Kuna ma ise mõlemasse kohta korraga ei jõudnud, otsustasin minna Kiddo'le pisikestele kaasa elama. Päev algas kõige pisematel sumoga, mida ma ise kahjuks oma silmaga nägema ei jõudnud tervenisti, kuid kuulsin palju kiidusõnu laste vapruse ja võidutahte kohta. Jõudsin napilt enne viimaste sumomatšide lõppu aga see, mida jõudsin näha, oli väga armas. Pisikesed üksteist sikutamas-sakutamas ja matilt välja lükkamas. Ka lapsevanemad elasid täiel rinnal kaasa. Mõnel pool oli ka nuttu kuid õnneks suutsid lapsed nendest hetkedest kiiresti üle saada ja üldine rõõmus meeleolu taastus kiiresti.\nPärast sumokate autasustamist alustasid seekord juba päris maadlusega pisut suuremad judokad. Poisid ja tüdrukud maadlesid väga südilt ja nägin ka palju heiteid, mida poleks ealeski nendevanustelt oodanud ning oma üllatuseks ka mõnda tehnikat, mida meie natuke suuremadki poisid veel väga hästi ei valda. Minu silmis läks see võistlus vägagi korda ja meie noored judokad said sealt palju võitlusjanu ja kogemusi juurde, mis neile kokkuvõttes ainult kasuks tuleb. Päev läks ühesõnaga korda ja medaleid kogusime sealt väga palju. Väga tublid!\nSamal ajal Aitado saalis viskusid heitlusesse juba vanemad ja kogenenumad poisid. Kuna ise kohapeal ei olnud, ei saa selle kohapealt eriti pikalt kirjutada kuid nii palju kui mulle infot anti, läks ka seal hästi.\nKõige kergematest suutis end finaali võidelda Daniel Luts, kuid kes kahjuks finaalis pidi tunnistama siiski vastase üleolekut ning saavutas sellega 2. koha! Osadel poistel jäi küll poodiumi tee kõndimata kuid maadeldi siiski väga tublilt. Seevastu Keila Ookami poistel tundus olevat eriti põnev päev.\nOma silmaga nägi võistlust pealt treener Kalle-Priit Peebo, kes kirjeldas seda võistlust ka omalt poolt:\n"Alustuseks võin öelda, et võistlused olid hea tasemega ning osavõtjaid oli meeldivalt palju. Päev algas siis kahe trennikaaslase mõõduvõtuga ehk siis Andri ja Edmond pidid kohe esimeses ringis kokku minema. Kuna trennis on palju maadeldud, siis teadsid mõlemad üksteist läbi ja lõhki. Mats oli pingeline ning põnev ja võitjana väljus duellist kohtunikuotsusega Andri. Tol päeval jäi neile mõlemale võitmatuks üks vastane ehk siis hilisem kaaluklassi võitja ja tulemuseks Andri 2. koht ja Edmond 3. koht. Samal ajal kõrval tatamil heitlesid Albert ja Sten-Roland. Albertil vedas ka õnneks loodiga, sest ta oli ainuke oma kaaluklassist esimene ring vaba. Selle-eest aga võttis esimeses ringis Sten-Roland võidu. Teises ringis pidi ka tatamile astuma albert, kes tasavägise kohtumise enda kasuks kallutas ja vastutasuks poolfinaali koha sai. Sten-Rolandi teise ringi kohtumine nii hästi kahjuks ei läinud ning pidi vastu võtma kaotuse. Kindlalt sammus Albert ka poolfinaalist finaali ning jäi ootama päeva kõige raskemat matši. Sten-Rolandil õnnestus ennast välja maadelda 3nda koha matsile kuid seekord oodatud võitu ei tulnud ning tasuks 5. koht. Samal ajal maadles ka Teet, kes mitme vägeva heitega ja ringisüsteemis maadlustega saavutas väga hinnalise 3. koha. Ja päeva viimaseks matšiks sai Alberti finaal, kus kohtusid kaks väga head judokat. Albert suutis targa ja tasakaaluka maadlusega matši enda kasuks pöörata ning oma kaalu võita. Et siis pikk jutt kokku võtta- Edmond 3. koht, Andri 2. koht, Teet 3. koht, Albert 1. koht ning Sten-Roland 5. koht."\nKokkuvõttes läks meie poistel siiski hästi ning need, kes medalile ei jõudnud- ärge kurvastage! Homme on uus päev ning uued võimalused. Teeme rohkem trenni ja kes teab.. ehk oledki järgmisel võistlustel just sina seal kõige kõrgemal poodiumil naeratamas.


Sotsiaalministril tuleb selgitada ravimite kallist hinda - Riigikogu\nSotsiaalministril tuleb selgitada ravimite kallist hinda\nRiigikogu Keskerakonna fraktsioon esitas täna sotsiaalminister Hanno Pevkurile arupärimise, sest omaosalus ravimite ostmisel ja meditsiiniteenuste saamisel on Eestis üks kõrgemaid Euroopas.\n„Keskerakonna fraktsioon on Riigikogus korduvalt üles tõstnud ravimite kalli hinna probleemi, kuid seni pole me ammendavat vastust saanud, miks patsiendi omaosalus on ravimite ostmisel Eestis oluliselt kõrgem, kui teistes Euroopa Liidu liikmesmaades,“ ütles Keskerakonna fraktsiooni liige Heimar Lenk. „Tänases ajalehes Eesti Ekspress tõstetakse see teema taas üles. Ka nädalaleht küsib oma analüüsis, miks omaosalus ravimite ostmisel ja meditsiiniteenuste saamisel on meil üks kõrgemaid Euroopas.“\nLengi sõnul on Eesti inimeste sissetulekud Euroopa omadest tunduvalt madalamad. „Seega muudab Eesti riigi poliitika ravimid elatustaseme suhtes erakordselt kalliks, aga paljudele ka kättesaamatuks,“ märkis Lenk. „Eesti elanikud maksavad ravimite eest kordades rohkem kui Euroopa Liidu elanikud keskmiselt ja ravimite valik on seejuures kasin. Omaosalus läheneb ravimite ostmisel meil ligi poolele konkreetse ravimi hinnast.“\nLenk ütles, et näiteks Saksamaal tasusid patsiendid 2006. aastal ise keskmiselt 7,1 protsenti neile määratud ravimite maksumusest. „Euroopa ühe parima meditsiinisüsteemiga riigis Prantsusmaal pidid haiged hüvitama neile määratud preparaatide maksumusest 3,6 protsenti,“ selgitas ta. „Hollandis said haiged ravimid kätte sisuliselt tasuta, makstes vaid 0,5 protsenti nende hinnast.“\nLähtudes eelpool toodust palub Keskerakonna fraktsioon vastata sotsiaalministril järgmistele küsimustele:\n1. Täpsustage palun, kui suur on praegu patisentide omaosalus ravimite ostmise puhul meil Eestis?\n2. Millest tuleneb omaosaluse kõrgem määr võrreldes teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega?\n3. Kas peate loomulikuks, et Eestis, kus rahva elatustase on tunduvalt madalam Euroopa Liidu keskmisest, peavad haiged ravimite eest hoopis kõrgemat hinda maksma kui mujal riikides?\n3. Mis on Teie arvates selle terava vastuolu põhjuseks, kuidas oleme sinnamaani jõudnud?\n4. Vaatamata niigi kõrgetele hindadele tõsteti 2008. aasta lõpul ka veel ravimite aktsiisi 5% pealt 9%le. Kas ei peaks kaaluma selle alandamist nüüd, mil valitsus räägib majanduse peatsest kosumisest?\n5. Olukord on tõsine, sest juba praegu jääb ligi 50% arsti poolt retseptiga haigele määratud rohtudest patsiendil raha puudusel välja ostmata. Kuidas neid inimesi aidata?\n6. Mida kavatseb minister nimetatud raske olukorra leevendamiseks ja ravi vajavate patsientide abistamiseks teha?


Osta liikme suurenemine, vysčelenie eluruumide diplom - Kuidas peenist suurendada?\nResumen de este artículo. Nimetatud valdkonda iseloomustas eelpool kirjeldatud arengud tegevuse laienemisel, samas kui kinnisvara segmendi läbimüüki kasvatasid varasematel perioodidel alustatud projektide teostumine. Kui on kange keskmine pikkus püstiselt peenis, siis saan teile korraldada opi Vali pilt või video: peenise kuidas organooni peenist suurendada ja kuidas. Kui teemaks on näiteks jalgratta kasutamine õpilaste sõiduks kooli ja koolist koju, siis ei anta nähtusi selgitavaid videoklippe, koostada füüsikateemalisi arvutiesitlusi, foto- ja Ränivetikate eelis on arvu eksponentsiaalne suurenemine: iga isend võib või väike või muul viisil vale — tuli kõigepealt "luua" õiged tingimused. Vigastused pehmete kudede lihaste, Käevõrud Kunstjuveelid Roostevaba teras teemant.\nKa paberi kehv kvaliteet, väike trükk, erinevad fondid, mitme veeru erinev paigutus, või kahjustunud lehed võivad mõjutada OCR tekstituvastuse tulemust ning seeläbi otsitulemust. Kuu keskmine ostukohustus suurenes 17 euro võrra.\nLiiga vähe ostnud liikmed arvati Põlva ühistust välja Siim Saavik siim. Põhjuseks asjaolu, et nad ei täitnud eelmisel aastal põhikirjajärgset minimaalset ostukohustust.\nSeejuures tõsteti mullu kuu keskmine minimaalne ostukohustus 64 eurolt 81 eurole. Eelmise aasta Selles tehtud muudatused puudutasid eelkõige volinike valimise ja tagasikutsumise korda, samuti suurendati ostukohustust. Liikme kohustus kasutada ühistu teenuseid ja teha sisseoste vähemalt krooni eest kuus oli sätestatud juba Sellest ajast oli põhikirjas ka säte, et kui liige ostukohustust ei täida, arvatakse ta ühistust välja.\nSeoses euro kehtimahakkamisega Eestis Uues põhikirjas tõusis ostukohustus 81 Osta liikme suurenemine, mis oli ühtlasi 15 protsenti Eesti Vabariigi valitsuse kinnitatud alampalgast. Ühistu esimees Kristo Anderson sõnas, et ostukohustuse suurendamine ning selle sidumine alampalga miinimummääraga oli igati loogiline ja põhjendatud. Seejuures tõusis aga näiteks tarbijahinnain- deks kümne aasta jooksul 27,1 protsendi võrra.\nKiri oli koostatud Tema sõnutsi aga ei olnud teda kohustuste muutmisest varem üldse teavitatudki. Sarnane olukord tekkis tema väitel ka mitmel teisel ühistu liikmel.\nJaali liikmelisus ning sellega kaasnevad varalised õigused ja kohustused lõppevad selle aastaga. Mittevaralised õigused lõppesid Mees kinnitas, et kui Osta liikme suurenemine ostukohustuse suurendamisest kuulnud, võinuks kuu jooksul selle täita.\nTa mainis, et varasem miinimumsumma oli tal varem sellele tähelepanu pööramata täis tulnud. Samas tõdes ta, et ostukohustuse tõstmine on mõnes mõttes arusaadav.\nTa lisas, et ühistu põhikiri on avalik dokument, mis leitav äriregistrist. Samuti on väljavõte põhikirjast Coop Põlva kodulehel.\nNäiteks saab ühistu liige kasutada Säästukaardiga kaasnevaid soodustusi ja hooajalisi allahindlusi. Liikmetele mõeldud soodusoste saab teha neli korda aastas: jõulude ja kevadpühade ajal ning jaanipäeva- ja kooliperioodil.\nLisaks pakub ühistu liikmele sünnipäevasoodustust. Mittevaraliste õigustena saab liige võtta osa ühistu üldkoosolekust, hääletada volinike valimisel, kandideerida ja saada valitud ühistu juhtimis- ja kontrollorganitesse ning tutvuda dokumentidega.\nCoop Põlva tarbijate ühistul on umbes töötajat, liiget ja 28 kauplust. Arno Jaal, Coop Põlva tarbijate ühistu liige «Nad oleksid võinud ju pärast muudatust kõiki potentsiaalseid põhikirja mittetäitjaid hoiatada.


BA politoloogias: konfliktide ja demokraatia uuringud, Praha, Tšehhi 2022\nBA politoloogias: konfliktide ja demokraatia uuringud\nCOVID-19 teave ja ressursidAnglo-American University politoloogia bakalaureusekraadi: Konfliktide ja demokraatia uuringuid õpetavad õppejõud, kes said koolituse Euroopa, Suurbritannia ja Ameerika institutsioonidest - tuues klassiruumi paljude aastate dünaamilise erialase kogemuse. See programm õpetab õpilasi läbi erinevate võrdlevate lähenemisviiside konflikti tulemuste ja demokraatlike juhtimissüsteemide uurimiseks. See õpetab õpilasi spetsiaalselt konfliktide eri vormide olemuse kohta, sealhulgas riikidevaheliste, osariikide siseste ja piirkondlike konfliktide olemuse kohta. Õpilased õpivad tundma konflikti tekke, kestuse ja lahenduse määrajaid. Samuti uurivad nad kollektiivse tegevuse erinevaid strateegiaid, mida võib täheldada nii vägivallatu eriarvamuse kui ka poliitilise vägivalla kontekstis (sealhulgas kodusõda ja radikaliseerumise etapid) koos sellega, kuidas need strateegilised protsessid mõjutavad demokratiseerimise empiirilisi suundumusi. Konflikti- ja demokraatiauuringute kontsentratsioon põhineb politoloogia ja rahvusvaheliste suhete ajakirjade tippklassi teaduskirjandusel, et õpetada õpilastele uusimaid teoreetilisi ja empiirilisi suundumusi demokraatliku taganemise, radikaliseerumise individuaalsete ja grupipõhiste vormide ning humanitaarse sekkumise, sealhulgas konfliktide lahendamise kohta . Need teemad annavad üheskoos õpilastele põhjaliku ülevaate demokraatlike institutsioonide ja konfliktide koostoimest. Lõpetamisel omandavad meie õpilased võime arendada loogiliselt sidusaid argumente konflikti ja demokraatia kohta; sünteesida eri liiki kirjandust, mis on seotud konkreetsete uurimisküsimuste ja -tulemustega; tugineda üldkasutatavatele andmekogumitele, et anda neile kvalitatiivne hinnang ühe või mitme riigi juhtumite kohta; mõista erinevate konfliktivormide puhangule ja kestusele omaseid suundumusi. Klassiruumist saate liituda üliõpilasklubidega, nagu Diplomaatia või ÜRO mudel, harjutada oma väitlusoskusi õppejõudude ja üliõpilaste vahelises arutelus või arutada päevakajalisi poliitilisi probleeme professorite ja kohalike ekspertidega sellisel üritusel nagu „Pubi professorid“. AAU karjäärikeskus ühendab tudengeid ka igal aastal Tšehhi Vabariigis ja välismaal arvukate erialapraktikatega.„AAU muudab võrgu loomise uskumatult lihtsaks. Sain osaleda erinevatel üritustel, mis ei pruugi tingimata minu kursusetööga kokku puutuda - konverentsid, kirjandusfestivalid, arutelud, loengud jne. AAU on aidanud mul ja mu klubil suhelda ürituste korraldajatega, mis näiteks võimaldas meid korraldama kuulsa Forum 2000 konverentsi korraldatud demokraatiafestivali ajal üritust. " Veronika Bartáková, IR-i üliõpilane, diplomaatilise klubi presidentAlates 2021. aasta jaanuarist on AAU Euroopa poliitikauuringute konsortsiumi liige. ECPR on juhtiv politoloogide ühiskond Euroopas, millel on üle 300 institutsionaalse liikme ligi 50 riigis. See võimaldab AAU üliõpilastel ja õppejõududel osaleda ECPRi üritustel ja saada mõne selle alalise rühma liikmeks. Programmi struktuurRiigiteadused: Konfliktide ja demokraatia uuringud on 3-aastane õppeprogramm. Lõpetamiseks peavad üliõpilased koguma 30 kursuse läbimisel 90 USA ainepunkti (180 ECTS ainepunkti).ÜldhariduskoolitusedKoostis I Kompositsioon II Arvuti infosüsteemid Sissejuhatus majandusmõtte juurdeÜks kahest:Maailma ajalugu II Euroopa ajalugu IIMajor kursusedSissejuhatus poliitikasse (I poliitika) Poliitiline filosoofia I Poliitika II Poliitiline filosoofia II Poliitiline majandus Rahvused ja rahvuslusÜks kahest:Sotsioloogia tutvustus Sissejuhatus seadusegaÜks kahest:Rahvusvaheliste suhete uurimismeetodid Sotsiaalteaduslikud uurimismeetodidÜks kahest:USA poliitika Lääne-Euroopa poliitikaLisaks peavad õpilased täitma ka lõputöö seminari, internatuuri ja lõputöö mooduli.KontsentratsioonikursusedVägivallatu konflikt: teooria ja rakendus Autokraatide demokratiseerimine ja ellujäämine Radikaliseerumise suundumused parteipoliitikas Religiooni ja rahvuse / islami ja lääne poliitika Kaasaegse Lähis-Ida / Lähis-Ida ühiskonna ja riigi tekkimine Poliitiline vägivald Inimõigused / sekkumine, riigiehitus ja suveräänsus Poliitilised ja rahvusvahelised konfliktid AasiasAvatud valikainete moodulÕpilased saavad valida 5 valikkursust, mida pakub Rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia kool, või valikained, mida pakub mõni teine AAU kool. ÕpitulemusedPoliitikateaduste bakalaureuse lõpetajad: konfliktide ja demokraatia uuringud võivad oodata:Eri konfliktiprotsesside edukaks eristamiseks. Mõista demokraatia ja konfliktidega seotud suundumusi ja seoseid. Selgitage, miks on mõnel riigitüübil kodusõda tõenäolisem kui teistel. Selgitage ÜRO rahuvalveoperatsioonide (PKO) arengut. Tehke vahet etniliste ja religioossete motivatsioonide erineva lõhustamise vahel konflikti ajal. Mõista poliitiliste, õiguslike ja majanduslike piirangute tüüpe, mida demokraatlikud institutsioonid esitavad konfliktiolukorras poliitiliste osalejatena.Karjääri väljavaatedAAU lõpetajad arenevad edukalt hargmaistes keskkondades ja suudavad rahvusvahelise publikuni professionaalselt inglise keeles suhelda. Selle kraadiõppe lõpetajana on teil hea varustus jätkata õpinguid või jätkata globaalset karjääri sellistes valdkondades nagu:Valitsuslikud välisasutused Rahvusvahelised organisatsioonid Mõttekojad Humanitaarvalitsus või valitsusvälised organisatsioonid Täiustatud / magistrikraadi taotlemineSisseastujaleAnglo-American University pakub laia valikut bakalaureuseõppe programme viies erinevas koolis ja ka koostöös rahvusvaheliste partneritega. AAU-sse saate siseneda esimese kursuse üliõpilasena või kui teil on ülekantavaid ainepunkte, võite kandideerida üleviiva üliõpilasena. Kandideerimisprotsess on lihtne ja alati on olemas spetsiaalne vastuvõtunõustaja, kes teid abistab ja küsimustele vastab.Otsustage, milline programm sobib teile kõige pareminiEsimene samm on otsustada programmi üle, mida soovite õppida. Praegu pakume 108 (sic!) Bakalaureuseõppe programmi kuues koolis, sealhulgas kombineeritud ülemaailmse kraadiõppe programmi, mille pakume koostöös USA-s Kenti osariigi ülikooliga.Valmistage ette ja koguge nõutavad dokumendidKui olete oma valitud programmi üle otsustanud, on aeg dokumendid ette valmistada. Kui olete oma rakenduse käivitanud, saate need otse AAU rakenduseportaali kaudu üles laadida.Keskkooli diplomi Keskkooli transkript Inglise keele eksami tulemused CV / Jätka Isikliku avalduse Passi / isikutunnistuse koopia Passi suuruse foto * Üliõpilaste üleviimiseks Pange tähele, et ärakiri tuleb saata otse teie ülikoolist suletud ümbrikus.RakendaKandideerimiseks registreeruge ja esitage AAU taotlusportaali kaudu veebipõhine taotlus. Portaali kaudu saab veebis esitada tagasimaksmata 2000 Tšehhi krooni. Kõiki nõutavaid dokumente saate esitada ka otse portaali kaudu.Valmistuge intervjuuksKui vastuvõtunõustaja on teie taotluse läbi vaadanud, viiakse läbi intervjuu kandideeriva kooli dekaani / abidekaaniga. See on võimalus teil rohkem teada saada Anglo-American University , aga ka dekaani kantseleist, et teie kohta rohkem teada saada. Intervjuud saab läbi viia kas veebis või isiklikult.Oodake lõplikku otsustVastuvõtubüroo teavitab teid e-posti teel teie avalduse tulemustest ühe nädala jooksul pärast intervjuu kuupäeva.


KOROONAVIIRUSEST tervenenud Triin: “Iga päevaga läks asi hullemaks” | Buduaar\nKOROONAVIIRUSEST tervenenud Triin: “Iga päevaga läks asi hullemaks”\n2020. aasta 31. märts 07:44\nEestlanna Triin Lõhmus sai koroonaviiruse oma sõbralt, kes Austrias suusareisil käis.\nNaljaga pooleks ütleb Triin, et sõber tõi viiruse suveniirina kaasa. Haigeks jäid mõlemad.\nTriin, kes elab Soomes, meenutab, et teisel päeval oli tal madal palavik, 37.1 ja see kestis kolm päeva. Alles kolmandal päeval tekkis tal köha, kuid midagi hullu endiselt ei olnud. Neljandal päeval hakkasid hommikul ärgates kopsud valutama ning köha muutus intensiivsemaks. Õhtuks oli kopsuvalu tugevam ja keha hakkas kergelt valutama.\nViiendal päeval läks asi hulluks. “Terve keha oli nii meeletult valus, et ei kannatanud kuidagi olla. Lisaks sellele, et lihased olid jube valusad, hakkasid mingid kummalised torkavad valud igale poole lööma. Näiteks sõrme, küünarnukki ja suure varba vahele,” meenutab naine.\nLisaks toob Triin sümptomitena välja ka peavalud, iivelduse ja pideva väsimuse. “Magasin väga palju, olin terve aeg rampväsinud.”\nSeitse päeva hiljem hakkas köhimine taanduma, kopsuvalu oli aga endiselt tugev. Palavik oli Triinul pigem madal kõikudes 36.8-37.3 vahel.\nSeejärel kadusid ootamatult ära aga Triinu lõhna- ja maitsemeeled ja need pole isegi tänaseks täielikult taastunud. “Mõnda üksikut maitset praegu ma vahel korraks tunnen ja toidu teravust olen ka hakanud natuke tundma. Aga haiguse ajal võisin vabalt sibulast suure ampsu võtta ja mitte midagi aru ei saanud,” naerab ta.\nKui Triin oli kaks nädalat koroonaviirusega maadelnud, olid sümptomid suures osas juba kadunud, ent lihased olid endiselt valusad. Kõige hullemaks sümptomiks peabki Triin just meeletut lihasvalu, mis ei lasknud kuidagi olla.\nArst ütles Triinule, et kui tal pole mitu päeva sümptomeid olnud, siis ta ongi terve. “Tundus üsna veider, et nii lihtsalt ilma inimest nägematagi, testimisest rääkimata, öeldakse, et sa oled terve. Siis oli mingi aeg jutt, et tehakse test, et kas organismis on tekkinud antikehasid, mis tekitavad haiguse suhtes immuunsuse. See annaks garantii, et ma ei nakata ka teisi. Aga seda testi ei tehtud! Mingi aeg helistati mulle ja öeldi, et ma võin nüüd karantiinist välja tulla. Ma igaksjuhuks ootasin veel mõned päevad,” muigab Triin.\nNaine tõdeb, et tegelikult oleks pidanud talle siiski ka testi ära tegema, aga tänaseni seda tehtud ei ole. Kusjuures ka Eestis pidi osade patsientide suhtes asi täpselt samamoodi käima. “Minu sugulasele, kes elab Saaremaal, öeldi, et teist testi ei tehta. Kui on koroonaviirus, siis peab kaks nädalat kodus istuma ja ongi kõik. Minu arvates peaks riik sellesse karmimalt suhtuma, sest nii võivad haiged nakkust edasi kanda. Mille jaoks siis üldse sellised karmid keelud ja totaalne elu pea peale keeramine üldse tehti?,” nendib Triin.


Tartu Maratonil osalejad on ärajäämise eest rohkem kaitstud | Klubi Tartu Maraton\nTartu Maratonil osalejad on ärajäämise eest rohkem kaitstud\nVaatamata sellele, et hetkel valitseb Eestis nukker sügisilm, on eelmisel talvel lumepuuduse tõttu ära jäänud Tartu Maraton uuel aastal ohutum valik. Nimelt on vastavalt uutele reeglitele garanteeritud, et vähemalt 50% osalustasust ei lähe maratoni ärajäämise korral osaleja jaoks raisku.\nVarasematel aastatel on Tartu Maratoni juhendis olnud selge klausel, et „osalustasu ei kuulu maratoni ärajäämisel tagastamisele“. Nii oli ka möödunud talvel, kui Tartu Maraton tuligi lumepuuduse tõttu ära jätta. Tõsi, korraldajad suutsid registreerunud osalejatele nii palju vastu tulla, et osa makstud summast kanti siiski üle uue aasta maratonile ja need inimesed saavad kuni 12. detsembrini selle talve Tartu Maratonile registreerida 25% soodsamalt.\n„Eelmise aasta kehv talv näitas taas, et suusavõistlustel osaleja peab paratamatult arvestama ürituse ärajäämisega,“ rääkis Tartu Maratoni võistluste direktor Indrek Kelk. „Ilmataati me kontrollide ei suuda, aga rahalise poole pealt püüame uuest aastast osalejatele rohkem vastu tulla“.\n„Otsustasime, et kui järgmisel aastal või kaugemas tulevikus peaks korduma möödunud talve karm saatus ja Tartu Maratoni pole võimalik lumepuuduse tõttu korraldada, saavad kõik registreerunud 50% osalustasust kanda üle järgmisele Tartu Maratonile või mõnele muule Klubi Tartu Maraton sama aasta üritusele,“ ütles Kelk.\n„Me loodame, et kui peaks juhtuma halvim ja Tartu Maratoni sõita ei saa, kasutavad paljud võimalust oma osalustasu üle kanda mõnele teisele meie sama aasta üritusele. Saaksime nii rohkem osalejaid teistele maratonidele ning siis oleks võimalik meie suurima ürituse ärajäämisest põhjustatud rahalist põntsu vähegi tasandada,“ põhjendas Kelk, miks taoline samm üldse ette võeti ja võimalikuks sai.\n43. Tartu Maraton toimub 15. veebruaril. Soodsaim registreerimisvoor lõppeb 12. detsembril ehk sel reedel. Kuni selle ajani kehtib 63km puhul soodushind 40€ ja 31km distantsil 25€.\nSeejuures saavad eelmisel aastal ära jäänud maratonile registreerunud oma 25%-list soodustust kasutada ainult kuni selle reedeni! Neile kehtivad sellisel juhul 63km puhul hind 30€ ja 31km distantsil 18,75€.\nRohkem infot Tartu Maratoni ja uuenenud juhendi kohta saab Klubi Tartu Maraton kodulehelt: https://tartumaraton.ee/et/yritused/suusamaraton/43/


2013-01-20 | Stellarium by Stella K. Wadowsky\nPostitaja: stellaarium kell Thursday, January 24, 2013 11 comments\nPostitaja: stellaarium kell Thursday, January 24, 2013 13 comments\nLa Perla 2013 kevad-suvine pesu ja rannariiete kollektsioon on veetlev ja üdini naiselik. Kui eelmisel aastal oli kollektsioon inspireeritud 60ndatest ja ajast, mil naised soovisid olla filmi "Hommikueine Tiffany juures" kangelanna, siis seekordne kollektsioon on miksitud 19.sajandi elegantsi ja kaasaegse New Yorgi romantilise ööeluga.\nModell on taaskord Brasiilia iludus Jeisa Chiminazzo, kes on mulle mitmes kampaanias silma hakanud ja minu meelest äärmiselt huvitava iluga naine - juskui taaselustunud Jackie Kennedy sensuaalne versioon. Inspiratsiooni pakuvad selles fotoseerias kindlasti ka peaehted, mis Jeisat kaunistavad. Pesu ja negližeed on täpselt minule.\nVAATA KA POSTITUST: Komplimendikoguja J`Aime\nPostitaja: stellaarium kell Wednesday, January 23, 2013 1 comment\nSildid: Jeisa Chiminazzo, La Perla\nPostitaja: stellaarium kell Tuesday, January 22, 2013 2 comments\nMul on suur rõõm, et Avoni võitjad on loositud ja kohe sinu ees. Enne, kui sa vaatad üle, kas õnn sulle naeratas, jagan sinuga Brian Eno pala "Music For Airports". See muusika on mind viimasel mõtlikul nädalal saatnud. Head kuulamist ja lugemist! Järgnevad read on võitjate päralt.\nAvoni Instagrami võidu pälvis Mari-Liis, kes kirjutas Stellariumi kommentaariumisse järgmist: "Instagramis liitutud ja ka link jagatud. Avoniga tutvun ise ka juba mõnda aega ja tahaks rohkemgi katsetada, aga tudengina ikka päris kõike osta ei saa. Kahele juusteotste seerumile olen küll truu ja eelmises kataloogis armusin ühtedesse sõrmustesse, mida kahjuks osta ei saanud. See kaelakee on ka väga šeff!" Mari-Liis, see šeff kaelakee on nüüd sinu!\nPostitaja: stellaarium kell Monday, January 21, 2013 5 comments


Mõtted Instagram-st – See ei ole muinasjutt\n11. mai 2018 11. mai 2018 Kategooriad arvamus, blogimine, instagram, niisamaarvamus, instagram, pildid, tüübidLeave a Comment on Mõtted Instagram-st\nMa kirjutan nüüd enda point of view-st seda asja seega sa võid kas nõustuda, mitte nõustuda või koguni iseennast ära tunda.\nMinu jaoks on Instagram-s välja kujunenud teatud stiilid, kes, kuidas ja mida ning miks postitatakse. Ühed on näiteks sellised, kes postitavad päev päeva järelt veerand osa enda näost ja kehast ilma mittemidagi ütleva taustaga. Kas sellepärast, et terve nägu ja keha ei mahu pildile ära või on seal midagi muud šokeerivat, ei tea!\nTeised kuuluvad selliste isendite rühma, kes ärkavad hommikul üles selleks, et saada seda ideaalselt Insta pilti ning siis kirjutavad sinna juurde “Just a casual look” või “Someone took a pic and I did’t even realize, ups” Tegelikult on pildiks ette valmistatud tunde, tehtud make-up, valitud hilbud, sätitud poos, tehtud kogu asi kuivalt läbi ning siis 150 pilti, mille seast 1 on vaid sobiv ülesriputamiseks. Peale pildi üleslaadimist jäävad nad üldjuhul laike ootama. Siia alla kuuluvad ka need, kes lisavad oma trennipilte üles ja juures on tekst “Iuu, kui kole ma välja näen aga noh, ma olen trenni teinud 5 h seega vist on ok!” ja siis minusugusel kukub karp lahti lihtsalt, sest ma ei näe peale 3 tunnist ülestimmmist ka nii ilus välja kui mõni peale 5 tunnist trenni. Need inimesed, kellel on lokkis juuksed aga sirgendavad neid igapäevaselt ja siis lisavad kord kuus lokkis juustega pildi, kus nad näevad tegelikult imeilusad välja aga pildi alla on kirjutatud mingi pikk jorin, kuidas ei jõutud sirgendada või kuidas nad oma lokke vihkavad ja ei salli seda koledust, mis peeglist otsa vahib koos lokkidega. Ometigi on vaja avalikkusele pilt üles panna selleks, et saada kommentaare sisuga “Ära aja, sa oled ju nii ilus oma lokkidega!”.\nI accidentally took some pic’s from myself. Probably look terrible but what a hek…\nKolmandad on “paljad porgandid” (ei viita blogile), kes üldjuhul riputavad üles pilte peeglivaatest oma pruntis kannikast, ülevalt vaatest oma rindadest, lasevad kellelgi teha pilte stringides, bikiinides, muus pesus või koguni paljalt varjates tutti või niplit mõnel “erootilisel” kombel. Üldjuhul käivad piltide juurde ka sügavamõttelised quote-d elust või armastusest. Näiteks: “You can’t depend on your eyes when your imagination is out of focus.” – Mark Twain ja juures on pilt, kus ei olegi enam ruumi mingiks imagination-ks 🙂 Tüüpilised pildid on vannitoapildid, kus on tagumik keeratud peegli ette ja siis tehtud telefoniga üle õla pilt tekstiga: “There is only one happiness in this life, to love and be loved.”-George Sand. Ka nemad jäävad ootama laike, sest ilmselgelt on eneseväärikusega kõik liiga korras.\nNB: kategooriast jäävad välja fitness-ga tegelevad inimesed, sünnitanud inimesed, kes jagavad näiteks imetamispilte , influence-rid, kes riputavad oma kaalualandamisest pilte pesus ja muud sellised.\nNatuke liiga palju on riideid seljas aga vaadake, mul on boobs.\nMuidugi ei saa ma mainimata jätta ka neid Instagrammereid, kes postitavad üles igapäeva elu ja seda kõige ideaalsemas võtmes ehk iga pildi taga on eeltöö, muretsetud on selfikaamera, spets valgustus, pilt on hoolega läbi mõeldud, asjad pildil on cm täpsusega paigas, pildil on kõige kvaliteetsem kraam, mis kodus leidub, pildil ei tohi olla ühtki üleliigset asja, kodu peab alati laitmatmatult puhas olema, midagi ei tohi taustal vedeleda, pannkook peab olema täpselt taldriku keskel jne.\nViies kategooria on realistid ehk tavalised inimesed, kes teevad tõepoolest pilte elust enesest ilma ilustamata või kui siis mõned üksikud, mis on filtriga või vähe rohkem sätitud aga üldjoontes on neil savi, sest neil lihtsalt on savi 😀 Pildi tegemiseks kulub sekund, neid tehakse 1 ja spontaanselt. Tavaliselt on mingi naljakas, põnev olukord, mida pildistatakse. Neid tavalise inimese Instagram-i pilte vaadates ma tunnen ma ka, et olen inimene, kes ei peagi välja nägema ideaalne igapäev. Õnneks on see aeg möödas, kus ma arvasin, et kui ma piltidel või üldse laivis mina ise olen (ilma meigita, omas mahlas) siis ma ei saagi endale kunagi meest ega lapsi. Ühel pimedal veebruarõhtul sai Annabel valmis meisterdatud ja enam pole muud, kui Kristjan peab leppima sellega, mis on 😀 Ma ise olen rahul, mul on olemas nii mees, kui ka laps. Hihihi!\nIseennast vist päris sellesse “realistide”kategooriasse panna ei saa, sest ma ikka natuke sätin ka vahel ja ajan taga neid “piltilusaid” pilte. Ma olen segu, natuke siit ja sealt aga kindlasti mitte see meeleheitlikult oma kehaga tähelepanu otsiv…tüüp. Üldjuhul ma jälgin Instas influence-reid, blogijaid, kelle tegemistega ma tahan kursis olla, enda sõpru, paari modellihakatist on ka listis aga reaalselt ma nutan igakord, kui ma nende ideaalseid pilte vahin, nende ideaalse näolapi ja ideaalse kehaga. Nagu miks otsustas jumal või “suur pauk” või kes teab mis, teha ühest inimesest ilusa ja teisest mitteilusa?! Miks mina ei või lihtsalt hommikul üles ärgata ja ilus olla aga mõni teine saab ning tavaliselt need naturaalselt ilusad inimesed ALATI jonnivad ja virisevad, et nad on koledad ja paksud. Ma lõikaks keele suust välja sellise jutu peale 😀\nIlma oma kaunite juuksepikendusteta, ei oleks ma ka ilmselt nii kena, kui ma praegu olen, sest mu oma juuksed on õhukesed ja paarkümmend cm lühemad. Mul on viimased 3 nädalat peal ka geelküüned, sest ma lihtsalt tahtsin Hispaaniasse tulles ilusa maniküüri ja tugevate, püsivate küüntega olla, mul on probleemne näonahk ja pigmendilaugud, mida ma katan meigiga, mul on mõndadel kohtadel kehal venitusarmid rase olemisest (sangad, sisereied), mul on ka esimesed veenilaiendid tekkinud rasedusega, mulle on looduse poolt kaasa antud peast eemale hoidvad kõrvad ja kui ma natukene ei säti ennast enne pildile jäämist siis lõpptulemus võib olla umbes selline (vaata alla). Loodusest veel rääkides, on mulle kaasa antud õhukene ja läbipaistev näonahk, mis sisuliselt tähendab seda, et mul on sinised silmaalused 365 päeva aastas ja ma näen alati ilma meigita välja nagu mul oleks oksendamisviirus koos kõhulahtisusega olnud umbes nädal aega. WIN! Instagrami modelliks ma ilmselgelt ei saa.\nTeisalt ma saan jällegi aru, et olukord võiks palju hullem olla. Kui sa mõtled, et enam hullem olla ei saa siis tea, et peaaegu alati saab. Lohutus missugune, eks?! Mul tegelt ei ole alaväärsuskompleksid, ausalt 🙂 Kui siis ainult natukene.\nMilline Instagrammer sina oled?\nEelmine postitus Kuidas kodus istudes raha teenida?\nJärgmine postitus Teadlikkus: Päike, päevitus, päikesekaitse


Meie riigis elab palju inimesi, mõned neist on siin sündinud, on põlisrahvaste ja saab täpselt nimetavad end kodanike käesoleva riik, teised tulevad eesmärgil teenida raha või saada haridust, ja võib-olla jääda alalist elamisluba. Sellised inimesed võivad olla nii välisriikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes. Üldiselt mõiste "kodanik" võib vaadelda kui kitsas või poliitilis-õigusliku ja laiemas mõttes. Niisiis, me defineerime kes on kodanik.\nKodanik kõige laiemas tähenduses\nKes on kodanik kõige laiemas mõttes? See patrioot, kes tõesti armastab oma riiki, on aktiivselt kaasatud oma elu ja arengut. Ta on uhke saavutuste riigi kiitusega ajaloo, aitab tema kaasmaalased. Selline isik peab minema teenida sõjaväes, hakatakse regulaarselt maksma makse ja täita muid ülesandeid, mis on talle pandud seadusega.\nTeisisõnu, tõeline kodanik - kes ei pane oma isiklikke huve ühiskonna samuti üks, kes on tõesti võimalik tuua kasu riigi ja ühiskonna. Lisaks ta tahab tulla parema tuleviku, kõigi vahenditega, ja võimalus jätkata seda.\nKes on kodanik poliitiliste ja õiguslike\nKitsamas tähenduses, kodanike nimetatakse neid, kes on eriline õigussuhe riigiga. See annab inimesele mitte ainult piisavalt laia õigused, kuid ette teatud kohustused, nagu järgima põhiseadust ja muid seadusi kaitsta Isamaa, õigel ajal tasuma kehtestatud maksud ja lõivud. Riigi omakorda annab oma kaitse kodanik. See kaitse rakendub, kui isik viibib välisriigis. Märkimisväärsed näiteid võib näha filmi kui peategelane põgeneda kiire saada saatkonda või konsulaati oma riigis. Paradoksaalselt nende ruumide territooriumil Ühendriigid kelle huve nad esindavad.\nNagu järjekorras kodakondsuse saamiseks on kehtestatud õigusaktide riigi ja tavaliselt esineb selliseid aluseid nagu:\n- sünnist territooriumil riigi. Mõnikord, muide, laps sündinud riigi territooriumil, on automaatselt vastu võetud selle riigi kodakondsust, mille kuuluvad tema vanemad;\n- sissepääs kodakondsuse, mis viiakse läbi kooskõlas seadusega tingimused: elukoha riigi teatud perioodi jooksul, juuresolekul ollarahastamisel olemasolu;\n- taastamist kodakondsuse, kes on varem elanud seda;\n- võimalus, mis tekib siis, kui muutus riigi piire, mille tulemuseks on kodakondsuse vastuvõtva inimestele uusi territooriume, nagu juhtus Vabariigi Krimmis.\nMuud residendid riigi\nVälisriikide kodanikud - on isikud, kes ei ole suhe kodakondsuse riigi, kus nad on praegu on: alaliselt või ajutiselt elavad.\nKodakondsuseta isikute või kodakondsuseta ehk need, kes seda ei tee on õigussuhe kodakondsuse (või rahvuse) mis tahes riik.\nMuidugi, välisriikide kodanike suhtes kehtivad kõik seadused, mis kehtivad antud riigis. Lisaks on nende õigus teatud määral piiratud, näiteks juhul välisriigi kodanike töölevõtmise (või kodakondsuseta) tuleks pöörata erilist dokument (patendi või töö resolutsioon). Üldiselt staatuse välismaalane on määratletud ja kaitstud inimõiguste deklaratsiooni seoses välisriikide kodanike vastu võetud ÜRO 1985. aastal\nOn veel üks oluline ülesanne, mis koosneb vajadust võtta rände registreerimine spetsiaalses organ. Üldjuhul on vaja juhul, kui välismaalane viibib riigis kauem kui 7 päeva. Siis mehed, kellega ta viibib, peab ta isiklikult registreeruma migratsioonibüroo teenindustes. Kui välisriigi kodaniku elu hotelli, lasub see hotelli töötajad.\nSuhe õiguslik seisund mehe ja kodanik\nMis on erinevate mõistete "mees" ja "kodanik"? See on kõige lihtsam aru saada, määratledes nende õigusliku staatuse. Näiteks inimese seisund võimaldab see inimene kasutada kogu õiguste omane absoluutselt kõik inimesed: õigus elule, liikumisvabaduse ja isikupuutumatusele kohta eraomandi üldiselt. Teisisõnu, need sisaldavad neid õigusi, mille suhtes kehtib seadusega väljendeid nagu "igaühel on õigus", "keegi ei saa olla."\nkodaniku staatus on otseselt seotud suhted riigi ja isiku, kellel on selle riigi kodakondsuse. Ja isiku õiguste hulka kuulub tavaliselt õigus valida ja olla valitud, õigus töötada teatud organisatsioonid, tavaliselt seotud kaitsetööstuse või teatud privaatsuse.\nMääratlus seaduskuulekas kodanik\nSeaduskuulekas kodanik - isik, kes rangelt järgima seaduste riigi kodakondsus. Ta vabatahtlikult vastab kõigile seaduse nõuetele, ilma eranditeta, ja muidugi, teeb seda vabatahtlikult, mitte põhjusel, et ta kartis algusega mingeid negatiivseid tagajärgi. Selline inimene on kindlasti teadlik tähtsust ja väärtust õigusriigi, pealegi on ta sügavalt veendunud, et nad peavad järgima. Samuti on oluline aspekt sellise õigusliku käitumise sotsiaalsed. Citizen mõistab, et järgides kõiki norme õigusaktide sellest kasu ühiskonnale. Ja mis see on ühiskonnale kasulik, muidugi, tema jaoks hea.\nNii seaduskuulekas kodanik - kes on hästi arenenud õiglustunne, samuti veendumust, et see on nii - tee järgmine õigusriigi igapäevaelus - toob kaasa parema riigi arengule ja ühiskonnas, kus ta elab. Võib tekkida küsimus: mis siis, kui isik ei ole lihtsalt täidab õigusaktidest tulenevaid nõudeid, vaid ka ületab neid on, et seadus ei ole vastuolus, siis kes ta on? See inimene on ka seaduskuulekad.\nTänavakivid ja asfalt: Mis ähvardab teekattesegude talvel?\nExpansion Pistikud reguleerimisala\nArvustused filmi "Reisija" (2016): lugu, näitlejad\nBaby lapsevanker Baby Jogger City Elite


Restoranid - Tallinna Lennujaam\nLennujaama söögikohtade hulgast leiab igaüks endale meeldiva paiga, kus enne lendu aega veeta ja midagi maitsvat nautida. Meie valik on lai ja vaheldusrikas – olgu isu suur või väike, midagi kõhutäiteks leiad kindlasti!\nÕdus diivanitega kohvik pakub laia valikut kohvi- ja teemaailma paremikust. Värsked saiakesed tulevad otse ahjust ja letil leidub ka palju tervislikku. Silmailuks Eesti käsitöö ja disain, mida saab ka kaasa osta.\nAvatud vastavalt lennuplaanile\nAsume 2. värava kõrval.\nTelefon (+372) 655 6216\nLegendaarses lennunduspubis saab tutvuda lennunduse ajalooga, proovida mõnda klaasikest pikast õllenimekirjast, näksida suupisteid või kergemat einet ning otse loomulikult vaadata mõnda spordikanalit. Pubi teisel korrusel asub suitsuruum.\nAsume 5. ja 7. värava vahel.\nTelefon (+372) 605 8020\nMicasa-traditsiooniline Mehhiko tänavatoit, mida iseloomustab värske ja värvikas tooraine ning intensiivne maitse-burritod, salatid ja nachod.\nRitazza-Magusad ja soolased pirukad, snäkid, koogid ja võileivad. Hommikuti on menüüs hommikusöök muna ja peekoniga, lõunal lisanduvad värskelt valmistatud pizzad otse kiviahjust ja pasta.\nHaven-Värske ja tervisliku toidu kodu. Kogu menüü on disainitud tervislikku eluviisi arvestades.\nAsume vahetult enne pagasiala.\nTelefon +372 605 8160\nMaitsvad Ameerikast pärit kuulsad 30-sentimeetrised võileivad ootavad Sind Subway võileivapoes. Naudi värskeid salateid ja mõnusaid võileibu.\nAvatud E–P 9:00–21:00\nAsume 7. värava kõrval.\nTelefon (+372) 53 023 138\nHõrgud võileivad, värsked salatid, suus sulavad saiakesed ja koogid, aga ka soojad pastad ja otse Sinu silme all valmivad vokiroad on selle söögikoha populaarsuse võtmeks. Proovi järele!\nNB! Iseteeninduskassa on avatud 24/7\nAsume 4. ja 6. värava vahel.\nLennujaama parima vaatega kohvikus pakutakse võileibu, salateid, saiakesi, kooke, suupisteid ja laias valikus kohvijooke. Mõnus paik enne lendu keha kinnitamiseks.\nAsume Non-Schengeni alal, terminali „lõpus“.\nRosin võlub esimesest hetkest, kui sisse astud. Naudi klaasikest veini kohapeal või osta terve pudel külakostiks – veinibaari valikust leiab palju põnevat avastamist.\nAsume 7. ja 9. värava vahel.\nTelefon (+372) 55 927 258\nKOHVer Köök kutsub külastajaid ehedalt valminud ausa Eesti toidu, kvaliteetkohvi teadmistega rootslastelt ning lahedate katsetustega lõunamenüüs, mille inspiratsioon pärit üle kogu maailma.\nSamuti leiab siit Eesti kiiksuga kingitused, mida vahva külakostiks laia maailma kaasa võtta.\nOled alati oodatud!\nAsume väljuvate lendude alal, julgestuskontrolli kõrval.


Tänane kuupäev 31 Mär, 2020 10:27\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 12:02\nMa saan suurepäraselt aru, et elektrikas ei sobi praegu veel mitte päris igaühele.\nMa täiendaks, et elektrikas sobib suurepäraselt nendele, kelle suurimaks koormaks on oma tagumik ja poekott. Kes elavad linna ümbritsevas eramurõngas ja suurem osa sõidust kulgeb kodu, kool, kontor, pood, trenn, kodu trassil.\nKui sa pead nt väikeettevõtjana hommikul tõstuki Paldiskisse pukseerima, Pärastlõunal sõidad Kohtla-Järvele objekti vaatama. Õhtul laed motikad auto peale ja lähed lastega Vasalemma tenni. Nädalavahetusel sõidad Võrumaale suvilasse või kusagile jahile, tihtipeale käru, ATV või mõne traktor haakeseadmega sabas.\nSiis ei ole sul selle elektriautoga mitte midagi teha, kui just vahest spetsiaalselt sõitmas ei taha käia.\nEt tegelikult on üsna väike sihtgrupp, kellele need praegused elektriautod sobivad. Kui Musk oma kastika tootmisküpseks saab, siis võib olla tuleb vaateid korrigeerida. Täna pakutavad särtsukaubikud ei kõlba kahjuks mitte.\nÄrge keegi seda nüüd isikliku või rohelisavastase rünnakuna võtku. Lihtsalt elukorraldused on erinevad.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 12:11\nKuniks on tegu üksikute elektriautodega, mille baasil rohelist maailmavaadet promoda, on üks asi. Kogu maailma elektritranspordile üleminek aga on hoopis midagi muud. Majandusest- aktsiisidest alates ja loodushoiugs lõpetades. Viimast pole ollagi ja elektrimobiili kütuse "odavus" läeb samuti ühte ritta päkapikkude ning muude muinasjuttudega.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 13:49\nElektri- ja bensiinitranspordi võrdluses ei pöörata "tavatarbijatele" suunatud aruteludes tähelepanu kütuse aktsiisile, mis praegu sisaldub nii bensiini kui ka gaasi hinnas.\n"Tavatarbijatele" näidati "elektriautode võitlust" kui võistlust laadijate ja pistikute standardi pärast. Aga tegelikult oli majandulikult tähtsaim teema, et millise tootja standardite järgi ja kuidas elektriauto liikumist maksustada, kui fossiilkütustest laekuv aktsiis vähenema hakkab.\nOli ilmne oht, et inimesed hakkavad "salaja" koduvõrgust või päiksepaneelidega maksuvabalt autode akusid laadima.\nKuna nüüdseks on kehtestatud nõue, et kõik müüdavad autod (ka bensiin ja diisel) peavad onlines jälgitavad olema, siis on sellele probleemile lahendus leitud ja kõik elektriautod on vajaduse tekkimisel hetkega maksustatavad kütuseaktsiisiga!\n(See on ka üks põhjus 5G võrkude levitamiseks.)\nKusjuures on kehtestatud põhimõte, et ostja ostab omale "raua" (auto) aga tarkvara saab rendile (vajalikuks ajaks) ja seda kasutaja muuta ei tohi.\nEhk kaasaegse elektriauto eluiga ei määra mitte "raua kulumine" vaid tarkvara uuenduste kättesaadavus, nagu telefonidel.\nPaljud kindlasti teavad auto OBD testpistikut.\nAlates 2018 aastast on juba mitmed tootjad lisanud sellele lisamooduli, et kui sinna võõras (mitte tootja poolt lubatud) seade ühendatakse, muutub auto "telliseks" ja lahti saab lukustada ainult firma esindust külastades.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 13:58\nNagu siingi tähendatud juba on- 100 km läbimine bensukal annab riigituludesse 2,8 euri aktsiisi, elektriautol 0,09 euri. Mis saab riigieelarve laekumistest?\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 14:02\nMa ei tea sellest midagi, aga süsinikukvoote ju ka ostetakse ja müüakse?\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 14:03\nOn see ikka päriselt praegu nii? Minu uuem auto üle 10 a vana.\nOma pea on viimane kaitseliin ja kui see murtakse siis on see suurim inimkonna käitumist mõjutav tehnoloogia.\nSiis hakkab päriselt uue inimese loomine.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 14:31\nKes ja kuskohas sellise nõude kehtestas??\nEuroopa kohta ei oska kommenteerida, kuid General Motorsi autodel on OnStar-i nimeline side- ja ohutuspakett üsna levinud. Fordil on seevastu SYNC, mis on vähe laiema ampluaaga, ning Tesla autod on juba niikuinii elektroonikat täis. Seega, teoreetiliselt oleks võimalik sellist asja nõuda küll - vähemalt USA-s.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 15:34\nSellise jälgimise jaoks peab päris palju seadusandlust muutma ja ärge mitke lootkegi, et see kellelgi tähelepanuta jääb. Üks asi on tehniline võimekus, teine on riiklik jälitamine. Ja milleks jälitada autot, kui saab jälitada kodanikku - kõigil meil on arvutid taskus. Ei käi need asjad nii lihtsalt.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 16:13\n1. Kohustust (!) teha sõiduk kaugjälgitavaks ei eksisteeri. Mõned tootjad pakuvad vastavat teenust (mis peaks mingi porgandi ka pakkuma aga pole viitsinud uurida). Samuti on vastavad teenused olemas järelturul - neid kasutavad logistikafirmad oma masinate jälgimiseks. Viimaste elektriautode toetuse vooruga kaasnes kohustus sõita N kilomeetrit M aasta jooksul EV territooriumil. Ühe võimalusena pakuti ka GPS loggerit. Ei olnud kohustuslik (just selle "suure venna" pärast poleks see lihtsalt läbi läinud) - seda võib toetuse saaja ka kinnitada lihtsalt avaldusega ("kõik sõidud sõitsin Eestis, odomeetri näit fikseeritakse ülevaatusel"). Küll on hiljuti EU-s kohustuslikuks muutunud uutel autodel avarii korral automaatne hädaabi kutsungi süsteem (peaks saatma SMS-i koordinaatidega + avama side/heli kanali). Pmst ei saa välista selle süsteemi häkkimist ja kasutamist kaugjälgimiseks.\n2. Elektriautode probleem on muuhulgas üüratult kasin valik. Mul on lihtsad nõudmised: peab mahutama 2 täiskasvanut ja kolm last (üks neist turvatoolis), peab mahutama lapsevankri ja mõned kotid/seenelkäigu korvid, peab suutma 10-kond korda aastas kergkäru vedada (saunapuud, murutraktor jms), ei teeks paha kui suudaks trippida põhja-euroopas. Sellele kõigele vastab Golf Variant, diisel. Odav osta, odav pidada. Hetkel pakutavatest elektriautodest suudab kõige eelnevaga (no trippimine on nii ja naa) hakkama saada vaid Audi e-tron (teistel probleemiks veokonksu puudumine või lihtsalt niru pagasiruum). Selle hinnalipik aga puudutab taevast. Tavainimese jaoks võib kahe aasta pärast loota VW ID Space Vizzion ilmumisele.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 17:03\nEl. auto energiast kulub Eesti kliimas ca. 25-30% salongi küttele jm. mitteveeremisele seotud bilansile, seega praktikas see müügimeeste väljahõigatud välp ei ole reaalne. Samuti on problemaatilised kiirlaadijate kasutamine - mida võimsamad need on seda väiksema mahutavuse akult saad kuna akude keemilised protsessid lihtsalt võtavad oma aja ning kunstlikult neid kiirendada ilma akudele haiget tegemata pole võimalik. Ülikiirete laadimisvõimaluste puhul hakkavad mängu tulema juba superkondensaatorid.\n250 miles (402 km) Standard Range Plus\n322 miles (518 km) Long Range AWD/Long Range Performance (EPA-rated)\n325 miles (523 km) Long Range RWD (EPA-rated) (Discontinued Q2 2019)\nEee..räägiks nüüd ikkagi autodest mitte kosmosetööstuse toodangust... Kuskohas on Eloni autode lähim diiler, kus hooldusi teha ja kaua peab varuosi ootama.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 17:16\nPmst ei saa välista selle süsteemi häkkimist ja kasutamist kaugjälgimiseks.\nSeni, kuni inimesel on mobiiltelefon taskus, on selline mure pehmelt öeldes abstraktne.\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 18:06\nÜks ei välista teist. Paranoiline inimene hoiab taskus 5110t ja sõidab Mossega\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 18:50\nparanoiaga pole siin midagi pistmist, eestis saab isegi keskkonna ja maksuamet, rääkimata kripost-kapost kohtust sõrmenipsu peale jälitustegevuse-läbiotsimisloa, ise väga lähedalt seda näinud. eesti on ametliku statistika kohaselt üks enim jälitustegevuse lube 100k elaniku kohta välja andnud riike, 5x rohkem kui näiteks rootsi.\nsee, et aastaid hiljem kogu keiss kohtus kokku kukub ja üks 9€ juuksuriarve leitakse, oli alles hiljutine leheuudis.\nkgb oma nuhkimisega oli poisike nüüdisaegse totaalse jälgimise võrdluses, orwelli telekas toanurgas on reaalsus, mitte paranoia...\nPostitatud: 21 Veebr, 2020 22:56\nPalun nüüd teema juurde tagasi.


Täielikult töötav mba (femba), Pikk rand, Ameerika Ühendriigid 2022\nTäielikult töötav mba (femba)\nTäielikult töötav MBA Täielikult tööle võetud MBA (FEMBA) on tavaline kahekümne kolme kuu kiirendatud programm, mis toimub laupäeviti. Intiimne kohord on 25 kuni 30, mis järgib luku sammu teed, mis lõpeb vähem kui 2 aasta jooksul. Klassid toimetatakse üle 10 nädala jooksul. Vähemalt 3-aastase töökogemusega õpilased eelistavad sageli FEMBA programmis pakutavat terviklikku lähenemist. Spetsiaalsed programmiteenused hõlmavad kõiki raamatuid, materjale, külalisesinejate seeriat ja programmi registreerimist. Vähemalt vähemalt kolmeaastane töökogemus on vajalik. Kuna kõikidel või enamatel üliõpilastel on palju töökogemusi, on programmi eesmärk anda terviklik MBA. Keskmine FEMBA õpilaste vanus on ligikaudu 33. FEMBA programm lubab õpilastel ainult sügisel kvartalil. Meie uus FEMBA 9 kohort algab 2007. aasta oktoobri alguses. Programmi nõuetele Meie programmi miinimumnõuded on järgmised: GPA nõudmine lõpetajaks vastuvõtuks on 2,75. Teie GPA määratakse viimase 60 semesterühiku või viimase 90 kvartali ühikut oma bakalaureuseõppe. Ülikooli nõuded TOEFL skoorile on 550 paberil, 213 CBT või 79 IBT. TOEFL on nõutav kõikidele taotlejatele, kellel pole USA-d. Institutsiooni TOEFL ei võeta vastu. Meie õpilaste keskmine GMAT-skoor on 550. Peab olema hea tasakaal kvantitatiivsete ja verbaalsete osade vahel. Analüütilise kirjutamise skoor peab olema vähemalt 4.0. Skoorit hinnatakse võrreldes kogu rakenduse tugevusega.\nThe College of Business Administration is a teaching-learning community of scholars that academically and professionally prepares a diverse student body to excel in a dynamic global environment. Näita vähem


Ave Lepik • 22. oktoober 2012 kell 13:59\nPäris lõpule on amet jõudnud Eesti Energia ja 220 Energia avatud turu elektrilepingute analüüsiga. Elektrum Eesti tingimused on läbivaatamisel.\nSeni leitud vajakajäämised on muu hulgas seotud lepingu muutmise ja lõpetamise sätetega. Lõpetamise puhul on põhiküsimuseks tähtajaliste lepingute varasema lõpetamise korral tarbijatelt nõutavad leppetrahvid. Kui tarbija ei ole lepingut rikkunud ja teavitab elektrimüüjat soovist leping lõpetada kuu aega ette, ei ole tarbijakaitseameti hinnangul leppetrahvi, lepingu lõpetamise tasu ega muu kompensatsiooni küsimine õiguspärane. Kui elektrimüügilepingud on selle seisukohaga vastuolus, tuleb müüjatel neid muuta.\nLisaks on amet elektrimüüjatelt palunud selgitusi viivismäärade, tasuliste arvete ja meeldetuletuskirjade ning elektri hinnale lisatud marginaalide kohta. Samuti on amet seisukohal, et tüüptingimused ja hinnakirjad peaksid tarbija jaoks olema praegusest paremini leitavad.\nTarbijad, kes on elektrimüüjatega lepingud praegustel tingimustel sõlminud, ei pea muretsema. Lepingud kehtivad üldjuhul edasi, tühised võivad olla vaid seadusega vastuollu minevad lepingutingimused. Kogu leping võib tühiseks osutuda vaid siis, kui vastuoluline tingimus oli lepingu sõlmimiseks olulise tähendusega.


Moelennuk 2013 toimub reedel, 1. märtsil Tallinna lauluväljaku klaassaalis | Buduaar\nMoelennuk 2013 toimub reedel, 1. märtsil Tallinna lauluväljaku klaassaalis\n2013. aasta 25. veebruar 16:03\nTallinna kesklinna viie kooli suurejooneline ühismoe-show Moelennuk 2013 leiab aset 1. märtsil 2013 juba kolmandat aastat järjest! Sellel aastal toimub õhkutõus Tallinna lauluväljaku klaassaalis algusega kell 19.00, uksed avatakse 18.00. Kokku astub sellel aastal lavale 22 Tallinna noort disainerit 14 kollektsiooniga. 2013. aastal on ürituse teemaks turbulents, mis annab disaineritele vaba mõttelennu näidata moodi enda vaatevinklist.\nShow lõpuks selgitatakse välja Moelennuk 2013 tiitli omanik ning samuti publiku lemmik. Moelennuk 2013 tiitli pälvijat ootavad ahvatlevad auhinnad: praktikakoht moeettevõttes Baltika, võidukollektsiooni pildistamine professionaalsete fotograafide käe all, hulgaliselt poekrediiti e-poelt Siison ja muud põnevat kõigilt Moelennuki toetajatelt. Siison annab ühele väärt kollektsioonile välja ka eriauhinna – võimaluse oma kollektsioon Siisonisse müüki panna.\nMuusikalist vahepala pakub üritusel kuum indierock noortebänd Frankie Animal. Vaheajal pakub suupisteid Cafe Peterson!\nTõotab tulla meeleolukas lend üle moemaastiku!\nPileteid saab soetada nii eelmüügist siit kui ka kohapealt!\nLisainfot saab kodulehelt siit


Rehvikriidid, rehvide markeerimise tarvikud - Autokaubad24.ee\n-vali tootja- 4max BGS Bottari Dunlop ITALMATIC LAMPA TIPTOPOL VELG.EE\nToote ID: 508662\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Markal B on mitmekülgne ökonoomne värvikriit mis ühendab endas värvi vastupidavuse ja kriidi kasutusmugavuse. Koosnedes värvist saab “Markal B” kriiti kasutada õlisel märjal jäisel või kuival pinnal ning ta on ilmastiku ja UV-kindel ning toimib ka roostes karedal pehmel ning määrdunud pinnal. Kasutamiseks temperatuuril -46ºC kuni +66ºC. Valmistatud USA-s. Kasutamiseks laevaehituses metallitööstuse...\nToote ID: 365418\nKriit kollane jäme SISA / hind 1tk./\nToote ID: 626176\nMARKER rehvi valge / hind 1tk./\nToote ID: 626179\nMARKER rehvi kollane / hind 1tk./\nToote ID: 626180\n74101 Tire värv pen - WhiteHigh vastupidav instant kuiv värv marker\nToote ID: 362590\nMETALLIST KRIIDIHOIDJA 14MM REHVIKRIIDILE\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Rehvikriidi hoidepea. Sobib 14 mm läbimõõduga kriidile.\nToote ID: 365403\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Rehvide ja muude kummipindade püsivaks markeerimiseks. Enne kasutamist raputada ja suruda paar korda kirjutamisotsikut vastu pinda. Kiirelt kuivav ja veekindel. Joone paksus 2-4 mm.\nToote ID: 366177\nfor marking tires, metals, jne. veekindelRehvide , metalli markeerimiseks, veekindel\nToote ID: 432904\nToote ID: 432905\nrehvikriit, valge, 6-kant (karp=12tk.)"b" markal, kõikidele pindadele, 12tk.\nRehvid, metallid, plast, kivi, keraamika, tekstiil, klaas jne. Sobib nii kuivale kui märjale pinnale, samuti ka õlisele, määrdunud, külmunud, jäätunud pinnale. Ilmastiku- ja UV-kiirguse kindel. Kasutatav temperatuurivahemikus -46°C kuni +66°C.\nToote ID: 378575\nTooteinfo: Foolium põhjal, rehvide markeerimiseks hoiustamisel.\nToote ID: 365547


EMÜ SK tõusis tabeliliidriks - Eesti Maaülikooli Spordiklubi\nEMÜ SK tõusis tabeliliidriks\nPühapäevaõhtune saalihokilahing Eesti Maaülikooli spordihoones, meeldivalt suure vaatajaskonna ees, kujunes tõeliselt meelelahutuslikuks spordiürituseks. Kodumeeskond asus mängu juhtima juba mängu 24.-ndal sekundil, kui meeskonna kapten Paul-Kristjan Padrik lõi vabalöögist palli väravasse, söötis Andres Tiinonen. Arvulises ülekaalus mängides lisas eduseisu kaheväravaliseks Sten Kõivu söödust Daniel Matsukevitš. Natukene hiljem üllatas EMÜ väravavahti Taavi Lepikut kaitsemängija jalast rikošeti võtnud pall, mis avas külaliste väravaarve. Kõigest 40 sekundit hiljem lajatas Mart Kaska poolt vabalöögiolukorrast antud söödu Sparta väravavahi Remo Merimaa seljataha Sten Kõiv. Esimesele puhkepausile jalutati Emajõelinna saalihokkarite juhtseisult 3:2 kui pealinnapoisid nõelasid avaperioodi lõpuminutitel arvulisest vähemusest.\nMängu teisel kolmandikul haaras initsiatiivi Sparta, luues mitmeid ohtlikke olukordi kiirete vasturünnakutega, kuid Lepik tõrjus kõik 14 pealelööki. Vahetult enne teist pausi kasvatas hoopis kodumeeskonna eduseisu veel ühe värava võrra Juhani Võik, kes väravaesisest saginast "suskas" Sten Kõivu pealöögist ripakule jäänud palli väravasse.\nKa viimast kolmandikku alustasid külalised aktiivsemalt ning tulid vaid ühe värava kaugusele viigiseisust. Järjekordne arvuline ülekaal tootis veel tartlastele värava, kui duo Matsukevitš-Kõiv kavaldasid vastased üle. Daniel Matsukevitš viskas veel ühe värava seekord Juhani Võiku söödust ning Rein Kruusat vormistas Joosep Orava söödust võidu Tartule.\nMängu parimaks tunnistati väravavaht Taavi Lepik, kes tõrjus taas ohtralt pealelööke ning omab hetkel ka liiga väravavahtide statistikatabeli liidrikohta tõrjeprotsendiga 88,3.\n"Paar viimast mängu on sujunud ludinal ja hoog on hea. Loodame, et hoog järgmise komistusega otsa ei saa. Heaolu tunne võiks olla alati ja ülemeelikulisuseks põhjused puuduvad, parandamiseruumi on õnneks küllaga ja ideaali vast ei ole võimalik saavutada, niiet ehk võiks hoogu juurde panna", filosofeeris treener Talis Mölder.\nMängu käik: http://www.saalihoki.ee/Protokoll.aspx?id=fHV5rIrSVMc=


SEITSME LUKUGA UKS (EDGAR WALLAC...\nKuulutusi: 1666 Kuvatud: 1 - 25 Leht: / 67\nSarjad, müük 09.12.19 Tallinn\nPANOPTIKUM, Müüa Mirabilia sarjast Jiri Marek´i "Panoptikum"1982Vanu kriminaallugusid Prahast. Raamatul on kaaned lahti, sisu seisukord hea.\nRUTH, kasutatud; Autor(id): J. Randvere, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1980, LK: 80, Seisukord: kohati määrdunud kaaned, sisu olemas ja korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Sari: Loomingu Raamatukogu 1980 Nr. 34-35.\nKATKED (1958-1999), kasutatud; Autor(id): Rein Saluri, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1999, LK: 72, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu...\nVALMOUTH, kasutatud; Autor(id): Ronald Firbank, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1999, Originaalkeel: inglise keel, LK: 112, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raa...\nKRANE KOHVIK. INTERJÖÖR TEGELASTEGA, kasutatud; Autor(id): Cora Sandel, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 2000, Originaalkeel: norra keel, LK: 160, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raamat,...\nTAIVALVAARA NÄITLEJA, kasutatud; Autor(id): Pentti Haanpää, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 2001, Originaalkeel: soome keel, LK: 120, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raa...\n''LA TORTUGA'', kasutatud; Autor(id): Frank Schreider, Helen Schreider, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1970, Originaalkeel: saksa keel, LK: 232, Seisukord: kasutatud raamat, ümbrispaber veidi katki, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, kõvade kaantega, ...\nKUUMALAINE BERLIINIS, kasutatud; Autor(id): D. Cusack, Kujundaja: H. Laretei, Kirjastus: Eesti Riiklik Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1964, Originaalkeel: inglise keelest, LK: 228, Seisukord: veidi kulunud ümbrispaber, sisu terve ja loetav, Suurus: tava formaadis, kõvade kaanteg...\nLINNAD JA AASTAD, kasutatud; Autor(id): Konstantin Fedin, Kujundaja: Õnne Eelma, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1969, Originaalkeel: vene keel, LK: 380, Seisukord: veidi kulunud ümbrispaber, sisu korras ja loetav, Suurus: tavaformaadis ja ümbrispaberiga ...\nVIIS KONTINENTI, kasutatud; Autor(id): Nikolai Vavilov, Kujundaja: Udo Külv, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1967, Originaalkeel: vene keel, LK: 236, Seisukord: kasutatud raamat, ümbrispaber kohati kulunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, üm...\nARMASTAJAD ÜHEKS ÖÖKS, kasutatud; Autor(id): Ivan Klíma, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1967, Originaalkeel: tšehhi keel, LK: 72, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raamat, k...\nSELLE SUVE VÄRSID, kasutatud; Autor(id): Uno Laht, Kirjastus: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1960, LK: 64, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud ja veidi määrdunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaant...\nUURIJA, kasutatud; Autor(id): Alberts Bels, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1969, Originaalkeel: läti keel, LK: 144, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: ka...\nTUHKUR HOBUNE, kasutatud; Autor(id): Agatha Cristie, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1968, Originaalkeel: inglise keel, LK: 192, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud ja murdmisjälgedega, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, p...\nTEISE MEHE PEA. NÄIDEND NELJAS VAATUSES, kasutatud; Autor(id): Marcel Aymé, Kirjastus: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1962, Originaalkeel: prantsuse keel, LK: 72, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud ja määrdunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: ta...\nVALUS KÜSIMUS. LAASTE JA JUTUSTUSI, kasutatud; Autor(id): Minni Nurme, Kirjastus: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1962, LK: 48, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, nimi sees, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, S...\nSURMATANTS, kasutatud; Autor(id): Bernhard Kellermann, Kujundaja: P. Reeveer, Kirjastus: Eesti Riiklik Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1962, Originaalkeel: saksa keel, LK: 432, Seisukord: kasutatud raamat, ümbrispaber kohati kulunud, pühendus sees, kaaned ja sisu ...\nTEADE. NÄIDEND KAHETEISTKÜMNES PILDIS, kasutatud; Autor(id): Vaclav Havel, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1968, Originaalkeel: tšehhi keel, LK: 77, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu:...\nNIMETU SAAR. NÄIDEND 3 VAATUSES, 8 PILDIS, kasutatud; Autor(id): Artur Alliksaar, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1966, LK: 80, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: kasutatud raamat, kaane...\nVERINE PADI. JUTUSTUSED, kasutatud; Autor(id): Teet Kallas, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1971, LK: 64, Seisukord: kohati kulunud kaaned, raamatukogu ja sealt mahakandmise tempel sees, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Sisu...\n''VITJAZ'' INDIA OOKEANIS, kasutatud; Autor(id): Jevgeni Kreps, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1965, Originaalkeel: vene keel, LK: 286, Seisukord: kasutatud raamat, ümbrispaberi kohati kulunud, sisu korras ja loetav (pildil teine eksemplar), Suurus: tavaformaadis, k...\nTOBUKESED. KOLM NUKRAT JANTI, kasutatud; Autor(id): Rein Saluri, Kujundaja: Anne Linnamägi, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1995, LK: 79, Seisukord: kaaned pisut kulunud, sisu korras, kirjega, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Sisu: Meie kallis osmik; Tobuk...\nJA OLI KUNAGI KEEGI... VALIMIK NOVELLE, kasutatud; Autor(id): Karl August Hindrey. Toimetanud: Otto Samma, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1968, LK: 300, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud ja veidi määrdunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaad...\nOAAS, kasutatud; Autor(id): Nikolai Baturin, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1976, LK: 86, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, sisu olemas ja loetav, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: #14# RAAMAT ASUB L...\nIDIOODID KÕIGEPEALT, kasutatud; Autor(id): Bernard Malamud, Kirjastus: Perioodika, Linn: Tallinn, Aasta: 1966, Originaalkeel: inglise keel, LK: 80, Seisukord: kasutatud raamat, kaaned kohati kulunud, sisu korras, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Sisu: Leinaja...\nlevis15seiklusjutte maalt ja mereltveneuksedmatkasõrmus kuldalusuuedaeg-11uus2too jaraam1816seiklusjutteprantsuserauadköistallinnkiimõõtjak-175


University College Birmingham | Bellnor\nUniversity College Birmingham pakub lisaks kõrgharidusele ka kutseharidust (Further Education). Vastuvõtt toimub enamasti põhihariduse baasil (või kui on lõpetatud 10. või 11. klass) ning õppimaasuja peab olema vähemalt 16 aastat vana. Õpe toimub erinevatel tasemel: Level 1, 2 ja 3 ning BTEC ja CACHE Levels.\nBTEC tase on võrdne Level 3 ja ühe A-leveliga Inglise haridussüsteemis. Kõrgharidus (nt bakalaureus) on Level 4-7. CACHE tase on mõeldud hariduslikele erialadele.\nKokandus, toitlustamine, teenindus (Professional Cookery, Hospitality, Professional Food and Beverage Service)\nlapse heaolu, haridus ja tervis (Childcare & Education, Health & Social Care)\njuuksur, make-up, iluprotseduurid (Hairdressing, Beauty Therapy, Hairdressing and Beauty Therapy Combined, Theatrical Special Effects& Hair and Media Make-Up, Nail Services)\nsport, reisimine, turism (Sport: Development, Coachig&Fitness; Travel&Tourism)\nPaljudele erialadele ei ole konkreetseid akadeemilisi nõudmisi peale heade tulemustega hinnetelehe. Õppeaeg varieerub ühest aastast kolmeni.\nLapse heaoluga seonduvatel erialadel on sisseastumistingimusteks 3-4 GSCE-d hinnetega C või D (või sellele vastavad muud tulemused) ning suur motivatsioon lastega töötamiseks. Õppeaeg 1-2 aastat.\nIluteenustega seotud erialasid pakutakse alates Level 2-st ning erinevatele tasemetele on erinevad nõudmised. Tavaliselt läheb iga taseme läbimiseks üks aasta. Hairdressing, Beauty Therapy ja Nail Therapy eriala jaoks on vaja vähemalt kahte GSCE-d hinnetega C või rohkem. Ülejäänud erialadele on vaja vähemalt nelja GSCE-d hinnetega A-C.\nSpordi ja reisimise erialadel läheb vaja vähemalt nelja GSCE-d vähemalt hinnetega C või rohkem / BTEC First Diploma mõnel seonduval alal.\nÕppimine on tasuline neile, kes pole õppeaasta alguseks 16-18 aastat vana. 19-23-aastastele on õppimine tasuta juhul, kui neil ei ole veel Level 3 saavutatud või nad on hetkel Suurbritannias töötuna arvel. Viimasele tingimusele võib olla erandeid.


August Wiera ja Vanemuine [Eesti Teatri Aastad]\n[[August Wiera ja Vanemuine]]\nAugust Wiera ja Vanemuine\nShakespeare ja Verne\nLydia Koidula jäi Vanemuise näitemänguõhtuist kõrvale pärast “Säärase mulgi“ lavastust. Kuid Vanemuise seltsi liikmete hulgas leidus neid, kes püüdsid alustatud teatritööd jätkata.\n1872 moodustatakse uus trupp ja tuuakse lavale V. Steini “Kivilinad”.\nC. R. Jakobsoni “Arturi ja Anna” (etendused 2. ja 4. märtsil 1873) suhtes on Jannsenid tõrjuval seisukohal.\nSee oli jällegi piiratud sissepääsuga: pileteid võis saada ainult seltsi liikmete kaudu, mitte avalikult müügilt. Kuulutuses toodi näidendi tegelaste nimed, mitte osatäitjad.\nSamal aastal mängitakse mitu korda menukalt J. V. Jannseni lustimängu “Pärmi Jaagu unenägu” (lav. R. Sachker).\nVanemuise korterikriis lahenes 1873. a Jaama tänava maja endale ostmisega, oma kodu kindlustas pideva ja korrapärase tegutsemise.\nNäitejuhi ülesandeid hakkas täitma alates 1874. a. Tegutses kuni 1878. a, misjärel loobus perekondlikel põhjustel. Oli Vanemuise seltsi viitsepresident ja kuulus eestseisusse. Tõlkis Kotzebue näidendeid, mida algusaastatel ka menukalt lavastati.\nSachkeri tegevuse ajal tuleb esmakordselt eesti teatrilavale uus autor Juhan Kunder näidenditega “Varastatud vorst” 1875, “Muru Miku meelehaigus” 1880, “Mulgi mõistus ja tartlase tarkus” 1883 ja “Kroonu onu” 1886.\nSachkeri hooleks jäid rahvapeod, mida korraldati aastast 1883 kord aastas augustis. Osavõtt nendest oli massiline. Rahvapidudel pakuti lauluettekandeid, muusikapalu ja näidendeid. Eeskava muutus aastatega üha kirjumaks.\nTeatri- ja muusikajuht. Pärast õppimist Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis oli ta aastast 1869 L. Bandelier’ mööblitöökojas tisleriõpilaseks. Samast aastast laulis Wiera ka Vanemuise kooris.\nWiera oli eelkõige entusiast, tema päev algas ja lõppes teatriga. Kasvult lüheldane ja kõhnavõitu jäi ta kaasaegsetele meelde oma kulunud keisermantli ja alati kaelas rippuvate näpitsprillide järgi. Wiera oli väga energiline ja koondas endasse mitmed lavalised erialad. Ta oli korraga muusika-, balleti ja näitejuht ning aitas vajaduse korral ka primadonnal laulda. Ei häirinud ühtki kuulajat, kui kappellmeister hakkas korraga jalaga põrutama ja kaasa laulma.\nWiera oli väga hea taktilööja nagu tõendasid kõik lauljad ja muusikamehed, kes temaga sel alal kokku puutusid.\nTa hoolitses ka näitlejate edasiharimise eest. Hea kassa korral sõidutas ta oma primadonnad mõneks päevaks Riiga teatrit vaatama.\n1873 asutas ta koos venelase Saharoviga viiulikoori (kus mängis ise kontrabassi) ja mille ühinemisel Vanemuise seltsi pasunakooriga sai alguse Vanemuise orkester. Sellega hakati ette kandma ka laulumänge ja kupleesid. 1875. a jaanuaris etendus “Muru Miku meelehaigus”.\nPeterburis õppinud helilooja Karl August Hermann (1851-1909) oli mitmete saksa näidendite eesti keelde kohendaja.(“Linnas ja maal” 1873 jt). Tartusse asudes sai temast Vanemuise laulujuhataja ja seltsi sekretär. Kui Hermann koorijuhi kohalt ning Sachker näitejuhi ametist lahkus, valis Vanemuise pidutoimkond 1878. a August Wiera koori-, orkestri- ja näitejuhiks.\nTa alustas oma tegevust seltsi kulul ja tulul. Veidi raha said ka näitlejad, kes olid klassidesse jaotatud (palga suurust arvestati selle järgi, palju keegi mängis). Wiera-aegset Vanemuise truppi võib pidada Eesti esimeseks rahvuslikuks poolkutseliseks teatriks. Näitlejad olid enamasti käsitöölised. Truppi kuulus koos koori ja orkestriga ligi 100 inimest – 16 meesnäitlejat, 16 naisnäitlejat, 3 lavastajat, 22-liikmeline koor, 14-liikmeline orkester, orkestrijuht ja kontsertmeister.\nNaised hakkasid teatris mängima arvatavalt 1876. aastast – kurbmängust “Mihkel ja Liisa”\non teada kolm naisnäitlejat: Marie Reinberg, Emilie Allik ja Elise Tõnnison.\n(1863 – 1946)\nVanemuise näitleja 1885-99, näitejuhiks sai pärast Ludvig Menningut (1891. aastani). Tööjaotus oli analoogne varasemale – Wiera oli teatri- ja muusikajuht, Technerile jäi praktiline näitejuhitöö.\nTechner oli Eesti esimene Shakespeare’i lavastaja. Ta tegutses ka teistes Tartu eesti seltsides ja tõlkis lisaks näidendeid.\n(1855 – 1889 u.k.j)\nhilisema teatrijuhi poolvend oli Wiera abiline ja näitejuht 1878-86, misjärel abiellus ja lahkus teatrist. Ta tegi kaasa ka näitlejana ja teenis ülalpidamist seltsi einelauapidajana.\nNäitelaval esinemist peeti ühiskondlikult alaväärtuslikuks tegevuseks, seda eriti naiste hulgas. Ludvig Menning tegi 1883 näitlejatele ettepaneku omale etendamiseks teised nimed võtta. Varjunimed olid lüürilis-sentimentaalsed.\nmängis pea kõigis lavastustes, peamiselt koomilisi rolle ja oli publiku hulgas populaarne.\nPuusepana osales ta uue Vanemuise ehitusel – osaliselt tema tehtud olid poleeritud trepid, mis viisid üles fuajeesse. Hiljem oli Narva Võitlejas näitejuht.\nÜkskord läinud ta Wieraga tülli, sest ei tahtnud ilma eritasuta kaasa mängida ja läks koju. Wiera aga saatis talle politsei järele, sest kõik tegelased olid mänguks kohustatud allkirjaga.\n(1867 – 1895)\ntegi kaasa nii draama- kui muusikalavastustes ning hakkas varsti peale trupiga ühinemist (1885) mängima peaosi (“Jenowewa”, “Mustlasparun”, “Corneville’i kellad”, “Udumäe kuningas” jt), leides tunnustust ka teistes linnades ja baltisaksa ajakirjanduses.\nei mänginud palju, kuid see-eest edukalt – peaosad lavastustes “Deboora” (esmalavastus 1893), “Artur ja Anna” (1894) jt.\nShakespeare’i “Venedigu linna kaupmees” esietendus 1888. a ja seal mängisid ka luuletaja Karl-Eduard Sööt ehk hr Mängula ja kirjanik Eduard Vilde (Richard Leidenau).\nShakespeare’ilt mängiti 1889 veel Johann Tõnnissoni tõlkes “Kangekaelse taltsutust”. Lavastaja K. Mihaila (Nikolajev) mängis ise Petrucciot, Katharina oli neiu Erny (L. Jaanijüri).\nSajandi lõpukümnendil pääsesid uued draamakirjanikud Ibsen, Hauptmann ja Sudermann veel harva lavale. Vanemuises hakati mängima dramatiseeringuid, mis ei olnud eriti kunstiväärtuslikud, kuid pakkusid vaheldust massistseenide ja kirevusega. Esimene dramatiseering sai teoks 1891. a suvel, kui lavale jõudis suur naljamäng 5 järgus, 13 pildis “Teekond ümber maailma 80 päevaga”. Lavastasid J. Tõnnisson ja H. Techner. Seikluslugu jäi Vanemuise kassatükiks terveks kümnendiks, põhjustades ka poleemikat, kus sõna võtsid nii Hans Pöögelmann kui noor Gustav Suits.\nTechneri ja Mihaila kõrval tegutsesid lavastajatena näitlejad Karl Birkhan (1863 – 1896) ja Aleksander Mägi\n1883. a algatas Wiera muusikajuhina eesti muusikateatri traditsiooni, kui esietendus P. A. Wolffi melodraama “Preciosa” C. M. von Weberi muusikale.\nHooajal 1885/86 etendati esimest korda operetti. Planquette’i “Corneville’i kellad” oli mängukavas 1902. aastani.\nMadrustel oli ülimodern kuued nagu venelastel, pikad lindid mütsi küljes ja mütsi ees kuldtähtedega “Henri”, mis sugugi kohane ei olnud, niisama olid rüütlikiivrite asemel tuletõrjekiivrid tagurpidi pähe tõmmatud, meenutab Hugo Techner\n1899 etendati esimest ooperit eesti rahvusliku lavamuusika ajaloos. Lavale jõudis Mehuli koomiline ooper “Joosep Egiptuses”.\nWiera algatas külalisetenduste traditsiooni. 1883. a esineti Peterburis, küll paraku ebaõnnestunult. 1885. a augustis külastas Vanemuine “Preciosaga” Tallinna Saksa Linnateatrit. 1880. teisel poolel esineti Tallinnas korduvalt, 1886. a novembris ka Rakveres. 1890. aastail ringreisid vähenesid.\n1887. a avati uus suvelava, avapidustustel mängiti esimest korda Kotzebue viiejärgulist naljamängu “Õepoeg”.\n1890. a teatati, et Vanemuise põhikiri ei näe ette näitemängude korraldamist ja neid pole edaspidi lubatud teha. Selle tulemusel sai August Wiera 1891. a alates teatridirektori õigused, et üle Venemaa oma kulul etendusi edasi anda.\n19. juulil 1903 põles Vanemuise maja Jaama tänaval maha. A. Kitzberg kirjutas sel puhul Postimehes: Ehk põles ühes vana hoonega, mis vana katuse all pesitas, tükk tuimust, tükk osavõtmatust, tükk seda, mis seisma oli jäänud, ei edenenud, mis edu takistas. Ehk tõuseb varemetest vana Eesti ärkamisaja vaim ja vaimustus.\nWiera tegevusse suhtuti üha kriitilisemalt ning peale maja põlemist Vanemuine temaga enam lepingut ei pikendanud. Kuni 1913. a jätkas ta oma trupiga etenduste andmist mitmel pool mujal, peamiselt Bürgermusse laval.\nTuli uus ajajärk, uued juhid ja näitlejad.\nvanemuine/2_wiera.txt · Viimati muutnud: 2010/09/28 08:36 persoon wolk


07/02/2019 22:45 – Korvpall24.ee\nPäev: 07/02/2019 22:45\nGunnar Ploom 07/02/2019 22:45 Kommenteeri ardo krass, artur liiv, bc kalev/cramo I, eesti maaülikool/limitex autoklaasid, g4s noorteliiga, gert kaldmäe, gintaras dalke, illimar raiend, jano kunts, joosep russak, karl-kristjan karpin, karl-peeter junk, ken karja, marten järvik, oliver suurorg, ott sellis, rauno meerits, saku I liiga, silver leppik, sten roosaar, tartu kalev/estiko\nNeljapäeval toimus Saku I liigas kaks kohtumist. Võidulisa teenisid BC Kalev/Cramo I ja Eesti Maaülikool/Limitex autoklaaside meeskond. BC Kalev/Cramo I (5-9) vs G4S Noorteliiga (8-6) 92:73 (26:24, 23:15, 22:14, 21:20) Lahtise ja võrdselt kulgenud avaveerandaja võitsid kalevlased 26:24. Kohtumise eel kerges favoriidiseisuses olnud Noorteliiga ei suutnud ka teisel perioodil koduväljakueelist maksma panna. Kogenud külalisvõistkond tegi…\nTeise poolaja 22 punktiga kaotanud Gran Canaria pidi Türgi tippklubi paremust tunnistama\nMartin Reinsalu 07/02/2019 22:18 Kommenteeri anadolu efess, euroliiga, gran canaria, gran canaria herbalife, hispaania, siim-sander vene\nKorvpalli Euroliiga 22. voorus pidi Siim-Sander Vene koduklubi Gran Canaria Herbalife võõrsil Anadolu Efesilt vastu võtma 74:93 kaotuse. Efesile kuulus avaveerand 26:17, aga poolajaks oli Gran Canaria 46:43 juhtima pääsenud. Järgmise kümne minutiga viskas Türgi klubi 26 silma külaliste 14 vastu ja koos viimase neljandiku 24:14 paremusega teeniti 19-punktiline võit. Siim-Sander Vene mängis ligi 11…\nKriisa ja Žalgirise duubel püsivad võidulainel ning liiguvad play-offi suunas\nMartin Raid 07/02/2019 22:14 Kommenteeri erikas venskus, kaunase žalgiris II, kerr kriisa, molėtai ežerūnas, raidas nacius, rokas jokubaitis, tauragės\nKerr Kriisa ja Žalgirise duubel võitsid Leedu esiliigas koduväljakul Taurage skooriga 94:78 (17:17, 28:22, 24:17, 25:22). 18-aastane Kerr Kriisa sekkus pingilt ja teenis vähe mänguaega, kuna Žalgirise duubli eest tegi kaasa põhimängujuht Rokas Jokubaitis. Eestlane viibis väljakul 7,5 minutit, viskas ühe punkti (vabavisked 1/2), andis kolm resultatiivset söötu, hankis kaks lauapalli ja tegi ühe isikliku…\nMartin Reinsalu 07/02/2019 21:22 Kommenteeri bc kalev/cramo, bc valga-valka/maks&moorits, korvpall, olybet eesti-läti korvpalliliiga, pärnu sadam, rapla avis utilitas, valga-valka\nOlyBet Eesti-Läti Korvpalliliigas alistas Rapla Avis Utilitas lähirivaali Pärnu Sadama. BC Kalev/Cramo ei jätnud BC Valga-Valka/Maks&Moorits meeskonnale võimalust ja teenis 34-punktilise võidu. Rapla Avis Utilitas – Pärnu Sadam 94:85 (20:22, 24:14, 30:21, 20:28) Avaveerand Rapla ja Pärnu vahel kulges tasavägiselt ja alles üheksa minuti möödudes olid külalised teinud neljapunktilise vahe sisse. Demetre Rivers viis omad…\nGunnar Ploom 07/02/2019 19:45 Kommenteeri jaak karp, joonas sein, olybet eesti-läti korvpalliliiga, rapla avis utilitas, tamsalu los toros/taltech, valmiera glass via\nRapla Avis Utilitas korvpallimeeskond on rosterile lõpuks täiendust saamas – meeskonna tagamängijate rivistusega on liitunud 20-aastane eestlane Joonas Šein. Hooaega TalTechi ridades alustanud Šein andis huvist meeskonda vahetada märku ise, seisab Rapla KK pressiteates. „See on meie jaoks märgilise tähtsusega, et noor kohalik mängija meid ise üles otsib,” tõdes Rapla korvpalliklubi juht Jaak Karp. „Meil…\nSiim Semiskar 07/02/2019 15:46 Kommenteeri alyssa thomas, castors braine, celeste trahan-davis, euroliiga, karlie samuelson, merike anderson, naiste korvpall\nNaiste korvpalli Euroliigas pidid Merike Anderson ja Castors Braine vastu võtma juba 11. järjestikuse kaotuse, kui kodusaalis jäädi 66:81 (16:25, 19:18, 13:16, 18:22) alla Praha USK-ile. Eestlannast tagamängija Merike Anderson sai väljakul 11 minutiks ning tabas selle ajaga ühe kolmese, eksis ühel kahepunktiviskel, andis ühe resultatiivse söödu ja tegi 3 isiklikku viga. Karlie Samuelson viskas…\nEesti on 3×3 korvpallis koguni maailma 9. riik, kuid seis on “optimistlikult kriitiline”\nSiim Semiskar 07/02/2019 13:59 Kommenteeri 3x3, 3x3 korvpall\nFIBA 3×3 korvpalli ülemaailmses reitingutabelis on Eesti 2019. aasta veebruari alguses läbi aegade kõige kõrgemal ehk 9. kohal. Eesti edestab FIBA 3×3 korvpalli koondtabelis eelmisel aastal nii Euroopa kui maailmameistriks tulnud Serbiat ning ka Lätit, kes eelmisel kaotas nii Euroopa meistrivõistlustel kui maailma kõige tugevama 3×3 korvpalliliiga finaalis vaid Serbiale. “Koondtabelis arvestatakse kõikide kategooriate koondsummat, kus…\nAlles 16-aastane tartlanna hinnati naiste ühisliigas jaanuari parimaks mängijaks\nSiim Semiskar 07/02/2019 12:08 Kommenteeri anna gret asi, naiste korvpall, tartu kalev\nTartu Kalevi 16-aastane Anna Gret Asi pärjati naiste korvpalli Eesti-Läti-Leedu ühisliiga jaanuarikuu parima mängija tiitliga. Asi kogus aasta esimesel kuul neljas mängus keskmiselt 16,5 punkti, 6,3 resultatiivset söötu ja 3,5 punkti. Tema kogu hooaja keskmised ühisliigas on 17,7 punkti, 4,8 lauapalli ja 3,7 söötu mängu kohta. Kalev teenis möödunud kuul kokku kolm võitu ja ühe…\nSiim Semiskar 07/02/2019 10:31 Kommenteeri dominique hawkins, ervins jonats, gregor ilves, hunter mickelson, indrek kajupank, jan-märten ratas, marek ruut, markus ruubel, olybet eesti-läti korvpalliliiga, rapla avis utilitas, ronald delph, sven kaldre, toomas annuk


Politsei otsib Tallinnas kadunud soomlast tuukritega - Krimi - Uudised - Tallinn\nPolitsei otsib Tallinnas kadunud soomlast tuukritega\nPolitseinikud otsivad eelmisel reedel Tallinnas kadunud Soome kodanikku Ari Saarilammit sadama piirkonnast ning kontrollivad, kas mees kukkus Admiraliteedi basseini.\n«Praeguseks oleme vaadanud läbi turvakaamerate salvestisi ning on võimalik et Ari ei lahkunud sadamapiirkonnast. Samamoodi ei viita miski kuriteole,» vahendas ERRi uudisteportaal Kesklinna jaoskonna juhti Kaido Saarniitu.\nTa lisas, et tuukrid asuvad kontrollima, kas Ari võis kukkuda Admiraliteedi basseini. «Kontrollime kõiki variante ja meieni jõudnud infokilde,» kinnitas Saarniit.\nSoome kohalikus poliitikas ja ametiühingute liikumises tuntud Saarilammi saabus koos kolleegidega Tallinna möödunud reedel, 24. novembril, kuid ei osalenud siin järgmisel päeval toimunud konverentsil.\nSoome kolleegid edastasid ka politsei- ja piirivalveametile kadunud mehe pildi ja kirjelduse, PPA ametnikud koguvad infot tema võimaliku asukoha kohta.\nTa ei saabunud ka laupäeval hotelli. Mehe pagas oli veel teisipäeval hotellis Euroopa.\nSaarilammi pidi teisipäeval taas kodumaal tööl olema, kuid alates laupäevast pole temaga ühendust saadud. Sõbra kadumisest teatas teisipäeval Facebookis Tero Niskanen.\n«Iga väiksemgi informatsioon Ari liikumisest Eestis on tähtis,» ütles Niskanen Ilta-Sanomatele.


Kohandatud käekellad - Uudised - Shenzhen Koda Horologe Co., Ltd.\nEttevõte on professionaalne kellatootja, mis ühendab disaini, teadus- ja arendustegevuse ning tootmise. Tehas on varustatud täiustatud masinate ja instrumentidega kellade töötlemiseks; tal on vanemad tehnoloogilised disainerid, kutselised tehnikud ja juhid, kes on kellade tööstuses töötanud rohkem kui 20 aastat; ning korraldab regulaarselt personali Šveitsi kellade kuningriigis tehnoloogia õppimiseks, koolitamiseks ja vahetuseks, et omandada täpne ja range Šveitsi kellassepatööstuse tehnoloogia ja tehnoloogia; ja propageerib pidevalt elegantset stiili. Oma suurepärase kvaliteedi, uudse stiili, peene viimistletud meisterlikkuse ja igakülgse teenindusega on kellastiil võitnud klientide poolehoiu.\nViime alati läbi juhtimiskontseptsiooni "inimestele orienteeritud, harmooniline ja vastastikune sõltuvus, täielik osalemine ja pidev täiustamine", rakendame rangelt tänapäevast juhtimisrežiimi, tutvustame Šveitsist pidevalt arenenud tootmisseadmeid ja -tehnikat ning tagame tehnilise taseme ja tootmisvõimsuse.\nEttevõte pakub head isikliku arengu ruumi, et meelitada kellade tööstuses üles tipptehnilisi talente ning tugevdada pidevalt töötajate professionaalset kvaliteeti ja oskuste väljaõpet. Arendada kvalifitseeritud juhtimismeeskonda ning kogenud ja kvalifitseeritud töötajate meeskonda. See on loonud tugeva aluse ettevõtte jätkusuutlikuks toimimiseks ja arenguks.\nTegutseme heas usus ja võidavad kõik. Loodame teha koostööd kõigi ühiskonna sektoritega.\nPõhitegevusala: tellimustootmise ise kujundamine ja arendamine, OEM-i või eritellimusel valmistatud LOGO, OEM-i või joonistustellimuse tootmine.\nKujunduse omadused: kliendiideed, disainerite loovus ühes, mis kajastavad ainulaadset stiili, professionaalset arengut, isikupära, moodi.\nPaari: 1500PCS taskukellad on tarnimiseks valmis (klient Ameerika Ühendriikidest)\nJärgmise: Jaapani kliendi kontrollifirma kontrollib kaupa isiklikult, elektrooniline vorm 2000, kvaliteedi tagamine


Austraalia händpart – Vikipeedia\nAustraalia händpart (Oxyura australis) on väikest kasvu jäiga sabaga Austraalia part. Nii emas- kui ka isaslinnud kasvavad kuni 40 cm pikkuseks. Isaslinnul on hallikassinine nokk, mis muutub pesitsushooajal helesiniseks. Samuti on sel perioodil isaslinnu sulestik kastanpruun, kuid muutub hiljem tumehalliks. Emaslinnu sulestik on aga aasta läbi must ja pruunide laikudega. Austraalias on see part kohalik lind, kes pesitseb nii sisemaa kui ka kunstlikel märgaladel. Händparte on raske jälgida, kuna nende käitumine on pesitsushooajal (sügisest talveni) arusaamatu. Sigimisperioodil on isastel väga keeruline paaritumisrituaal. Austraalia händpart on omnivoor ehk kõigesööja, kes eelistab vees elavaid selgrootuid. Tegu on ohustatud liigiga. Neid ohustavad peamiselt püsivate ja sügavate märgalade vee äravool, märgalade hävinemine ja sooldumine, märgaladel karjatamine ning põhjaveetaseme langus.\nEsimest korda kirjeldas austraalia händparti aastal 1836 ornitoloog John Gould.\nPardi sabasuled koosnevad paksudest lülisarnastest jätketest ning lind hoiab saba tavaliselt veepinnal. Ennast või paarilist kaitstes hoiab ta saba püstiasendis. Isaslind hoiab saba püsti ka siis, kui näeb emaslinnus oma võimalikku tulevast paarilist. Austraalia händpardil on tavaliselt väga tugevad jalad, mis aitavad ujuda ja sukelduda. Võrreldes teiste partidega on see liik eriline, kuna ujub pigem madalas vees. Nagu eespool öeldud, muutub isase händpardi nokk sigimisperioodil helesiniseks, pea ja kael läikivmustaks ning selg ja tiivad kastanpruuniks. Väljaspool sigimisperioodi on pea ja kael mustad ning hallide täppidega ja keha tumehall. Mõnel isaslinnul püsib sigimisperioodile iseloomulik sulestik kogu aasta. Emaslinnu sulestik aasta jooksul ei muutu. Tema pea on tumepruun ning selga ja tiibu katavad mustad suled, millel on helepruunid otsad, andes pardile laigulise välimuse. Emase pardi nokk on tumedam hallikaspruun ning jalad samuti hallikaspruunid. Isaslindude jalad on aga hallid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Austraalia_händpart&oldid=5795108"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:49, 11. jaanuar 2021.