Kommentaarid: Käitumishäiretega laps – kuidas temaga koolis hakkama saada?\n23. oktoober 2016 09:17\nPaljude pensionäride pealt on hästi näha,kuhu on viinud nende vanemate hoolimatus ja vähene peks ulakuste eest.Oleks omal ajal iga päev pükse alla kiskunud ja korralikud triibulised teinud,oleks elu praegu palju normaalsem.\nVana rahva tarkus ei vea alt./ 22. oktoober 2016 21:39\nNuuti ja veel nuuti kuni mõstus on alt üles läinud.\neit/ 22. oktoober 2016 18:21\neesti riik ei tekkinud koos vabariigi taastamisega . ka lapsed on eestlastel ikka olnud ja ka raskel sõjaaegsel ja järgsel ajal oli lapsi palju . minu isa ei mobiliseerinud sõtta ei venelased ega sakslased , põhjus , palju lapsi . laps tuleb kõigepealt panna sõna kuulama , mitte näägutamist ega sõimu , vaid rahulikku nõudlikkust . mis õigusega alandatakse arutute lastega õpetajaid , sellest mina aru ei saa . põhjus on see , et lapsed juhivad riiki väga oskamatult . olen üles kasvatanud neli poega ja tean , et poiss teenib vahel tõsise karistuse ära ja ta peab selle saama , arvaku see meie ninnunännu riik sellest , mida tahab . lapsi ei tohi lasta üle pea kasvada . muidugi ei tohi last vihaga lüüa vaid armastusega , kus omal on veel valusam , kui lapsel . õpetajad saavad meil ikka väga kannatada . inimõigused on meie riigis kõigil , peale korralike inimeste . jube .\nSander/ 22. oktoober 2016 17:29\n"Käitumishäiretega laps – kuidas temaga koolis hakkama saada?"-kas Kaagvere ja Puiatu, Sindi erikoolid, neid oli kunagi veelgi,on tegevuse lõpetanud? See, et selliseid huligaane püütakse tavakooli sulandada, on normaalsete laste karistamine, ei millegi eest!!! Esiteks, on normaalsed lapse selliste pärast stressis ja õppeained jäävad ka omandamata, kuna õpetajal jätkub aega vaid kaakide korrale kutsumisega.\n???/ 22. oktoober 2016 16:45\nKas me ei räägi mitte liialt palju raskeltkasvatatavate, hoopis kasvatamatute või hüperaktiivsete erilistest õigustest ja erivajadustest? Nii et jätame hoopiski tähelepanuta meie täiesti tavaliste ning normaalsete laste vajadused, õppekeskkonna ning turvalisuse? Miks toome nad nende erivajaduseliste ohvriteks? Kas ei tuleks need erivajadustega korrarikkujad lihtsalt teistest eraldada ja teistest eraldi, kas eriklassidesse või erikoolidesse paigutada? Sinna väiksemad klassid (õpetajal jääb rohkem aega iga õpilase jaoks), kus töötavad erilise väljaõppe saanud eripedagoogid ning arvukad koolipsühholoogid.\nmiks ????/ 22. oktoober 2016 15:51\nkaristatakse normaalseid lapsi lasteaias, klassis, koolis, jne jne ja ka kogu elus.\njajah/ 22. oktoober 2016 15:08\npuuetega lapsed peaksid erikoolis ikka käima.ja vägivaldsed lapsed puiatus.nii lihtne ongi.\nsoovitus/ 22. oktoober 2016 14:31\nAlles paar kuud pikalt suvepuhkuselt tagasi tööl ja selline tragöödia, ei sobi õpilased, lapsevanemad. Kulla pedagoogid ega keegi teid väevõimuga selles ametis kinni ei hoia. Piirid pole lahti ainult ehitajatele ja arstidele, ka teile!\n22. oktoober 2016 15:14\naga.../ 22. oktoober 2016 21:52\n....jumalast tark soovitus vaimust vaevatud õpetajatele kes vihkavad eesti lapsi...tõepoolest....minge ära!\nnaine/ 22. oktoober 2016 13:41\nsaite nüüd oma vabakasvatuse ja kõikelubatavuse ülistamisega\nMari/ 22. oktoober 2016 14:25\nMiks tehakse tavakooli erivajadustega lastele eriklassid vöi veel hullem kui need lapsed on tavaklassis?Kunagi oli nende jaoks erikoolid,kus arvestati nende laste eripära.Näiteks taltsutamatu iseloomuga autistlik laps,kes on ohuks nii endale kui kaaslastele.Vöi on need lapsed siiski erikoolis.Öpetajal ju oleks vöimatu temaga ja veel terve klassiga tegeleda.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 15:01\nTavakool on ok aga jah tavaklassi neid ei tohiks panna ja vahetunni järelevalve ja kaamerad peavad olema. Käitumishäirega laps peab olema eriklassis eripedagoogide juhendada. Tooge suletud erikoolide parem kaader piirkonna kooli õpetama. Sotsialiseerumise vajaduse tõttu peab ikka laps kehalises olema koos teistega või mõne tunni tavakoolis. Vahetunnis ka kui korrapidaja silm eemalt jälgib.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 15:07\nMe ei saa ega tohigi suruda kõiki erikooli aga samas ruumis alati ei saa ja kaaderpeab olema pädev. Kui palju on erikoolis neid pedagooge kel kogemus selliste lastega. Üle Eesti on neid ja jätkub igasse tõmbekeskusesse.\nTo mari ja kristina/ 22. oktoober 2016 19:35\nKui sa kallis inimene ei tea täpselt mis on AUTISM siis hoia suu kinni! Autismi liike ja vorme on nii palju erinevaid ja igalühel oma raskusaste. Ka keskmisest targem laps on vorm autismist. See, kui harju keskmisel puudub kodune kasvatus siis ei ole ta veel autist. Tean noormeest, kes on autist kuid koolis on käitumise eeskujulik. Milles Ta süüdi on, kas selles, et on autist, või selles, et kodune kasvatus vaatamatta eripärale on olnud korralik? Oksele ajab kuidas mingid tibid sõba võtavad ilma, et kodutöö tegemata.\nnaisele/ 24. oktoober 2016 10:05\nMitte vabakasvatuse, vaid vabaKASVATAMATUSE viljad on need pätilapsed! Vabakasvatusnõuab just vastupidi lapsega palju tegelemist ning asjade selgitamist, samuti karistamist ja distsiplineerimist. Kasvatamatud on need pätid, kes tundi segavad ja karistamatuse tundega häirivad päevast päeva ümbritsevaid. Nende jaoks ei pühenda vanemad muuks aega, kui riidlemiseks. Aga et last mitte riielda, unustatakse ära, et kogu eeltöö on tegemata! Ehk siis võtke oma lapsed koolidest ära ja asuge kasvatama!\nSee/ 22. oktoober 2016 13:33\non see vaba kasvatuse tulemus, ilma kehalise karistuseta ei saa inimest kasvatada!\nKristiina/ 22. oktoober 2016 13:43\nSaab kui õppida pedakoogikat.. Vägivald on lihtne ja lühiperspektiivis näib lahendus sest laps kardab. Kuid hiljem on probleemid seda hullemad.. Ärge mulle sellest rääkige. See istutas vihkamise seemne ja rikkus kogu mu elu ja kiindumisvõime 7a. pärast seda. Vanaema haual ei käi tänini. Lihtsalt ei taha. Andestus tuli alles siis kui poolpimedaks jäi mõni a. enne surma. Ise olin 23 vist. Emaga samal ajal ja suhe parem kuna tema võttis aru pähe ja hullumajja viis. Temaga enam ei kakle. Samas kiinduda ikka ei suuda ja süüdistan vahel. Ma ei soovita seda kellelegi nii nagu vägistamistki. Autist kelle diagnoos avastati 12a. kui asjad läksid mõne kuu jooksul üle käte. Lõpetasin koduõppel lõpuks. Keskasse ei jõudnudki. ei suutnud vägivaldsust kaua pudelisse saada. Jõudsin elu ära rikkuda kapitaalselt.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 13:47\nMul juhtus 5sena kui väsinuna turul käest lati tõmbasn ja häälekalt koju nõudsin. Vanaema tahtis vetsu. See hirmutas. Kõrks käis 12aastaselt. 4a. oli kiustav kes ainult öelda julges õpetajale.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 13:56\nLast füüsiliselt karistavale inimesele olen võimeline tänagi nii halvasti ütlema ja avaldama sotsmeedias.. Võimalik,et isegi ründaks. Ma jälestan neid inimesi nagu räigeid pedofiile. Vangi reaalselt paneks mitmeks kuuks või aastaks ja ühiskambrisse,et tunneks sama moodi abitust. Samuti laps ära. Afektihoos tegija ja kahetseja puhul piirduks pildi riputamisega netti ja haiglaraviga(sundravi nt. ambulatoorselt) Statsionaarne ainult siis kui ei allu ja kohal ei käi sest ka seal pole asjad korras ja ainus ravi rohud mis sandistavad. Mõni kergelt kabistaja on pole ka suurem koletis sest laps ei saa aru katsumise alandusest ja valu ka pole.Hilisem ebamugavus. Löömisest lähedase poolt aga saab laps ainult valu ja hirmu. Võrdne vägistamisega.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 14:09\nSamas tahan küll peret ja väga valus on lugeda ja kuulda kui teistel toredad vanavanemad.. Vahel olen nutnudki. Minu suhted on mürgitatud. Sellest ei saa lõpuni üle..\nKristiina/ 22. oktoober 2016 14:16\n7a. jah kartsin meeletult vanaema ja ema. EI julgenud rääkidagi emale mis vanaema ja minu vahel alguses 12a. kui krõks käis ja sain füüsiliselt viletsaks jäänule vastu panna. Manipuleerimine tuli seal.. Ükski laps ei peaks kartma ja vihkama vanavanemat/vanemaid sel määral nagu mina 7aastat. Pärast kolkisin ise läbi. Ükski laps ei peaks seda tundma.\nKristiina/ 22. oktoober 2016 14:18\n7a. jah kartsin meeletult vanaema ja ema. EI julgenud rääkidagi emale mis vanaema ja minu vahel alguses 12a. kui krõks käis ja sain füüsiliselt viletsaks jäänule vastu panna. Manipuleerimine tuli seal.. Ükski laps ei peaks kartma ja vihkama vanavanemat/vanemaid sel määral nagu mina 7aastat. Pärast hakkasin vastu lihtsalt. Ükski laps ei peaks seda tundma.\nüx/ 23. oktoober 2016 14:51\nKas sa endas ka viga oled otsinud? Ega vanaema sind lõbu pärast ei peksnud, analüüsi oma käitumist ka natuke! Praegu jääb mulje, et lilleke keset p...merd...mina ja ülekohus mis mulle on tehtud. Mina loen ja näen ennast lapsepõlves...olin ka ema peale vihane kui karistas mind, aga hiljem sain aru kui hirmus laps ma ikka olin ja ise sellised olukorrad tekitasin kus emal närvid viimse piirini olid. Analüüsi enda käitumist ka vahel, see tuleb kasuks, mitte lõputu enesehaletsus! Aga vaevalt et sa seda kommentaari loed, sa oled nii ametis enesehaletsusega, et ei märka mis teised sulle vastavad.\nsee.../ 24. oktoober 2016 10:06\nKristiina/ 22. oktoober 2016 13:20\nProbleem on probleemi ignoreerivad vanemad ja totakad seadused mis eeldavad kõikjalt vanema allkirja. Ei saa küsida vanema nõusolekut teistele ohtlikule lapsele tugisisiku määramiseks või psühholoogi vastuvõtule viimiseks vaid lähtuda tuleb lapse ja koolipere vajadustest. Seda enam,et füüsiline sekkumine on välistatud v.a. kinnihoidmine kätega. Terevisioonis õpetati õigeesti. Karistamine,eriti füüsiline, süvendab puuet üldjuhul. Kui mitte kohe siis hiljem. Kool on vaja viia ka mängulisemaks ja praktilisemaks(keemias katsed,geodraafias muuseumis või looduses õppimine vms.) sest pole vaba valik. Liiga palju on tuupimist ja kontrolltööd.Kõigile see ei sobi,eriti hüpikutele. Masingu Kooli kogemused mul.\njajaaa/ 23. oktoober 2016 14:54\nÄra haletse ennast pidevalt. Analüüsi vahel ka oma käitumist, et miks vanaema läks nii endast välja. Vaevalt, et lapsi lõbupärast pekstakse, vaata enda sisse ka ükskord.\nerikooli panna vee ja leiva peale ning palju rihma anda.\n???/ 22. oktoober 2016 12:51\nKas meie prioriteedid on ikka õigesti paigas? Vahest tuleks igasuguste noorülbikute, huligaanide, poolhullukeste ning hüperaktiivsete inimõiguste ümber arutlemise asemel tegeleda eelkõige teiste, normaalsete õpilaste turvalisusega ning neile normaalsete õppimisvõimaluste tagamisega. Erivajadustega indiviidide koht peaks pigem kusagil eriklassis või erikoolis olema. Kus nendele siis teisiti, individuaalsemalt lähenetakse ja vastavalt sellele ka õpetatakse. Kus oleks rohkem psühholooge, eripedagooge j.n.e.\nVäga lihtne/ 22. oktoober 2016 11:31\nLapsed on sõltuvuses internetist, julmadest mängudest jne... Ei taheta enam kooli minna, miks? Kui aga mõtted on pidevalt julmades mängudes, internetis- see kõik on süvenenud sügavale lapse hingeellu ja organismi tervikuna ning sõltuvus on muutunud haiguseks. Lapsed on pidevalt sügavas stressis, kuna ei saa olla internetis kui kooli peab minema. Ja nii tekivadki koolis kui ka mujal konfliktid, pahameel, kurjus, hulljulgus jne. Lapsed ei ole võmelised sellest enam välja tulema ja nende elu ja tegevus jookseb ummikusse, kusjuures ainsaks eesmärgiks kujuneb internetis istumine, kui aga tekivad takistused, muutuvad lapsed kurjaks ja vägivaldseks. Samas kurjuse kogemused tulevad ümbritsevast ühiskonnast, mis kõik jookseb ka kokku internetti, televiisorisse. Ja nii ongi, et lapse keha, hingeelu, psüühika, tervis puruneb ja ei tule enam toime suures mastaabis, tekib jõuetusele vastusurve jne...Liiga palju on halba meie ümber ja sellest tulenevalt negatiivset infot. Sisuliselt head enam ei kuulegi ja head eeskuju, mis annaks elujõudu ning püüdlust , positiivset elu eesmärki. Pidevalt süveneb arusaam õelusest, enesekaitse vajadusest, vastasel juhul ei löö elus läbi ning hirm jääda peksupoisiks, mis kandub edasi. Probleem on tõsine nii ja naa.\nKavalus./ 22. oktoober 2016 11:08\nNõrga iseloomuga või siis mitteveenev inimene väga õpetajaks ei sobigi. Enda kooliajast (10-15 aastat tagasi) on meeles mitu "head" õpetajat. Tunnis korrarikkujatele lähenesid nad ainult psühholoogiliselt, isegi tunnist välja ei pidanud saatma. Hoopis eelistati teisi õpilasi võites nende poolehoidu ning taktitundeliselt alandati/ pandi kavalusega kanntama korrarikkujad vaimselt jäädes ise 100 % rahulikuks/ükskõikseks. See mõjus palju efektiivsemalt ning üsna kiiresti. Mõne teise õpetaja, kes ainult karjuda ja tunnist välja saata oskas, endast välja ajamine ja närvipinge kruvimine tõstis tunnirikkuja indu veel enamgi ning nõrga närvikavaga õpetaja korral läksid ka õpilased pigem tunnirikkujaga kaasa sest õpetaja tundus rohkem kõigi vastu olevat.\n?/ 22. oktoober 2016 12:45\nKas kaasaegse õpetaja esmane kohus pole siiski mitte õpetada ning teadmisi edasi anda, mitte psühholoogilisi mänge mängida ning eksperimente teha? Õppetööde maht on juba niigi üle paistatud. Kui õpetaja pool aega psühholoogiaga tegeleks, tuleks õppprogrammid küll kardinaalselt ümber vaadata.\nKavalus./ 22. oktoober 2016 14:33\nVastupidi hoopis, närviline ja lastepoolsest ärritamisest pingesse minev õpetaja hoopis raiskab aega pahandmise, karjumise, väljasaatmise jms. kiusajatega tegelemise ja nendele tähelepanu pööramise peale. Minu poolt toodud näite õpetajad jagasid üksikuid tabavaid kommentaare kiusupunnide kohta ning üks relv on kiusaja tahtlik ignoreerimine samas teisega suheldes. Kiusajate üks suur vajadus on tähelepanuvajadus ja seda toites saavad nad leili veel rohkem juude. Samas ega jah, ainult mõni õpetaja suutis niimoodi talitada, paljudel kees ikka kops üle maksa.\nto kavalus/ 22. oktoober 2016 16:37\nMitte iga õpetaja pole alati löögivalmis ning nii vaimukas, nagu näiteks Priit Aimla või doktor Vassiljev. Ja kas nemadki oleks seda suutnud 5 päeva nädalas ja kuni 8 tundi päevas. Ning kui selliseid mitmekülgseid geeniusi võtta olekski, kas meie õpetajate tüüpiline niru palk ei oleks sellistele talentidele kuidagi väiksevõitu, et teda sellisele tööle ahvatleda?\nnoh kuule, ../ 22. oktoober 2016 10:23\nKui sa seda kõike nägid, miks ei sekkunud? Kust selline ükskõiksus kannatanute vastu?\nolen naisterahvas/ 22. oktoober 2016 10:19\nja koolis ei suutnud see 35minutit rahulikult ära istuda. kukkusin keerutama, nägusi tegema ja muid tükke kokku keerama. no on selline rahutu iseloom. küll saadeti tunnist välja, mata õpsilt sain kaardikeppiga, tutistas vene õps. pioneeriks ei võetud ja komsomol näitas ust. kas ma olen solvunud, tige või mida iganes. EI. meenutan neid aegu naerdes ja nostalgijaga.\nnaisterahvale/ 22. oktoober 2016 13:09\nma ei tea, kus koolis sa käisid, aga mu teada olid ja on tunnid 45 min.\nkirjapildi ja -vigade järgi otsustades olid siis ja ka praegu veidi lihtsameelne, ikka naeran ja nostalgitsen\n.. ../ 22. oktoober 2016 09:53\nKas Sina siis ka ei sekkunud või siiski...? Tegid klassijuhatajatunni, selgitasid, veensid, nõudsid kooli sisekorra eeskirjade täitmist, mis teatavasti keelab ebasobiva sõnavara? Kui juba kuulsid, milliseid sõnu kasutati, siis ju otsene kohustus sekkuda. Õpetajad, kes vahetunnis lastegruppidest mööduvad, alati tõepoolest ei kuula teritatud kõrvaga, mida lapsed räägivad omavahel, kui see just tõepoolest eriliselt võimendatud sõnavõtt pole. Õpetajal on kümneid pisikohustusi vahetunniks ja ta võib ka omi mõtteid mõeldes sealt mööda käia.\nSee, et kodudes ei ropendata, aga omaealiste seltsis küll, see on igale põlvkonnale omane pubekaperioodi nähe. Inetu küll, aga suht ohutu muu muu psüühilise ja füüsilise agressiivsuse kõrval ja teatavasti läheb vanuse lisandudes mööda. Gümnaasiumiklassides reeglina enam ei ropendata, seda tehakse põhikoolis, kus targem sõnavara eneseväljenduseks veel ahtake ja tahetakse ässa mängida.\ne.m.a/ 22. oktoober 2016 09:27\nSelliste lastega ei pea hakkama saama mitte kool, vaid tema vanemad peavad oma tegemata töö ära tegema, vaat sedasi! Mind huvitab, millal võetakse vastu seadus, mis ei luba nii arengu, kui ka käitumishäirega ja muidu kasvatamatuid ja agressiivseid lapsi tavakooli, tavaklassi paigutada!? Need vanemad on sellised, kes lapsest ei hooli, neid ei HUVITAGI tagasiside oma lapse käitumise osas, mida uskuge minad, on nad juba lapse lasteaiast piisavalt saanud! Lihtsalt istutakse oma nutitelefonis, laps istub oma nutitelefonis ja need pereliikmed on sisuliselt võõrad teineteise jaoks! Lasteaiaõpetajad ja kasvatajad teavad paremini sellise lapse hingeelu, AGA kasvatada ja korrale kutsumine ei ole paraku nende teha! Selles asi ongi, et need hoolimatud vanemad peavad saama karistuse, mitte laps, õpetajad, ammugu kogu ülejäänud klassi lapsed, kes ju kuulavad sõna ja tahavad õppida! Vanemad peavad saama aru, et lapse kasvatamata jätmisele järgneb karistus! Selle näol, et sinu laps lihtsalt visatakse koolist välja ja ise otsid talle õpetajad oma raha eest. Ei ole nii, et sigid ja paljuned, kellega juhtub ja viskad oma mädanenud ihuvilja teiste laste hulka, normaalseid, potentsiaaliga lapsi mädandama ja halba eeskuju andma, häirima!\nohhoo/ 22. oktoober 2016 09:24\nTundub, et õpetajate palgateema tõstetakse nende lookestega jälle aktuaalseks. Kuidas muidu endast märku anda!\nto 9.24/ 22. oktoober 2016 09:37\nKuule, sa oled ikka puhta lollike. Palgateema? Mis palgateemat sa ajad, kui inimene ei saa OMA TÖÖD teha? Kuidas sulle meeldiks oma töökohal töötada, kui kasvõi 1 kolleeg pidevalt röögib, lollitab ja teisi segab ning kiusab? Kui sa sellest juttu teed, siis ülemus arvab, et sa tahad palka juurde? hea mõtlemine sul ikka. Aga mis puudutab palka, siis sellised eriväljaõppe saanud pedagoogid, mitte tavakooli omad, peaksidki suuremat palka saama, sest niisuguste väänikutega tegelemine on vaimselt 10x kurnavam, kui tavaõpetajatel. Ja selle kõik maksavad kinni nende jõmpsikate vanemad. Nii oleks mumeelest aus ja õiglane!\nhj/ 22. oktoober 2016 12:00\nMis ajast õpiased ja õpetajad kolleegid on?\nabc/ 22. oktoober 2016 09:18\nMa kirjutaks täpsemalt, milliste sõnadega lapsed koolis õpetajaid sõimavad, aga kahjuks Õhtuleht tõde avaldada ei luba. Ei vasta reeglistikule! Tegelikult on neid kallaletunge koolides igapäevaselt, lehte jõuavad vähesed.\nAnne/ 22. oktoober 2016 09:13\nAinus lahendus- käitumishäiretega lapsed erikooli (mitte ei hakka normaalsed inimesed k.a õpetajad ÕPPIMA, kuidas nendega hakkama saada! Selleks on eriväljaõppe saanud pedagoogid!) ja kasvatamatud lapsed koduõppele ja vanemate vastutusele. Ainult nii! Ja sina 8.58, et õpetajad ei ole AUSAD, no kuule...Mida veel välja ei mõtle? Õpetaja enda guvides on õpetada oma ainet, teha oma tööd. 100 aastat pole tal tarvis sinu kasvatamatu jõmpsika peale valetada! Tahad öelda, et nt 5-6 õpetajat, kes kaebavad kasvatamatu tatita peale direktorile ja lapsevanematele KÕIK valetavad? Ning lisaks kogu klass...Mõtle natuke! Lapsega, kes TEGELIKULT koolis on hea laps ja tõesti ainult ühel õpetajat tema kohta kaebusi on, mida KEEGI teine pole näinud, ega kuulnud- sellist asja ei ole olemas! Nii, et jäta oma muinasjutud endale. Ja kes see erapooletu õpetaja peaks sinu arvates olema? Mingi lollike, kes kõik mingi tatita tekitatud korralageduse vaikselt ära kannatab ja õpetab ehk teisi lapsi ka klassis, et see on NORMAALNE? Sedasi ei muutu midagi, vanemad sel lapsel mõtlevadki, et on hea laps koolis ja lapsel endal kasvab karistamatuse tunne, et ta võibki kõike teha, sest ta on ERILINE!?\n22. oktoober 2016 09:08\nMitte mingit käitumishäiret ei eksisteeri, vaid põngerjas pole õigel ajal kaserosinaid saanud ja süüdi on selles kes? Vanemad ja eelkõige idude koostatud seadused kus on kirja pandud õigused aga puuduvad kohustused.\nmõnna/ 22. oktoober 2016 08:58\nteised lapsed võiks kõik niikauaks koju jääda ja mitte kooli minna niikauaks kui see häiretega koduõppele saadetakse, ta ju teistele väga ohtlik. või oodatakse jälle niikaua kui esimene suurem õnnetus juhtub.\nmõnnale/ 22. oktoober 2016 09:33\nJah, see oleks tõepoolest üks variant! Terve klassiga boikoteerida niisugust olukorda ja see on põhjendatud. Teised vanemad kardavad oma laste pärast! Nii kaua, kui vanemad ei saa olla kindlad, et nende lapsed saavad koolis rahus õppida ja koolis on turvaline õppimiskeskkond, lihtsalt ei vii oma lapsi kooli. Mis siis juhtuks? Kasvatamatu lapse ükskõiksed vanemad viivad oma last teiste hulka, absoluutselt hoolimatult, mõtlematult, kuidas päev koolis õhtusse saab. Kuidas on see võimalik? Aga nii saab kahjuks, et need kasvatamatud lapsed segavad õpetajaid igas tunnis, segavad teisi lapsi tunnis, vaheajal norivad tüli, ropendavad, alustavad kaklusi jne. Kool peab tagama lastele, kõigile lastele turvalise õpikeskkonna. Oleks minu laps praegu niisuguses klassis, ma nõuaksin seda ja ei viiks last enne kooli, kui see on tagatud. Jah, ka halvasti käituvale lapsele tema vanemad nõuavad turvalist õpikeskkonda. Noh, kuna tema üksi ohustab kõigi teiste turvatunnet ja ilmselt on tal kõige turvalisem olukord kodus, olgu siis seal! Aga ei ole normaalne, et kannatama peab enamik lapsi pluss pedagoogid!\n§/ 22. oktoober 2016 12:29\nHaridusamet laeeb mupol sulle siis trahvi teha iga päeva eest mil laps koolis ei ole\nSille/ 23. oktoober 2016 20:52\nTead, mupo peaks ja õigustatult tegema trahvi sõnakuulmatu lapse VANEMATELE, sest nende kasvatustöö puudumise tõttu kannatavad teised! See oleks aus ja õiglane!\nsillele/ 24. oktoober 2016 07:04\npigem võta siis laps koolist ära, sest rahakott on ühe kuuga tühi. on lapsi kes kasvavad lõpuks sellest välja. tean mitut oma poja klassikaaslast kes nii käitusid aga nüüd tublid töökad mehed.\nOlli/ 24. oktoober 2016 10:46\nNo pagan võtaks, on ka muid võimalusi. Kui keegi julgeb trahvi hakata tegema kannatajatele, ehk siis nende tavaliste laste vanematele, kelle lastel mingi üks kasvatamatu jõmpsikas ei lase klassis õppida, kiusab, häirib ja terroriseerib, siis mina viiksin oma lapse teise kooli. No olgu kodukohast nati kaugemal, õpetan lapsele selle koolitee selgeks ja logistika, kuid vähemasti oleme kindlad, et klassis ühtegi häirijat ei ole, kelle peale klassijuhataja KÕIGI õpilaste aega kulutab (kusjuures tulemusteta, sest kasvatamatud pärineb ju kodunt ja miks niisugune laps peaks mujal n.t koolis siis teisiti käituma)! Huvitab, mis siis saab, kui ühe tõrvatilga pärast pooled klassi lapsed lahkuvad teistesse koolidesse? Ja uued, kes asemele tulevad, lahkuvad sama kiiresti. Kas siis võetakse midagi ette, et kaitsta normaalseid lapsi kasvatamatute eest??\n../ 22. oktoober 2016 08:58\npidage meeles, ühtki konflikti ei saa juhtuda ühepoolselt, miks perekonnas omavahel tekkinuid loetakse kahepoolseteks, koolides aga ühepoolseteks.Kas ikka on igal korral ka tunnistajad, kuidas tegelikult asjad on, kui erapooletud siiski on õpetajad.Olin mõned aastad uuesti koolis kokkupuutuv tihedalt ja nägin tegelikkust lähedalt, kuidas pole kõik õpetajad ka ausad, kes nunnutab juba esimesest klassist oma lemmikuteks valituid ja silitab neil päid, kuid osad on jäetud n.n. halbadeks tegelasteks, mis on tegelikult seaduse rikkumise alla kuuluv.Näiteks tegid ühed poisid ulakust, süüdlaseks jõid hoopis vaguramad ja pahandust mitte teinud poisid, õpetaja aga raidus peale , et teie olete süüdi jne....Kui koolides ei hakka olema erapooletud õpetajad ja üdini ausad, tahtes selgitada algusest lõpuni tegelikkust, ei muutu seal paremaks mitte.Kui õpetaja ei taha märgata koridorides teismeliste eas ropendamis maneeris suhtlejaid, neile ilusti selgitada, et ka kooli alustanud noored saavad halba eeskuju, et saavadki aru, nii ongi õige suhtlkemine, siis ei saagi ju midagi paremini olema, ei saagi kodudes anda head eeskuju, koolis nullitakse see ju ära,põhjendades, koolis ju räägivad paljud nii,miks siis alati vaid kodu süüdistatakse, see pole ju õige ega aus.Tean et paljudes kodudes ei kasutata üldse roppe sõnu, nagu mina tihti kooliseinte vahel kuulsin-tead täna pu.sis kõik, oli töö, mul läks kõik vi.tu, on selline siis mõistusega võetav, kus läksid mitmed õpetajad tihti mööda, kuid mitte keegi ei rääkinud ja selgitanud, et nad räägivad inetult.\n22. oktoober 2016 10:21\nTihti konflikt ongi kahepoolne. mis on algust saanud juba kodus, ja (see ongi üks pool, teine pool on laps, kes toob kooli oma hirmud, enesekindlust, pahameel, viha jne.\nKuidas/ 22. oktoober 2016 11:48\nennast väljendada on siiski enda valik ja koduse kasvatuse tulemus, kool küll kedagi ropendama ei õpeta. Õpetaja selgitabki kogu aeg ilusti, aga tulemust tavaliselt ei ole.\nkas ma sain õigesti aru/ 22. oktoober 2016 12:33\noli töö, mul läks kõik vi.tu\noli töö, mul läks kõik viltu?


Full-Metal-Metsavana: Ido zero daisakusen / Latitude zero (1969)\nKaks vaprat jaapani teadlast ning üks ohmu ameerika ajakirjanik sukelduvad batüskaafiga meresügavusse mereelukate eluolu uudistama. Kõigile üllatuseks hakkab sealsamas kõrval purskama (imeilusas värvilises mullitavas suitsus muide) vulkaaninässakas. Batüskaafi hoidev köis läheb naksti katski ning raudkera veereb mööda merepõhja koos seiklejatega minema. Õnneks, kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem. Sügavusest tuiskab välja salapärane allveelaev, mille meeskond merehädalised nende aparaadist välja õngitseb ja ellu tagasi toibutab. Allveesõiduki nimeks osutub Alfa ning see kuulub kahesaja-aastasele leiutajale McKenzie Joseph Cottenile. Lisaks imelisele allveelaevale kuulub talle veel meresügavuses kupli all asuv utoopiline maailm, kuhu mees salaja maailma kõige helgemaid päid koondab. Noh ikka maailma päästmise nimel ühiselt töötama, mida muud. Ahjaa, naised on vee all kõik napis riides kaunitarid, söök, viin ja arstiabi tasuta ning teemante hoitakse lillepottides. Kuram, McKenzie võiks tulla ja minu ka sinna imemaale ära viia.\nMedalil on muidugi ka teine pool. Imelist asulat ja tema liidrit kimbutab pidevalt üks kuri, pisut Stalinit meenutav, samuti surematu, vanamehenäss. Maailma päästmise asemel istub ta hoopis oma kaljukindluses ning ehitab igasugeid veidraid imeloomi. Nt hiidnahkhiiri ja inimsuurusi rotte.\nTema mängutulekuga veerebki muidu suurepärase visuaali ja huvitava süžeega ulmefilm katastroofiliselt allamäge ja potsatab viimaks keset kõige suuremat kitshi ja campi sood, nii, et pritsmeid lendab igas ilmakaares. Mehe loodud koletised on nimelt tavalised statistid kohmakates kostüümides, kes näevad sama realistlikud välja kui mõne ETV lasteetenduse omad. Näiteks lõvi, kellele hiljem veel jaapani tibi aju ning papist tiivad külge liimitakse, tuletas mulle kangesti meelde Kardemoni linna röövlite lemmiklooma. Nahkhiirekostüümid tunduvad ebamugavad ja segavad liikumist jne. Oleks Ishirô Honda viitsinud Harryhauseni stiilis vähemalt plastiliini stop-motionit kasutada, aga küllap polnud eelarve siis lihtsalt nii suur või oli vanameister kärsitu ja soovis kiirelt tulemusi saada. Mitte kuid kaamera ja loomade vorpimisega mökerdada.\nÜldiselt mulle sellised campid lahendused meeldivad, aga praegu pani natuke nördima asjaolu, et filmil oleks olnud rohkem potentsiaali. Selle asemel, et fantaasiale jätkuvalt piitsa anda ja vaatajat üha suurejoonelisemate ideedega jahmatada, degenereerub tegevus perversse fantaasiaga rollimänguks, kus seiklejad jetpackide ja laserrelvadega mööda paharasti veealust kuplit liiguvad, üle happejärvede kargavad, igasuguste kostüümides tegelinskitega võitlevad ning lõpuks kurja geeniuse kindluses noore neiu ja tema isa vangistusest vabastavad. Rezisööri "Gorathis" ja "Atragonis" oli nagu rohkem fantaasiat. Samas meelelahutuslikku tööd film täidab, õlu kõrvale lõbus vaadata, võtab suu muigele ja tuju püsib hea. 6/10\nPosted by Metsavana at 16:42


Tänane kuupäev 01 Juun, 2020 2:46\n[ 344 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ... 23 Järgmine\nPostitatud: 01 Nov, 2017 13:53\nKõige suurem süü selles loos on ohvri sugulastel - teadsid millise inimesega tegu oleks pidanud juba ammu talle arstiabi otsima. Suured rikkurid, raha nagu raba kindlasti leidnuks talle mõne viisaka hullari või hooldekodu. Politseinike ees aga müts maha, nad tegid seda mille eest neile palka makstakse.\nKõige suurem süü on ikka seaduste tegijatel kes lubavad sundravi ainult siis kui juba on keegi tapetud.\nMida sugulasd oleksid saanud teha kui haige ise vabatahtlikult ravi ei taha?\nPostitatud: 01 Nov, 2017 14:10\nSamas performance Toompeal Riigikogu ees oleks võinud vihjeid anda, et miski hakkab nihkesse minema või juba on.\nMa ei lingi, pilt on üleval Inno ja Irja blogis.\nSelle põhjal nüüd küll nii kaugeleulatuvaid järeldusi teha ei saa. Enamasti kisuvad end parlamentide ees alasti veidrikest naljamehed ja tähelepanuhoorad, mitte aga tõsised hullud.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 14:20\nEi, seadused lubavad sundravi siis kui on tuvastatud, et haige on endale või teistele ohtlik. Kuna meil inimeste vaimse tervise lauskontrolli kampaania korras ei teostata, on paratamatu, et mõnikord selgub see ohtlikkus tõesti alles tagantjärele. Aga mis oleks sinu arvates aktsepteeritav alternatiiv? Kas see, et kõik peaks (korra aastas?) kohustuslikus kontrollis käima?\nSiin just lähedased, sugulased ja tuttavad peakski midagi tegema. Kui ikka inimene käitub ebaadekvaatselt, tuleb asjaga tegeleda. Samas ei saa lubada olukorda, kus iga ebaadekvaatselt käitub isik sundravile pannakse. See oleks inimõiguste piiramine ning siin ei loe mingi vastuargument, et "aga ta võib ju kellelegi viga teha" sest ka iga vanglast välja lastav pätt võib kellelegi viga teha, samas aga oleks vaid väga väike protsent inimesi nõus, et kõik vangid peaks vangi jääma igaveseks.\nSee on lihtsalt nisuke teema, kus on see paras hulk paratamatust, millega me ei saagi midagi peale hakata. Kui hakkaks, viiks see inimõiguste rikkumiseni. Näiteks teeks see imelihtsaks tüütu ja veidi ekstsentrilise sugulase jalust koristamise. Sugulased räägivad kokku ja saadavad näiteks mingi kinnisvaratehingu jalus vedeleva vanaonu ära pehmesse tuppa.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 15:05\nJah - kui keegi paljalt Toompeal pilte teeb, siis hullarisse ja ravimid peale? Ei tahaks küll sellises riigis elada. Või õigemini, kunagi elasin ja enam ei taha.\nInimese oleku muutuse üle saab kõige paremini ikka tema jutu põhjal otsustada ja selleks on enne arsti juurde jõudmist suurimad šansid sõpradel-sugulastel, kes teda kaua aega tunnevad. Kuulake oma lähedasi.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 16:20\nEi, mitte hullarisse ja ravimid peale, aga päris igapäevane ja tavapärane käitumine see pole ju. Tõsi, kunstnikud on niimoodi varemgi teinud ja keegi lausa naelutas ennast Punasel väljakul miskitmoodi kinni, aga see ikkagi natuke erineb tavakäitumisest. S.t. võiks anda märku, et probleem võib olemas olla. Just perekonnale. Ma muutuksin küll murelikuks, kui keegi mu lähikondlastest nii käituks. Tõsi, mu lähedaste hulgas pole kunstnikke.\nMa ei tea, aga minu arvates parem juba hullarisse ja ravimid peale kui surnukuuri?\nPostitatud: 01 Nov, 2017 16:34\nSiin vahel on tegelikult õhuke ja väga tunnetuslik piir.\nAsja pärast hullarisse pistmise ja repressiooni korras pistmise vahel.\nSamuti on üsna pisike samm ka olukorrani, kus ohtlikud hullud trallavad vabalt ringi.\nPolitsei puhul pole see sugugi esimene juhtum, Pealtnägija on näidanud lugu ühest Tartu kandi ullikesest, kes jookseb seal vabalt amokki ja teeb nt nalja pärast valeväljakutseid. Kinni panna ei saa, sest on süüdimatu, aga sundravile saatmine on inimõiguste rikkumine (või pole lihtsalt mune). Või näiteks üks patoloogiline liiklushuligaan nimega Subaarik (vaata Facebookist, seal on vastav sait lausa). Selline tegelane peaks ikkagi saama vajadusel ka sundkorras trellide taha pandud.\nNeid teemasid on veelgi - meditsiiniasjadest näiteks suguhaigused ja tuberkuloos. Kus on sama õhuke piir ja kui sulle köhitakse trollis mingi antibiootikumide resistentne tuberkuloositüvi näkku, siis kindlasti mõtestaksid asjad ringi. Vanasti ravitigi sundkorras seepärast, et ravi ei jäetaks katki ning ei tekiks mingeid ravile allumatuid haigusvorme. Mis täna on probleemiks.\nPositiivse külje pealt võiks märkida ühe uudise umbes kuu tagasi, kui kohus pani kolmeks aastaks kinni mehe, kes oma HIV-i teadlikult levitas (ja 3 naist ka nakatas). Nagu vene ajal kohe.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 16:41\nOhtlikkus ongi see piir. Sundravi saab kohaldada inimesele, kes on enda või teiste jaoks ohtlik. Sobimatus kohas lahti riietumine seda tavaliselt ei ole (kuigi praegusel aastaajal tekib jah küsimus, et kas nii ei või kopsupõletikku saada näiteks).\nSee on hoopis teine asi, raske kehavigastuse tahtlik tekitamine.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 16:56\nEi, mitte hullarisse ja ravimid peale, aga päris igapäevane ja tavapärane käitumine see pole ju. Tõsi, kunstnikud on niimoodi varemgi teinud\nNäiteks Signe Roots kõndis mõõda Eestit palja tissiga.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 18:17\nArsti arvamus ka http://tervist24.ohtuleht.ee/837362/dok ... -kaitumine\nMuuseas see Subaariku-mutt pandi juba suvel hullarisse.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 22:05\nTLK tegi päris vinge katse: https://youtu.be/fYidi05AMdg\nÜldhariv materjal mida näidata kätte-jalga laskmise entusiastidele, kes pole eales püstolit käes hoidnud.\nPostitatud: 01 Nov, 2017 22:25\nNäiteks sellele suurele teoreetikule: https://sputnik-news.ee/incidents/20171 ... imene.html\nPostitatud: 01 Nov, 2017 23:38\nMind ajavad kurjaks need kritiseerijad, kes praegu teavad täpselt, kuidas ja mida oleks pidanud tegema. Olen kohanud ka üleskutseid hukkunu omastele politsei kohtusse kaevata ja muud sarnast. Tagantjärgi on soojast toast ja pehmelt diivanilt on politsei kritiseerijatel hea targutada, kuid tuleb end panna selle politseiniku olukorda selles konkreetses hetkes, mis kestis vaid loetud sekundid.\nMinu arvates polegi siin midagi suurt arutleda või politseile ette heita: kesklinnas lippab ringi nugadega vehklev tüüp, kes politseiga ei ole kontaktne ja ühel hetkel arvab heaks neid rünnata (muud moodi nugadega peale jooksmist ei oska tõlgendada). Hoiatuslasud ja nendest hoolimata noad käes peale jooksmisel lask kehasse oli politseinikult selles olukorras igati adekvaatne käitumine. Politseinik ei tea, ei saagi ning ei peagi sellel hetkel teadma kas tegemist on naljategija, vaimuhaige, narkari või terroristiga.\nJah, on küll kurb et inimene suri ja kaastunne lähedastele. Ent ilmselgelt kujutab selline nugadega ringi jalutav ja kõnetamisel peale lendav tüüp ohtu kõigile teistele. Mina kodaniku ja maksumaksjana ootangi riigilt (politseilt) just sellist resoluutset ohu kõrvaldamist ja elanike kaitset. Räägitagu tagantjärgi konkreetsest hukkunust mida tahes, siis tema motiive politseinikele nugadega peale jooksmisel me ei tea ja ei saagi teada: kas tahtis niisama pulli teha või tõsimeeli rünnata.\nJa mida teisiti nad oleksid pidanud tegema: laskma end pussitada, eest ära jooksma, lasta rünnata teisi inimesi? Oleks midagi sellist juhtunud, siis oleks nendesinatsel politsei kritiseerijatel teine plaat mängimas: „tule taevas appi, kas me sellist Eestit tahtsime, kus relvastatud patrull ei kaitse kodanikke nugadega hullumeelse käest”.\nAntud loos on minu arvates politseile tehtav kriitika imelikul moel tasakaalust väljas hukkunu kasuks: mida ja kuidas oleksid politseinikud ikka pidanud teisti tegema, et ta ei oleks surnud. Nugadega ründaja elu iga hinnaga säästmine tähendaks paratamatult seda, et politseinik peaks end panema põhjendamatult endale liiga ohtliku olukorda: hakkama nugade eest põiklema ja mingeid „karatevõtteid” kasutama. Aga politseinik ise?\nNagu enne öeldud, siis politseinik ei tea (ja ei saagi teada), kellega ta vastakuti seisab – võimalik, et vastaseks satub mingi külmrelvade ja käsitsivõitluse fanatt, kes on aastaid igasuguseid võtteid perfektseks harjutanud. Ma pole kursis politseinike enesekaitsealase väljaõppega aga usun, et selline väga hästi treenitud fanatt tekitab tavapolitseinikule raudselt korralikke vigastusi ja suure tõenäosusega ka tapab lihtsalt ära.\nMiks arvatakse, et politseiniku elu ja tervis on kurjategija omast kuidagi väheväärtuslikumad, et politseinik peab end asetama tarbetult/põhjendamatult liiga suurde ohtu selleks, et kasvõi oma elu ja tervise hinnaga säästa nugadega ründajat?\nPostitatud: 01 Nov, 2017 23:57\nArsti arvamus ka http://tervist24.ohtuleht.ee/837362/dok ... -kaitumine .\nMõlemas äärmuses oleme viimase poolsajandiga ära käinud ja ilmselt oleks lähiajal jälle vajalik üle vaadata psühhiaatrilise abi osutamise põhimõtted. Usun et on olemas ka kesktee\nSeda meie pendeldamist ühest äärmusest teise, ilma keskteid märkamata, on praktiliselt igas eluvaldkonnas.\nPostitatud: 02 Nov, 2017 0:12\nNo kui tüüp juba jooksma hakkas siis sealt alates olid politseinike sammud kõik ainuõiged. Ainus arutelu küsimus võib olla et kas enne seda momenti oleks võinud tüübiga kontakteerumisel mingit muud lähenemist kasutada, see aga läheb parajaks tugitoolikriisipsühholoogiaks. Iga inimene on kupli all erinev, ning kindlalt ei tea kunagi kuidas ta eri mõjutustele reageerib. Mõnega võib-olla on parem vaikselt ja sõbralikult rääkida, teisega aga tulebki ennast selgelt ja kõva häälega kehtestada.\nPostitatud: 02 Nov, 2017 1:42\nEks see tuleb mingist puht-emotsioonide tasandil seostamisest a la "et kui sa juba oled selle elukutse endale valinud ja selle eest palka saad.."\nKasutajad foorumit lugemas: kobra ja 2 külalist


RODODENDRONIVÄETIS BALTIC AGRO 1KG - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Sobib rododendronitele, asaleadele, hortensiatele, kultuurmustikale, kanarbikele ja teistele happelises keskkonnas kasvavatele turbaaiataimedele\n• Spetsiaalne koostis säilitab optimaalse mullahappesus\n• Väeta varakevadel\nSobib rododendronitele, asaleadele, hortensiatele, kultuurmustikale, kanarbikele ja teistele happelises keskkonnas kasvavatele turbaaiataimedele. Spetsiaalne koostis säilitab optimaalse mullahappesus. Väeta kohe varakevadel. Puista väetis ühtlaselt ümber taime, sega mulda. Peale väetamist kasta. Sügisel kasuta sügisväetist. NORM 1 kg= 25 m²\nhttps://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/rododendronivaetis-baltic-agro-1kg-468955 4266271 RODODENDRONIVÄETIS BALTIC AGRO 1KG https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/4/6/468955_D1.jpg 4.05 4.85 EUR InStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Väetised /Kõik tooted/Aiakaubad /Väetised/Ilupuude ja -põõsaste väetised /Suvi aias /Suvi aias/Väetised /Suvi aias/Väetised/Ilupuude ja -põõsaste väetised /Ettekasvatus /Ettekasvatus/Väetised ja taimekaitse /Ettekasvatus/Väetised ja taimekaitse /Ilupuude ja-põõsaste väetised • Sobib rododendronitele, asaleadele, hortensiatele, kultuurmustikale, kanarbikele ja teistele happelises keskkonnas kasvavatele turbaaiataimedele • Spetsiaalne koostis säilitab optimaalse mullahappesus • Väeta varakevadel • 14-päevane tagastusõigus Sobib rododendronitele, asaleadele, hortensiatele, kultuurmustikale, kanarbikele ja teistele happelises keskkonnas kasvavatele turbaaiataimedele. Spetsiaalne koostis säilitab optimaalse mullahappesus. Väeta kohe varakevadel. Puista väetis ühtlaselt ümber taime, sega mulda. Peale väetamist kasta. Sügisel kasuta sügisväetist. NORM 1 kg= 25 m² add-to-cart 1 tk 25% 4,05\nRODODENDRONIVÄETIS BALTIC AGRO 1KG on lisatud ostukorvi


Redaktsioon: 30. detsember 2015, kell 00:52\nRedaktsioon: 15. november 2015, kell 02:12 (redigeeri)\nRedaktsioon: 30. detsember 2015, kell 00:52 (redigeeri) (eemalda)\nArvestades rahutusi Osmanite riigis ([[Osmanite interregnum]]), nõustus Stefan 1404. aasta algul hakkama vasalliks Ungari kuningale [[Sigismund (Saksa-Rooma keiser)|Sigismund]]ile, kes kinkis talle [[Belgrad]]i, [[Mačva]] piirkonna ja [[Golubac]]i linnuse, mis olid seni olnud [[Ungari kuningriik#Sigismundi ajastu|Ungari kuningriigi]] valduses, nii sai Belgrad teist korda Serbia pealinnaks pärast kuningas [[Dragutin Nemanjić|Dragutinit]].\nMõned järgmised aastad märgivad sündmusi Stefani eraelust. Tal õnnestus vabastada oma õde ja [[Türgi sultan]]i [[Bayezid I]]-e lesk Olivera. Aastal 1404 tegi ta rahu oma venna Vukiga, aastal 1405 abiellus ta [[Lesbos]]e saare valitseja [[Francesco II Gattilusio]] tütre Caterina Gattilusioga. Samal aastal suri tema ema Milica.\nAastal 1408 vaidlesid vennad taas ja Vuk koos sultan Süleymani ja Brankovići perekonnaga ründasid Stefanit 1409. aasta algul. Olles Belgradis ümbrerümbre piiratud, nõustus Stefan andma Serbia lõunaosa oma vennale ja nõustuma taas Osmanite vasall olema. Süleymani vend [[Musa Çelebi|Musa]] mässas tema vastu ja Stefan asus aastal 1410 [[Kosmidion]]i lahingus Konstantinoopoli lähedal Musa poolele. Musa armee sai lüüa ning Suleiman saatis Vuki ja Đurađ Brankovići venna Lazari Serbiasse enne, kui Stefan tagasi jõuab, kuid mõlemad vangistati Musa toetajate poolt ja hukati juulis 1410. Läbi Konstantinoopoli, kus [[Bütsantsi keiser]] [[Manuel II]] kinnitas tema despoodiõigusi, tuli Stefan Belgradi tagasi ja annekteeris Vuki maad.\n[[Pilt:Serbian Despotate 1423.png|right|thumb|250px|Serbia despootkond, 1421-14271421–1427]]\n==== Renessanss ====\nPoeedi, mõtleja ja kunstniku, despoot Stefan Lazarevići valitsemine oli Serbia kunstilise arengu taassünni periood. Stefan Lazarević ise oli poeet, kirjutades ühe suurema keskaegse Serbia ilukirjandusliku teose ''Slovo ljubve'' ('Armastuse sõna') ja omades üht suurimat raamatukogu Balkanil sel ajal. Peale poliitilise stabiilsuse, mis oli Stefani võime tulemus hoida end eemal nii Osmanite riigist kui ka Ungari kuningriigist, aitasid stabiilsusele kaasa ka väga rikkad hõbedakaevandused Srebrenica ja [[Novo Brdo]], ühed rikkamad selle aja EuroopsEuroopas. Belgrad muutus sel ajal üheks suuremaks linnaks Euroopas, arvuliselt üle 100 000 inimese.\n=== Đurađ Branković ===\n==== Esimene valitsusaeg ====\nKuna despoot Stefanil ei olnud lapsi, pärandas ta juba aastal 1426 despootkonna oma õepojale, Đurađ Brankovićile, kes järgnes talle pealepärast tema surma 19. juulil 1427. Olles tähtsuselt teine isik despootkonnasddespootkonnas juba viimased 15 aastat, kinnitati ta aastal 1429 Bütsantsi keisri [[Ioannes VIII]] poolt despoodiks.\nStefani surma vahetu tulemusena pidi Serbia Belgradi Ungari kuningriigile tagastama, kuid säilitas Mačva. Kuna lõunapoolsed rikkad linnad (nagu Novo Brdo) olid Osmanitele liiga lähedal, et neid uueks pealinnaks kuulutada, otsustas Đurađ ehitada uue, suurejoonelise [[Smederevo]] kindluse Doonaul, Ungari kuningriigi piiri lähedale. Ehitatuna aastatel 1428-301428–1430 oli Smederevo allikaks paljudele tulevastele ajaloo väärtõlgendustele, eriti mis puudutab Đurađi naist [[Irene Kantakouzene|Jerinat]]. Seoses Jerina kreeka rahvusega ja tema vendade mõjuga uuele despoodile hakkas rahvas teda mitte sallima ning omistas talle palju kõlvatuid ja kurje omadusi, sealhulgas Smederevo ehitamine kapriisi tõttu. Rahvaluules sai ta hüüdnime ''Prokleta Jerina'' (Neetud Jerina), kuid midagi sellist pole tegelikud ajaloolised allikad kinnitanud.\nĐurađ pani oma tütre Katarina aastal 1433 mehele Ungari kuninganna lähedasele nõole, [[Ulrih II (Celje)|Celje Ulrih II-leII–le]], eesmärgiga tagada paremad suhted Serbia põhjanaabriga. Oma teise tütre [[Mara Branković|Mara]] pidi ta mehele panema sultan [[Murad II]]-le. See abielu korraldati aastal 1433, kuid Đurađ lükkas seda edasi aastani 1435, kui Osmanid ähvardasid sissetungiga. Pärast abielu sõlmimist vandus Murad rahu jätkamist Osmanite riigi ja Serbia vahel.\nBosnia kuningas [[Stjepan Tomaš Kotromanić|Tomaš]] algatas aastal 1446 uue sõja despoot Đurađi vastu ja suutis võtta Srebrenica. Kuid septembris 1448 võitis Thomas Kantakouzenose juhitud Serbia armee bosnialasi, vallutades tagasi Srebrenica ja võttes ka [[Višegrad]].\nRaskust, mis oli despoot Đurađil tasakaalu säilitamisega kahe tugeva riigi vahel, saab ilmestada faktiga, et aastatel 1447-481447–1448 pakkus despoot Đurađ bütsantslastele raha [[Konstantinoopol]]i linnamüüride parandamiseks, kuid olles ametlikult Osmanite vasall, pidi ta mais 1453 saatma 1000 sõdurit sultan [[Mehmed II]]-le appi [[Konstantinoopoli piiramine (1453)|Konstantinoopoli vallutamiseks]].\n[[Pilt:Serbian Despotate 1451.png|right|thumb|250px|Serbia despootkond, 1451-14541451–1454]]\n[[Pilt:Serbian despotate 1455 1459.png|right|thumb|250px|Serbia despootkond, 1455-14591455–1459]]\n[[Pilt:Despotski posedi.png|thumbnail|Serbia despootide valdused Sremis, Bačkas ja Banatis (15.–16. sajandil)]]\nAastal 1404 laenas Ungari kuningas [[Sigismund (Saksa-Rooma keiser)|Sigismund]] Sremi, Banati ja Bačka osi Serbia despoodile [[Stefan Lazarević]]ile valitsemiseks, hiljem järgnes [[Đurađ Branković]]. Pärast seda, kui [[Osmanite riik]] aastal 1459 Serbia despootkonna vallutas, uuendasid Ungari valitsejad despootide pärandit [[Brankovići]]dele maapaos, hiljem [[Berislavići Grabarski]] aadliperekonnale, kes jätkasid suurema osa Sremi valitsemist, kuni Osmanid selle vallutasid, kuid territoorium oli teoreetiliselt ikka keskaegse [[Ungari kuningriik|Ungari kuningriigi]] halduses. Despootide residents oli [[Kupinovo|Kupinik]] (nüüd Kupinovo). Despoodid olid: [[Vuk Grgurević]] (1471–1485), [[Đorđe Branković]] (1486–1496), [[Jovan Branković]] (1496–1502), [[Ivaniš Berislavić]] (1504–1514), [[Stefan Berislavić]] (1520–1535), [[Radič Božić]] (1527-15281527–1528, Zapolya kildkonna pretendent) ja [[Pavle Bakić]] (1537). Stefan Berislavić kolis aastal 1522 Slavooniasse, kuna Kupinik hõivati Osmanite vägede poolt.\n== Riigivalitsemine ==\nSerbia despootkonnas oli mitu aadliametit tähtsate ülesannete ja rollidega riigi keskvalitsuses, despoodi kui monarhi alluvuses.\n* '''Suurlogoteet''' (Велики Логотет/''Veliki Logotet''): tiitlit [[Megas logothetes|kasutati algselt Bütsantsis]], selle võttis omaks [[Serbia kuningriik (keskaegne)|Serbia kuningriik]] ja säilitas despootkond. Suurlogoteet oli despoodi kantseleiülem, vastutav keskvalitsuse järelvalve eest. Suurlogoteet oli ka ainus isik, peale despoodi ja [[Serbia patriarh|patriarhi]], kellel oli teatavaid õigusi kirikuasjade üle.\n* '''Suurvojevood''' (Велики Војвода/''Veliki Vojvoda''): tähtsuselt teine väejuht riigis, despoodi alluvuses, kuid suurema võimuga, kui tavalised [[vojevood]]id.\n* '''Suurtšelnik''' (Велики Челник/''Veliki Čelnik''): laiaulatusliku pädevusega tiitel kohtu- ja teistes tsiviilasjades -– valitseja dekreetide elluviija ja valitseja esindaja sündmustes nagu territoriaalvaidluste rahustamine mõisate vahel. Suurtšelniku tiitel oli laias laastus võrdne Lääne-Euroopa tiitliga ''[[Palatiin|Comes Palatinus]]''.\n* '''Protovestiaar''' (Протовестијар/''Protovestijar''): veel üks Bütsantsi õukonna tiitel (''[[protovestiarios]]''), mis vana Serbia kuningriigi poolt omaks võeti. Protovestiaar vastutas riigi rahanduse eest, sealhulgas tulude ja kulude järelvalvejärelevalve ning rahanduspoliitika eest. Pärast Serbia esimest langust ja vabastamist aastal 1444 Protovestiaariprotovestiaari tiitel kadus ja tema rolli võttis üle '''Varahoidjavarahoidja''' (serbia: Ризничар/''Rizničar'') või ''Čelnik riznički'', tiitel, mis varem oli seotud valitseja isikliku varakambri haldamisega.\n|[[Pilt:Grgur Branković, Esphigmenou charter (1429).jpg|20px|left]] [[Grgur Branković]]
(1416–591416–1459)\n|[[Pilt:Lazar Branković, Esphigmenou charter (1429).jpg|50px|left]] [[Lazar Branković]]
(1421–581421–1458)\n|[[Helena Palaiologina]] (1432–731432–1473)\n|19. jaanuar 1458 – märts 1458\n|[[Pilt:Stefan Branković, Esphigmenou charter (1429).jpg|30px|left]] [[Stefan Branković]]
(1420–761420–1476)\n|[[Stjepan Tomašević]] (1438–631438–1463)\n|21. märts 1459 – 20. juuni 1459\n|[[Pilt:Змај Вук Бранковић, деспот српски.jpg|50px|left]] [[Vuk Grgurević]] Branković
(1438–851438–1485)\n|jaanuar 1514 – 1536\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4337655"


Fito Spray kommentaarid, koostis, hind FitoSpray kust osta Eesti | Eesti kaup\nOn olemas palju modelle ja kuulsusi, kes tihti peale satuvad ajakirjadesse, televiisori ja üleüldse avalikult rahva ette, kõike seda nende ilu tõttu mille pärast tunnevad nad ennast enesekindlalt. Enamus nendest on väga ilusa figuuriga, mis paneb lihtrahvale standardi iluks. Nende ilus figuur tuleb trenni ja dieediga. Kuigi enamus inimesed harrastavad sellist kaalukaotus programmi, siis enamus ajast need siiski ei tööta. Keha rasva kaotamine on üks suur keeruline protsess. Tänapäeval on ülekaal suhteliselt suur probleem, mis tuleneb inimeste elustiilist. Halb elustiil on halb harjumus milleks võib olla näiteks kõrgete kaloritega toitude söömine. Samuti on ka teada, et kui keha liiga palju kaalu juurde saab, siis hakkab see segama inimkeha vajalike toimetusi südames ja teistes organites. Selle pärast tekivadki haigused nagu suhkrutõbi ja teised nii öelda tavalised terviseprobleemid. Sellest kõigest saab hoiduda kerelt, kui panna peale kalorite arv mida süüa ja igapäevane trenn. Inimestele, kellele see tundub kõik raske, on olemas ka teine võimalus kuidas saada lahti liigkaalust. FitoSpray on unikaalne toode, mis toob inimese kaalu normaalsuse piiridesse. See koosneb aktiivsetest komponentidest, mis aitavad eemaldada liigrasvu pepus, tuharates, kintsudes ja teistes kohtades. See toode on efektiivne ja ohutu, mis aitab põletada liigrasvu kehas, ilma et see tekitaks kahju inimkehale.\nOsta Fito Spray 50% allahindlust*ametlikul kodulehel\nFito Spray kõrvalmõjud\nIgapäeva võitluseks on saanud liigrasvadest lahti saamine, aga elustiil mida inimesed harrastavad teevad selle kõik vära raskeks. Liigsöömine ja kõrgete kaloritega toitude söömine on põhiprobleem tervisliku elustiili jaoks. Söögiisust lahti saamine ja kaalukaotamine pole kerge ülesanne inimestele, kes elavad tänapäeva ühiskonnas, selle tõttu avastasidki toitumisspetsialistid uue unikaale toote, mis aitab lahti saada liigrasvadest kehas ainult ühe pritsimisega suhu. Fito Spray töötab lihtsalt, sest see imendub kehasse kiirelt. Seda tänu sellele, et suus on palju veresooni mis on pinnast väljaspool. Kui seda toodet pritsida suhu, siis selle aktiivsed koostisosad imenduvad veresoontesse väga kiirelt. See toote hakkab toimima kohe peale seda kui see on imendunud ja valgunud laiali veresoontes.\nKoostisosad jõuavad maksa ja siis kohtadesse kus rasv hoiustatud on. See stimuleerib rasva membraane, mis lõhustab need kehast. Kui kasutada seda nagu juhendatud, siis on tulemused juba nähtavad nädala pärast, sest selle töö on suhteliselt lihtne. Koheselt peale pritsimist imendub see kehasse ja kohe peale seda hakkab see eemaldama liigvedelikke kehas, puhastades selle mürkidest, võtab ära näljatunde ja hävitab rasva. See toode on täielikult naturaalne, sest selles puuduvad sünteetilised koostisosad. See teeb selle väga ohutuks ja efektiivseks igale kasutajale. Tihti kasutatakse seda ka dieedi ajal, sest see toode aitab näljatunnet hästi ära hoida. Seda toodet on kliiniliselt testitud ja selle efektiivsus on kinnitatud tuhandete inimeste poolt, kes on kasutanud seda.\nFito Spray kaalulangus kasutab kombinatsiooni tugevatest koostisosadest, mida valiti hoolikalt ja need kõik on naturaalselt tasakaalus. See tavaliselt garanteerib 100% kaalukaotuse, ilma et peaks tegema väsitavaid harjutusi või muutma enda elustiili. Neid koostisosi on katsetatud korduvalt erinevates meditsiiniasutustes, enne kui need pandi kokku kaalukaotustooteks. Nendeks koostisosadeks:\nGoji marjad: See koostisosa on ekstrakt marjadest mis kasvavad Aasias. Tiibeti mongad kasutasid neid aastaid, et parandada tervist ja tasakaalustada seedimist. See koostisosa parandab metabolismi, mis toob kaasa kaalukaotuse. Samuti on see väga hea energiaallikas, mis aitab põletada rasvu, ilma et tekitaks nõrkustunde.\nRohelise kohvi ekstrakt: enamust toitumiseksperdid soovitavad rohelist kohvi enda klientidele. Seda peaks tarvitama igapäevaselt, sest see on hea antioksüdantide allikas ja see aitab lahti saada liigkaalust. See koostisosa saab lahti liigkaloritest kehas ja blokeerib liigkalorid ja liigrasvad kehasse talletumise eest. Erinevalt mustast kohvist, ei omanda see ühtegi kõrvalmõju, sest see tagab selle, et keha saab kõik vajalikud mineraalid ja vitamiinid.\nGarcinia Cambogia ekstrakt: see koostisosa blokeerib hüdroksiidide muutumist rasvaks. Samuti eemaldab see vajadust suhkru järele.\nMango Acai ekstrakt: see koostisosa blokeerib rasvade tekkimist keha. Samuti tugevdab see immuunsüsteemi eriti liigrasvade põletamisajal.\nL-Karnitiin: see koostisosa muudab rasva energiaks, samuti hoiab eemale näljatunde. Samuti aitab see kaasa rasvakaotusele, just eriti trenni ajal.\nSidrunihape: see koostisosa parandab metabolismi ja võtab ära näljatunde. Samuti puhastab see keha mürkidest.\nMentooli piparmünt: see koostisosa jätab värske tunde suhu ja aitab kaasa metabolismi kiirusega.\nKogemus Fito Spray Kommentaarid\nAngeelika Kane, 32-aastane\nOlenemata sellest, et olen ainult 32-aastane, halb elustiil tõi mulle palju ülekaalu. Mul ei ole tahtejõudu trenniks olnud peale korduvat proovimist. Ma proovisin erinevaid kaalukaotuspille, aga need ei aidanud. Ma hakkasin lootust kaotama kaalulangetamist toodetesse, olles 102kg, siis avastasin ma Fito Spray. Ma olin skeptiline, aga selle hea tagasiside oli põhjus miks ma otsustasin proovida. Ma kasutasin seda toodet kaks kuud ja selle lühikese ajaga suutsin ma kaotada 30kg. Ma kaalun nüüd 72kg ja tunnen, et ma ei pea rohkem kaalu kaotama. Mu söögiisu on väiksem kui kunagi varem ja ma siiani tunnen, et ma kaotan kaalu.\nLennard Rüütel, 29-aastane\nFitoSpray on hea viis kaalukaotuseks ilma, et peaks tegema suurt ja rasket trenni. Kolm kuud tagasi hakkasin ma seda kasutama ja juba selle ajaga olen ma kaotanud 23kg. Ma olen nii õnnelik selle tõttu ja ma soovitan seda vägevat toodet kõigile kes tahavad kaalu kaotada kergelt ja kiirelt.\nJane Medri, 30-aastane\nMu kaal oli järjepidevalt 71kg kaks aastat kuni ma leidsin selle toote. Ma olen kasutanud seda toodet kolm kuud ja ma olen suutnud kaotada 19kg. Ma ei tunne end koguaeg näljasena enam nagu varem ja mu hingeõhk on samu värskem. Ma soovitan seda toodet kõigile, kes soovivad kaotada kaalu, ilma et peaks tegema elustiili muudatusi.\nFito Spray kaalulangus on väga kerge kasutada, sest seda saab kasutada enne igat söögikorda. Selle toote kasutamiseks ei ole teil vaja ühtegi arsti käsikirja, sest sellel on olemas täpsed juhised kuidas seda kasutada. On soovitatud pritsida 30 minutit enne igat söögikorda, sest nii alandab see söögiisu, samuti ka näljatunnet. Enne tootekasutamist on soovitatud seda raputada. Kasutamiseks pritsige seda lihtsalt suhu. Seda tuleks teha kolm korda päevas, hommikul lõunal ja õhtul. Terve ravikuur peaks olema üks kuu, ilma et te jätate vahele ühegi korra et näha tulemusi. Kui kasutada õieti on tulemusi juba näha paari päeva pärast.\nHetkel on see toode müügil 50% allahindlusega. Ametlikult kodulehelt ostes näete, et eelneva 48EUR asemel on see hetkel müügil 24EUR eest. Tellige enne kui otsa saab. Maksmine toimub paki kättesaamisel ja juhul kui see ei toimi, siis tootja ei võta teilt sentigi kui see ei toimi. Te saate täieliku rahatagastuse kui Te ei saanud tulemusi, aga selleks peate Te tagasi saatma tühjad pudelid mida Te kasutasite, et saada raha tagasi.\nKust osta FitoSpray Estonia\nEi ole mõtet otsima minna seda toodet apteekidest või teistest ravimite poodidest, sest Te ei leia seda sealt. Juhul kui Te satute Fito Spray kaalulangus otsa poes, siis on soovitatud mitte osta, sest see on arvatavasti võltsing mis on originaal toote järgi tehtud. Tänapäeval, kui on olemas väga palju võltsinguid on soovitatud olla ettevaatlik toote ostmisel. Seda toodet saab osta ainult läbi ametliku kodulehekülje, täites ära tellimussoovi seal. Samuti antakse Teile kaasa unikaalne kood. Seda koodi saab kontrollida kodulehel, tõestamaks et tegemist on õige tootega. Pakk peaks saabuma kahe kuni kolme päeva pärast peale teele saatmist.


, Kaes olevate liigeste haiguste tunnused\nKaes olevate liigeste haiguste tunnused.\nJust seepärast on vaja iga päev intensiivselt liikuda soovitatavalt 30 minutit, see võib toimuda ka aeroobse liikumise trenažööril. Selliste muutuste tagajärjel muutuvad luud hapraks ja hõredaks ning murduvad kergesti. Need võivad päeva jooksul korduvalt esineda ja patsient ise paneb need paika. Podagra diagnoosimine põhineb patsiendi kaebustel, samuti liigesevedeliku keemiliste ja mikroskoopiliste uuringute tulemustel.\nLiigesevalu võib olla liigeste sed-ravi kõhre taandarengust või kroonilisest põletikust liigeses, aga valu võivad põhjustada ka ülekoormusest või traumadest tekkivad ajutised liigesekesta, kõõluste või lihaste paiksed põletikud. Liigesepõletikud võivad tekkida ka haiguste nt düsbakterioos, ainevahetushäireülekaalu, liigse stressi või infektsioonide bakter, viirus, seen korral.\nSee tipneb põletiku, paistetuste ja kahjustustega liigestes, nahal, veres, südames ja kopsudes. Osteo artroos ehk liigesekulumus on kõige sagedamini kaes olevate liigeste haiguste tunnused liigesehaigus maailmas.\nSelliste muutuste tagajärjel muutuvad luud hapraks ja hõredaks ning murduvad kergesti. Tänapäeval kaes olevate liigeste haiguste tunnused osteoporoosist kui haigusest, mille puhul on häiritud luude tugevus.\nMis põhjustab liigese ja luude haigusi? Paljude liigeste ja luude haiguste puhul kirjutavad meditsiiniportaalid, et pole teada, mis võib neid haigusi põhjustada, kuid mõned viited, millele viidatakse on järgmised: ülekoormus — nt mingi pidev ühtne liigutus nt sportlastel ja ehitajatel, ülekaal — liigne kaal surub liigestele, infektsioon — mõne viiruse, bakteri või seeninfektsiooni tagajärjel tekkinud liigesepõletik, pärilikkus, kaes olevate liigeste haiguste tunnused.\nKas tunned, et oled takerdunud negatiivsesse ja kritiseerivasse ellusuhtumisse? Kas oled kellegi või millegi pärast pahane ja kibestunud? Kas sa ei suuda ennast läbi suruda ning tegutseda nii, nagu tegelikult tahaksid, sest tunned takistust? Kas hävitad end süü ja kaes olevate liigeste haiguste tunnused Kas Kaes olevate liigeste haiguste tunnused on kalduvus oma jalgealust kriitika ja eneseaustuse puudumisega õõnestada?\nMeile võib tunduda, et oleme eesmärgi kaotanud, meid närib bold olad lihaste liigeste enda suhtes ja näib, et pole mõtet midagi teha. Kui me ei suuda enam teha seda, mida tegime varem, peame leidma uue olemise viisi, pehmema, ennasthindavama viisi. Osteoporoos — kui alistumise, abituse ja lootusetusetunne See hormonaalsetest muutustest tingitud seisund põhjustab luumassi vähenemist — tavaliselt just naistel pärat menopausi — muutes luud hapraks ja kergemini murduvaks.\nOsteoporoos viitab sellele, et läbi luude voolab vähem elujõudu, võib olla kaes olevate liigeste haiguste tunnused, abituse- ja lootusetusetundest. Pärast menopausi võib naine hakata tundma, et tema olemasolu mõte on kadunud, ning miski ei anna tõuget leidmaks uut suunda, uut eesmärki.\nValu käes: haigused, põhjused, sümptomid, ravi - Tortikollis April


Kirjed kus märksõnaks on "autojuhtide kursused, autokoolid" (19)\nMootorratta-kursused. "Lõuna-Eesti Autokool" korraldab Tartus esimesed mootorratta-kursused, kus valmistatakse ette 5. ja 6. liigi mootorsõidukijuhte. Kursustel peale juhtimisoskuse õpetatakse põhjalikult tundma mootorratta ehitust, hooldamist jne.\nMotoristide Lähemal ajal algab Tapa Tuletõrje Seltsi korraldusel tegevust motoristide kursus J. Pert'i juhtimisel. Nim. Kursusega tahetakse valmistada ette motoristi oskustega tuletõrjujaid Tapa divisjoni.\n656.13(071)Tapa + 361.96Tapa\nautojuhtide kursused, autokoolid / hoolsusmärgid (aumärgid tuletõrjes) / kannatanute abistamine (tulekahju läbi kannatanud isikud) / lendsalk (tuletõrje) / palgaline tuletõrje / tulekahjud / tulekaitse / tuletõrje / tuletõrje ja tulekahjud (kohtadel) / tuletõrje komandod / tuletõrjetehnika\nRannas peetakse autojuhtimise kursus. Esmaspäeval [7.III] algasid Rannas kaitseliidu korraldusel autojuhtide kursused hr. Sotnik'u juhatusel Osavõtjaid on 20 inimest. Kursus kestab 150 tundi. Aprillikuus algavad samad kursused Assikveres.\nReservohvitseridele soodustatud hinnaga autojuhtimise erikursused. Lõuna-Eesti autokursused korraldavad Kaitseliidu Tartu Maleva liikmeskonnale ja Tartu reservohvitseride sektsiooni liikmetele alandatud hinnaga autojuhtimise erikursused 2. liigi juhtimise loa saamiseks. ...\nUusi autojuhte Kallastele. kallaste alevis korraldati pooleteisekuine autojuhtide kursus, mis mõne aja eest lõppes. Hiljem Tartus korraldatud katsetel sooritasid neist autojuhi katsed rahuldavalt 5 isikut, kuna viiel kursuslasel määrati uus eksam sõidupraktikas.\nUusi jõuvankri juhte. Esmaspäeval [4.VII] korraldati Petseri maavalitsuse juures vastava komisjoni ees jõuvankrijuhtide katsed, milledest võttis osa 8 soovijat, kelledest 4 said juhtimisloa.\nUusi jõuvankrijuhte Valgamaale. Valga maavalitsuse juures toimunud jõuvankrijuhtide eksamil sooritasid eksami 20 isikut.\nuusi mootorsõiduki juhte. Viljandi maavalitsuse juures korraldatud viimastest mootorsõidukijuhtide katsetest võttis osa 12 isikut. ...\nJuhiloa saanud isikute nimed ära toodud.\nVähesed sooritasid katse. teisipäeval [3. V] toimusid Petseri maavalitsuse juures katsed jõuvankri juhi kutse saamiseks. Katsetel käis 27 isikut, kelledest katse sooritasid vaid 12 , kelledest 2 saavad kolmanda, 1 neljanda, 4 kuuenda ja 5 seitsmenda liigi juhiload.\nSaadik A. Rei õppis autojuhtimist. Täna hommikul algasid Pärnu maavalitsuse juures ... katsed jõuvankri juhtidele, kes soovivad omandada juhiluba. Teiste seas ilmus katsetele ka praegu Pärnus ametipuhkusel viibiv Eesti saadik Moskvas August Rei. ...\nMärkusi autojuhtide selektsiooni kohta.\nAlla kirj.: Dr. R. Õunap, kutsenõunik. Autojuhtide väljaõpetamisest.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 184796727


Mis on parandus:\nParandamiseks on midagi parandada, parandada või parandada, kas see on viga või ebatäiuslikkus.\nNäiteks "auto tegi kummalise müra ja see oli fikseeritud" või "pärast rumalate asjade rääkimist pidi ta tagasi minema ja vea parandama . "\nOma etümoloogias pärineb termin parandus ladina keelest, olles ladina sõna sidumiseks, et ühendada.\nInglise keeles tuleb kinnitada .\nRemondi ja remondi erinevus\nNeed kaks sõna on portugali keeles õiged, mis määrab nende kasutamise tähenduse. Erinevus parandamise ja kinnitamise vahel on tegusõna.\nSee tähendab sama, mis "korrigeerimine", "korrastamine" ja see on tegu, mis kinnitab midagi, mis oli defektne, nagu "muusikariistade remonti".\nSee on sama nagu "nõustumine", "ühtlustamine" või isegi kõlav instrument, nagu muusikakontserdil. Kontsert on muusikaline spekter: "tegi ta muusikainstrumentidega kontserdi".\nLisateave remondi ja kontserdi vahelise erinevuse kohta.


Müüa korter, 2 tuba, Pillikoori tee 5/2, Ihaste, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - Pillikoori tee 5/2-1, Ihaste, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nAadress enne haldusreformi Pillikoori tee 5/2-1, Ihaste, Tartu, Tartumaa\nUus energiasäästlik korterelamu Puupilli uuselamurajoonis!\nLisainfo: rõdu 12 m², parkimine tasuta, panipaik, toad eraldi, pakettaknad, parkett, ühistransport\nMüüa uues kortermajas 2-toaline korter, mis asub Ihaste linnaosa ja Veibri küla piiril, hinnatud Puupilli uuselamurajoonis. Valmimistähtaeg dets. 2018. Võimalik kaasa rääkida materjalivaliku osas. Fotod on eelnevalt valminud sarnasest 2-toalisest korterist ja kliendi valitud materjalidest. Korteriomandi üldpinna moodustab 64.4 m², koos 3.6 m² panipaiga ja 12.4 m² terrass- rõduga ning millest köetavat eluruumipinda on 48.4 m². Energiasäästlikul korteril on soojustagastusega ventilatsioonisüsteem, kütteregulaatorid, kaugküte põrandakütte baasil, kolmekordsed pakettaknad. Küttearved väga soodsad. Maja esises parklas on olemas parkimiskoht, majast eemal parkimiskohti külalistele. Rajatud on mänguplatsid, tänavad valgustatud ning teed asfalteeritud. Ümbruses palju võimalusi sportimiseks nii Ihaste metsaradadel kui ka kergliiklusteel. Lähimad kauplused Ihaste Konsum ja Annelinna Prisma. Linnaliini bussipeatus asub lähedal, mis ühendab muretult teiste Tartu linnaosadega. Lastel on võimalus koolides käia nii linnas kui ka Luunjas, kuhu viib lapsi valla koolibuss. Lähema huvi korral saab hea pakkumisega koos tutvuma minna ette helistades ning sobilik vaatamise aeg eelnevalt broneerides. Teie kinnisvara huvide eest hoolt kandes ja infot meelsasti jagades- Argo Paide, + 372 58 115 412, argo@cke.ee\nLähim lasteaed ~ 350 m Lohkva Lasteaed\n~ 1.7 km Lasteaed Puhhi\n~ 1.8 km Tartu Lasteaed Triinu ja Taavi\n~ 2 km Tartu Lasteaed Kelluke\n~ 2.3 km Tupsiku Eralasteaed\n~ 2.7 km Eralasteaed Õnnepärl\nLähim kool ~ 1.7 km Eesti EKB Liit Kõrgem Usuteaduslik Seminar\n~ 1.8 km Tartu Annelinna Gümnaasium\n~ 1.8 km Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium\n~ 2.1 km Tartu Kivilinna Kool\n~ 3.4 km Tartu Aleksander Puškini Kool\n~ 3.5 km Tartu Maarja Kool\nLähim peatus ~ 80 m Puupilli 17 311 806 807 822 825 836 838 839\n~ 220 m Lao 804 806 807 822 824 837\n75 000 € 1 165 €/m2\nTube 4 | 114 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3037482 Kommentaar:


Lilla Rasedate ööriided Online - Bestaah tasuta kohaletoimetamine\nLilla Rasedate ööriided\nLeidsime 3 Lilla Rasedate ööriided: 1 - 3\nOn oluline, et rase emad vaataks mood ja tunne mugav Lilla Rasedate ööriided. Bestaah.com pakub kvaliteetset Lilla Rasedate ööriided taskukohaste hindadega. Ükskõik, kus te asub, Pakume tasuta shipping Lilla Rasedate ööriided sa ostsid. Koos Bestaah.com, saate maksta PayPali või krediitkaardiga. Kui te ei ole rahul Lilla Rasedate ööriided meie kodulehel, saate naasta meile 30 päeva jooksul. Kogu summa raha tagastatakse teile. Sirvi meie tootekategooriat nüüd, et valida Lilla Rasedate ööriided, mis sobib teile.\nLilla Rasedate ööriided Online\nTasuta kohaletoimetamine Lilla Rasedate ööriided\nOsta Lilla Rasedate ööriided Online\nOsta kõrge kvaliteediga Lilla Rasedate ööriided online nüüd tasuta shipping. Alates Bestaah.com, saate tellida odav Lilla Rasedate ööriided suurus XSS, XS, S, M, L, XL, XXL, XXXL. Me lähetame teie tellimuse 24 tunni jooksul, olenemata sellest, millises linnas te olete, nt Chicago, Berliin, Ateena, Budapest, New Delhi, Dublin, Jeruusalemm, Rooma, Tokyo, Riia, Vilnius, Mexico City, Amsterdam, Wellington, San Francisco jne. Tellides Lilla Rasedate ööriided pühade ajal, nagu uusaasta päev, isa päev, ja jõulupüha, võite saada allahindlus kuni 30%. Bestaah.com kujundab ja müüb taskukohase Lilla Rasedate ööriided erinevaid võimalusi sobitada kogu oma raseduse. See on hea uudis paljudele moms-to-olla, et kolm taset allahindlusi 5%, 10%, ja 15% on saadaval VIP liikmetele, kes on kunagi tellinud mõned tooted Bestaah.com. Kui olete jaemüüja Lilla Rasedate ööriided ja huvitatud hulgi osta, võtke meiega hinnapakkumise ja OEM võimalus.


Maks on ainulaadne, keeruline organ, mis täidab paljusid elu säilitamiseks vajalikke funktsioone. Mõnikord nimetatakse seda võimsaks keemiliseks jaamaks ja see nimi on täiesti õigustatud.\nMaks on inimeste puhastamise filtrite oluline organ. Läbi selle läbivad kõik toksilised ained, mis vajavad puhastamist. Ta vajab tuge ka puhastamisel, aidates verel vabaneda toksiinidest, mürgistest mürkidest.\nGlükoos on teatud tüüpi suhkur, see sisaldub marjade ja puuviljade mahlas, eriti paljudes viinamarjades. Sellest marjast tuli teine nimi glükoos - viinamarjasuhkur.\nLõbustab glükogeeni maksas\n5 võimalust kasutada piima Thistle raviotstarbel - täielik juhised lingid\nKars on ravim või toidulisand?


Autod | Must Ja Valge Teaduse | Veebruar 2020\nVolkswageni petmine: NOx osakesed on nii ohtlikud\nKopsufunktsiooni vähenemine, infektsioonid, südamehaigused ja lõpuks surm. Need võivad olla Volkswageni afääri tagajärjed tuhandetele inimestele. 11 miljonit Volkswagenit on kogu maailmas varustatud tarkvaraga, mis tagab, et autod eraldavad katsetingimustes vähem NOx osakesi kui sõidu ajal.\n3 uut vidinat autole\n1. Haagissuvila muutub läbipaistvaks © GMC Veokitootja GMC on leiutanud süsteemi, mis võimaldab teil haagise või haagissuvila läbi vaadata. Süsteem kogub teavet auto taga asuvatelt kaameratelt ja loob pildi haagise ja selle taga oleva maantee kontuuridest. Nii hoiate silma peal kõigel, mis teie taga on.\nAutotootja Hyundai on välja töötanud tulevikuauto jaoks uue kontseptsiooni: see peab mitte ainult sõitma, vaid ka sõitma. VIDEO: Jälgige, kuidas sõiduauto ronib üle kivide: rattad tulevad neljal jalal, mõlemal on viis liigest, mis pakuvad suurt liikumisvabadust. See võimaldab autol liikuda ebatasasel maastikul.\nKui õhk ja bensiin surutakse auto mootorisse kokku, võib segu süttida ja mootor lööma. Selle vastu võitlemiseks lisatakse bensiinile iso-oktaan. Oktaan 95 tähendab, et bensiinil on 95 protsendi iso-oktaaniga segu koputuskindlus. Mida suurem on oktaaniarv, seda enam saab õhu-bensiini segu kokku suruda, ilma et see ise süttiks.\nLäbimurre: elektriautod hakkavad sõidu ajal laadima\nNeed ei tee müra, ei haise ja neil on väga väike ökoloogiline jalajälg. Kuid hoolimata nendest eelistest on elektriautodel endiselt suur probleem. Nende tööraadius on piiratud ja laadimine võtab suhteliselt kaua aega. Stanfordi ülikooli teadlased on aga saavutanud otsese läbimurde, mis suudaks lahendada kõik elektriauto probleemid.\nAutod püstitasid kiirusrekordi aur, reaktiivmootor ja rakett\nMaailma kiireim auto sõitis 1899. aastal 100 km / h. Pärast auto leiutamist on inimesed üritanud üha kiiremini sõita. Selleks on nad viimase 100 aasta jooksul välja töötanud igasuguseid võimalusi. Belglane Camille Jenatzy oli esimene, kes 1899. aastal oma elektriautos 100 km / h kihutas. Pärast seda on tehnoloogia läbi teinud tormise arengu ja peaaegu 100 aastat hiljem, 1997. aastal, purustas Briti õhujõudude (RAF) piloot Andy Green oma ülehelikiiruses autos Thrust SCC taas rekordi.\nUus elektriautode aku annab bensiiniautodele kontrolli\n2D materjalist MXene aku on võimeline eemaldama ühe suure tõkke, mis takistab elektriautode läbimurret: probleem, mille tõttu aku laadimine võtab tunde. Juba praegu on patareisid - ülikondensaatoreid -, mida saab ülikiirelt laadida, kuid enne nende uuesti sisselülitamist saavad need ainult piiratud koguses energiat salvestada.\nUus ratas puhastab linna õhku\nAutotootjad kogu maailmas tegelevad keskkonnasõbralike autode väljatöötamisega. Ja nüüd läheb rehvitootja Goodyear sammu edasi. Ettevõte on välja kuulutanud uue ratta kontseptsiooni, mis mitte ainult ei kaitse keskkonda, vaid isegi parandab seda. Ratta välisosas, rummu ümber, on samblaga täidetud õõnsus.\nKui kiiresti Vormel 1 autod sõidavad?\nVormel 1 autod on ette nähtud sõitmiseks grandprixi radadel - teedel, kus on palju kurve ja lühikesed sirged lõigud. Vormel 1 auto tõmbab hõlpsalt kiirust 300 km / h, kuid kuna juht puutub kokku tohutute g-jõududega, ei suuda ta tavaliselt sel kiirusel pöördeid teha. Näiteks Istanbuli rajal pöördudes võib juht kohata 5,5 g seitsme sekundiga, kui ta pöördub kiirusel 285 km / h.\nKuidas autolukk töötab?\nKeskluku kaugjuhtimispult sisaldab raadiosaatjat, mille tööulatus on 5 kuni 20 meetrit. Kiip saatjas genereerib juhusliku koodi 40 nulli või ühe. Nii et turvakoode on 2 võimalikku 40 ja neid on nii palju, et vale auto avanemine on praktiliselt võimatu.\nAndke gaasi rohelise südametunnistusega\nPärast enam kui 20 aastat kestnud uurimistööd on Jaapani insenerid nüüd projekteerinud auto mootori, milles igavikulist väitepunkti enam ei esine: kas mootor peaks töötama säästlikumalt või andma rohkem hobujõudu? Nn VC-T mootor saab teha mõlemat. Tihendussuhet saab reguleerida leidliku mehhanismi abil, mida nimetatakse multilinkiks.\nNäib, nagu oleks see tulnud otse 1980ndate ulmefilmist. Kuid pärast tema esimest testlendu oli selge, et tuleviku lendav auto on muutumas reaalsuseks. Saksa väike ettevõte Lilium - nagu Taavet Goliathi vastu - teatasid võistlusel, et on esimene, kes lendava autoga kohale tuleb.\nKuidas käsigranaat plahvatab?


🏅▷ Uue MacBooks Pro graafiline jõud on kvantifitseeritud; Kas näeme, kuidas Apple teeb oma graafikakaarte?\nÜks asi pole uue kasutuselevõtuga muutunud MacBooks Pro: kui 13-tolline mudel jätkub ainult Inteli platvormi Integreeritud graafikavalikuga, pakub 15-tolline mudel spetsiaalset videokaarti pädevama graafikajõudluse saavutamiseks.\nSelles uues põlvkonnas on pakutavad kaardid AMD uuest Radeon Pro 400 seeriast – ja eelmisel nädalal avaldas ettevõte oma ametlikul veebisaidil postituse, milles oli üksikasjalikult esitatud mõned numbrid ja pakutud üksikasjalikku analüüsi selle kohta, mida võime uues MBP-s graafika jõudluse osas oodata. suurem kui.\nÜks ettevõtte poolt pakutavaid üksikasju hõlmab uute kaartide paksust, mis on nende endi hinnangul kõige õhem graafikaprotsessor – tänu kaartide ammendumisprotsessile. vahvlid räni, ulatudes nüüd 380 mikronini (0,38 mm). Selle abil on võimalik ilma probleemideta plaate uue MBP üliõhukesse korpusesse sisestada.\nTöötlemisnumbrite osas ei tundu kolm kaarti – 450, 455 ja 460, sõltuvalt MBP mudelist – halb, kusjuures kõige võimsam neist näitab maksimaalset jõudlust 1,85 teraflopsid ja kõigi kolme ülekandekiirus on 80 GB / s.\nAllolev pilt klassifitseerib kolme mudeli peamised näitajad paremini:\nArvud AMD uuest Radeon Pro 400 seeriast\nRangelt võttes on kõik kolm kaarti armas ettevõte loomingulistele spetsialistidele, kes tegelevad oma MBP-ga piltide ja videotöötluse, heli segamise, CAD-failide illustreerimise ja tootmisega seotud ülesannetes – ja kindlasti ei saa need kuidagi halvad olema. selle tegevusega.\nMängude osas on see küsimus aga juba vaieldavam: esimesed kaks kaarti (450 ja 455), millel on 2 GB mälu, on mõistliku kaadrisagedusega – pärast Full HD 1080p-ga võrdset või suuremat – mängude töötlemisel raskusi – pärast pidage meeles, et need on eraldiseisvad videokaardid seadmetes, mis pole selleks otstarbeks mõeldud; Apple on alati eelistanud maksimaalset jõudlust madalale energiatarbimisele.\nKui soovite endiselt osta uut MBP-d eesmärgiga mängida Mafia III maksimaalsete seadistustega ja a kaadrisagedus aktsepteeritav, suudab teoreetiliselt teatud kompetentsiga hakkama ka kõige võimsam kolmest kaardist (460). Probleem on selles, et see on saadaval ainult kohandatud sülearvuti konfiguratsioonis ja … noh, see maksaks rekordtasu – nagu arvuti ise, eks?\nSiiski on hea oodata, kuni see kaunis masin hakkab ühiskonnas ilmuma, et saaksime esimest analüüsida võrdlusalus nende graafiline saade – nii saame paremini aimu nende püüdlustest ja omadustest.\nEndiselt samal teemal seisis Apple ametlikel MacBooks Pro lehtedel koos olulise teabega neile, kellele meeldib oma sülearvuti ühendada välise monitoriga – ja samal ajal tõestada, et uus 15-tolline masin on tõeline metsaline. selles mõttes protsess.\n15-tollise MBP-ga saab ühendada kuni neli Väline 4K-ekraan või kaks 5K-kuvarit, nagu LG majesteetlik, on neljapäevases põhiettekandes, mis igavesti sümboliseerib Cinema Display’i lõppemist. Oluline on märkida, et kõik need ühendused tehakse maksimaalse eraldusvõimega ja 60 Hz juures, see tähendab, et midagi pole katkestatud ja MacBooki ülekanne on ebaregulaarne (selles küsimuses mitte Pro).\nSamal ajal pole 13-tolline versioon, kuigi see ei jõua mitme monitori Olympuseni nagu tema suur vend, kindlasti ka halb: see toetab korraga kahte 4K monitori või 5K monitori. Kõiki neid ühendusi lõi muidugi uus Thunderbolt 3 port, mis tekitas arvutimaailmas parajalt palju poleemikat.\nIkka graafika töötlemise valdkonnas, kuid liikudes väiksematele õhematele seadmetele: ilmselt hakkas Apple mingil ajal minevikus iPhone’i jaoks oma graafikakiipi välja töötama – ja keegi pole seda märganud.\nDavid Kanter, pärit RealWorldTech. Tema arvates vaadake lihtsalt erinevusi Metal graphics API arhitektuuri käsiraamatust (Apple’ilt) ja graafika töötlemise kiibist ettevõttelt Imagination Technologies – ettevõttelt, kelle tehnoloogia litsentseeris Apple oma kiibitootmise algusaegadel (alates A4-st).\nIlmselt hakkas Apple 6-st leitud A8 kiibist kujundama graafikakiipide osas oma lahendusi, mille järeltulijatele, A9 ja A10 Fusionile tuli uus ja võimsam iteratsioon. Sellise muudatuse eelised on selged: kulude kokkuhoid, suurem kontroll teie seadme komponentide kujunduse ja töö üle ning veelgi parem riistvara ja tarkvara integreerimine.\nPraegu on oodata, millal – või kui – samad muudatused kunagi teie arvutis toimuvad. Kas keegi suudaks ette kujutada MacBooki, millel töötab Apple’i enda graafikatöötlusega kiip A15? Ma oskan. ?\nTags:Apple, graafikakaarte, graafiline, jõud, kas, Kuidas, kvantifitseeritud, MacBooks, näeme, oma, Pro, teeb, uue\nApple toob turule uue sümboliteegi New Yorgi rakenduste ja serif-fontide jaoks


Üüriturg hoiab rentnikud pinges - Äriuudised - Majandus\nÜüriturg hoiab rentnikud pinges\n13. juuni 2012, 8:56\nGarrett Kuut on juba mõnda aega tulutult üürikorterit otsinud ja tõdeb, et hinnad on liiga krõbedad.\nTallinna korterite kõrgele tõusnud üürihinnad pakuvad head teenimisvõimalust kinnisvaraomanikele, ent valmistavad peavalu neile, kes oma korterit veel osta ei jaksa.\n28-aastane Garrett Kuut on üürikorterit otsinud juba kuu aega. Noormees otsib kuni kahetoalist elamist, mille üür ja kommunaalkulud ei tohiks ületada 250 eurot kuus. Sellise summa eest pole ta aga midagi leidnud.\n«Raskeks läheb just siis, kui üksi otsid. Kui oled mitmekesi, saaksid kulusid jagada,» sõnab ta. Et Kuudil kaaslast võtta pole, tuleb leppida suurema summa väljakäimisega. «Natuke ülepingutatud on need,» sõnab ta üürihindade kohta.\nSamas pole Kuudil ka raha, et teha korteri ostmiseks sissemakse. Pankadega saaks praegu kaubale 10-protsendilise sissemaksega, ent see tähendaks mitut tuhandet eurot.\nMitmete üüriturul kogenud inimeste sõnul kehtib reegel: kinnisvaraportaalidest leiab kalleid, ent väikseid kortereid, mistõttu tuleb olla aktiivne ning uurida tutvuskonnast n-ö sõbrahinna võimalusi.\nRääkides kinnisvaraspetsialistidega, kinnitab üks neist, et kui praegu oleks midagi üürikomisjoni taolist, mis vaataks üle kõikide üüriliste rahalised võimalused, jääksid paljud tõenäoliselt elamispinnata, sest hinnad on nii kõrged.\nÜürihindade ralli sai alguse 2010. aastal, kui inimeste kindlustunne oli rekordmadal ja laenu ei julgenud keegi võtta. Kortereid hakati üürima, misjärel suurenes nõudlus ja pakkumine aina vähenes. See lubas omanikel hakata krõbedamat hinda küsima.\nLisaks tuli samal ajal peale uus põlvkond noori, kes ei hakanud kohe kinnisvara ostma, vaid otsisid pigem üürikortereid. «Väga lihtsalt öeldes on üürihindade tõusu põhjustanud eelkõige pakkumise vähenemine ja nõudluse kasv,» nentis Ober-Hausi analüütik Rain Rätt. «Alates 2010. aastast on hinnatõus sõltuvalt korterist olnud 15–30 protsenti.»\n«Lisaks on paljudel inimestel muutunud mõttemaailm, et eluaset ei pea tingimata omama koos mitmekümneaastase pangalaenuga,» jätkas Rätt.\nOtseblogi ⟩ Sildaru asus X-mängude pargisõitu juhtima Loe artiklit


Šveitsis tappis tiiger 55aastase loomaaiatalitaja\nToimetas Reti Jõerand, 5. juuli 2020 18:54\nTiiger. Foto on illustratiivne.Foto: Pixabay\nLaupäeval tappis Siberi tiiger Šveitsis Zürichi loomaaias oma talitaja, vahendab Daily Mail.\nTunnistajad vaatasid õuduses pealt, kuidas tiiger ründas aedikus loomaiatalitajat, 55aastast naist. Teised töötajad kiirustasid koheselt kannatanule esmaabi andma.„Kahjuks saabus abi liiga hilja. Naine suri sündmuskohal,” ütles Zürichi politsei pressiesindaja Judith Hoedl.\nHukkunud talitaja oli olnud loomaaia pikaaegne töötaja.\nTeised talitajad suutsid Siberi tiigri nimega Irina oma kolleegidest eemale meelitada ja aedikust välja saada.\nZürichi loomaaias on kaks täiskasvanud Amuuri tiigrit – nelja ja poole aastane isane tiiger, keda kutsutakse Sayaniks ja viieaastane Irina.\nLoomaaed teatas, et traagilise juhtumi osas on algatatud uurimine, sealhulgas selle kohta, miks talitaja oli tiigriga samal ajal aedikus. Väidetavalt on uurimisega seotud Zürichi prokuratuur, linnapolitsei ja kohtuekspertiisi instituut.\nRünnaku pealtnägijad ja kolleegid said psühholoogilist nõustamist.\nLoomaaed, mis alles hiljuti taasavati pärast koroonaviirust, jääb pühapäeval suletuks.\nSamas pole see esimene kord, kui Zürichi loomaaias teatatakse rünnakust. 2019. aasta detsembris haaras krokodill tavapärase aediku puhastamise käigus talitajal käsivarrest. Talitaja pidi saadud vigastuste tõttu operatsioonile minema. Krokodill lasti maha.


Pagulased sunnivad Eesti 21. sajandisse\n2. mai 2016 kell 4:00\nMerkel ja pagulasedFoto: Scanpix/Reuters\nEesti ei saa keelduda 21. sajandisse jõudmast ja jäädagi korrutama, et pole pagulaste vastuvõtmiseks valmis, kirjutab saksa ajakirjanik Berthold Forssman.\n2008 puhkenud majanduskriisi ei räägi Saksamaal juba ammugi enam keegi. Eelmisest aastast saati on lööksõna hoopis pagulaskriis. Debatid selle üle on keerulised, sest jutt käib vägagi erinevatest inimgruppidest ja probleemidest. Keda on kodumaal kehtiva korra kriitikuna või isiklike põhjuste pärast taga kiusatud, see saab Saksamaal põhiseaduse kohaselt varjupaika. Teisiti on lugu nendega, keda pole isiklikult taga kiusatud, aga kes põgenevad kodusõja eest. Neil pole tegelikult asüüliõigust, aga niisama tagasi neid ka ei saadeta. Vajada võidakse ka neid, kes põgenevad vaesuse või loodusõnnetuste eest või otsivad lihtsalt Euroopas paremat elu, kuigi ametlikult pole neil paigalejäämise õigust. Samas on paljudel sakslastel kuklas tiksumas eelmiste aastakümnete negatiivsed kogemused sisserändajatega, kes pole küllalt hästi integreerunud.\nNiisiis tuleb vahet teha legaalsel ja mittelegaalselt sisserändel, nõnda nagu ka humanitaarküsimustel ja sisserände majanduslikel vajadustel. Juba aastakümneid keerleb arutelu sellises ringis: konservatiivsed ringkonnad ei taha üldjuhul mingit sisserännet, aga neil ei ole ka vastust küsimusele, kuidas peaks toime saama demograafiliste probleemide ja tööjõu nappusega. Liberaalid sulgevad aga silmad integratsiooni raskuse ees. Üks on seevastu kindel: kuni maailmas püsivad vaesus, sõjad ja looduskatastroofid, ei kao teema iseenesest kuhugi ning müürid ja okastraat ei sobi lahenduseks. Kohapeal antav abi võiks põgeniku arvu vähendada.\nVaevalt kahtleb keegi selles, et praegune olukord on tõeline väljakutse, aga samas on selleteemalistes debattides üsna kindlad rajad välja kujunenud. Üldiselt on mõningates punktides võrdlemisi laiapõhjaline üksmeel. Peab kiiresti selgeks saama, kes tohib jääda ja kes mitte. Aastatepikkune menetlus on asüülitaotlejatele psüühiliselt koormav, ja kuni inimestel ei ole jäämise väljavaadet, pole neil ei motivatsiooni ega õieti võimalustki integreeruda ning ise endale elatist teenida.\nÜksmeelel ollakse ka selles, et ilma keeleoskuseta ei saa. Keelt tuleb tulijatel kindlasti õppida ja sellest põikpäiselt keeldujate suhtes peavad kehtima sanktsioonid. Ja keelekursusi tuleb muidugi mõista võimaldada.\nVaja on mõlema poole panust\nIntegratsioon võib õnnestuda vaid juhul, kui mõlemad pooled sellesse oma panuse annavad – nii tulijad kui ka vastuvõtjad. Muidugi on migrantide seas ka musti lambaid, seiklejaid, muiduleivasööjaid, pätte ja isegi terroriste. Ent pole ka mingit põhjust kõigi kohta eeldada, et nad ei tahagi ühiskonda sulandada. Kes tunneb, et teda üldse ei taheta, see pole ka kuigi aldis kohanema.\nIsiklikku ja tööalast integratsiooni pole võimalik lahutada. Kellel on küll kenad naabrid, aga kes tööl käia ei tohi, ei tule Saksamaal kuigi hästi toime. Samuti mitte see, kes käib küll tööl või koolis, aga keda tänaval välditakse või keda igapäevaelus diskrimineeritakse.\nMigrantidel on äärmiselt erinevad kvalifikatsioonid. On kõrgkooli lõpetanuid ja kirjaoskamatuid. Oskusi tuleb hinnata ja tööjõuturu jaoks sobivalt tasakaalustada. Suuremalt jaolt on tegemist nooremate inimestega, kellel on motivatsioon oma elu paremaks teha. Puuduv väljaõpe ei tähenda seda, et need inimesed oleks varem käed rüpes istunud, nad võivad olla vägagi paindlikud ja mitmekülgsed. Vaeses riigis, kus tööta on pool elanikkonnast, polegi erilisi võimalusi elukutset valida. Tulija oskustest ja valmidusest tuleb ülevaade saada ja see eeldab paindlikkust ka vastuvõtjalt. Kas peab tulija tingimata olema spetsiaalse koolitusega, et selle või teise tööstus- ja kaubanduskoja nõuetele vastata, viimati peab veel ette näitama templiga tunnistuse? Kuidas oleks pigem täitsa uute väljaõppevõimalustega?\nVäljaõpe vajab uusi lahendusi\nSeda, kuidas „võõras kultuur“ migranti määratleb, kujutatakse mõnikord juba ette negatiivselt. Aga võib-olla jätame sageli kahe silma vahele, et nad on pärit maadest, kus pole iial võinud kogeda, et ametkondade töö on hästi korraldatud ja et need ongi olemas selleks, et aidata. Inimesel, kes on aastaid hirmus ja ängis elanud ning põgenedes oma elu kaalule pannud, võib olla aastaid hiljem keeruline oma haridust tõendada.\nVaid umbkaudu kümme protsenti sisserändajaid suudab kohe tööjõuturule siseneda, aga aastate jooksul suureneb see hulk oluliselt. Niisiis peaks küsimus olema, kuidas saab seda protsessi kiirendada.\nSaksamaal on hõredalt asustatud ja olulise väljarändega, suurte demograafiliste probleemidega piirkondi, kus seisavad tühjalt sajad tuhanded korterid. Nii et pagulaste majutamine ei tohiks raske olla. Ent kas saab inimesi kohustada elama mingis kindlas piirkonnas? Kas maal läheb integreerumine kergemini kui suurlinnas? Seda tuleb alles järele uurida. Sellega ei vaidle eriti keegi, et Saksamaa vajab töökäsi. Tänavu aprilli andmetel oli Saksamaal 2,75 miljonit töötut, 99 000 vähem kui aasta varem. See teeb töötuse protsendiks 6,3, mida on 0,3 protsendipunkti vähem kui 2015 aprillis. Samal ajal on 635 000 töökohta täitmata, seda on 92 000 võrra rohkem kui aasta varem.\nLoomulikult otsitakse eelkõige spetsialiseeritud tööjõudu ja migrandid on siin pigem ülehomse päeva tegijad. Aga kohalik algatusvõime on võimas ja näitab üles loomingulisust – seda mõlemal poolel. Juba toimib projekte, mille raames saavad tulijad korraga nii keelt õppida kui ka tööalast praktikat. Või siis ollakse neile töö juures toeks, et nad saaksid keele kiiremini kätte, tunneksid ennast paremini ja saaksid oludest realistliku ettekujutuse. See toimib kindlasti paremini kui tegevusetult pagulaskodus istumine.\nTulija kohalikult tööd ära ei võta\nÜks levinud müüt on, et põgenikud võistlevad töökohtade pärast kohalike töötutega. Põgenikud on siiski enamasti noored ja pole Saksamaal mõne paigaga seotud – nad on palju enam valmis minema sinna, kus neid võidakse vajada. Uuringud näitavad, et vähem kvalifitseeritud tööjõu juurdevool viib pigem selleni, et kohalikud töötajad tõusevad produktiivsematesse ametitesse – seega ei kahanda sisserändajad sugugi töötajate palka ega võta nende tööd ära.\nSisserände küsimuses pole tarvis ei eufooriat ja naiivsust ega eitust ja pessimismi. Oodatud on ikkagi loovad ja paindlikud lahendused. Sisserändest on palju kasu, aga sisserändajad vajavad ka ise abi. Minevikus on integratsiooniga tehtud palju vigu, millest me võime ja peamegi õppust võtma. See on risk ja võimalus ühekorraga.\nJa kuidas on lugu Eestis? Eestis suletakse tihtipeale silmad, viidatakse vene vähemuse probleemidele või teatatakse ebamääraselt, et meie ühiskond pole selleks veel valmis. Aga millal ja kuidas peaks ta valmis saama? Pagulasteema sunnib kõiki mõtlema uusi radu pidi, ka Eesti ei saa keelduda 21. sajandisse pärale jõudmast. Tänaseid sisserändajaid ei saa automaatselt pidada paharettideks. Ja samamoodi on ebaõiglane eestlasi võõravaenulikeks sõimata. Eesti on uuendusmeelne ja avatud riik ning just seepärast peaks ta sisserändajaile võimaluse andma – nii inimlikel kaalutlustel kui ka omaenda huvide pärast.


Zhiyun Smooth Q2, must - Kaamera stabilisaatorid - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Statiivid ja tarvikud»Kaamera stabilisaatorid»Zhiyun Smooth Q2, must\n109 € Säästad 31% 159 €\nAku kestab kuni 17 tundi\nTöötab ZY Play rakendusega\nVõimalik laadida telefoni filmimise ajal\nÜlikompaktne stabilisaator nutitelefonidele\nToetab vertikaalset videoformaati (näiteks Instagrami story jaoks)\nTelefonihoidikusse mahuvad ka suured telefonid\nQuick Release telefoni kiireks kinnitamiseks stabilisaatorile\nSuur multifunktsionaalne nupp stabilisaatori juhtimiseks\nEriefektid foto ja videovõtete mitmekesistamiseks\nZY Play rakendus (võimaldab objekti jälgimist, aeg- ning panoraamvõtteid)\nKuni 17 tundi tööaega ühe laadimisega\nKasutatav akupangana telefoni laadimiseks\nVäike aga võimas – uus kolmeteljeline stabilisaator Zhiyun Smooth Q2 pakub tervet rida uusi võimalusi mobiilidega videosalvestuseks. Tänu kompaktsusele ja kuni 17 tundi kestvale akule on tegemist ideaalse tööriistaga vlogger´itele ja YouTuber´itele!\nZhiyun Smooth Q2 sobib kasutamiseks enamike kasutusel olevate nutitelefonidega. Nende hulka kuuluvad ka suured tippklassi mudelid, nagu näiteks iPhone 11 Pro Max ja Samsung Galaxy S10 Plus. Telefonihoidikusse saab panna kuni 85 mm laiuse telefoni ning keerata telefoni püsti juhuks, kui soovite salvestada püstformaadis video näiteks Instagrami jaoks. Tänu nutikale kiirvabastussüsteemile saate telefoni hetkega stabilisaatorile kinnitada või sellelt eemaldada.\nFollowing Mode stabiliseerib värisemist, kuid võimaldab suuremat liikumist ning seetõttu saate jäädvustatava ettearvamatut liikumist telefoniga paremini salvestada. Pan Following Mode seevastu hoiab jällegi kogu liikumise ajal silmapiiri horisontaalsena. Lock Mode lukustab stabilisaatori soovitud suunale nii, et olenemata teie liikumisest on kaamera alati suunatud soovitud objektile. Full Range POV Mode võimaldab kaamera igas suunas liikumist, sh kallutamist ning annab seetõttu eriti hästi edasi seiklusliku teekonna. Vortex Mode lisab tegevust jäädvustavatele stseenidele uue mõõtme, võimaldades pöörelda 360-kraadi ulatuses ümber kaamera telje.\nSmooth Q2 eriefektide valikust leiame ka aegvõtte ning panoraamfoto võimalused. Filmilike eriefektide valikust toome esile Dolly Zoom ehk Vertigo efekti, millega saab telefoni kaamera suumi kasutades luua Hollywoodi filmidest nähtud dramaatilisi eemaldumisi subjektist.\nSmooth Q2 võimas liitium-ioon aku võimaldab stabilisaatorit kasutada ühe laadimisega kuni 17 tundi. Laadimine on kiire ning vaid kolme tunniga on stabilisaator valmis uuteks väljakutseteks. Stabilisaatorit saate kasutada ka toiteallikana teie telefonile ning olla kindlad, et salvestus ei jää poolikuks telefoni tühjenemise tõttu.\nZhiyun Smooth Q2 stabilisaator nutitelefonidele on nüüd müügil


Ringkonna areng väljaõppes\nRingkonna areng väljaõppes 2012. aastal said kõik BVÕ-moodulid tehtud kompaktselt aasta esimeses pooles. BVÕ-s rakendatakse nii NKK kui KL vabatahtlikke. Üritame edaspidigi nii jätkata, et vajadusel aasta teises pooles teha lisakursusi ja motivatsiooniüritusi. Foto: Eve Tuisk Ringkonna areng väljaõppes\nAlutaguse Harju Jõgeva Põlva Järva Lääne Pärnumaa Rapla Saaremaa\nLiikmeskond ja erialarühmad Ringkonna areng väljaõppes\nRingkonna koostööprojektid ja -partnerid Meie ringkonna väärt tulemused\n2010 2003-2009 1994-2002 1940-1941 Kuni 1940 Elulood\nAvaleht > Ringkonnad > Saaremaa > Ajalugu > 2011-2012 > Ringkonna areng väljaõppes\n2012. aastal said kõik BVÕ-moodulid tehtud kompaktselt aasta esimeses pooles. BVÕ-s rakendatakse nii NKK kui KL vabatahtlikke. Üritame edaspidigi nii jätkata, et vajadusel aasta teises pooles teha lisakursusi ja motivatsiooniüritusi.\nSõdurioskuste BVÕ-l tuli täita ka loomingulisi ülesandeid. Foto: Anni Murd\nEne Vokk teeb ettevalmistusi Kübassaare retke meditsiiniülesandeks. Foto: Raili Nõgu\nUuendustest väärib enim mainimist sõdurioskuste moodul, mida korraldatakse meeste TSOBKkl-iga samaaegselt. Kõigile, kes on kahel viimasel aastal selle mooduli läbinud, peaks unepealt selge olema, mida tähendavad käsud: “Söösta! Kata!“ BVÕ korralduslik muudatus on naistele põnev: nad on saanud maastikule ning neid koheldakse meestega võrdselt. Kuna naisi metsas ei hellitata, on huvi mooduli vastu väga suur ning sinna tahavad minna ka need, kellel see juba aastaid tagasi läbitud.\nTäiendõppena viisid KL palgalised nooreminstruktorid hr Valdek Jõgi ja srs Veljo Soome 2012. aasta oktoobris naistele läbi relvaõppe. Kui seni said naised relva ja selle puhastamisega lähemat tutvust teha sõdurioskuste BVÕ kaudu, siis relvaõppes anti pärast relvade hingeeluga tutvumist reaalne võimalus USP ning AK-4-ga lasketiirus lasta.\n2012. aasta novembris viisid Tiiu Naagel ja Aire Pahapill meie naiskodukaitsjatele läbi üleelamislaagri, kus sai muuhulgas ise onn ehitatud ning imemaitsvad pelmeenid algusest lõpuni valmis tehtud. Sellisest laagrist kujuneb loodetavasti välja uus traditsioon.\nMärkimist väärivad ka NKK juhtide õppepäevad, mis sel korral meie ringkonna korraldada olid. 20.-22. juulini tutvuti Tehumardi puhkekülas Naiskodukaitse juhi retseptiraamatu ja mentorlusprogrammiga ning viidi läbi töötoad kogemuste vahetamiseks.\nTähelepanuväärsemad sündmused on meie jaoks kindlasti osalemised suurõppustel: Orkaan (2011 Saaremaal, 2012 Pärnus) ja RÕK (reservõppekogunemine esimest korda Saaremaal 2012). Orkaaniga seoses on naised saanud osaleda mitmetel sideõppustel ja seoses RÕKiga hakkas meie ringkonnas formeerimine reaalselt peale Arne Loorpuu juhendamisel. Orkaanil on meie naiste panus mitmekesine: 2011. aastal tagati toitlustus, meditsiin, põgenikuks olemine, side ja staap, fotograafia. 2012. aastal osaleti sides, staabis, meditsiinis, toitlustamises. Kõike seda jäädvustas ka meie rindefotograaf Irina Mägi.\nNKK juhtide laagris Saaremaal Tehumardil valmistas suppi ka esinaine pr Airi Neve, temast järgmine Marina Saukonen ja Saaremaa toitlustusrühma juht Anneli Juudas. Foto: Eve Tuisk\nSõdurioskuste BVÕ-l tuli täita ka loomingulisi ülesandeid Foto: Anni Murd Ene Vokk teeb ettevalmistusi Kübassaare retke meditsiiniülesandeks 2012. aastal said kõik BVÕ-moodulid tehtud kompaktselt aasta esimeses pooles. BVÕ-s rakendatakse nii NKK kui KL vabatahtlikke. Üritame edaspidigi nii jätkata, et vajadusel aasta teises pooles teha lisakursusi ja motivatsiooniüritusi.


Enne ja praegu – Eleene\n29. september 2018 – Eleene Sammler\nMõtlesin, et poleks ehk väga suur patt lausa kaks õhtut nädalas mitte tunde ette valmistada, töid parandada või kohustuslikku kirjandust lugeda, vaid hoopis tulevasest kodust blogida.\nSel korral näitan rohkem pilte ja kommenteerin vähem, sest aeg on nii armutu, kui Sul on pere, beebi, töö ja renoveeritav maja. Siin pildid seeriast ENNE ja PRAEGU.\nPraegune köök, tulevane esik\nUus köök ja elutuba hakkavad olema 2in1 ja lõpevad meie klaasverandaga, seega nagu 3in1 isegi.\nUue köögi tööpind on seal laudseina juures ja ühtlasi on seal toas meie suur probleem: sissekukkunud lagi. Tegelikult pole asi üldse nii hull, kui paistab aga siiski, vajab tegemist ja oskusi ka.\nTulevikus plaanime magamistoad teha teisele korrusele, aga alguses jääks see siia. See on hetkel mu lemmiktuba, sest see on nii korras, et koli või sisse. Oleme seal juba külalisigi võõrustanud.\nWC tuleb sahvrisse, selle ees on esik ning korralik trepilaune pind. Yes, Harry, you are welcome! Äravooluga on korras, nii et sisuliselt vaid majasisene torustik , põrandaküte, plaadid ja äge mööbel WC-sse, vesi tuppa ja koli või sisse.\nSahvri seinakatte alt leidsin tõelise aasta leiu: kolm esimese vabariigi aegset kirja, millest kaks olid armastuskirjad ja üks tuberkuloosihaiglas viibiva naabritüdruku käest saadud. Neid peitub SELLINE materjal, et plaanin kunagi kirjadest motiveeritult raamatu kirjutada. Tahaksite seda lugeda?\nKäisime sõbranna juures inspiratsiooni hankimas ja näib, et meie tulevase kodu stiil preilile sobib.\nValisin sügiskombet kaua ja põhjalikult. Lõpuks sattusingi juhuslikult Red Panda Facebooki lehele ning otsustasin sealt kombe tellida. Softshellist kombe oligi plaanis sügiseks osta ja need maksavad nagunii jõhkralt, seega valisin siis tõesti sellise, mis mulle reaalselt VÄGA meeldib. Ellale õnneks ka :) Mudeliks sai Marie, sest see oli nii rõõmus ja nunnu. Alguses tekitas lehelt tellimine pisut segadust, aga õnneks vastati mu message'le hästi põhjalikult, selgitati materjale ja seda, millise ilmaga mis sobiks. Täna katsetasime ja oli ideaalne. Plaanin lähiajal postitust teemal, mida sügisel lapsele selga panna, sealt saab ilmselt lugeda, kuidas Mariega rahul olen. Hekel on see küll 100% ideaalne ja lisaks veel üliarmas ka.


» Finland urmo fotonurk™\n610. HSC Nordic Jet\nFebruary 18, 2013, sissekande kirjutas urmo, lisa oma kommentaar\nmärksõnad: Finland, Helsinki, HSC Nordic Jet, laev, suvi\n528. Helsinki Musiikkitalo\nKui kellegil on vaja teada, palju tema Canoni peegelkaamera on pilti teinud, aga ta ei taha Canoni hooldusesse minna, siis selle vastu on mõeldud lihtne koodijupp nimega EOSCount. Tegemist on programmiga, mis töötab selliselt, et lähete kodulehele, ühendate kaabli abil fotoaparaadi arvutiga ja see vidin loeb välja, mitu pilti peegelkaamera on teinud. Abiks neile, kes plaanivad osta kasutatud peegelkaamerat või lihtsalt tunnevad huvi kui palju pilte nad reaalselt teinud juba on.\nMinu Canon EOS 500D tegi septembrist 2009 kuni 2012 juuli täpselt 66739 pilti. Võrdluseks Canon EOS 400D’ga suutsin kolme aasta jooksul teha vaid 31300 pilti.\n315. Laev Amiraali Helsinkit turistidele näitamas\nHead uut töönädalat, sest vaikselt see juba kihutab reede suunas…\nmärksõnad: Finland, Helsinki, laev, suvi\n313. Fotoblogi numbrites\nAugust 26, 2011, sissekande kirjutas urmo, kommentaar (1)\nMärts 2010 avasin praegusel kujul oleva fotoblogi, mis baseerub wordpressi mootoril. Sellest tulenevalt seadsin ritta natuke rohkem kui aasta numbrid külastatavusest.\n2010 aasta kümne kuu külastused\nMärts – 211\nAprill – 229\nMai – 436\nJuuni – 318\nJuuli – 294\nAugust – 681\nSeptember – 589\nOktoober – 368\nNovember – 346\nDetsember – 534\n2011 aasta I poole külastused\nJaanuar – 676\nVeebruar – 871\nMärts – 886\nAprill – 662\nMai – 922\nJuuni – 1240\nVisates pilgu numbritele, on tore märgata, et huvi fotode vastu on vaikselt kasvanud. Loodetavasti on see püsiv, mitte mingine ajutine nähtus.\nmärksõnad: Finland, Helsinki, statistika, sügis\n312. Valmet Nr II\nAugust 26, 2011, sissekande kirjutas urmo, lisa oma kommentaar\nmärksõnad: Finland, Helsinki, suvi, tramm, Valmet, Valmet Nr II\n311. Jahid sadamas\nAugust 24, 2011, sissekande kirjutas urmo, lisa oma kommentaar\nmärksõnad: Finland, Helsinki, jaht, suvi\nAugust 23, 2011, sissekande kirjutas urmo, lisa oma kommentaar\nKuidas on võimalik Eesti meedias visata ülesse väide nagu Soomes maksab kütus suhteliselt samapalju kui meil? No võibolla mõne jaoks on 20 eurosenti peenraha, samas vanas rahas on see ca 3 krooni ja kui nüüd tankida 20 liitrit… Päris suur vahe tuleb lõpuks.\nmärksõnad: Finland, Helsinki, Neste, suvi, tankla