmise korral isiku süü suurusele vastava karistuse ja vajadusel kohase liitkaristuse mõistmiseks.\nKarS § 56 lg 1 kohaselt rajaneb karistuse mõistmine süüpõhimõttel. Eelöeldu tähendab, et andes hinnangut süü suurusele, tuleb esmajoones lähtuda süüteo toimepanemise asjaoludest, mis võivad iseloomustada näiteks tegu ja tagajärge ning süüdlase käitumise motiivi ja eesmärki, kuid ilmneda ka karistust kergendatavates ning raskendavates asjaoludes. Tulenevalt KarS § 56 lg-st 2 peab karistuse eripreventiivseid eesmärke silmas pidades arvesse võtma ka süüdistatava isikut.\nKarS §-s 76 sätestatu näol tegemist süüdimõistetu subjektiivse õigusega nõuda seaduses toodud tähtaegade saabumisel enda tingimisi ennetähtaegse vabastamise avalduse menetlemist.\nKarS § 76 lg-tes 1 ja 2 on seadusandja vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise seadnud sõltuvusse mõistetud karistusest tegelikult ärakantud ajast, mitte aga karistuse kandmise algusest. KarS § 76 lg-test 1 ja 2 koostoimes KarS § 68 lg-ga 1 saab järeldada, et enne kohtuotsuse tegemist vahi all viibinud süüdimõistetu puhul tuleb vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabastamiseks vajaliku aja hulka arvata ka aeg, mil isik viibis eelvangistuses.\nKrMS § 313 lg 1 p 6 kohaselt tuleb süüdimõistva kohtuotsuse resolutiivosas märkida karistuse kandmise algus. Vahi all viibiva süüdistatava puhul on selleks vahistamise või kahtlustatavana kinnipidamise päev, sest vastavalt KarS § 68 lg-le 1 arvatakse eelvangistus, kaasa arvatud väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aeg, karistusaja hulka. Kui aga süüdimõistetu viibib kohtuotsuse tegemise ajal vabaduses, loetakse kooskõlas KrMS § 414 lg-ga 2 vangistuse kandmise alguseks tema vanglasse saabumise aeg. KarS § 76 lg-tes 1 ja 2 on seadusandja vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise seadnud sõltuvusse mõistetud karistusest tegelikult ärakantud ajast, mitte aga karistuse kandmise algusest. KarS § 76 lg-test 1 ja 2 koostoimes KarS § 68 lg-ga 1 saab järeldada, et enne kohtuotsuse tegemist vahi all viibinud süüdimõistetu puhul tuleb vangistusest tingimisi ennetähtaegseks vabastamiseks vajaliku aja hulka arvata ka aeg, mil isik viibis eelvangistuses. Vastupidise seisukoha jaatamine tooks paratamatult kaasa süüdimõistetute ebavõrdse kohtlemise.\nKarS §-de 73 ja 74 järgi karistusest tingimisi vabastamise korral on aluseks kuriteo toimepanemise asjaolud ning süüdlase isik, millised iseseisvalt või koostoimes muudavad põhikaristuse ärakandmise ebaotstarbekaks. Seetõttu peab kohus karistust mõistes muuhulgas kujundama seisukoha, kas kuriteo toimepanemise asjaolud ning süüdlase isik võivad koostoimes evida selliseid erisusi, mis teevad karistuse või selle osa reaalse ärakandmise ebaotstarbekaks. Kuivõrd karistusest tingimisi vabastamise näol pole tegemist eraldi karistusliigi, vaid ühe võimaliku karistuse individualiseerimise viisiga, puudub vajadus kohtuotsuses eraldi põhistada karistuse tingimisi täitmisele pööramata jätmist. Piisab, kui kohtuotsuses on jälgitavalt põhjendatud karistusliigi ja –määra valiku aluseks olevaid asjaolusid.\n3-1-1-91-06 Riigikohus 02.11.2006\nKuna vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise (KarS §-d 76-77) instituut paikneb Karistusseadustiku V peatükis ja kujutab endast karistuse kandmisest vabastamise viisi, on sellel instituudil materiaalõiguslik päritolu. Kuid vangistusest tingimisi ennetähtaegne vabastamine on ka olemuslikult materiaalõiguslik. Kuigi kohtuotsuses ei märgita aega, pärast mille möödumist tekib süüdimõistetul õigus taotleda enese vangistusest ennetähtaegset vabastamist, kuulub selline subjektiivne õigus siiski isiku süüditunnistamisega kaasnevate materiaalõiguslike järelmite kogumisse. Sellist hinnangut ei kummuta ka asjaolu, et tegemist on vaid süüdimõistetu taotlemisõigusega ja et VangS § 76 lg 1 kohaselt toimub vangistusest tingimuslikult ennetähtaegne vabastamine vangla direktori avalduse alusel. Tegemist ei ole vangistusest katseajaga tingimisi ennetähtaegse vabanemise õigusega, vaid subjektiivse õigusega taotleda tingimisi ennetähtaega vabastamise avalduse menetlemist vangla direktori poolt (vt nt RKHKo nr 3-3-1-6-06). Vangistusest tingimisi ennetähtaegsel vabastamisel tuleb arvestada Põhiseaduse § 23 teises lõikes ja KarS §-s 5 sätestatud karistusseaduse ajalise kehtivuse reeglistikuga ning sealhulgas ka Põhiseaduse § 23 lg 2 teise lauses ja KarS § 5 lg-s 2 sätestatud kergema karistusseaduse tagasiulatuva jõu põhimõttega. Põhiseaduse § 23 lg 2 teist lauset tuleb tõlgendada nii, et selle kaitseala laieneb ka karistuse kandmise ajale. Kaitseala määratlemisel tuleb eelistada avaramat käsitlust, mis võimaldab tagada põhiõiguste lünkadeta kaitse ja kaaluda erinevaid põhiseaduslikke väärtusi. KarS § 5 lg 2 sõnastus - "seadusel, mis välistab teo karistatavuse, kergendab karistust või muul viisil leevendab isiku olukorda, on tagasiulatuv jõud" - ei sea kaitsealale piire. Vangistusest tingimisi ennetähtaegne vabastamine kergendab aga kahtlemata isiku olukorda (vt RKHKo nr 3-1-3-10-02).


Kozy Kottage Uptown - Airbnb\nVäikemajad, mille majutaja on Michael\nKozy Kottage asub kauni Hickory (NC) ajaloolises kesklinnas. Vaid 1,6 km kaugusel kesklinna söögikohtadest, poodidest, muuseumidest ja muust. Asub kvartali aakri suurusel krundil terrassi ja puusöegrilliga. Lenoir Rhyne College ja Frye piirkondlik haigla asuvad mõlemad 2 miili kaugusel. Vähem kui ühe tunni autosõidu kaugusel Boone 'ist ja Blowing Rockist. Ideaalne nädalalõpureisideks üksikisikutele või paaridele ja ärireisidele. Pikemate peatumiste puhul pakutavad soodustused. Lemmikloomasõbralik hinnaga 25,00 dollarit lemmiklooma kohta öö kohta.\nMajutuskohas on uued seadmed, voodi, voodipesu ja rätikud. Külaline saab kasutada kogu maja, esi- ja tagahoovi ning tekke. Köök on täielikult varustatud seadmete ja vahenditega, et valmistada eineid ja suupisteid. Meil on kapis ka võrevoodi, mida saab kasutada ühe lisakülalise jaoks.\n4,90 · 155 hinnangut\nIlus ja turvaline naabruskond Hickory ajaloolises piirkonnas (NC).\nMeile meeldib pakkuda külalistele privaatsust, kuni ta meie majutuskohas peatub. Hädaolukorra kontaktteave on külmkapi peal. Küsimuste korral saab meiega alati ühendust võtta Airbnb veebisaidi sõnumite kaudu.


Kuldariided - Tutvu meiega\nFirmast ja toodetest\nKuldARiided on tegutsenud töörõivaste tootmise ja sellega seotud tegevustega pea viisteist aastat. Selle aja jooksul on välja kujunenud põhilised tegevusvaldkonnad, milleks on töörõivaste valmistamine, logode tikkimine ja trükk riietele ning töörõivaste pesu ja hooldus.\nValmistame tööriideid ehitusel ja tööstuses töötavale mehele ja naisele. Samuti valmistame rõivaid mitmete teenustööde tegijale nagu koristus- ja hooldustööd. Meil on pakkuda eraldi valik meditsiinis, toitlustuses ja kaubanduses töötavale inimesele. Mitmeid tooteid on võimalik teha ka eritöötlusega (vee- ja tulekindel töötlus) kangast. Pakume mitmeid lahendusi ka sooja voodriga töörõivastele. Meie käest saab tellida endale sobivas mõõdus tööriided ka suuremõõduline.\nPakume ekspertalast nõu teie ettevõtte töörõiva-alase vajaduse kaardistamisel ja materjalide valikul ning teavet kangaste, rõiva omaduste ja kasutamise kohta.\nLisaks toodame tööpõllesid ja kätiseid, mis on veekindlad ja kergesti puhastatavad ning töömütse, mis on eelkõige mõeldud kasutamiseks toiduainetööstuses. Pakume soovi korral erinevaid töökaitsevahendeid (tööjalatsid, kindad, kiivrid jmt).\nToodame tööriietuse alla käivat vooderriietust, mis võimaldab muuta kasvõi poolest päevast voodrita tööriietuse vastavalt ilmale sooja voodriga talviseks rõivakomplektiks. Meie pakutav kontseptsioon on praktiline, säästlik ja kasutajasõbralik. Sellise lahenduse puhul on rõivaste hooldus mugavam ja paindlikum ning voodri soojapidavus palju parem, sest on rohkem kihte. Samuti on oluliselt väiksem rõivastele kuluv summa, kuna pole vaja teha talveks ja suveks eraldi rõivakomplekte. Lisaks püsib kauem voodri hea soojapidavus, sest ei pea pesema teda pidevalt koos pealisrõivaga.\nTööriided on disainitud ja valmistatud just kohaliku turu vajadusi ja ilmastikku silmas pidades. Soovime valmistada kvaliteetset töörõivast, mis vastab võimalikult palju nii tellija kui ka töörõiva kasutaja vajadustele, et tööriietesse paigutatud raha teeniks maksimaalselt teie huve.\nPakume mitmeid soodustusi.\nVaadake ostan soodsalt tingimusi!\nHead tööd saab teha korralike tööriistadega ja parim tulemus saavutatakse tööriietes, mida saab muidugi mõista meilt!


Autor: Indrek Koff\nOtsingu tulemusi: 16\nNäitan 16 toodet\nUnejuturaamat lastele, kes oskavad ise lugeda, ja neile ka, kes ise lugeda ei oska, aga kelle ema ja isa oskavad. Värviliste illustratsioonidega.\nApollo Klubi hind: 4,27 €\nRahvusvahelise mehe, eeskätt tõlkijana tuntud Indrek Koffi jõuline luuledebüüt – poeem, mis kannab lugeja inimese sünnist surmani läbi suudluse. Illustratsioonid ja kujundus Liibanoni kunstnikult Hanna Gearalt.\nKirjastus: Härra Tee & proua Kohvi\nEesti inimesed. Me ütleme. Siis ütleme veel kord. Siis juba tulistame, lajatame, suskame, lahmime käratame, sajatame, sisiseme, hõõrume nina alla, vingume, tembeldame, paneme paika. Aga võib-olla olete märganud, et ometigi idan...\nJan Kaus, Indrek Koff, Raido Mürk\n"Kes on see mees, kelle tulekut pole märganud ka kõige korpulentsemad ja korporatiivsemad tagatoa-ennustajad? Kes on see mees, kes lõikus juba poisieas stagnatsiooni halli uttu mähkunud Artekis hekikääridega pioneerirätikuid ni...\nTegemist on meditatiivses laadis kirjutatud, meeleolul põhineva jutustusega suurest puust kui perekondlike mälestuste keskpunktist. Vastupidiselt tüüpilisele lasteraamatule ei juhtu siin suurt midagi, küll aga antakse lastele ...\nApollo Klubi hind: 10,82 €\nKirjastus: Päike ja Pilv OÜ\nSelles raamatus unistab raamatu peategelane - laps - ideaalsest maailmast, mis oleks olemas siis, kui tema oleks vanaisa. "Kui mina... Kui mina oleksin vanaisa, siis... Jah, kui mina oleksin vanaisa, siis ma oleksin üks igaves...\nApollo Klubi hind: 14,43 €\nSee teisipäev oli üks eriline päev. Teisipäev oli muidu ka eriline päev, sest pärast teisipäeva tuli alati kolmapäev ja kolmapäev oli Madisel kodupäev. Aga see teisipäev oli kohe eriti eriline, sest Madis pidi esimest korda ise...\nKirjastus: Härra Tee & proua Kohvi (Indrek Kof...\nIlus kirju koer võidakse kõige julmemal viisil ära süüa. Rebane võib olla nii väsinud ja kurb, et ei taha enam eladagi, aga siis võib ta suures hämaras metsas ootamatult kuulda, kuidas teda hõikab tema sõber Teine Rebane, ja sa...\n"Täna oleme hästi tublid ja teeme kõik ilusti, eks! On ilus hommik. Leen ja Oskar on öösel maganud pika magusa une ja neil seisab ees tore kolmapäev vanaemaga: aega, et olla tubli ja õhtul töölt koju tulevaid vanemaid rõõmus...\n"Paulil on sõber. Sandril on ka sõber. Pauli sõber elab kaugel. Sandri sõber elab veel kaugemal. Aga mis vahet seal on, kus ta elab! Elagu või maailma otsas, peaasi et on sõber."\nTühjale valgele paberile ilmub sõna. Tore lasteraamat. Ballaad võimatust armastusest. Raevukas ühiskonnakriitiline luuletus. Mahukas ajalooline romaan. Suur ajasturomaan. Täiesti tavaline pastakast imetud tekst. „Poeem“ on raam...\nApollo Klubi hind: 10,73 €\nElas kord rahvas. Ja veel üks rahvas. Ja kolmaski. Kokku oli neid vähemalt sada. Nad kõik olid täiesti erinevad, aga üks joon oli neil ühine: nad jutustasid muinasjutte. Armastusest, surmast. Sadadest ja tuhandetest tähenduslik...\n„Oi suomi on“ on Indrek Koffi teosest „Eestluse elujõust“ Soome keelde istutatud tõlge. Istutamise all peab tõlkija silmas lokalisatsiooni. Luulekogu lahkab Soome elu läbi argikeele, tänaval kuuldud kinnistunud väljenditega, ...\nKirjastus: Indrek Koffi tõlketalu OÜ\nE-raamat: Kirju koer\nKool võib tunduda kauge ja võõras, kui oled veel pisike lasteaialaps. Aga kui oled juba suur koolimineja laps, siis tuleb kool iga päevaga järjest lähemale, kuni lõpuks sa oledki päris koolilaps valmis. Seal koolis juhtub igasu...\nApollo Klubi hind: 14,68 €


Trennimood - maha must meri! - Ilu & mood - sõbranna.ee\nTrennimood - maha must meri!\nMilline trenniriietus eesmärkide saavutamisele kaasa aitab?\ntipptreener ja bikiinifitnessi proff Egle Eller-Nabi annab nõu, kuidas innustavaid trenniriideid valida. Rõivad pildil: Reebok\nTeame-teame, et suur osa daame läheb trenni siis, kui viimane häda käes ehk kõige venivam kleit enam selga ei mahu. Ma ise pole siin kah mingi erand. Ja trenni minnes topin selga midagi, milles siiski võimalikult sale välja näha. Aga on see ikka parim taktika? Nõu annab tipptreener ja bikiinifitnessi proff Egle Eller-Nabi.\nSügis on imelik aeg – hoolimata sellest, et kõik vahvad voldid saaks südamerahus kohevate kampsunite alla peita, ründavad tuhanded taas trennisaale. Päevakorral on, mida trennisaali selga panna.\nAlati särav ja elurõõmust pakatav Egle veedab trennisaalis suure osa oma päevast. Kes võiks paremini teada, millises riietuses end seal hästi tunda? Kõik nipid, mille tema on tundide, kuude ja aastatega omal nahal ära proovinud, peavad päris kindlasti vett.\nHetkeks muidugi võtab kukalt kratsima Egle figuur – ta näeb lihtsalt üle mõistuse hea välja, kas tema särav stiil ikka tavalise poolpehme kodaniku seljas ka välja veab… Kuid treener kummutab need kahtlused kohe: «Kui kehakaal ei hakka lausa tervisele, siis keha ei pea sugugi olema piitspeenike! Igas mõõdus aktiivne inimene on ilus. Ja eesti naistel on ainult üks tõsine viga – ollakse liiga kriitilised oma keha suhtes.»\nMille järgi otsustad, mida trenni minnes selga paned?\nTuju järgi otsustan. Pakin trennikoti alati eelmisel õhtul, mulle meeldib alustada päeva nii, et kõik on valmis. Treenerina olen alati käivitaja rollis, päris nii pole mul kunagi, et vaatan, mis kotti kukub – minu jaoks on oluline näha välja esinduslik ja innustav, see on ju osa minu tööst!\nMillised värvid sinu arvates trennisaalis parima energiadopingu annavad?\nMulle väga meeldib kollane! Kõikvõimalikes kombinatsioonides – musta, roosaga. Miks kollane? Ta on nii erk, nii tugev, mul on kohe hästi-hästi palju kollast!\nEks need, kes mu trennis käivad, oskavad kõige paremini iseloomustada, kas kollase tooni optimism sobib minu loomusega kokku. Ma tunnen, et see toon paneb mind alati särama.\nTunnedki kohe erinevust?\nJaa, ma tõesti tunnen seda! Kui ma olen hästi väsinud, siis värvid annavad mulle tuntavalt energiat. Sekundi pealt hakkad rohkem särama.\nVärvid aitavad siis edukaks treeninguks häälestuda.\nJaa, see on väga oluline! Trenn on ju nii lühike ja see on minu aeg, tuleb end enne õigele lainele viia. Mina mõtlen alati enne trenni endale välja ka eesmärgi – miks ma sinna lähen? Tavaliselt on see lihtne: otsustan nautida tundi ja anda endast kõik, 100%. Isegi kui trennid on füüsiliselt rasked, on võimalik sellest väga hea emotsioon saada, kui sa oled täielikult kohal ja asjad selgeks mõelnud.\nMida arvad mustast, mida nii paljud eelistavad?\nOsa inimesi ju isegi tavaelus kannab kogu aeg musta! Trennisaalides näen samuti, et paljudele meeldib musta kanda. Eks ta teeb sel hetkel visuaalselt peenemaks, aga enda eest ju kuhugile ei põgene! Minu arvates võiks harjuda oma reaalse minapildiga ja armastada end sellisena, nagu oled. Ei pea end häbenema ega varjama. Eesti naine on liiga kriitiline oma välimuse suhtes!\nKus see öeldud on, et värve võivad kanda ainult naisterahvad S-suuruses!? Igas mõõdus reibas naine on värvilises riietuses atraktiivne! Kui oled ebakindel, oled seda ka selles mustas riietuses. Värvid annavad juurde rõõmu, julgust ja motivatsiooni!\nIse käin mustas küll päris harva ja alati, kui panen selga midagi tumedamat, peab kusagil olema ikka mõni värviline detail või triip.\nTead kindlasti ka profitrikke, mida teised ei tea. Avalda mõni saladus spordiriietuse vallast.\nTrenn ei jää kindlasti tegemata, kui sul häid riideid ei ole, aga soovitan eelistada brände, kes on spordiriietele spetsialiseerunud. Paljud moemärgid teevad ka kihvte asju, aga sportides tunned, et tehnoloogia pole aktiivse liikumise jaoks, mõni õmblus on näiteks vales kohas.\nUus kõva sõna on kompressiooni tehnoloogia – sellised rõivad, mis hoiavad kõik hästi trimmis ja otsesõnu vormivad keha. Paljud pole sellest kuulnudki, aga minule need asjad meeldivad. Tunnistan, et neid on küll raske jalga panna, kuid kandes on nagu teine nahk – supermugav ja väga hea hingamisega. Otsi julgelt märget compression. Retuusid hoiavad kõik hästi paigal, topid on natuke korseti tundega, väga mõnusad asjad!\nMis veel on ülioluline – naistele õige spordirinnahoidja. Tavarinnahoidja jaoks on treening ikka liiga suur katsumus, temast seal suurt abi ei ole. Ja alati tuleb kõike selga proovida ning kabiinis ka julgelt liigutada, vaid nii leiab enda jaoks õige suuruse ja kõige mugavamad lõiked. See kehtib kõikide spordirõivaste puhul.\nDry-fit-tehnoloogia on ilmselt tuttav kõigile. Näiteks puuvillases pluusis ei maksa trenni tulla – kohe oled ligumärg. Kuskilt puhub konditsioneer peale ja ongi seljavalu või külmetus käes. Mul on alati dressipluus kõrval – hea soojendades ja pärast venitades peale visata. Kui mul on võistlusperioodil dieet, siis mul on kogu aeg külm ka, ainult sporditopist jääb väheks, et end kogu tunni vältel mugavalt tunda.\nKui suur on sinu moehuvi?\nIkka suur, ma olen ju naisterahvas! Suurema osa ajast veedan trenniriietes, ma ju töötan treenerina. Samas armastan ennast üles lüüa, mulle meeldib kleite ja kõrgeid kingi kanda. Viimasel ajal teevad spordibrändid ka väga ägedaid sportlikke kleite, neid kannan hästi palju. Tikk-kontsadel käimine on ju jalgadele suurepärane lisatrenn!\nSpordiriietuses on samuti omad trendid, kust need tulevad? Mis täna hot on?\nJaa – trenniriietus on täna trendiriietus, inimesed käivad tihti trennis ja tahavad seal head välja näha! Eks see natuke oleneb kohast ja klubist, treeneritelt võetakse ka malli.\nPraegu teevad ilma elavad toonid, mustrid, kollane, roosa. Trendivärvid on alati kohal ka spordikollektsioonides. Kevadkollektsioonides on tulemas palju väga ägedat erk-\nrohelist – ma juba nii ootan seda! Mulle väga meeldib, et inimesed on trenniriietega üha julgemad, katsetavad eri värvide ja stiilidega.\nMinu soovitus on kõigile – ei tasu olla kriitiline oma keha või mõne kehaosa suhtes. See on ju sinu keha, tänu sellele saad üldse liikumisest rõõmu tunda. Pole vaja karta liibuvat joont ega erksaid toone. Parem proovi ja küll sa näed – see erksa tooniga topp võib igaühe seljas päris ilus olla! Igasugune investeering oma paremasse tujusse tuleb trennisaalis suureks kasuks.\nAlusta päeva särtsaka Eglega!\nHommikune trenn annab päevale õige hoo ning lisaks hea vormi ja tugeva tervise. Kuidas seda teha nii, et oleks tore ja kasulik? Suunda näitab Kanal 11 saade «Trennispikker»,\nE–R kl 8 ja L, P kl 9. Võta oma päevakavva pooletunnine tõhus kodune treening koos tipptreener Egle Eller-Nabiga ja avasta liigutamise rõõm!\nKelle jaoks me trennis riietume?\nVastus sellele küsimusele ongi trennisaali rõivaid valides parim stiilivõti. Peamine on tunda end oma kehast hästi, kellegi kolmanda arvamus ei loe! Trennis kasutame meetodeid, mille eesmärk on meid innustada ja muuta pingutus lõbuks. Selsamal eesmärgil saadab harjutusi reibas muusika, kõrval on treener ja harjutame koos. Trenniriietuse esmane funktsioon on täpselt sama – süstida meisse lisaenergiat ja soovi ennast ületada. Ning see mõju pole illusioon, vaid selgesti tuntav.\nTrennifännide pidupäev – Reebok Fitness Festival\nJuba laupäeval, 19. septembril tulevad kõik spordisõbrad kokku Arigatosse, kus terve pika päeva saab kaasa teha tipptreenerite tundides. Start antakse kell 10 hommikul ja 40 hoogsat treeningtundi viies saalis kestavad hilise õhtuni. Kell 17 astuvad pealavale meie lemmiktreenerid Egle Eller-Nabi ja Kaja Tuisk. Lisainfo reebokfitness.ee.


Kas vibratsiooniseadmed töötavad kaalulanguse nimel? - Rasva poletamine raputusmasin\nSlim alla koht\nRasva poletamine raputusmasin, Kasu on kogu keha vibratsioonimasinast\nNeed on pehmed, õhukesed ja sageli värvitu. Aga nad on enne sündi ja langevad välja enamik neist. Sõstraõied taluvad kuni miinus 5 kraadi temperatuuri ja kui puuduvad madalad temperatuurid, väheneb õitsemise pikkus. Liiga paks taimestik kehal on tavaliselt iseloomulik lõuna- ja idamaise vere inimestele. Paljudel praegu avaldatud uuringutel on valimi suurus väike või käsitletakse ainult vibratsioonimasinate mõju inimestele, kes on praegu füüsiliselt passiivsed või rasvunud.\nПотребовались бы миллионы лет, чтобы он достиг зрелости, и ничего нельзя было предпринять, чтобы ускорить этот процесс. Вэйнамонд оказался самым первым из этих созданий. По Галактике должны были быть рассеяны и другие, но мы считаем, что создано их было не так уж и много, поскольку Вэйнамонд никогда не встречал своих собратьев. Создание этого разума стало величайшим достижением галактической цивилизации.\nÄra võtma Lisame tooteid, mis meie arvates on meie lugejatele kasulikud. Kui ostate sellel lehel olevate linkide kaudu, võime teenida väikese vahendustasu.\nSiin on meie protsess. Vibratsioonimasinad, mida nimetatakse ka raputusmasinateks või raputusplatvormideks, kasutavad kogu keha vibratsiooni, et sundida lihaseid refleksiivselt kokku tõmbuma.\nPistokstega paljundamine (Mai 2021)\nNeed on saadaval mõnes spordisaalis ja neid müüakse koduseks kasutamiseks. Üldiselt sooritavad inimesed nendel masinatel vibreerimise ajal selliseid harjutusi nagu kükitamine, go kart kaalulangus või krõmpsud.\nSõstrapõõsas on püstiasendis ja võib ulatuda kuni 2 meetrini ning olla põliselanik enam kui 20 aastat. Vahetult pinna all areneb tugev juur ja juurekaelas asuvatest pungadest tärkab lopsakas taim. Esimesel aastal sõstar ei hargne, vili areneb võrsel, mis kasvab üheaastasest taimest.\nRasva poletamine raputusmasin toetajad ütlevad, et need vibratsioonid panevad teie lihased rohkem tööd tegema ja võivad aidata teil rasva kaotada, lihaseid kasvatada ja tugevneda.\nPraegu tehakse nende seadmete tõhususe kohta piiratud hulgal kvaliteetset uurimistööd. On mõningaid tõendeid, mis võivad aidata kaalulangetamisel ja lihasmassi suurendamisel, kuid on vaja rohkem uuringuid, et mõista, kui tõhusad nad on võrreldes traditsioonilise treeninguga.\nJagame üksikasjalikult, mida uusimad uuringud on vibraatorite kohta leidnud kaalulangetamiseks ja lihaste kasvu jaoks. Kasu on kogu keha vibratsioonimasinast Mõnes uuringus on leitud, et kogu keha vibreerivatel masinatel võib olla mitmeid eeliseid tervisele, näiteks aitab teil kaalust alla võtta ja lihaseid üles ehitada.\nKuid nende tõhususe mõistmiseks võrreldes traditsiooniliste harjutustega on vaja rohkem uuringuid. Paljudel praegu avaldatud uuringutel on valimi suurus väike või käsitletakse ainult vibratsioonimasinate mõju inimestele, kes on praegu füüsiliselt passiivsed või rasvunud.\nSiit saate teada, mida uusimad uuringud nende masinate kohta on leidnud. Kaalukaotus Uuringute Teadlased leidsid analüüsimiseks sobivad seitse uuringut, milles osales kokku osalejat.\nIgal juhul, kui teie juuksed ei kasva ega hakkavad kukkuma, võite viidata triholoogile, kes paneb õige diagnoosi. On mitmeid viise, kuidas juuksed jalgadel lahti saada. Meestel on karvane jalad Vaata muidugi mitte nii kole, nagu naine - paljud tüdrukud, vastupidi, isegi sellisele mehelisusele.\nNad leidsid, et kogu keha vibratsioon tõi kaasa märkimisväärse rasvakadu, kuid ei põhjustanud alla 6 kuu pikkustes uuringutes olulist muutust keha rasvaprotsendis. Nad jõudsid järeldusele, et kogu keha vibratsioonimasinate täpseks hindamiseks on vaja pikemaid ja mahukamaid uuringuid. Madalam vererõhk Osalejad kas sooritasid kolm nädalat vibratsioonitreeninguid 6 nädala jooksul või olid mittetreenivas kontrollrühmas.\nHarjutusgrupis osalejad sooritasid kükitamise ja vasikatõstmise kombinatsiooni. Kuigi pole selge, kui tõhus on vibratsioonitreening võrreldes teiste treeningvormidega, võib rasva poletamine raputusmasin olla hea võimalus inimestele, kes ei saa traditsioonilisi treeninguid sooritada.\nJuuksed käes ja jalad\nParem tugevus Samas Teises Naised läbisid 8 nädalat treeninguid kaks korda nädalas. Uuringu lõpetanud 36 naisest märkasid teadlased kaugushüppe seiskamise märkimisväärset paranemist, mis on keha madalama jõu mõõtmine.\nParanenud keha koostis Aastal Alternatiivse ja täiendava meditsiini ajakiri Uuringu käigus leidsid teadlased 8 nädala lõpuks ka naiste nahavoltide olulise vähenemise ja üldise keharasva vähenemise. Teadlased jõudsid järeldusele, et vibratsioonitreening koos dieediprogrammiga oli sama efektiivne kui aeroobne programm koos 9-kuulise dieediprogrammiga.\nKuidas toimib raputusmasin kaalu langetamiseks Kui vibratsioonimasina platvorm väriseb, tõmbuvad teie lihased refleksiivselt kiiresti kokku. Kuigi see pole teie teadliku kontrolli all, nõuab see siiski energiat ja põhjustab kalorite põletamist.\nVIBRATSIOONISEADE KAALULANGUSE JAOKS: NõUDED JA VõIMALIKUD KõRVALTOIMED - TERVIS -\nBeachbody kaalulanguse napunaited\nSÕSTRA KASVATAMINE - PUUVILJAKASVATUS -\nKaalulangus coach washington dc\nElektromüograafideks nimetatud masinad, mis mõõdavad teie lihaste elektrilist aktiivsust, on kinnitanud, et vibratsiooniseadmed suurendavad lihaste aktiivsust.\nKuidas teha kaalulangus eesmargi skeem\nHcg igapaevase kaalulanguskaart\nStress pohjustas kiire kaalulangus\nRasva kadu nadalas


Eaka koera eest hoolitsemine | Purina - Kaalulangus ja sagedane urineerimine koertel\nHoolitsege tema eest, nagu te olete armastava loomaomanikuna alati teinud — see tasub jätkuvalt ära. Õigeaegselt ravige haigusi, mis kahjustavad kõhunäärme tööd. Ebaõige ainevahetuse tagajärjel ei suuda looma kõhunääre toota piisavas koguses hormooni insuliini, mis vastutab organismis glükoosi leviku eest rakkude kaudu.. Kateetriseerimislahendused Pesemine toimub eranditult kliinikus.\nDermatoloogilise visiidi eripära on detailse haigusloo kogumine: uuritakse lemmiku toidusedelit, elustiili ning eelnevat ravi. Põhjaliku küsitluse jaoks on tähtis varuda aega.\nLemmikuga ootame arsti juurde pereliiget, kellel on haigestumise ja ravi kohta võimalikult palju infot. Dermatofütoosi ehk nn kassihaiguse jaoks kasutatakse spetsiaalse spektriga valguslampi ning võetakse proovid mikroskoobi all vaatamiseks ja laboris kasvatamiseks.\nMitmesuguste nahamoodustise või abstsesside täpsustavaks kaalulangus ja sagedane urineerimine koertel kogutakse nõelaproove peennõela aspiraat rakkude mikroskoobi all vaatamiseks. On mitmeid nahahaiguseid, mille puhul on vajalik väikese koetüki võtmine biopsia ja selle uurimine laboris histoloogia.\nKa nahabiopsia võtmiseks, kõrvade kujutavaks diagnostikaks vt allpoolsügavaks loputamiseks või murdunud küünte eemaldamiseks on loom vaja sügavamalt rahustada — need protseduurid plaanitakse ja broneeritakse pärast esmast ülevaatust. Kihelus võib olla tingitud parasiitidest nt kärntõbiallergiatest nt toit, tolmulestad, õietolm või sekundaarsetest nahapõletikest.\nHarvem on sügelust teistel põhjustel nt teatud nahakasvajad.\nSeega võivad sügeluse tagajärjel erinevate algpõhjustega nahahaigused lõpuks kõik väga ühte moodi välja näha! Kui täpne diagnoos on selge, arutatakse individuaalselt Teie lemmikule sobivaid ravivariante.\nTavaliselt ei ole protseduur loomale valus, kuid vahel on kõrvad siiski nii tugevas põletikus paistes, valusad, punased, rohke nõregaet kõrvadesse vaatamine või neisse ravimi manustamine kohe ei õnnestu. Kõik need protseduurid toimuvad anesteesias. Kõrvapõletiku edukaks raviks on kaalulangus ja sagedane urineerimine koertel kontrollida kõrvapõletiku otsest põhjustajat nt õietolmuallergiaravida sekundaarselt tekkinud põletikku nt bakteriaalne kõrvapõletikohjata kõrvades tekkinud kroonilisi muutusi nt kõrvavaigunäärmete märkimisväärne suurenemine, kuulmekäikude ahenemine ja võimalusel vältida eelsoodumuslikke tegureid nt liiga sage kõrvade puhastamine või ebasobiv puhastusvahend.\nEriliselt tähelepanelik tuleb olla kasside karvakao diagnostikaga, sest väga sageli ei ole see spontaanne, vaid hoopis isetekkeline, st kassid lakuvad end salaja ise karvutuks! Kuna sügeluseta karvakao põhjuseid on palju ja ravi on erinev nt Demodex lest, endokriinhaigusedaitab lahenduseni jõuda põhjalik uurimine nahaarsti visiidil. Esmakordseks dermatoloogiliseks visiidiks on planeeritud 90, korduvaks 60 minutit.\nSee aitab vastuvõttu paremini planeerida, säästa aega ja võimalik, et ka Teie rahalisi ressursse nt ei ole kere salendav massageri ulevaade korrata vahetult tehtud vereproove vms.\nKindlasti ärge katkestage määratud suukaudset ravi. Rutiinsete dermatoloogiliste protseduuride korral ei ole rahustamine tavaliselt vajalik. Vett juua võib siiski tavapäraselt.\nSoovime juhtida Teie tähelepanu sellele, et meie kliiniku eripäraks on eriarsti teenuse osutamine ja igapäevatöös osalevad veterinaarmeditsiini üliõpilased sh rahvusvahelisedkes on raviarstile justkui töövarjuks, kuid ei vii iseseisvalt läbi protseduure ega tee raviotsuseid.\nKb rasva kadu


Pruulimine on meie elu, õlu on meie vesi, nii et ärge raisake aega igasuguste muude asjade joomisele, mis ei muuda teie elu paremaks.\nKasutage paindlikku raamistikku, et pakkuda põhjalikku ülevaadet kõrgetasemeliste ülevaadete jaoks. Iteratiivsed lähenemisviisid ettevõtte strateegiale soodustavad ühist mõtteviisi, et edendada üldist väärtusepakkumist. Orgaaniliselt kasvatage terviklikku.\nPeatuge, öelge tere,


Müüa äripind, otstarve määramata, 3 898,7 m², Karja 6, Narva, Ida-Virumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa äripind, otstarve määramata, 3 898,7 m² - Karja 6, Vanalinna linnaosa piirkonnas, Narva, Ida-Virumaa\nKogupind 3 898,7 m², kinnistu, kivimaja\nLisainfo: eraldi sissepääs, keldrikorrus, sissepääs tänavalt, vesi, elekter, lift, parkimine tasuta\nÜmbrus: ümbruses eramud ja korterelamud, linnas, kattega teed, Narva jõgi 1 000 m\nVara asub Narva linnas Vanalinna linnaosa piirkonnas. Kaugus Narva kesklinnast on ca 2 km. Lähiümbruses paiknevad korterelamud, ühiskondlikud hooned. Kool ja lasteaed jäävad ca 1 km raadiusesse. Kauplused ja teenindusettevõtted asuvad ca 2 km raadiuses. Vara läheduses (ca 1 km) asub Narva jõgi ja sadam. Kinnistu asub sisekvartaalis kuid on nähtav tänavalt. Juurdepääs on kõvakattega teelt. Head parkimisvõimalused krundil või selle vahetus läheduses. Krunt on korrapärase kuju ja tasase pinnareljeefiga. Haljastus (looduslik) on vähene, rahuldaval tasemel. Lõuna suunal betoonpiire, mujal piirded puuduvad.\nHoone oli kasutuses haiglana. Pinnakasutuse efektiivsus on kõrge, ruumiplaneeringulahendus on ratsionaalne. Viimastel aastatel on hoone ei olnud kasutuses. Hoone on neljakorruseline lisaks keldrikorrus, mille pind kuulub netopinna sisse. Hoone on koridorisüsteemiga, mille otstes ja keskosas asuvad trepikojad. Hoones on valdavalt poksisüsteem - haiglapalatid, abiruumid, protseduuriruumid, san.ruumid, kabinetid. Ruumide seisukord on rahuldav, kohati halb. Viimistuse parendustööd teostatud 1993. aastal. Ca 2008. aastal vahetatud hoones kogus tuletõrjesignalisatsioon, uuendatud maja tehnosüsteeme (juhtmestik, torustik).\nKinnistu võõrandatakse avalikul kirjalikul enampakkumisel. Alghind 75 000 eurot. Osavõtutasu 500 (viissada) eurot, tagatisraha 2 500 (kaks tuhat viissada) eurot\nOsalemiseks enampakkumises tuleb esitada SA Narva Haigla kantseleisse Haigla tn 7, Narva 20104 hiljemalt 16.03.2020. kell 16:00 kinnises ümbrikus pakkumine, märkides ümbrikule „Hinnapakkumus. Kinnisvara aadressil Narva, Karja 6. Mitte avada enne 16.03.2020 kell 16:00“\nLisainfo SA Narva Haigla kodulehel http://narvahaigla.ee/index.php?page=46& ja telefonil: 35 71 803, 3571 844 e-post: haigla@narvahaigla.ee\nLähim lasteaed ~ 290 m Narva Lasteaed Pääsuke\n~ 810 m Narva Lasteaed Päikene\n~ 930 m Narva Lasteaed Cipollino\n~ 950 m Narva Lasteaed Vikerkaar\n~ 1.3 km Narva Lasteaed Tuluke\n~ 1.3 km Narva lasteaed Punamütsike\n~ 1.4 km Narva Lasteaed Karikakar\nLähim kool ~ 300 m Narva Eesti Gümnaasium\n~ 350 m Narva Vanalinna Riigikool\n~ 500 m Narva Kesklinna Gümnaasium\n~ 530 m Narva Paju Kool\n~ 1.5 km Narva Pähklimäe Gümnaasium\n~ 1.7 km Narva Keeltelütseum\nLähim peatus ~ 170 m Vestervalli 20 31 31A 31B 7\n~ 270 m Sepa 20 7\n~ 330 m Polikliinik 20 31 31A 31B 7\n~ 340 m Spordikeskus 123 20\n~ 750 m Jõe 123 31 31A 31B 37 38 7\n75 000 € 19.2 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3171882 Kommentaar:


Vahed Sisukord Sisukord LibreOffices\nMäärake kõikidele pealkirjadele pealkirjalaad\nViige kursor kohta, kuhu tahate sisukorda (tavaliselttiitellehe järel või dokumendi lõpus)\nValige Lisa --> Viide -->Registrid, sisukord, loendid... --> Sisukord\nMäärake sisukorra seaded:\nKas näidata leheküljenumbrid või mitte?\nKas leheküljenumbrid panna vahetult pealkirja järele või rea lõppu?\nKas lisada pealkirja ja leheküljenumbri vahele pilgujuht? Milline?\nMilline vorming sobib kõige rohkem?\nKas näidata sisukorras kõik alapealkirjad või mitte?\nSuvandite alt saate täpsustada, millised laadid lisatakse sisukorda ja millised mitte. Näiteks on mõistlik teha pealkirjade "Sisukord", "Sissejuhatus" tekitada ise teise nimega laad (näiteks "Pealkiri_1a", mille kujundus on täpselt sama kui "Pealkiri 1" ainult, et siin määrate, et sisukorda neid ei lisata).\nValides OK ongi sisukord olemas.\nKui sisukirja tekstis on viga, siis tähendab see seda, et viga on ka pealkirjas endas. Parandage teksti, mitte sisukorda!\nKui mõni pealkiri puudub sisukorrast, siis olete vastavale pealkirjale määranud vale laadi. Parandage teksti, mitte sisukorda!\nKui sisukorras on mõni lisateks (või tühi rida), siis on teil tekstis lõik, millele olete ekslikult märanud pealkirja laadi. Parandage teksti, mitte sisukorda!\nKui sisukorra määrangud said ebasobivad (vale tasemete arv, pilguheitja vms), siis on lihtsam märkida kogu sisukord, see kustutada ja teha uus sisukord. Info on ju olemas.\nKui sisukirja vormindus ei meeldi (fondi suurus, vahed jne), siis sisukorra sees tehtud muutused kaovad kohe pärast sisukorra muutmist. Seepäerast muutke sisukorras kasutatud laade (SK 1, SK 2, ... või TOC 1, TOC 2, ...)\nSisukorra sisu ei muutu automaatselt teksti sisestamise käigus. Sisukorra värskendamiseks minge sisukorra peale (taust muutub halliks) ning vajutage F9 (või parema hiirenupu kiirmenüüst värskenda väli). Olenevalt tehtust muudatustest laske ümber teha kas terve sisukord (tabel) või leheküljenumbrid. Kui globaalsetes seadetes on nii määratud, siis küsitakse sama küsimust enne dokumendi väljatrükki. See tagab, et sisukord paberil vastab alati hetke dokumendile.\nVideos kasutatud wordi dokument.


Eesti toortoitumise eestvedaja Sille Poola: puuviljad on kõige puhtam toit poes – Tervis | GoodNews\nAvaleht Toitumine Eesti toortoitumise eestvedaja Sille Poola: puuviljad on kõige puhtam toit poes\nEesti toortoitumise eestvedaja Sille Poola: puuviljad on kõige puhtam toit poes\n“Lastele mõeldud toidud on kõik puuvilja värvi, puuvilja maitse ja puuvilja lõhnaga. Võiksime mitte maskeerida loomset toitu puuviljadega, vaid pakkuda seda nii nagu ta tegelikult on ja vaadata, mida laps eelistab,” ütles Tallinna Televisiooni elustiilisaates “Ela Hästi!” Sille Poola, viielapselise toortoitlaste pere ema.\n“Väikesele lapsele, kes hakkab rinnapiimalt ära tulema, on parim toit puuviljad,” kinnitab maailma parimate ülikoolide diplomitega pereema Sille. “See on müüt, et kui anda lapsele esimeseks toiduks puuvilja, siis ta pärast aedvilja ei söö.”\n15 aastat taimetoitlane olnud Sille nõustab ja toetab paljusid Eesti taimetoitlasi. Tema sõnul matkivad nagunii lastele mõeldud toidud puuvilju: “Kui pakume kodus lapsele loomset toitu, võiksime seda mitte maskeerida puuviljadega, vaid anda nii nagu tegelikult on – piima soojana, liha maitsestamata, mitte apelsinimarinaadis ja vaadata, mida laps eelistab.”\n“Lapse jaoks pole vaja puuvilja ära mürgitada. Kes ikka väga kardab pestitsiidi, sellel tõestatult ajus toimubki reaktsioon, kus keha ise hakkab ennast mürgitama, kuigi pestitsiid võib-olla ei teekski talle midagi. Puuvili on kõige puhtam toit poes, olen mina veendunud,” teab Sille, toetudes maailma parimate ülikoolide uuringutele.\nKas on midagi, millega arvestada, kui oled taimetoitlane ja rase?\n“Jah, kohe kindlasti tuleb arvestada sellega, et tasub süüa puuvilju! Olen mitme rasedaga kokku saanud, kes on öelnud, et arst lubas tal kommi süüa, aga arbuusi mitte, sest see on liiga magus. Kui kehakaal tõuseb, siis kohe kindlasti mitte arbuusist. Kui rasedal pole rasedusdiabeeti või muid probleeme, võiks palju süüa puuvilju ja vähem rasvast toitu, siis pole veresuhkruga mingit probleemi,” räägib Sille.\nTallinna Televisiooni elustiilisaates “Ela Hästi!” räägib Sille laste toor- ja taimetoitumise spetsiifikast ning koos saatejuht Liisa-Indra Pajustega valmistati ka puuviljane kook apelsinikreemiga. Lisaks Sillele astus saates üles ka Kartin Silman ehk uue nimega Jaya Silman, kes õpetas seksuaalenergiaga manifesteerimist.\n“Ela hästi!” on Eesti esimene taimetoidusaade, kus aktuaalsed elustiiliteemad saavad kokku põnevate persoonidega. Igast saatest saab mõtteainet, kuidas hästi elada. Teemaks on tervis ja tervislikkus igal tasandil – toitumine, sport, emotsioonid, suhted, vaimsus. “Ela hästi!” on Tallinna Televisiooni eetris neljapäeviti kell 19.30 ning kordusena esmaspäeviti kell 18.10.\neelmine RETSEPT! Kuidas valmistada lihtne ja tervislik üleööpuder kohupiimaga?\njärgmine Täna algas toitumiskampaania „Snäkikool“


Ajuveresoonte haigused: tüübid, sümptomid ja ravi, Kastmine vere märke selle haiguse\nKastmine vere märke selle haiguse, ESR-i suurenemine naistel veres\nPrognoosid Pea veresoonte kitsendamine on ohtlik haigus, mis nõuab pikaajalist ravi ja taastusravi. Seetõttu määratakse kõrvalekallete olemasolul patsientidele sageli biokeemiline analüüs. On ka teisi põhjuseid, mis võivad moodustada verd, kaaluda neid üksikasjalikult. Mis tahes patoloogia raseduse ajal põhjustab ohtlikke tagajärgi naise tervisele, loote arengu halvenemist või raseduse katkestamist Seetõttu peate sel perioodil ilmnevatele ebatavalistele märkidele tõsist tähelepanu pöörama ja viivitamatult pöörduma arsti poole. Kuid kui suukuivus on tõsise haiguse märk, on kõigepealt suu limaskesta sügelus, praod, keele põletus, kurgu kuivus ja selle sümptomi põhjuse piisava ravita võib tekkida limaskesta osaline või täielik atroofia, mis on väga ohtlik.\nPatoloogiat diagnoositakse nii eakatel kui ka noortel patsientidel. Hüpertensiooni vasokonstriktsioon toimub arterite struktuuri ja positsiooni muutuste taustal.\nVeresooned muutuvad piinlikuks, luumenite läbimõõt väheneb, seinad muutuvad õhemaks. Sageli on hüpertensiooniga patsientidel arterite täielik ummistus. Ateroskleroos Arterite ahenemise põhjuseks on sageli ateroskleroos - ajuveresoonte ohtlik haigus, mis areneb kõrge vere kolesteroolitasemega patsientidel.\nAine moodustab veresoonte seintel naastud, mis häirivad verevoolu.\nKolesterooli kogunemine aitab kaasa emakakaela ja ajuarterite tugevale ummistumisele, mis põhjustab patsiendil tugevat peavalu ja mäluhäireid. Naastud eraldatakse ja verevool tungib teistesse anumatesse. Verega ülekasvanud moodustuvad verehüübed. Diabeet Suhkruhaiguse veresoonte stenoos toimub mitmete tegurite mõjul. Veresuhkru taseme tõusuga kaasnevad arteriaalsete seinte kahjustused ja põletik.\nLipoproteiinide metabolismiga kaasneb ainete moodustumine, mis põhjustavad patoloogilisi muutusi kõigis keha kudedes. See muutub oluliseks osaks aterosklerootiliste naastude moodustumise protsessis. Veel üks põhjus aju veresoonte probleemide tekkeks diabeedi korral on kõrgenenud vererõhk.\nEmakakaela lülisamba osteokondroos Isegi osteokondroosiga selgroolülide positsiooni kastmine vere märke selle haiguse muutus võib provotseerida peaajuarterite stenoosi. Muutused verevoolu kiiruses ja kudedesse sisenevate toitainete koguses aitavad kaasa ohtlike neuroloogiliste häirete tekkele. Pea veresoonte osteokondroosiga seotud haigused esinevad vähese kehalise aktiivsuse, istuva töö ja ületöötamise taustal.\nSümptomid ja staadiumid Vasokonstriktsiooni korral sõltuvad sümptomid patoloogilise protsessi arenguastmest: Selles etapis on muutused nõrgad. Haigus võib olla asümptomaatiline või ebatüüpiline. Patsient kurdab päeva lõpuks süvenevat peavalu, sagedasi meeleolumuutusi ja suurenenud väsimust. Uue teabe meeldejätmise kiirus ja tähelepanu koondamine on pisut vähenenud. Teadlased on tõestanud, et närvisüsteem võib mõjutada verehüübe teket. Niisiis, vere hüübimise aeg väheneb koos valulike ärritustega.\nKonditsioneeritud refleksid võivad mõjutada ka hüübimist. Neerupealistest erituv aine nagu adrenaliin soodustab varajast vere hüübimist. Samal ajal on see võimeline ahendama artereid ja arterioole ning vähendama seeläbi võimalikku verekaotust. Vere hüübimises osalevad ka K-vitamiin ja kaltsiumsoolad. Need aitavad selle protsessi kiiret käiku, kuid kehas on veel üks süsteem, mis seda takistab.\nMis takistab vere hüübimist? Maksa ja kopsude rakkudes on hepariin - spetsiaalne aine, mis peatab vere hüübimise. See hoiab ära tromboplastiini moodustumise. Seerum sisaldab valku, mida nimetatakse fibrinolüsiiniks. Ta osaleb fibriini lahustumises. On teada, et mõõdukas valu võib hüübimist kiirendada, kuid tugev valu aeglustab seda protsessi. Madal temperatuur hoiab ära vere hüübimise.\nTervisliku inimese kehatemperatuuri peetakse optimaalseks. Külma käes vere hüübib aeglaselt, mõnikord ei toimu seda protsessi üldse. Hüübimisaega võivad pikendada happed soolad sidrun- ja oblikhapemis sadestavad kiireks hüübimiseks vajalikud kaltsiumsoolad, samuti hirudiin, fibrinolüsiin, naatriumtsitraat ja kaalium.\nMeditsiinilised puravikud võivad emakakaela näärmete abil toota spetsiaalset ainet - hirudiini, millel on antikoagulantne toime. Juba 2 nädalat pärast sündi suureneb fibrinogeeni sisaldus veres järsult ja muutub nagu täiskasvanul.\nLapse esimese eluaasta lõpuks on muude hüübimisfaktorite sisaldus täiskasvanu normile lähedane. Normaalseks saavad nad Madal vere hüübivus Normaalsetes tingimustes on veri pidevalt vedelas olekus. Kui veresoon on kahjustatud, sisenevad vereringesse kudede osakesed ja algab vere hüübimise protsess. Sel juhul moodustub verehüüve, mis ummistab kahjustatud piirkonda. Teatud tingimustel võib esineda halba vere hüübimist. See on täis tõsiseid verejookse ja terviseprobleeme. Seetõttu on oluline selle nähtuse põhjused õigeaegselt välja selgitada ja võtta meetmeid.\nVeri koosneb paljudest komponentidest: valgud, trombotsüüdid, erütrotsüüdid, fibriinid ja teised. Ta vastutab kõigi siseorganite ja kudede toitainete ja hapniku kohaletoimetamise eest. Tõsise verekaotuse vältimiseks veresoonte kahjustuse korral nähakse ette verehüüvete moodustumise protsess koefaktori sisenemisel vereringesse. Kui see protsess on häiritud, näitab see haiguse esinemist.\nSõltuvalt provotseerivast tegurist võib küsimusele, mida haiguseks nimetatakse, olla mitu vastust: Kui patoloogiat seostatakse fibrinogeeni puudumisega veres, siis nimetatakse hüübimishäireid fibrinopeeniaks. Kui pärilik tegur mängib võtmerolli, nimetatakse seda haigust tavaliselt hemofiiliaks. Selle probleemi all kannatavad enamasti mehed.\nSee nähtus võib ilmneda lastel, täiskasvanud naistel ja meestel ning see on tõsine põhjus arsti nõustamiseks.\nMeditsiinilises kirjanduses, haiguslugude ja testide tulemustes viidatakse sellele häirele kui "hematuriale" või "erütrotsütuuriale".\nReeglina on selleks, et teada saada, millega see on seotud, läbi viia täiendav diagnostika ja inimese täielik uurimine. Uriini värv koos hematuriaga Enamik inimesi usub, et kui uriinis on vererakke, muutub see punaseks. Kas see on tõesti?\nReeglina ei. Isegi kui mitusada punast verelible tungib bioloogilisse vedelikku, ei pruugi see erineva varju saamiseks olla piisav. Lihtsamalt öeldes, hematuuria korral säilitab uriin sageli oma tavalise värvuse.\nAlles pärast piisavalt vererakkude saamist võib urineerimisel ilmneda kahvaturoosa või punakas värv. Piltlikult võrreldakse seda varju "liha kallakuga". Erkpunast või Burgundia värvi täheldatakse kuseteede patoloogiatega inimestel harva ja see näitab sageli trauma, onkoloogilise patoloogia või liigse verejooksu olemasolu.\nVärvusemuutusi tuleks eristada hematuriast, kui ilmnevad muud patoloogilised lisandid: Bilirubiin on tumedat või pruuni värvi kuni kange õlle värvuseni. Seda täheldatakse maksakoe märkides positsioneerimispakend sissepääsu, veresoonte punaste vereliblede liigse hävimise või sapi stagnatsiooni korral; Müoglobiin - mis tahes tooni pruun. Võib erituda urineerimise ajal pärast tõsist lihaskahjustust rabdomüolüüsi või Meyer-Betzi sündroomi taustal; Porfüriinid on sügavpunased.\nNeed on raske päriliku patoloogia absoluutne märk, mille korral kehas on füsioloogiline metabolism häiritud. Uriini värvile on võimalik keskenduda ainult esmasel uurimisel, enne diagnostiliste meetmete võtmist.\nKüpsemine pärast küpsemist puruneb, mäd vabaneb koos verega, patsientide seisund normaliseerub. Avage abstsessil õigus ainult spetsialistile. Ta teeb sisselõike, eemaldab mädase sisu ja ravib haava antiseptikuga. Kõrva kandidoos on oportunistlik mükoos, mis mõjutab nahka ja limaskestasid. Patoloogia põhjustajaks on perekonna Candida pärmilaadsed seened.\nPõletikuliste veresoonte seinad kaotavad elastsuse, õhuke ja murduvad. Nii areneb kõrvaverejooks. Patoloogia avaldub kõrvade sügelusena, raske väljalaske ilmnemisel, naha leotamisel ja sageli kurtuse tekkimisel. Kõrva veri on tõsine kandidoosi tüsistus, mis tekib ainult kaugelearenenud juhtudel adekvaatse ravi puudumisel. Ägeda keskkõrvapõletiku korral esineb mõnikord kõrvaverejooksu.\nTavaliselt eelneb tema välimusele palavik, kõrvavalu, mädane tühjenemine. Kõrva veri lahkub koos mädase sisuga.\nKasvaja Tümpan-õõnsuses kasvaja põhjustab sageli kõrva veritsust. Kasvaja, sõltuvalt suurusest ja asukohast, võib palja silmaga leida kõrvakanalis. See võib ulatuda välimise kõrva taha või paikneda tümpaniaõõnes.\nSellega patsientidel on kõrvavalu, pearinglus, kuulmislangus. Kõrvaklapi polüp on kroonilise kõhupuhulise keskkõrvapõletiku kohalik tüsistus, mis areneb õigeaegse ravi puudumisel.\nSee kõrvakanali koe patoloogiline proliferatsioon, mis perioodiliselt veritseb. Polüübid kinnitatakse limaskestale laia aluse või õhukeste jalgadega. Purulent ja verine väljavool - kõrvades polüüpide sümptomid. Neid saab kirurgiliselt eemaldada. Kõrva kantseroom on pahaloomuline kasvaja, mis kasvab keskkõrva epiteelirakkudest.\nMärkimisväärse suuruse saavutamine avaldab survet kahjustatud veresoonetele. Seega on kõrva verejooks. Rõhu muutus Hüpertensiooniga inimestel on kõrvaverejooks suurenenud vererõhu tagajärg.\nPatsiendid tunnevad muret peavalu, pearingluse, iivelduse, peapõletiku, pea taga oleva valu, nägemise punetuse ja näo punetuse pärast. Surve järsu tõusu korral voolab veri üheaegselt ninast ja kõrvadest.\nVererõhu normaliseerimine aitab hüpotensiivset ravimit. Kuna ninaverejooks on ohtlik sümptom, peate helistama kiirabi. Sukeldujad on kõige enam vastuvõtlikud verest väljalangemisele. Selle põhjuseks on terav sukeldumine sügavusele ja pinna tõus. Äkilised survetõusud põhjustavad kõrvaklappide purunemist, millega kaasneb sageli kõrva verine väljavool.\nRavi Kõrvade verejooksude ravi sõltub selle põhjusest. Selle kindlakstegemiseks peate võtma ühendust spetsialistiga, kes kontrollib kõrva ja annab kvalifitseeritud meditsiinilist abi. Kodus peab patsient istuma ja kallutama oma pea alla ja küljele. See võimaldab vere takistamatult välja voolata. Kõrvaklappide sulgemine on keelatud.\nLihtsalt veenduge, et verejooks on peatunud, siis peaksite kahjustust ravima antiseptilise lahusega ja kandma sideme. Jää aitab kõrva verejooksu peatada. Küünarliigese ja kõrvakanali kriimustused ja kulumised on tavaliselt kaasas väiksema verejooksuga. Vere peatub iseseisvalt, moodustades pinnale kooriku.\nÖine suukuivus on tingitud suu hingamisest või norskamisest magamise ajal. Nina hingamise rikkumine võib olla tingitud nina vaheseina kumerusest, ninapolüübid, heinapalavik, allergiline nohu, nohu, sinusiit sinusiidi nähud täiskasvanutel. Paljude ravimite kasutamise kõrvalnähuna. See on väga levinud kõrvaltoime, mida võivad põhjustada paljud ravimid, eriti kui korraga võetakse mitu ravimit ja manifestatsioon muutub selgemaks.\nSuukuivust võib kasutada järgmiste erinevate farmakoloogiliste rühmade ravimite raviks: igat tüüpi antibiootikumid, seentevastased ravimid tablettidena rahustid, lihasrelaksandid, antidepressandid, psüühikahäirete korral välja kirjutatud ravimid enureesi raviks antihistamiinikumid allergiatabletidvaluvaigistid, bronhodilataatorid akneteraapia korral vt akneravimid kõhulahtisuse, oksendamise ja teiste ravimid.\nSelle sümptomi ilmnemine on ilmne mitmesuguste nakkushaiguste korral, mis on tingitud kõrgest temperatuurist, üldisest joobeseisundist. Samuti viirusnakkuste korral, mis mõjutavad süljenäärmeid, verevarustussüsteeme ja mõjutavad sülje tootmist, näiteks mumpsiga mumps. Süsteemsed haigused ja siseorganite haigused - suhkurtõbi suukuivus ja januaneemia, HIV-nakkus, Parkinsoni tõbi, Alzheimeri tõbi, insult, Sjögreni sündroom suukuivus, silmad, tupphüpotensioon suukuivus ja pearinglusreumatoidartriit.\nSüljenäärmete ja nende kanalite kahjustused Sjögreni sündroom, parotiit, kivid süljenäärmete kanalites. Vähi kiiritus ja keemiaravi vähendavad ka sülje tootmist. Operatsioonid ja peavigastused võivad kahjustada närvide ja süljenäärmete terviklikkust.\nPärast sünnitust tuleb erosiooni kauterdada laser- või raadiosagedusliku kiirgusega. Millal tuleks tupeverejooksu pidada ohtlikuks sümptomiks??\nKõik haigused, mis põhjustavad suurenenud higistamist, palavikku, külmavärinaid, kõhulahtisust, oksendamist, verekaotust, võivad põhjustada limaskestade kuivust ja dehüdratsiooni, mis avaldub suukuivuses, mille põhjused on arusaadavad ja see kõrvaldatakse pärast taastumist iseenesest. Süljenäärmete vigastus hambaraviprotseduuride või muude kirurgiliste sekkumiste ajal. Võib pärast suitsetamist ka suu kuivada. Püsiva suukuivuse korral suureneb märkimisväärselt erinevate igemehaiguste, näiteks igemepõletiku sümptomite tekkimise oht.\nLisaks kandidoosi, seente stomatiidi, kaariese, kroonilise tonsilliidi ja muude suuõõne haiguste ilmnemisele, kuna süljenäärmete rikkumine vähendab limaskesta kaitsefunktsioone, avades tee mitmesuguste infektsioonide tekkeks. Kui inimest muretseb lisaks suukuivusele ka kibedus suus, iiveldus, keel muutub valgeks või kollakaks, pearinglus, südamepekslemine, kuivust täheldatakse ka silmades, tupes, pidevas janu- ja sagedases urineerimises jne.


Peruu sõltuvus toorainetest annab raskelt tunda - Äripäev\nPeruu sõltuvus toorainetest annab raskelt tunda\n13. jaanuar 2009, 22:06\nMait Jüriado 13. jaanuar 2009, 22:06\nMadalad metallihinnad ning turtsuv\nglobaalne majandus löövad Peruu ettevõtetele hingekella.\nMetalliküllastest ettevõtetest pungil Peruu Lima indeks kukkus eelmisel aastal peaaegu 60%, mis on regiooni kõige viletsam tulemus. Põhjus langevatel metallihindadel. "Arvestades toorainete hindu, ei usu ma olukorra paranemisse," kommenteeris Centura SABi maaklerfirma juht Gustavo Urrutia WSJle. Siiski võib ka Peruu aktsiates näha jälle elavnemist, kui globaalne majandus jälle jalad alla saab, arvas sealse aktsiaturu president Roberto Hoyle.\n2007. aastal kasvas Peruu aktsiaturg 36% ning 2006. aastal tervelt 168%. Alates 30. septembrist möödunud aastal on aktsiaindeks aga kaotanud 37% oma väärtusest.\nPeruu majandust veavad suuresti just mineraalid. Põhilised ekspordiallikad on hõbe, vask, kuld ning tsink. Aastal 2007. kasvas Peruu sisemajanduse kogutoodang 9%. Peruu finantsminister prognoosib selleks aastaks kasvu 6,5%, kuid tooraine hindade languses on mõnede analüütikute sõnul reaalne kuni 5,5%-line kasv.\nMadalad toorainehinnad on laastavalt mõjunud ka sealsetele ettevõtetele. Southern Copper Corp. kaotas 2008. aastal 84% oma väärtusest ning väärismetallide kaevandaja Cia. de Minas Buenaventura SAA kaotas eelmisel aastal oma aktsiahinnas 65%.\nREISIKIRI: Peruus inkade radadel 1\n12. august 2008, 18:58\nPeruus avastati üks maailma kõrgemaid jugasid\n23. juuli 2008, 10:29\nPeruust leiti kummaliste hauapanustega muumia 1\n14. märts 2008, 15:05\nPeruust leiti inkade-eelne tempel 3\n13. märts 2008, 13:41\nPeruus hakatakse jooma merevett 1\n17. April 2009, 11:41


London Eye - London, Suurbritannia | Kärcher Estonia\nLondon Eye - London, Suurbritannia\nTänu Kärcherile särab London Eye nagu ei kunagi varem\nKultuuri sponsorlusprogrammi raames, otsustas Kärcher käsile võtta tähelepanuväärse briti pealinna sümboli: London Eye puhastati ülevalt alla 2013. aasta alguses, esimest korda pärast selle püstitamist 2000. aastal. Et mitte segada Euroopa suurima vaateratta tööd, teostati töid kolm nädalat kestva projekti jooksul öösiti.\n135 meetri kõrgune vaateratas Thamesi jõe kaldal koosneb terasraamist, millele on kinnitatud 32 ovaalset külastajate kapslit. Mustus koosnes peamiselt pidevalt lisatud määrdeainetest, mis tagavad teljevedrustuse sujuva töö, ja heitgaasidest tekitatud õhusaastest. Raskesti eemaldatava mustuse eemaldamiseks, pritsiti iga öövahetuse ajal kõige pealt kaks-kolm kapslit õrnatoimelise, aluselise puhastusainega ja siis puhastati küürimisnuustikutega käsitsi, lõpuks pihustati kuumavee kõrgsurvepesuritega 180 baarise rõhuga ja voolukiirusega kuni 1200 liitrit vett tunnis. Puhastuseksperdid jõudsid vaateratta 70 meetri kõrgusesse keskpunkti kasutades köite abil liikumise tehnoloogiat. Nad võtsid kaasa sama pika kõrgsuvevooliku, samal ajal kui masin jäi maapinnale.


Suri armastatud modell ja moespetsialist Maie Reier - Kroonika\nSuri armastatud modell ja moespetsialist Maie Reier\nFOTO: Eero Vabamaegi | Eero Vabamaegi\nSel nädalavahetusel saadetakse viimsele teekonnale legendaarne modell ja reklaamnägu Maie Reier.\nTäna, 12. mail avaldati Õhtulehes, et meie hulgast on lahkunud armastatud modell ja reklaamnägu Maie Reier (82). Reier töötas pikka aega Kaubamaja Ilumaailma lõhnaosakonnas klienditeenindajana. Parfümeeria oli talle alati südamelähedane ja naine on öelnud, et lõhn peab toetama inimest kõiges.\nStiilne daam osales moesõudel veel 70ndate eluaastate lõpuski. 2014. aastal kehastus Reier Kaubamaja kampaanias moeikooni Iris Apfeli masti kirevaks ja lummavaks daamiks, kellest sai tolle kevade Eesti moe võluvaim trendisättija.\nMoefotograaf Toomas Volkmann kiitis väga fotosessiooni Maiega ning leidis, et teda oli imeliselt lihtne pildistada. "Et olla vanem modell, sa pead kogu aeg mängima sellise teatava väärikuse ja femme fatale'i positsiooniga, aga seda saab teha ainult selline inimene, kellel see on kuskil sees olemas," rääkis Volkmann Kroonikale.\nSügav kaastunne Maie Reieri lähedastele kogu Kroonika toimetuse poolt.


Pastell: Patricia A. Hannaway: Joonistamine, mida modell teeb - Kunsti-meediumid 2020\nPastell: Patricia A. Hannaway: Joonistamine, mida modell teeb\nAbsolute Pastels (Oktoober 2020)\nKalifornias Patricia A. Hannaway rõhutab, et parimad joonistused elusate asjade kohta austavad tegevusliini ja žesti, viidates nende liikumisele lähiminevikus, olevikus ja tulevikus. See dünaamiline ja kinemaatiline lähenemine on mõttekas inimesele, kes on endale eduka animaatorina nime pannud.\nNagu see, mida sa lugesid? Telli joonis juba täna!\n2006, pastell toonitud paberil,\n21 x 12. Kõik selle artikli kunstiteosed\nKui Patricia A. Hannaway näeb mõnda Tintoretto dünaamilisemat maali, näeb ta animaatori tööd. "Sa vandusid, et Tintoretto maal kolis, kui sa seda otse ei vaadanud, " hüüatab ta. "Arvud on üleminekul ühelt liigutuselt teisele; nad on energiat täis! Mind tõmbab see energia. ”\nHannaway on teatud viisil kallutatud - teda tuntakse kõige paremini animatsiooni alal tehtud töö eest. Californias asuv kunstnik oli Gollumi tegelaskuju vanem tegelaskuju animaator filmis "Sõrmuste isand: kaks tornit" ning ta töötas ka animafilmide Shrek ja Antz kallal. Ta lõi hambad Walt Disney mängufilmide animatsiooni osakonnas, kus ta töötas Mulani heaks. Tema kaunid kunstiprojektid on pälvinud ka tema tunnustuse; teda esindab Californias Palo Altos Kathleen Avery Fine Art. Kuid kui Hannaway näeb mõnda akadeemilist joonistust kaasaegsete realistlike kunstnike loodud, on ta jahmunud. "Väliskontuuri, mida nimetatakse" ümbrikuks ", täitmine pole nii, nagu paljud vanameistrid üldse joonistasid, " kinnitab ta. „Ümbrik jäigastab joonistust - sellepärast saab palju akadeemilisi joonistusi silma paista ja veel. Nad on lihtsalt aluse mudelid. Nad ei hinga ega liigu. Kuid elu on pidevas liikumises. ”\nHannaway usub kindlalt, et Parim viis joonistamise alustamiseks on esmalt visata toimimisjoon - joon, mis näitab figuuri kuju, jõudu ja figuuri liikumissuunda. "Tegevusjoon ei ole väline kontuur, " ütleb ta. „Peate tegema kontseptuaalse hüppe ja mõtlema, mis on tegevus.“ Joonistage liikumise kuju, mitte asi, ütleb kunstnik. Ta soovitab visandamise ajal hoida su pliiatsit või pliiatsi pinnal ning joonistada õlast, mitte käest. Punkti tõstmine paberi küljest rikub mõtteralli ja põhjustab koha kaotamise. Hannaway sõnul peab see kõik lehel ühe vooga alla minema. "Kui teil on parem tegevusliini kujutada, leiate, et see on omamoodi riidepuu ja kõik üksikasjad ripuvad lihtsalt ära, " selgitab ta. “Selles on perspektiiv, kõik. See on hämmastav."\nSelle artikli jaoks joonistas kunstnik palli viskava pesapalli kannuti kolme etapi tegevusjoone. Vasakpoolses visandis keritakse kannu viskamiseks üles ja Hannaway alustas kannu parema jala juurest, kus ta tundis, kuidas tegevus algab, ja tõmbas tegevusjoone üles läbi jala, selja läbi ja mähitud arm. "Energia tuleb jalgadest ja pinge mähiseb sellesse haavavarre, " kinnitab ta. Kahel järgmisel visandil on kujutatud tegevussuunad, mis näitavad keha viskava käe kaudu väljuvat jõudu. Žest on liialdatud, kuid Hannaway joonistas seda hiljem, kui ta joonise välja töötas.\nParempoolne eskiis illustreerib, kuidas tegevussuunad näitavad mitte ainult suunda, vaid ka jõudu. Pange tähele, kuidas joonisel ülespoole ülespoole kummarduv joon soovitab suhteliselt väikest jõudu, samas kui väljapoole kummarduv joon tähendab tugevat tõuget.\n"Alustades tegevusliinist ja püsides selles mõtteraamis, jääte otsingurežiimi, " ütleb Hannaway. “Kui olete keskendunud kontuurile, leiate, et mõtlete ühe või teise osa teatud moodi välja nägemise vajadusele - leiad, et mõtted seostuvad tükkidega. Idee on tegevus ja seda tuleb edastada. ”\n2007, pastell toonitud paberil,\nKunstniku koolihariduse juured olid traditsioonilised. Ta on lõpetanud kunstiajaloo Massachusettsi Northamptoni Smithi kolledžis ja teeninud New Yorgi kunstiakadeemia magistrikraadi. Kuid teine makromajanduslik finantsteave, see arvutianimatsiooni alal, teenitud New Yorgi visuaalkunstide koolis, osutas tema praegusele karjäärile ja kui Hannaway läks Disneysse tööle, tundis ta, et ületas mingisuguse joone kaubanduslik illustratsioon. Hannaway leiab, et nüüd oli käik vastupidine. "Ma võin renderdada ükskõik mida, ma suudan mis tahes fotol välja näha, kuid leidsin, et see on ummiktee, " ütleb ta. “Olen üllatunud, et saan animatsiooni kaudu tunda sidet vanade meistritega.” Ta hakkas silmapaistvat tegevusjoont märkama Michelangelo ja Rubensi joonistustes. Ta nägi, kuidas Kollwitz ja Degas ehitasid oma joonistused figuuri suuremale žestile. Ta tõi välja Leonardo märkmikes kujutatud õõtsuvad haamrid, hobuste kasvatamine ja jõuline maadlus ning Velázquezi töös tabatud põgusad hetked. Ja ta imestas Tiepolo katsealuste dünaamilisuse üle. "Tema figuurid keerlevad ja pöörduvad ning on väga liialdatud, kuid millegipärast töötavad need ikkagi tema maalidel, " ütleb Hannaway. „Tõenäoliselt ei näe te kunagi kedagi nii palju pööramast ega piinavat kui mõni tema kuju - kui prooviksite, murraksite tõenäoliselt selja. Aga keda huvitab?"\n2006, süsi ja kriit toonitud paberil,\nAsi pole liialduses. Nii kasutatakse suurema kompositsioonilise idee edasiandmiseks tegevusliini, žesti. "Mõnikord moondan kehavorme, et aktsepteerida tegevussuunda, " ütleb ta. “Ükskõik, mis paneb joonistamise toimima ja paberil korralikult lugema, seda püüan saavutada. Ma ei kopeeri seda, mida näen; Vajutan poosi, kasutades mudelina viidet. ”Hannaway rõhutab, et kunstnik saab selle alati hääletuks muuta, kui tegevusliin on liiga ekstreemne. "Kuid minge alati äärmusesse ja tõmmake siis tagasi, " soovitab ta. „Mahajäänud poseerimist on dünaamilisemaks muutmine väga keeruline. Muutan tegevusliini ekstreemsemaks, kui see reaalses elus on, nii et kui ma selle peal teen, jääb mõni liigutus üle. ”\nDramaatiliste liikumistega tegelevad figuurid pole ainsad, millel on tegevusliin. Kõigil kehadel, millel on kaal, on toimimisjoon. Seisval joonisel kirjeldab toimimisjoon, kuidas keha raskusega toime tuleb: milline jalg kannab kõige rohkem, kui see kannab, milline puusaliige on kantud, milline õlg reageerib pisut kastes, kuidas selg kõverdub - isegi kuidas pea hoitakse kinni kaela poolt. “Seisva poosi korral on toimingu jõud põranda alla laskuv kaal, ” ütleb Hannaway. Kaalu, kokkusurumise või pikenduse asetuse määramine annab juhise sellisele joonisele ja määrab huvikeskme.\n2005, söe koorepaberil, 24 x 18.\nKunstnikul on mõni lihtne nõuanne visanditele, kes soovivad õppida, kuidas kiiresti ja täpselt tegevusjoont alla panna: Minge loomaaeda ja joonistage ahve. Need sunnivad teid liikumisviisi lihtsalt jäädvustama - nad ei seisa piisavalt hoolikalt hoolsaks muutmiseks. “Nende kontuure ei saa tabada, ” ütleb kunstnik. “Kuid te saate lüüa tegevussuuna ja sellest tulenevalt ka ahvi olemuse. Jälgige kaalu ülekandmist, tüüpilisi toiminguid, kuidas see istub. Õppige looma iseloomu. Vaadake, kuidas see ripub ja õõtsub, kuidas pinge tema kehas töötab. Te ei saa muretseda kõrvas kärbse ega muude detailide pärast. ”Hannaway rõhutab tegevusliinini seda, et ta on valmis ohverdama anatoomilist korrektsust ja mainib Gojat selle kontseptsiooni veenva näitena, eriti eriti tõhusaid jooniseid. tema sarjast Disasters of War. “Kedagi ei huvita, et käe või õla anatoomia ei pruugi ühes neist õigesti olla, ” selgitab kunstnik. “Käe joonistamise viis teenib joonise kujunduse jõulist ideed.” Enamikul juhtudel võib olla raske tehnikat eirata, kuid Hannaway teenib teist meistrit. Ta tegutseb järeleandmatult idee poole ja see mõte väljendub pigem tema tükkide figuuride tegevussuundades kui nende pinnateabes. Tema kunst on seotud toimuvate sündmuste, aset leidvate või toimuvate sündmustega. Ta hindab seda filmitegemiseks - välja arvatud, et maalikunstnik piirdub ainult ühe kaadriga. See kunstnik hindab kinesteetiliselt lihtsalt täpseks.\n2006, pastell ja kriit\ntoonitud paberil, 20 x 10. Võit!\n2007, süsi peal\nkreemipaber, 24 x 18.\nTegelikult on Hannaway lähenemisviisi olemus ümbritsetud motoga, mille tema mentor Jim Smyth esitas: „Joonistage seda, mida modell teeb, mitte seda, kuidas see välja näeb.” Ta selgitab, et selline mõtteviis edendab kunstniku vahelist dialoogi. ja mudel, mis võimaldab kunstnikul joonistades jäädvustada suuremaid suhteid ja "tunnetada" oma keha enda keha. „Minu mõttekäik joonistamise ajal on see, et modell teeb seda omamoodi ja teeb seda omamoodi - hakkan tegelema sellega, mida modell teeb, ja võtan vaimu ise enda ette, tunnetades liikumist oma kehas. See kantakse lehele pingestatud liini kaudu; joonis lähtub sissepoole suunatud tundest väljapoole. Seevastu, kui keskendutakse mudeli väljanägemisele, lülitub see dialoog välja. Järsku muutub joonis pinna detailideks ja visandab välise kontuuri. Suuremate suhete ja raskuse tundmise asemel areneb see kontuur ümber. Miski ei tapa joonistust kiiremini kui see mõtteprotsess! Ma teen ainult seda, mis žesti täiustab. ”Hannaway mainib, et sõna animate pärineb ladina animatus -„ anda elu. ”\nKui õrna tasakaalu leidmine tugeva tegevusliini ja sobimatult liialdatud vahel on keeruline ülesanne, toob Hannaway vastumeelsus tihedalt joonistatud joonistele veelgi raskema ülesande: teada, kui palju detaile piisab - teada, millal peatuda. „Animatsiooni joonis - ja minu meelest üldiselt suured kujutava kunsti joonistused - eelistavad ainult tegelasele või vormile oluliste jäädvustamist, mitte aga vormi pinnaomaduste muutmist, “ selgitab kunstnik. “Hea joonis toimib seestpoolt, üldisest konkreetseni.” Ta võttis selle kokku, öeldes lihtsalt, et täpsemad üksikasjad ei taga suuremat tõde ega täpsust. “Haarava ja animeeritud joonistuse tegemine pakub suurt rõõmu intellektuaalsele mõistmisele, mida rõhutada, ” selgitab Hannaway. „Joonistus, mis rõhutab liikumist, on tõesem kui foto, mis külmutab figuuri mõne hetkega. Suurte kunstnike eesmärk on tabada mudeli põhiolemus ja seda just animaatorid taotlevad. ”\n2006, puusüsi koorepaberil,\n18 x 24. Kolm armu\n2006, süsi ja kriit\ntoonitud paberil, 26 x 21.\nTa meenutab meelsasti, kuidas Disney korraldas hiiglasliku sisaliku nende kontoritesse külastamiseks, kui animaatoritel oli vaja tegelase loomiseks uurida looma liikumist ja kuidas kunstnikud veetsid päeva elava pistriku joonistamisel, valmistudes konkreetseks stseeniks koos selle linnuga seda. "Joonistamine on nagu Disney hingamine, " ütleb Hannaway. “Sealsed inimesed isegi ei mõtle sellele, see on nii loomulik ja neil on nii hea olla. Nii et joonistate nähtu asemel joonistate, et millestki aru saada. ”Asi pole selles, et joonistamine pole oluline; Hannaway ammutab endiselt elust vähemalt 10 tundi nädalas ja tema hea päeva idee visandab tundide kaupa kohvikus kliente. Kuid joonis ei seisne tehnika kuvamises või õigustamises ega fotograafilise sarnasuse loomises. See on vaimsete piltide panga üles ehitamine; jälgida ja õppida tundma oma keskkonda, füüsikat ja inimlikkust; ning kehastada pooside ja vormide kõige olulisemad elemendid, et ta saaks neid kasutada oma eesmärkide saavutamiseks. „Kompositsioonis olev disain on alati esmatähtis - ma ohverdan kujunduse nimel kõik, “ ütleb kunstnik. „Seejärel tõmban disaini põhjal välja asju, mida tahan rõhutada. See on valik ja sellel on selle maalimisega, mida ma näen, väga vähe pistmist. Kujunduse määrab idee ja idee on see, mida soovin edasi anda. ”\n2007, pastell toonitud paberil, 21 x 13.\nViimasel ajal on see tähendanud suuremahulisi temaatilisi figuraalmaalinguid. Hannaway viib maali ettevalmistamisel läbi palju söe- ja guaššiuuringuid, seejärel maalib ta tüki valgustuse välja selgitamiseks ja kompositsiooni selgitamiseks väikseid õliuuringuid. Teemaks on praegused sündmused ja tänapäeva inimeste käitumine. "Ma arvan, et kunstnike jaoks on oluline olla oma aja südametunnistus, " ütleb ta. „Hea on õppida tundma möödunud sajandite materjale ja oskusi, kuid kunst peaks olema meie maailm. Otsin tähendust inimese olukorras. ”


Veebruaris lõpetas ametikooli esimene õhtuõppes mööbli restaureerimist õppinud täiskasvanute rühm. “Tagasiside oli väga positiivne ning nad tahavad meil veel edasi õppida,” sõnas ametikooli juhtõpetaja Andres Meisterson. “Oleme asunud ka vastavat õppekava koostama.”\nSisseastumisavalduste blankette saab täita ametikooli linna õppehoones, lisaks tuleb esitada keskharidust ja isikut tõendavad dokumendid, arstitõend ja kaks dokumendifotot.\nÕppeaeg kestab mööblirestauraatori erialal kaks aastat. Õppekava mahukamad õppemoodulid on puidu käsitsi ja masintöötlemine, viimistlustööd ja sadulsepatööd. Lisaks õpitakse vineerimist, joonestamist, interjööri ja mööbli ajalugu ja erialast võõrkeelt. Täpsemat õppekava saab vaadata ametikooli veebilehelt.\n“Need, kes õppima asuvad, saavad meie täieõiguslikeks õpilasteks, kellel on õigus saada õppetoetust,” teavitas ametikooli õppedirektor Harald Tõru. “Kaugemalt tulijatele lisandub ka täiendav transporditoetus.”


Börsikommentaar: Suurinvestorid ostsid aktsiaid - Äripäev\nBörsikommentaar: Suurinvestorid ostsid aktsiaid\nEelmine artikkel: Börsikommentaar: Normalt oodata suurt käivet\nJärgmine artikkel: Leedu tõrjub Skanska korruptsioonisüüdistusi\nUSA börsidel toimus võimas tõus korraliku käibe juures. Tõus kestis praktiliselt kogu päeva ja näitas ka päeva lõpus tegutsevate suuremate investorite ostuhuvi.\nUSA aktsiaturul on välja kujunenud, et päeva alguses teevad investeerimisotsuseid väiksemad investorid, kes tihti toovad oma raha börsile mõne loetud artikli põhjal või grillpeol saadud soovituse põhjal. Tegemist on peamiselt amatööridega, kes teevad otsuse börsipäeva alguses. Suuremad ja kogenumad investorid eelistavad tegutseda päeva lõpus, kui turul on võimalik osta või müüa suuremaid koguseid. Tihti ei lähe amatööride ja kogenud turuosaliste arvamus kokku, kuid eile olid mõlemad ühel meelel. Olulisem on jälgida siiski päeva lõppu, kuna suurematel investoritel on rohkem jõudu aktsiate liigutamiseks.\nDow Jonesi tööstuskeskmine ja laiapõhjaline S P 500 indeks tõusid 1,6 protsenti. Tehnoloogia sektorit kajastav Nasdaqi koondindeks lõpetas päeva 2,2 protsenti kõrgemal tasemel.\nKuigi ühe tõusu põhjustena mainiti jällegi nafta hinda, on tegemist pigem sentimendi muutusega. Üldist turu liikumist kajastav S P 500 tegi uue kahe nädala tipu. Viimasel ajal nõrkust näidanud turg tegi eile läbimurde ülespoole, tehnilise analüüsi põhjal on lühiajaliselt tõenäosus tõusuks suurem.


Nõudepesumasin Ei Kuumene » Mida See Võib Olla? - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardNõudepesumasin ei kuumene\nMäärake kütteseadme defekt üksikasjalikult\nPõhjustab madala soojusvõimsusega\nKatlakivi eemaldamine ja vee rõhk (sisselaskeava)\nVaakumi lüliti nõudepesumasinas\nPõhjustab, kui soojusvõimsus on täielikult kadunud\nKüttekeha ja tsirkulatsioonipump\nJuhtimisrelee ja juhtpaneel\nKui relee on joodetud plaadile\nLaud ilma vastava releeta\nSa pead jootma suurepäraselt\nKui nõudepesumasin ei ole enam küte, on see tüütu, sest nõud ei ole tegelikult puhtad. Võimalikud vead on mitmekülgsed. Mõned neist saab kinnitada lihtsa koduarenduse oskusega, teised peaksid omama tugevat elektrilist ja elektroonilist asjatundlikkust.\nEt nõudepesumasinad saaksid nõusid korralikult puhastada, vajate kuuma vett. Enamik kasutatavatest nõudepesumasinatest soojendavad vett ise küttevarda abil. Kuid enne vea vähendamist peate selgelt määrama veakuju:\nNõudepesumasin ei kuumene üldse\nNõudepesumasin soojendab ainult tingimuslikult\nKui nõudepesumasin üldse peatub, on see tavaliselt elektrilise rikke tõttu. Kui soojusvõimsus on endiselt madal, võib kaaluda erinevaid põhjuseid:\nKüttekeha on kaltsineeritud\nveerõhk pole enam õige\nvee sissevõtt on vale\nNõudepesumasina eemaldamise kohta leiate linki klõpsates. Vee rõhu kontrollimiseks tuleb sisselaskevoolik seina küljest ühendada (tavaliselt kraanikausis). Kuid ärge unustage sulgeklappi eelnevalt välja lülitada. Kui siin on sõel, kontrollige, kas see on mustuse ja mustuse suhtes.\nPeaaegu kõigil kaasaegsetel nõudepesumasinatel on Aquastop (sissevooluvooliku hall plastkarp). "Koputestiga" kontrollite mõju minutis. Selleks tuleb eemaldada sisselaskevoolik nõudepesumasinast. See omakorda muudab vajalikuks nõudepesumasina eemaldamise.\nKui saate ka Aquastopi mehhanismi välja jätta, on põhjuseks nõudepesumasinas. Leidmiseks on olemas vaakumlüliti või rõhuklapp. Enamik nõudepesumasinaid leiavad selle ukse. Selleks keerake esipaneel seestpoolt lahti. Survelüliti peaks nüüd olema ukse alumises osas. Nad tunnevad teda kui mitu voolikut nende poole.\nAvage rõhuruum ja puhastage sõel. Siia kogunevad tihti mustuseosakesed ja eelkõige kereosad, isegi kui käsnad ja nõudepesuvahendid pesta. Voolikud puhastatakse vastavalt. Lisaks on olemas veepaak (paak). Samuti võib see saastuda. Sõltuvalt nõudepesumasinast on selle asukoht siiski väga erinev.\nÜks kirjeldatud põhjustest on käivitus, kui soojusvõimsus on piiratud (välja arvatud kalkuleeritud kuumutusvarraste puhul). Aga kui soojusvõimsus on täielikult välja lülitatud, vajate kindlasti elektrilisi ja elektroonilisi teadmisi. Kuid siis on kahtluse alla seatud veel erinevad vead:\ndefektne kütteelement (kaasa arvatud halvad kontaktid)\nKõigepealt tuleb mõõta küttekeha ja tsirkulatsioonipump. Arvestage erinevaid programmi kohti ja mõõdetavaid väärtusi. Kui see probleem on nüüd välistatud, peate juhtpaneeli lähemalt vaatama. Seal on paljudes nõudepesumasinates ja juhtreleel plaadile joodetud.\nJuhtimisseade asub ka nõudepesumasina esiuksel. Relee näeb välja nagu tüüpiline relee. Sulgege see plaat välja (teised plaadid ei ole vaja eemaldada). Vajadusel märgistage ja isoleerige need ühendused, kui eemaldate need - lihtsalt selleks, et vältida valesid ühendusi. Kui plaat on välja lülitatud ja eemaldatud, keerake see ümber.\nAlumisel küljel, täpselt seal, kus relee asub, kontrollige, kas joodetud jootetoru on suletud (jootmine on sulanud nagu auk). Nõudepesumasinates, kus juhtpaneel ei ole otse relee külge ühendatud, näete enne joondamist joodetud riba. Kui plaat on asendatud releega, tuleb ka relee asendada.\nKui plaat joodetakse kontakti jälje juurde, viitab kõik plaadi disainivigale. Kuigi siin on täheldatud tugevat jõudlust, mida juhatuse disainer unustab, et siin ei tohi olla ühtegi standardset jootmist, vaid vastavalt kohandatud.\nNüüd jootke joodetud kontakt kokku. Kasutage mõnda traadi abil jootetoru. Peen traat joodetakse ka jälgi. Selleks tuleb jootetoru vastavalt puhastada. Pöörake tähelepanu ka jootetoru õige temperatuurile. Ilma sobiva jootmise kogemuseta saate kiiresti luua külma jootmise.\nKui vabastate esipaneeli, võib ka ukse avaja mehhanism vabastada. Sellegipoolest, kui paigaldate esipaneeli, ei saa te seda suletuna avada. Kui ukse avaja avamine on õiges asendis, kontrollige alati, kui uks pole veel suletud! Ainult siis saate eemaldada dekoratiivse paneeli, et mehhanismi õigesti reguleerida.\nVideo Board: Bosch Induktsioon\nSiin on ülevaade teenustest ja materjalidest, mis moodustavad katte isolatsiooni maksumuse.