Määrus kehtestatakse «Kohtutäituri seaduse» § 2 lõike 6, § 3, § 4 lõike 3, § 13 lõigete 3 ja 4, § 14 lõike 2, § 15 lõike 6, § 19 lõike 5, § 55 lõike 3, § 95 lõike 3, § 97 lõike 1, «Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse» § 37 lõike 1, «Laeva asjaõigusseaduse» § 85 lõike 2, «Täitemenetluse seadustiku» § 23 lõike 6, § 24 lõigete 1 ja 5, § 33 lõike 6, § 34 lõike 3, § 37 lõike 3, § 63 lõike 4, § 75 lõike 1, § 78 lõike 3, § 881 lõike 6, § 95 lõike 1, § 96 lõike 1, § 101 lõike 6, § 115 lõike 7, § 125 lõike 3, § 1251 lõike 3 ja § 216 lõike 1 alusel.\nKOHTUTÄITURI AMETITEGEVUSE ALUSED\n1) Harju tööpiirkond – 27 kohtutäiturit;\n4) Pärnu tööpiirkond – 13 kohtutäiturit.\n(1) Kohtutäituri ametinimetus koosneb omastavas käändes asula nimest, kus kohtutäituri büroo asub, ja sõnast «kohtutäitur».\n(3) Kohtutäitur, kellel on õigus tegutseda pankrotihaldurina, võib oma ametinimetuse ette lisada sõnad «pankrotihaldur ja».\n(2) Kohtutäituri büroo peab olema avatud igal tööpäeval vähemalt neli tundi. Kohtutäituril peab olema neljatunnine vastuvõtuaeg vähemalt kahel tööpäeval nädalas.\n(3) Bürooruume ei tohi kasutada muul otstarbel kui kohtutäituri ametitegevuseks ja «Kohtutäituri seaduses» lubatud kõrvaltegevusteks. Kohtutäituril ei ole lubatud töötada ühes ruumis teiste elukutsete esindajatega.\n(2) Ümara kujuga ametimärgi läbimõõt on 45 mm ning sellel on metalli värvi emailtagapõhi ja väljapressitud äär. Märgi ülaservas on kaarekujuliselt pressitud tähtedega sõna «kohtutäitur». Asendaja ametimärgi ülaservas on kaarekujuliselt pressitud tähtedega sõna «kohtutäituri asendaja». Ametimärgi keskel on kollasest metallist Eesti väikese riigivapi kujutis. Ametimärgi alumises servas on kolmekohaline sisselõigatud number. Numeratsioon algab 001-st.\n(5) Kohtutäituri abil võib olla Eesti riigivapi kujutisega värvipitsat ametitoimingute tegemiseks. Pitsatile tuleb kanda märge «kohtutäituri abi». Kohtutäituri abi märgib pitsati kasutamisel dokumendile lisaks allkirjale loetavalt oma ees- ja perekonnanime.\n(1) Enne riigivapiga pitsati kasutusele võtmist korraldab kohtutäitur pitsati registreerimise «Riigivapi seaduses» ettenähtud korras.\n(2) Kohtutäitur saadab teate osa võõrandamise kohta äriregistri pidajale kahe päeva jooksul arvates enampakkumisest.\n(3) Kohtutäitur saadab teate hooneühistu liikmesuse võõrandamise kohta hooneühistule ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidajale kahe päeva jooksul arvates enampakkumisest.\n(6) Kohtutäitur teatab Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja ametikogu (edaspidi ametikogu) juhatusele «Võlaõigusseaduse» § 514 lõigetes 1 ja 3 loetletud asjaoludest kahe nädala jooksul arvates nendest teadasaamisest. Kohtutäitur edastab ametikogu juhatusele info kahjustatud isikule kindlustusandja poolt kindlustushüvitise väljamaksmise, hüvitise suuruse ja kindlustusjuhtumi põhjustanud sündmuse kohta kahe nädala jooksul kindlustushüvitise väljamaksmisest arvates.\nKOHTUTÄITURI AMETITEGEVUSE REGISTREERIMINE, DOKUMENDID JA ASJAAJAMINE\n(2) Ametitoimingud registreeritakse elektrooniliselt täitemenetlusregistris. «Kohtutäituri seaduse» § 6 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud ametitoimingud registreeritakse ametiteenuse registreerimise raamatus käesoleva määruse §-s 13 kehtestatud korras.\n(1) Igale osutatavale ametiteenusele antakse ametiteenuse registreerimise raamatus üks järjekorranumber.\n(2) Iga kalendriaasta alguses uuendab kohtutäitur ametiteenuse registreerimise raamatu numeratsiooni, alustades numbrist 1.\n(3) Ametiteenuse osutamise kohta kantakse ametiteenuse registreerimise raamatusse järgmised andmed:\n1) ametiteenuse registreerimise järjekorranumber;\n4) ametitoimingu liik «Kohtutäituri seaduse» § 6 lõike 1 punktide 2 ja 3 või ametiteenuse liik «Kohtutäituri seaduse» § 8 lõike 1 kohaselt ning teenuse üldkirjeldus;\n6) ametiteenuse osutamise lõpetamise kuupäev;\n7) kohtutäituri tasu suurus;\n8) käibemaksu suurus;\n9) kohtutäituri tasu kogusumma;\n(4) Kanne ametiteenuse registreerimise raamatusse ametiteenuse osutamise kohta tehakse ametiteenuse osutamise lepingu sõlmimise päeval.\n(1) Isik võib esitada ja kohtutäitur on kohustatud vastu võtma digitaalallkirjaga dokumente.\n(2) Digitaalallkirjaga dokument peab olema andmete turvalisuse kaalutlusel lihtteksti-, RTF-, PDF-, JPG- või XML-vormingus ega tohi sisaldada kirja sisu muutvaid linke.\n(3) Digitaalallkirjaga e-posti võetakse vastu lihtteksti- või RTF-vormingus ning see ei tohi sisaldada muutuvaid osi (kirja sisu muutvaid linke).\n(4) Digitaalallkirjaga dokumendi saamisest teavitab kohtutäitur või kohtutäituri poolt määratud isik dokumendi saatjat elektroonilise kinnitusega.\n(5) Digitaalallkirjaga dokumente salvestatakse ja säilitatakse nagu paberdokumente käesoleva määruse kohaselt, vajadusel tehakse dokumendist väljatrükid. Kohtutäitur kinnitab väljatrüki õigsust oma allkirja ja pitseriga.\n(6) Elektroonilise enampakkumise korral, kui see toimub kohtutäituri ametialase e-posti vahendusel, tuleb esitada pakkumine digitaalallkirjastatult käesolevas paragrahvis sätestatud nõuete kohaselt. Kohtutäitur edastab igale pakkujale digitaalallkirjaga kinnituse pakkumise vastuvõtmise kohta.\n(7) Elektrooniline enampakkumine võib toimuda internetioksjonina avaliku enampakkumissüsteemi vahendusel, kui kasutatav keskkond on üldteada, turvaline ja võimaldab tuvastada enampakkumisosalised ning kontrollida ja edastada dokumente elektrooniliselt turvaliselt käesolevas paragrahvis sätestatud korras.\n(4) «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 4892 lõike 2 kohaselt täitmisele esitatav ja automatiseeritult infosüsteemi vahendusel loodud maksekäsk ei pea olema allkirjastatud ega varustatud kohtu pitseriga. Vajaduse korral küsib kohtutäitur maksekäsu välja andnud kohtult elektroonilist kinnitust maksekäsu väljaandmise kohta.\n3) teadete leht käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud märgetega;\n(2) Kohtutäitur kasutab ametitoimingute vormistamisel käesoleva määruse lisades 5–42 olevaid aktivormide tekste. Kohtutäiturid võivad vajaduse korral lisada aktivormidele täiendavat teavet täitemenetluse kohta.\nJuurdepääs kohtutäituri dokumentidele\n3) uurimisorganitel kohtu määruse alusel;\n6) pöördumine ei ole esitatud eesti keeles ja «Keeleseaduse» § 8 kohaselt ei ole adressaat kohustatud sellele vastama;\nDOKUMENTIDE HOIDMINE, ÜLEANDMINE JA HÄVITAMINE\nKohtutäitur kehtestab Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määruse nr 308 «Arhiivieeskiri» (edaspidi arhiivieeskiri) kohaselt ja käesoleva määruse sätteid arvestades dokumentide loetelu oma ametitegevuse käigus loodud või saadud dokumentide liigitamiseks ja neile säilitustähtaja määramiseks.\n1) «Täitemenetluse seadustiku» § 2 lõike 1 punktides 1–71, 14, 15, 18, 181, 19, 191, 192, 22 ja 23 nimetatud täitedokumendi alusel menetletud täitetoimikut säilitatakse kümme aastat, välja arvatud punktis 2 nimetatud juhul;\n2) «Täitemenetluse seadustiku» § 2 lõike 1 punktides 8–13, 16, 17, 20 ja 21 nimetatud täitedokumendi alusel menetletud täitetoimikut ning käesoleva lõike punktis 1 nimetatud täitedokumentide alusel menetletud täitetoimikut avalik-õiguslikus rahalises nõudes säilitatakse viis aastat.\n(1) Kohtutäituri ametist vabastamisel annab lahkuv kohtutäitur justiitsministri käskkirja alusel tema menetluses olevad täitetoimikud ja nendega seotud asjaajamise, sealhulgas täitetoimikutega seotud elektroonilised dokumendid, üle teisele sama piirkonna kohtutäiturile või ametisse nimetatavale uuele kohtutäiturile (edaspidi ülevõttev kohtutäitur).\n(2) Vajaduse korral annab lahkuv kohtutäitur ülevõtvale kohtutäiturile üle ametialase arvelduskonto. Ametialane arvelduskonto vormistatakse ümber ülevõtva kohtutäituri nimele justiitsministri käskkirja alusel.\n(4) Lahkuva kohtutäituri poolt «Täitemenetluse seadustiku» alusel koostatud täitekulu väljamõistmise otsuse kohaselt sissenõudmisele kuuluv summa hüvitatakse lahkuvale kohtutäiturile kohtutäiturite omavahelise kokkuleppe alusel.\nTÄITEMENETLUSREGISTER, ANDMETÖÖTLUS JA ANDMETE VÄLJASTAMISE KORD\n(1) Täitemenetlusregistri töötlejad on kohtutäitur ja «Kohtutäituri seaduse» alusel määratud kohtutäituri asendaja. Kohtutäituri ja kohtutäituri asendaja vastutuse määrab kindlaks «Kohtutäituri seadus».\nAndmetöötlus ja töötlemisõiguse andmine\n(2) Töötlejad on vastavalt oma pädevusele ja nende valduses olevate töövahendite kasutamisel kohustatud järgima «Isikuandmete kaitse seaduse» § 19 lõigete 1 ja 2 nõudeid. Töötleja on ühtlasi kohustatud järgima «Andmekogude seaduse» § 7 lõigete 3, 4 ja 6 nõudeid.\nAndmete väljastamine ja vaatlemisõigus\n(2) Täitemenetlusregistrisse kantud isikul on õigus saada teavet temaga seotud andmete kohta. Justiitsministeeriumil ja kohtutäituril on õigus väljastada andmeid isikule, kellel on selleks õigus seaduse või käesoleva määruse järgi.\n(3) Täitemenetlusregistrisse kantud isik võib Justiitsministeeriumile isikukoodi, ees- ja perekonnanime esitamisel saada teavet täiteasja menetleva kohtutäituri nime ja täiteasja numbri kohta.\n(4) Täitemenetlusregistrisse kantud isik võib teabe saamiseks esitada kirjaliku taotluse Justiitsministeeriumile.\n(6) Võimaluse korral edastatakse taotlejale teave viivitamata. Kui see ei ole võimalik, edastatakse taotletud teave taotleja kontaktaadressil «Avaliku teabe seaduses» sätestatud tähtaegu järgides.\n(5) Kohtutäitur vastutab käesoleva määruse § 37 lõikes 2 nimetatud isikutele antud juurdepääsuõiguse eesmärgipärase kasutamise eest, arvestades «Kohtutäituri seaduses» ja käesolevas määruses kehtestatud piiranguid.\nJärelevalve täitemenetlusregistri haldamise ja andmetöötluse üle\nELEKTROONILISE ARESTIMISE KORD JA TEHNILISED NÕUDED\n§ 53. Elektrooniline arestimissüsteem ja arestimisakt\n(1) Elektrooniline arestimissüsteem on täitemenetlusregistri ja krediidiasutuse infosüsteemi vahel loodud infokanal, mille kaudu edastatakse krediidiasutusele elektrooniliselt info võlgniku konto arestimise kohta.\n(2) Elektroonilise arestimissüsteemiga liitumiseks sõlmib krediidiasutus Eesti Vabariigiga Justiitsministeeriumi kaudu liitumislepingu. Justiitsministeerium teavitab kohtutäitureid krediidiasutuse liitumisest arestimissüsteemiga kohtutäiturite ametialase e-posti vahendusel.\n(3) Elektrooniline arestimisakt on andmete kogum, mis edastatakse krediidiasutusele elektroonilise arestimissüsteemi vahendusel.\n(1) Kohtutäitur on kohustatud elektroonilise arestimissüsteemiga liitunud krediidiasutusele edastama konto arestimisakte elektrooniliselt täitemenetlusregistri kaudu. Hagi tagamisel või juhul, kui arestimisaktis tuleb märkida mittearestitavad summad viisil, mida arestimissüsteem ei võimalda, esitatakse arestimisakt paberkandjal kuni vastava tehnilise võimaluse loomiseni. Tehnilise võimaluse loomisest teavitab RIK kohtutäitureid viivitamata.\n(2) Kohtutäitur võib koostada elektroonilisi arestimisakte tarkvaraga ühendatud arvutiprogrammis eeldusel, et elektrooniline arestimisakt laaditakse täitemenetlusregistrisse. Täitemenetlusregistrisse laaditud elektroonilise arestimisakti andmed peavad olema eristamatud täitemenetlusregistris koostatud elektroonilise arestimisakti andmetest.\n(3) Arvutiprogrammis koostatud elektrooniline arestimisakt edastatakse krediidiasutusele pärast selle laadimist täitemenetlusregistrisse.\n(3) Edastamise kellaaega on võimalik muuta Justiitsministeeriumi ja krediidiasutuse vahelise kokkuleppega. Kokkulepitud või muudetud kellaajast teavitatakse kohtutäitureid vähemalt viis tööpäeva ette.\n3) justiitsministri käskkirjaga määratud isikul on järelevalve teostamiseks õigus kontrollida ametialase konto käivet, omamata sekkumisõigust. Justiitsministri käskkirjaga määratud isikul on õigus saada ametialasele kontole elektrooniline juurdepääs, kui krediidiasutus on loonud selleks tehnilise võimaluse, või nõuda krediidiasutuselt selle puudumisel ametialase arvelduskonto väljavõtet.\n(3) Enampakkumisest saadud tulemi väljamaksmine toimub «Täitemenetluse seadustiku» § 43 lõike 2 kohaselt.\n(2) Sõidu- ja majutuskulud hüvitatakse «Avaliku teenistuse seaduse» § 40 lõike 1 alusel kehtestatud tingimustel, ulatuses ja korras käesolevas paragrahvis sätestatud erisustega.\n(3) Isikliku sõiduauto kasutamise korral on õigus nõuda sõidukulusid arvestusega kuni 4 krooni kilomeeter.\nJÄRELEVALVE TEOSTAMISE KORD\n(1) Järelevalvet kohtutäituri üle teostavad justiitsministri määratud isikud. Justiitsminister võib vajaduse korral järelevalve teostamisse kaasata ametikogu esindaja, kelle määrab ametikogu juhatus. Järelevalvet Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja (edaspidi koda) põhikirja, organite otsuste ja koja kehtestatud hea ametitava täitmise üle teostab koja aukohus.\n(1) Järelevalve kohtutäituri ametitegevuse üle toimub korralise kontrolli, erakorralise kontrolli ja järelkontrollina ning isiku avalduse või kaebuse alusel.\nKOHTUTÄITURI AMETIKOHA TÄITMISE KONKURSS\n(1) Kohtutäituri ametikoha täitmiseks välja kuulutatud konkursil võivad osaleda «Kohtutäituri seaduse» §-s 17 sätestatud tingimustele vastavad isikud.\n2) «Kohtutäituri seaduse» § 17 lõikes 1 nõutava hariduse olemasolu tõendava dokumendi ärakiri;\n5) kandideerija omakäeline kinnitus, et ta vastab «Kohtutäituri seaduse» §-s 17 sätestatud tingimustele.\n(3) Eksamikomisjoni otsuse alusel nimetab justiitsminister kandideerija kohtutäituri ametisse.\nKOHTUTÄITURIEKSAMI VALDKONNAD JA HINDAMISE KORD\n(6) Kui õigusteadmiste testi koondhinne on alla 3 palli, siis kaasuste lahendusi ei hinnata. Sel juhul loetakse kandidaat konkursi mitteläbinuks. Vestlusele lubatakse üksnes need kandidaadid, kelle õigusteadmiste testi ja kaasuste lahendust on hinnatud vähemalt 3 palliga («rahuldav»).\n(7) Vestluse käigus hinnatakse kohtutäiturieksamil osaleja isikuomaduste sobivust kohtutäituri ametikohustuste täitmiseks, lähtudes «Kohtutäituri seaduses» sätestatud kohtutäiturile esitatavatest nõuetest. Vestlusel käsitletakse eksamil osaleja poolt kirjutatud kaasuste lahendusi, et hinnata tema oskust oma mõtteid loogiliselt, argumenteeritult ja arusaadavalt väljendada.\n(1) Hindamisperioodi iga aasta kohta tuleb läbida 40 tundi täiendusõpet. Viieaastase hindamisperioodi jooksul tuleb läbida 200 tundi täiendusõpet.\n(2) Vähemalt 75% iga-aastasest täiendusõppe mahust peab olema õigusalane täiendusõpe. Kuni 25% iga-aastasest täiendusõppe mahust võib olla kohtutäituri tegevusega külgnevates valdkondades.\nAMETITEGEVUSE STATISTILINE ARUANNE\nAmetikogu esitab justiitsministrile elektrooniliselt kohtutäiturite ametitegevuse statistilise koondaruande aruandeperioodile järgneva esimese kuu jooksul. Aruanne esitatakse poolaasta kohta.\n(1) Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määrus nr 58 «Kohtutäiturimäärustik» (RTL 2005, 125, 1984; 2009, 53, 777) tunnistatakse kehtetuks.\n(2) Justiitsministri 25. oktoobri 2001. a määrus nr 70 «Täitemenetluses osalevate isikute ja täitetoimingute andmekogu» (RTL 2001, 120, 1716) tunnistatakse kehtetuks.\nMääruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 17.12.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-06226.\nLisa 13255604 Lisad


16:22 27. November 2020\n18:11 17.12.2018 lühendatud link\nKajakk ehk süst ehk meresüst on väike ja kitsas paat, mida peamiselt pannakse liikuma inimjõul kahelabalise aeruga. Paat on hästi kohandatud mereliikluseks – kiire, aeruga kergesti juhitav, kerge ja ümberminemine pole ohtlik. Kajakis istutakse jalad ees, näoga sõudmise suunas ning sõutakse kahepoolse aeruga (sõudmine toimub eest taha ning aeru ümber pöörates).\nKajakid leiutati tuhandeid aastaid tagasi inuiitide poolt. Puitu ning vaala skeletti kasutati, et anda paadile kuju ning loomanahkadega, peamiselt hülgenahaga, ehitati ülejäänud kere. Tõlkes tähendab kajakk "jahtija paati", seega paate kasutati jahilkäimiseks ning kalastamiseks. (Allikas: Vikipeedia)\nmeri, trikk, sport, Saksamaa


Hyundail kasumit enam kui Nissanil ja Toyotal kokku\n26. jaanuar 2012 kell 8:01\nLõuna-Korea suurim autotootja Hyundai Motor teenis neljandas kvartalis 38% rohkem kasumit, kui aasta tagasi. Edu taga on USAs laineid löönud Elantra mudel.\nAutofirma sõnul teeniti detsembris lõppenud kolme kuuga 2 triljonit woni (1,8 miljardit dollarit) puhaskasumit. Eelmine aasta oli puhaskasum veel 1,45 triljonit.\nKüll aga jäi tulemus ootustele alla, sest Bloombergi küsitletud analüütikud ootasid keskmiselt 2,24 triljoni wonist puhaskasumit. Hyundai kvartaalne käive tõusis 11%, 20,5 triljoni wonini.\nTulemused viitavad selgelt aastale, kus Hyundai võitis turuosa juurde Jaapani konkurentide hädade pealt. Nii on näiteks Hyundai neljanda kvartali kasum suurem, kui Toyota ja Nissani prognoositav kasum kokku.\nSel aastal aga firmal enam nii hästi ei pruugi minna. Analüütikute hinnangul Jaapani autotootjad taastuvad läinud aastal Jaapanit raputanud maavärinast ja Tai üleujutustest.\nHyundai oli esimene suurtest autotootjatest, kes läinud aasta viimase kvartali majandustulemustega välja tuli. Homme on kord juba Ford Motori ja Hyundai tütarfirma Kia Motorsi käes.\nInvestorid aga tänaseid tulemusi hurraaga vastu ei võtnud. Hyundai aktsia kukkus Kospi indeksis 2,1%, samas kui turg liikus 0,3% üles.


Türgi (Karsi) eestlaste perekondade nimekiri - Perekonnaajaloo foorum\nTürgi (Karsi) eestlaste perekondade nimekiri\nPostitus Postitas Kalmerm » Reede 25. Jaanuar 2008, 12:32:01\nPüüdsin koostada Aarand Roosi andmete alusel Karsi eestlaste perekondade nimekirja.\nAndmed päritolu kohta on sageli küll oletuslikud ja keskseks lähtekohaks on võetud just Virumaa, mis alati ei pruugi siisgi õige olla. Mõned perekonnanimed võisid Türgis juba ka muutunud olla.\nKuna ma seda lingina lisada ei oska kopeerisin nimekirja otse. Võibolla on kellegile kasulik või muidu huvitav teada ja lugeda.\n1. Albuk (Algselt Aalbock ja Albok Kose kihelkonnast Ravila ja Triigi vallast Harjumaalt. Johannes ja Marie Albok kolme tütrega jõudis 1918. aastal Karsist Eestissa tagasi kuid läksid 1920.aasta lõpul Venemaale tagasi. Pole teada, kas Karsi või mujale (Hilisemat Karsi elanikku August Albukit nende seas polnud) II Maailma sõja ajal tuli osa Albuke Karsist Venemaa kaudu Eestisse ja pärast Brasiiliasse ?)\n2. Artus (Viru-Jaagupi, Põlula mõisast. Anton Artus tuli 1918. aastal Eesisse, kuid läks 1920.aasta lõpul Karsi tagasi).\n* Baumann, Maria. 1912. aastal ühele Karsis vaeslapseks jäänud tüdrukule Eestist kasuemaks toodud, päritolult rannarootlane.\n3. Bernard ( Harjumaa Mehatudst või Pärnumaa Volveti vald?.\n4. Emrik (ilmselt Emrich, Viljandimaa Viiratsi ?).\n5. Ender (1910.aaastal asusid Peeter Ender ja tema naine Riina (Veeber) kuue lapsega Karsist Altaisse Kolõvani valla Latõvka eesti külla).\n6. Ero (ka ÄroTartumaat ?, kuigi algselt oli Ero perekonnanimi laiemalt levinud Virumaal ? Karl ja Liisa Ero tulid 1918. aastal Karsist Eestisse).\n7. Indrekson (läksid 1961. aastal, 12 isikut, koos malakanidega NSVLiitu).\n8. Ird (Tõstamaalt ?) .\n* Kill, Peeter. Vene-Türgi sõjas 1877-78 Karsi all langenud Tartust pärit soldat.\n9. Koolmeister (Hiiumaalt, Emmastest ?).\n10. Käo (ilmselt Põlva kihelkonnast ?).\n11. Lees (Hiiumaa Pühalepa, Reigi, või Järvamaa Roosna-Alliku, Lehtse).\n12. Lepik (rändas II Maailma sõja ajal Venemaa kaudu Eestisse ja pärast Brasiiliasse ?).\n13. Liivri ilmselt Liiver (Viru-Jaagupi Roela, Küti või Vao).\n14.Lilbok (Virumaalt Rakvere või Vihula vald).\n15.Lillakas (Haljala või Simuna kihelkonnast Virumaalt. Mart ja Pauline koos kahe pojaga tulid 1918. aastal Karsist Eeestisse ja asusid elama Tallinna).\n16.Nigol (Illmselt Virumaalt Saksist või Sõmerust).\n17.Niikmann (Võrumaa, Rõuge kihelkond. Läksid 1910.a Karsist Altaisse Kolõvani valla Latõvka Eesti külla).\n18.Oolu (ilmselt Harjumaalt Peningi vallast).\n19.Peeg (ilmselt Peek kas Harjumaalt Triigi vallast, Virumaalt Rakvere vallast või Järvamaalt Lehtsest-. Marie ja Rudolf Peek poja ja tütrega jõudsid märtsis 1919 Karsist Eestisse. Peeke elas ka Salme või Sulevi eesti külades).\n20.Poka (Rakvere kihelkond Kohala ?).\n21.Punane (Virumaa Kohala või Sõmeru).\n22.Põll (ilmselt Virumaalt Väike-Maarja kihelkonnast Unikülast või Simuna kihelkonnast Paaasverest ?).\n23.Püks (pärit ilmselt Rakvere vallast. Leskmees Karl Püks kahe väikese lapsega jõudus Karsist Eestisse oktoobris 1918. Elas Tallinnas algul samas korteris Mart ja Pauline Lillakas´ega).\n24.Ravila (Virumaa Lüganuse või Väike-Marja kihelkond).\n25.Riisikamb (ilmselt RiisenkampfVirumaalt Väike-Maarja kihelkonnast Unikülast või Simuna. Vallaline Johannes Riisenkampf jõudis Karsist Eestisse ilmselt 1918. aasta lõpus, 1920. aaasta septembris läks ta tagasi Kaukasiasse või Karsi. Tema noorem vend Heinrich, kelle Karsis elamise kohta andmed puuduvad asus 1925. aastal ümber Brasiiliasse. Ilmselt nende sugulane 13-aastane Karl Riisenkampf jõudis samuti 1918. aasta oktoobris Kaukaasiast (Karsist ?) Eestisse. Elas Pauline ja Mart Lillakasega samas korteris.).\n26.Riivel (Tallinnas ?)\n28.Seppen (Vurumaa Rakvere linn, Arkna või Küti).\n29.Steinberg (Põlvast ? )\n30.Suits (ilmselt Viru-Jaagupi Rägaverest. Rändasid II Maailma sõja ajal Venemaa kaudu Eestisse ja pärast Bradsiiliasse ?)\n31.Sursu (pärit Virumaalt Rakvere, Haljala või Varangu. 9 aastane Jaan Sursu jõudis oktoobris 1918 Kaukaasiast (Karsist ?) Eestisse. Elas algul Pauline ja Mart Lillakasega samas korteris).\n32. Sääsk (ilselt Järvamaalt Võhmutast. Vallaline Anton Sääsk tuli Eestisse Karsist. Teenis juunini 1920 Eesti sõjaväes\n33.Tatar (ilmselt Harjumaalt Ravila vallast või Tartumaalt Valgutast)\n34.Tein (ilnselt Virumaa Haljala või Kadrina kihelkonnast)\n35.Tombai (Ilmselt Tombach Virumaalt Sõnmerust. Oktoobris 1918 jõudis Kaukaasiast (Karsist ?) Eestisse 10-aastane Albert Tombach. Elas kuu aega Elas Pauline ja Mart Lillakasega samas korteris.).\n36.Tomson (Virumaa Viru-Jaagupi Põlula, Rägavere vald )\n37.Vahtra (Ilmselt Viru-Jaagupi Vaekülast või Rägaverest. Läksid 1961. aastal Karsist , koos malakanidega NSVLiitu.)\n38.Valb (Harjumaa, Harju-Madise, Nõva)\n39.Veber (Rakverest ?)\n40.Villem (Rägaverset ?)\n41.Viru (Virumaalt Küti, Sõmeru, Rägavere ?)\n42.Vitsut (Rakvere kihelkond Kohala)\n43.Välja (39-aastane Johannes Välja jõudis oktoobris 1918 Karsist Tallinna. Oli abielus, kuid perekohta andmed puuduvad).\n44.Ündelkof (Ehk siiski Undeldorff Kadrina kihelkonnast Undlast)?\n15. oktoober 1922 Eesti Päevaleht. Novo Estonkas elavad praegu 36 eestlast ja nende saatuse kohta puuduvad lähimad teated. 8 Eesti perekonda elavad praegu kolmes majas ja käivad päevatööl. Türklased teevad nende kodumaale sõiduks kõiksugu takistust.\n1918. aastal enne türklaste pealetungimist läks 21 perekonda, ehk 107 isikut Kubanimaale Livonia külasse.\nPeale I Maailmasõda jäid paljud Venemaale või tulid ka Eestisse\n1930.aastaks olid Karsi jäänud jäänud või tagasi tulnud 8 peret\nAlbuk (Abok ?) August (1)\nArtus; Anton (2)\nEro, Karla (6)\nLillakas, Martin (15)\nSeppen, Mihkel (28)\nTomson, Anton (36)\nVahter (Vahtra ?) Gustav (37)\n1969. aastal eesti keele rääkijaid ca 20:\nJaan Indrekson (7)\nKarl ja Fridrik Tomson (36)\nMihail, Rodolf ja Fridrik Albuk (1)\nAastal 2002 või ka praegu elab endises Uus-Estonia külas (praegu Karacaören) eesti päritoluga isikuid ilmselt neli: Olga, Petro, August ja Melissa Albuk. Petro ja Augusti ema Olga oskab pisut eesti keelt.\nPostitus Postitas Eike Riis » Teisipäev 29. Jaanuar 2008, 23:02:01\nMind huvitab Võrumaalt Rõuge kihelkonnast pärit Niikmanni perekonna saatus. Kas on mingi võimalus täpsemalt teada saada perekonna koosseisu, eesnimesid jms? Ma ei oska seda teavet praegu ühegi oma andmebaasis oleva Nikmanniga seostada.\nPostitus Postitas Patrick Rang » Kolmapäev 30. Jaanuar 2008, 01:28:01\nja mind huvitaks võimalik täiendav informatsioon nimekirja pere nr 9 (Koolmeister) ja 11 (Lees) osas.\nPostitus Postitas Kalmerm » Neljapäev 31. Jaanuar 2008, 11:30:01\nEike Riis kirjutas: Mind huvitab Võrumaalt Rõuge kihelkonnast pärit Niikmanni perekonna saatus. Kas on mingi võimalus täpsemalt teada saada perekonna koosseisu, eesnimesid jms? Ma ei oska seda teavet praegu ühegi oma andmebaasis oleva Nikmanniga seostada.\nAarand Roos ei märgi oma raamatus Karsist Altaisse lahkunud perekond Niikmanni (ka Nikmann) pereliikmeid ega ka pere suurust.\nÜlejäänu puhul on aluseks võetud Onomastika NET andmed, et perekonnanime Nikmann pandi Eestis vaid Võrumaal Rõuge kihelkonnas Vana-Nursis. Need andmed ei pruugi alati vist päris täpsed olla.\nIgatahes 1870. aastatel esinevad Nikmannid juba ka Tartu linnas Peetri koguduses.\nTäpsemaid andmeid 1920. aastaist on Tallinna jõudnud Niikmannide kohta.\nNäit. elas 1918.a. detsembris Tallinnas Tartust pärit August Niikmann, kes oli hingekirjas Võrumaal Veriora vallas. Tina tänaval elas Nursi vallast pärit Rudolf Niikmann oma perega.\nKarsi lahkunute kohta võiks parimal juhul olla märge vastava koguduse (Rõuge, Tartu-Peetri) personaliraamatus. Kuidas Türgi või Venemaa Altai arhiividele ligi pääseks ei oska küll öelda.\nPostitus Postitas Eike Riis » Laupäev 02. Veebruar 2008, 01:52:02\nNikmanni nime ei ole mina ka mujal kohanud, kui Rõuge kihelkonnas - selles osas peab Onomastika andmebaas ilmselt paika Rõuge ega Tartu-Peetri koguduste hingekirjas olevate Nikmannide kohta ei mäleta küll, et kusagil oleks märge Karsi minekust, võib-olla kuhugi mujale Venemaale on mindud, aga hetkel ei leia sellekohast infot (Tartu Nikmannid on ka Vana-Nursi juurtega).\nAga mind huvitavad ka need 1920.a-tel Tallinnasse ilmunud Niikmannid.\nRõuge personaalist on mul info Rudolf Nikmanni (*1891) kohta (oli siis poissmees), kes on 1916.a läinud Tallinna Kaarli kogudusse - tõenäoliselt seesama, kes elas hiljem perega Tallinnas Tina tänaval. Tema pere kohta ei ole jõudnud veel midagi välja uurida. Ja üks August Nikmann (*1895) on mul ka "ripakil". Kas need andmed on Tallinna linnaarhiivis?\nPostitus Postitas Kalmerm » Esmaspäev 04. Veebruar 2008, 13:43:02\nEike Riis kirjutas: Tänud info eest!\nSee August (Jaani) p Niikmann, kes 1918. a lõpul 1919. a algul Tartust Tallinnas käis oli sündinud 1882.\nTallinnas Tina tn 5 elasid: Rudolf Niikmann sünd 1891, surn 26.09.1926; tema naine Maria (pärit Järvamaalt Massiarust) ja nende lapsed Richard ja Ilse. Ilmselt võib Tallinna Kaarli koguduse dokumentidest Tallinna Linnarhiivist ja ehk ka muudest linnarhiivi arhiividest (fondidest) nende kohta veel andmeid leida.\nLiitunud: Pühapäev 07. Veebruar 2010, 01:40:02\nRe: Türgi (Karsi) eestlaste perekondade nimekiri\nPostitus Postitas reintselxr3 » Pühapäev 07. Veebruar 2010, 01:48:02\nTere tere...väga huvitav teada saada ja näha oma perekonnanime RIIVEL siin. Ma olen ainus ja viimane edasiandja sellele nimele, kui oleks võimalik, siis sooviks rohkem teada saada, kust need andmed pärinevad ja kas antud perekonnanime kohta on veel infot?\nPostitus Postitas andres73 » Pühapäev 29. Juuni 2014, 15:27:06\nKarsi kandist Uus-Estonia külast revolutsiooni järel Põhja-Kaukaasiasse Livoonia eesti asundusse (praegu Novourupskoje) põgenenud 37 eestlase andmed (digiteeritud dokument Riigiarhiivi saidil):\nNimed: Indrekson, Püks, Lillakas, Taevere (Taiver?), Valp, Kägo (Kägu?, Käo?), Irt (Ird?), Paap.\nKui ma ei eksi, võis vähemalt mingi osa nendest hiljem elada Otradnaja staniitsa lähedal Uus-Eesti (Novoestonovskoje) asunduses, mille nõukogude võim hävitas.


Kaalulanguse soovitused Personaaltreeneriga 5 kilo kaalulangust - ainult 8 kilo veel! Nele ja Etheli lugu. - MyFitness\nPgf2a rasva kadu\nSel momendil on väga tähtis mitte heituda ega masendusse langeda, et kaal enam nii suure hooga ei kuku. Nüüd on aeg mõelda sellele, kas sinu probleemide taga ei või peituda muid hormonaalseid kõrvalekaldeid. Millega võid arvestada?\nBotaanika seisukohalt pole kapsapea muud kui tohutu avamata pung ja känd on lühenenud vars.\nMida nõudlikum Ethel trennides on, kaalulanguse soovitused rõõmsamaks iga korraga muutun. Veider, kuid toimiv sümbioos. Plaan näeb ette, et võiks alla võtta veel 8 kg. Olen veendunud, et selleni me koos treeneri abiga ka jõuame.\nEthel oskab vajadusel nii tagant utsitada kui ka kiita!\nTänud Ethelile töö ja vaeva eest! Alla me ei anna! Vana kaalulangus meds kaal näitab eelmise nädalaga võrreldes langust, siis Nele emotsioone on raske kirjeldada!\nTekst: Ethel Igatt Minu kaalulanguse soovitused Nele on nende kuude jooksul, kui oleme koos treeninud, muutunud kergemaks, tugevamaks ja ilusamaks. Tore, et tema huumorimeel on säilinud!\nKuna Nele eesmärk on kaalus alla võtta, siis lisaks liikumisele, jälgib Nele kullipilguga oma toitumist. Igal nädalal korra astub Nele kaalu peale. Need emotsioonid on nii ägedad- nagu oleks just lotovõidu võitnud!\nTrenn Nelega on alati intensiivne. Keskendume enim keharaskustega harjutustele.\nSamuti võib probleem olla näiteks vähene uni ja kõrge stressitase. Seepärast soovitan valida endale personaaltreener, kes aitab kogu protsessi alustada ja jälgida. Väga hästi toimib iganädalane koos treeneriga kaalumine, treenimine ja erinevate olukordade läbi arutamine.\nMotiveerib ka see, kui panna paika vahe-eesmärgid ja neid pidevalt meelde tuletada. Kaalulangetuse juures on oluline jälgida igapäevast ja nädalast menüüd.\nMenüü võiks olla mitmekesine ja tervislik. Paljudele ülekaalumuredega võitlejatele sobib süüa 5 korda päevas- kolm põhitoidukorda ja vahepalad.\nNii püsib kõht täis ja ei teki tahtmist kaloreid üle tarbida. Vahepaladeks sobivad kaalulanguse soovitused hästi smuutid, puuviljad, pähklid, värske salat või ka näiteks täisteraleib hummusega!\nMinu lemmiksmuuti peale hommikust treeningut, mis annab mõnusa energia terveks päevaks: Sega kokku ja blenderda need toidud: Banaan.\nParim rasva poletamine hommikusooki toidud\nAlli kaalulangus parim hind\nKolm nouandeid kaalulanguse


Robert Boyle – Vikipeedia\nRobert Boyle (25. jaanuar 1627 – 30. detsember 1691) oli iiri füüsik ja keemik, keemia kui katselise teaduse rajajaid.\nTa sündis Lismore'is Iirimaal. Pärast Genfi Akadeemia lõpetamist 1644 siirdus ta 12 aastaks oma mõisasse, kus pühendus füüsika ja keemia katsetele. Ta tõi eksperimendi füüsikas ja keemias aukohale. Uurides katseliselt paljusid põlemisreaktsioone, samuti soolade, hapete ja aluste muundumist, pani ta aluse ainete koostise kindlaks määramisele (kvalitatiivne keemiline analüüs).\nOma tähtsaimas raamatus "Keemik-skeptik" ("The Sceptical Chymist", 1661) võttis ta kasutusele keemilise elemendi mõiste. Ta käsitles elementi kõikide kehade lihtsaima algena, millest koosnevad keerulisemad kehad ja milleks need lõppkokkuvõttes jälle lagunevad. Aastal 1663 hakkas ta esimesena kasutama taimseid indikaatoreid hapete ja aluste tuvastamiseks. 1680 töötas ta välja fosfori uue saamismeetodi ning valmistas fosforhapet.\nUurides õhu ruumala sõltuvust rõhust, avastas ta 1660 seaduse, mida tänapäeval tuntakse Boyle'i-Mariotte'i seadusena.\nRobert Boyle oli Londoni Kuningliku Seltsi üks asutajaid ja president.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Robert_Boyle&oldid=5250699"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:22, 24. märts 2019.


Näoroller – uus kosmeetiline trend! | Žurnalas | Internetinė parduotuvė Calypso\nNemokamas pristatymas nuo 25 eurų\nNäoroller – uus kosmeetiline trend!\nKosmeetika / 27 April, 2020\nNäorollerid – on ideaalne abi igapäevastes iluprotseduurides. Need on uskumatud näomasseerijad, mis stimuleerivad verevarustust ning rahustavad näo lihaste pingeid. Juba pärast esimest kasutamist tekib kergendustunne ja lihased lõdvestuvad. Kui hoiate rollerit külmkapis, siis see aitab efektiivselt tursetest ( ka silmade ümber) lahti saada. Näorolleri kasutamine koos kreemide, maskide, näoõlide või seerumitega suurendab efekti.\n3 põhjust näorolleri ostmiseks\nNäolifting, naha noorendamine, kortsude silumine ja pooride ahenemine on ainult mõned selle seadme eelised. Näoroller on autentne Hiina massaažiseade. Kaasaegsed uuringud on kinnitanud, et näoroller saab nahaga imesid teha.\nAllpool on 3 peamist põhjust, miks peaksite selle seadme ostma, mis võib näohooldust kergemaks teha:\nKindel efektiivsus. Näorollerite kasutamine massaažiks on iluretsept, mida kasutatakse juba sajandite jooksul. Efekti suurendamiseks on soovitatav kasutada spetsialiseeritud kosmeetikatooteid. Üks toodetest on kergesti imenduvad seerumid, mis sisaldavad aktiivseid bioloogilisi aineid.\nLihtne kasutamine. Ideaalse naha jaoks ei pea te rohkem kulutama aega ja raha kosmetoologi külastamiseks. Massaažiseansi naha noorendamiseks saate teha kodus kasvõi iga päev, pühendades sellele vaid mõni minut enne magamaminekut.\nHinna poolest kättesaadav. Näorollerid, mis aitavad kaasa lümfisüsteemile ei nõua suuri kulutusi. See aitab vähendada kortse ilma kirurgiliste sekkumiste ja ravimite kasutamiseta.\nMassaaž peaks olema regulaarne. Kandke näonahale kreemi või näoõli. Massaaži tuleks teha kõigepealt näo ühel poolel ning pärast teisel. Alustage näorulliga liigutamist otsmikust meelekohtade poole ja seejärel alalõua joonele. Näolleriga rullitakse kergelt mitte survet avaldades, eriti silmade piirkonnas. Näorollerit saab kasutada ka kaela ja muude kehaosade lõdvestamiseks.\nNäorollerid õigeks massaažiks\nCalypso e-pood pakub võimalust osta ning proovida hinna poolest kättesaadava looduskosmeetikat garanteeritud kvaliteediga. Toodetest maksimaalse efekti saamiseks soovitame kasutada looduslikust kivist näorulle. Kombineerige idamaised näohoolduse traditsioonid kasutades uusimat tehnoloogiat ja uuenduslikke avastusi kosmetoloogia valdkonnas. Tänu antud rituaalidele säilitate nooruse ja ilu, vähendades vanusega seotud nahamuutused minimaalse pingutusega.


Eesti inimeste Instagrami reisipildid vallutasid Tallinna - Bestmarketing\nAutor: Best Marketing • 3. oktoober 2019\nEesti inimeste Instagrami reisipildid vallutasid Tallinna\nOktoobri algusest alates võib Tallinna tänavapildis näha mitmekümne eestlase Instagrami reisipilte. Millega on tegemist?\nTavaliste eestlastest reisisõprade kõrval paistavad silma ka mõned tuntumad eestlased. Nende seas on näiteks laulja ja laulukirjutaja Inger, ajakirjanik Kristi Pärn-Valdoja ja mõned Instagrami influencer'id.\nTegemist on Helsingi lennujaama Instagrami kampaaniaga. “Helsingi lennujaam on kujunenud Tallinna lennujaama kõrval eestlaste teiseks reisikoduks – oleme Eesti pealinnast ju kõigest 100 kilomeetri kaugusel,” ütles Helsingi lennujaama turundusjuht Anna Tuomi.\nKampaaniaga saab liituda igaüks, kes kasutab Instagramis oma reisipildi juures teemaviidet #tallinnareisialbum. Ägedaim pilt, mis kasutab eelmainitud teemaviidet, pääseb kaubanduskeskuste ja Tallinna suurimate maanteede äärde.\nPilte saab Tallinna linnaruumis uudistada kuni novembri viimase kuupäevani.


Kairit otsib tantsupoisse\nKairit Tuhkanen, lavanimega Niki, on otsustanud publikut üllatada. Ta paneb kokku uudse lavaprogrammi, lisades seni valitsenud girlpowerile ka meestantsijad. "Ta peab olema vähemalt minupikkune, s.o 174 cm, tantsima sama loomulikult kui hingama ja suutma mind vajadusel ka süles kanda," kirjeldas lauljatar Elmari Muusikauudistele tantsijat, keda leida loodab. Kõige sobivamate poiste leidmiseks korraldab Kairit 8. oktoobri õhtul sohvabaaris La Passion spetsiaalse prooviesinemise, kuhu on oodatud kõik kenad ja andekad tantsupoisid, kes on end Kairiti kodulehel registreerinud. Kairit on valmis saanud ka uue laulu veel sel aastal ilmuvalt plaadilt. Loo nimi on “Sõbraks jäime” ning järgib Kairiti stiili parimaid traditsioone. Lugu saab alla laadida ka Kairiti “Club Visioni” veebilehelt.\nKeda kuulatakse netis kõige enam?\nLady Gaga hitti "Poker Face" on Suurbritannias alla laetud 779 000 korda, ja see on viimase viie aasta, mil tulemusi ametlikult mõõdetakse, parim tulemus. Lady GaGa esiksingel "Just Dance" on kolmandal kohal, teisel kohal asetseb Kings of Leoni "Sex on Fire", vahendab AFP. Suurbritannias on singel-plaatide müük siirdunud 98 % ulatuses võrku. Vaata tabelit:\n1. Poker Face - Lady Gaga\n2. Sex On Fire - Kings Of Leon\n3. Just Dance - Lady Gaga\n4. Use Somebody - Kings Of Leon\n5. In For The Kill - La Roux\n6. Run - Leona Lewis\n7. Hallelujah - Alexandra Burke\n8. Bleeding Love - Leona Lewis\n9. Chasing Cars - Snow Patrol\n10. Rockstar - Nickelback\nOks ja Edur saavad lapse\n"Üks põhiteguritest, miks ma tantsimise lõpetan, on peresoetamise soov. Ma olen rahul sellega, mida olen saavutanud, mulle aitab sellest. Mu keha on kulutada saanud. Tahaks puhata, aga tahaks ka lapsi," rääkis tänaseks Suurbritannias eduka balletikarjääri lõpetanud ja kodumaale naasnud Age Oks käesoleva aasta veebruaris. 2009. aasta sügisel on naise suurim unistus täitunud - ta on lapseootel ja juba jaanuaris on oodata väikese ilmakodaniku sündi.\n"See on imeline aeg! Tunnen end hästi, töötan küll palju, kuid trenne enam ei tee," rääkis repetiitorina tegutsev Age Publikule. "Tegu on minu ja Toomase jaoks väga oodatud sündmusega. Tunneme heameelt, et laps sünnib just Eestis." 19 aastat Inglise kuningliku balleti esipaariks olnud Age Oks ja Toomas Edur on kodumaal tagasi ja harjumas uue eluga. "Sisseelamiseks on pisut aega vaja. Olime päris pikalt ära ja kõik on meie jaoks uus. On uus töökoht, on uus kodu ja sündimas on uus pereliige. Suuremaid muudatusi elus vist ei saakski olla?" on Age õnnelik.\nRiisalu pulmad jäid ära\nAivar Riisalu (48) läks ansambli Meie Mees trummari Törlepi pulmas sedavõrd hoogu, et lubas ka ise altari ette astuda - maagilisel kuupäeval 09.09.09! Elu24.ee uuris pullivennalt, kas laulatus juba möödas ja kuidas enesetunne. „Kallid ajakirjanikud, saage aru, mis on tingiv kõneviis. Ma ütlesin Törlepi pulmas, et ehk TULEKS ka ise vist varsti pulmad ära teha ja selleks VÕIKS ideaalselt sobida näiteks 09.09.09. Tead, mõtlesin, et järsku oleks 13.13.13 sobilik... „ rääkis Aivar.\nMaarja-Liis võttis aja maha\nKuna lauljatar Maarja-Liis Ilusal on sügisel väga kiired ajad, võttis ta nädalaks aja maha ning põrutas puhkusele Kreeta saarele. "Oktoobrist mul selle aasta sisse ühtegi vaba nädalat ei mahu ja nüüd oli viimane aeg energiat koguda," pajatas Maarja Naistelehele.\nTagasi tulles ootab teda lisaks superstaarisaate þüriiliikme-tööle ka peaosa Vanemuise muusikalis "Evita" ning samuti on ta otsustanud välja anda jõuluaulude plaadi.\nHelen õpetab ðõutantsu\nHiljuti Tallinna Laste Turvakeskuse kommunikatsioonijuhina tööle asunud Helen Randmäe teenib lisa showtantsu õpetamisega. "Alustasin vaikselt trennide andmisega kevadel Rocca al Mare Koolis ja mulle nii tohutult meeldis, sain nii palju positiivsust ja energiat sealt vastu, et otsustasin selle suhtes midagi ette võtta," räägib endine Nexuse liige Helen Buduaarile. Terve elu tantsimisega tegelenud Randmäe andis tantsustuudiole endast ise märku. Ettevõtlik tüdruk kirjeldas oma mõtteid ja teavitas, et kui stuudio kedagi vajab, siis ta on olemas. Heleni käe all hakkavad õppima neiud alates 16. eluaastast.\nSmilers tiriti poliitilisse kampaaniasse\nKeskerakonna häälekandja "Kesknädal" kirjutas, kuidas ansambel Smilers enne Raplas toimunud kontserti kohalikus söögikohas Keskerakonna-vastase "mikroetenduse" andis. "Avalikkuse ees alati vaoshoitult ja tasakaalukalt käitunud bändiliikmed olid Raplas kui ümbersündinud," kirjutas leht. Smilersi juhtfiguur Hendrik Sal-Saller rõhutab, et Smilers ei ole poliitiline organisatsioon ja peab seika, et Smilers valimiseelsesse reklaamikampaaniasse tiritakse, kahetsusväärseks. "Smilers ei ole poliitiline organisatsioon ning ei oma poliitilist eesmärki," ütles ta Publikule. Hendrik on sügavalt tänulik kesknoortele, kes arvavad, et "loomulikult on ka "meie aja moosekantidel" õigus omada poliitilisi vaateid". "Väga tore! Kuigi minu teada on juba ammu igal demokraatliku Eesti Vabariigi kodanikul (sealhulgas ka pillimeestel) õigus omada ja avaldada oma isiklikku arvamust – ka lõunalauas. Naiivselt olen arvanud, et KGB-ajad ja tsensuur on häbiväärne ajalugu ning sosistamiseks pole enam põhjust." Sal-Salleri meelest on kummaline ja ebaviisakas see, kui kellegi lõunalaua eravestlust salaja pealt kuulatakse: "Ja jutt siis valikuliselt kuskil "ajalehes" ära trükitakse - kusjuures ei juleta isegi oma nime avaldada! Oleks siis artikli autoril olnud julgust kardina tagant välja astuda ja ennast ning oma poliitilist platvormi tutvustada. Samuti loodan, et pealtkuulaja omab ka (oma eeskujusid sügavalt järgides) vestlusest lindistatud ülesvõtet – siis saaksime teada, et KES ikkagi MIDA ütles ning süüdlane (süüdlased?) järgmisel bändikoosolekul seina äärde panna!" Hendrik on veendunud, et oma arvamuse avaldamine ei võrdu mõnitamisega. "Ma ei kuulu ühtegi poliitilisse organisatsiooni, aga valimiste eel luban, et kavatsen ka edaspidi oma arvamust omada ja sõpraderingis maailmaasju arutada – ja mitte sosistades."\nRannap ja Kosmikud läksid stuudiosse\nRein Rannap ja ansambel Kosmikud marssisid sisse helistuudio uksest, panid pillid häälde, ning alustati "Ilusa maa" esimeste akordidega. Hakati salvestama heliplaati, kus saavad kõlama Rannapi laulutsüklid: "Ilus maa" aastast 1982, ning "Taevas ja maa", mis valmis alles käesoleva aasta algul. Mõlemad teosed esitati ka juulis kolmel vabaõhukontsertil. Salvestusel osalevad Eesti tippkoorid Ellerhein ja RAM, Tiia-Ester Loitme dirigendikepi all. Lisaks veel erinevaid pillimehi, kes tugevdavad ansambel Kosmikute võitmatuid ridu. „Ilusa maa“ solistipartii laulab Kosmikute solist Hainz, „Taevas ja maa“ on aga dialoog kahe eriilmelise laulja vahel, kus lisaks Haiznile saab kuulda, vähemalt samapalju, ka ooperibassi Priit Volmerit. Tööga on plaanitud lõpule jõuda oktoobri lõpuks. Selle hetkeni on stuudio seinakalendris kirjas peaaegu igaks tööpäevaks 6 tundi salvestust või kokkumängu. Valmival plaadil saab kõlama 70 minutit head muusikat.\nPedigree esitles albumit\n11. septembril esitles Eesti industrialroki lipulaev Pedigree oma seitsmendat stuudioalbumit "Skeletal". Kontsertil lõid kaasa ka Toe Tag, Tallinn Daggers ja DJ 4-GOT-10. Pedigree kirjeldab oma kontserte kui värvikat segu kunstilistest katsetustest, rõhuvast industriaalmetalist, elektroonilistest liialdustest, kõrgenergeetilisest väärkohtlemisest ning hallutsinogeensetest kuvanditest. Bänd on andnud kontserte Soomes, Venemaal, Lätis ja Saksmaal, jagades lavalaudu mitmete tuntud artistidega, teiste hulgas Fear Factory, Däleki, Napalm Deathi, Rotten Soundi ja Massive Attackiga.


Портал русской общины Эстонии - Mis toimub tegelikult Eestis ja eriti Sinimägedes?\n01.08.2011 22:09:45 Mis toimub tegelikult Eestis ja eriti Sinimägedes? (5)\nAutor: Jaan Vasak.\nKas tõepoolest vanad veteranid või hoopis noored pruunsärklased, ehk siis skinheadid, uusnatsid?\nAlustame Eesti Vabariigi Lugupeetud hr Peaministri mõningatest teadaandmistest maailma erinevate ühiskondlike organisatsioonide esindajatele olukorrast ja helgest tulevikust olemasolevas Eesti Vabariigis. Pärast see, mida asjast arvame meie, eesti antifašistid ja humaansed, terve mõistusega kodanikud.\nHr Ansipi sõnavõttude tekstid on võetud BSNi poolt üleantud materjalidest erinevatele eesti Vabariigi Väljaannetele, kõlanud korduvalt ka Eesti Raadio ja Televisooni Uudistes, samuti paljude teiste maailma erinevate riikide meediaväljaannetes. Jätkab meie lahkel loal hr Peaminister.\nPeaminister Andrus Ansip kinnitas Washingtonis aset leidnud kohtumisel Ameerika juudiorganisatsioonide esindajatega, et Eesti seisab täielikult vastu antisemitismi ja rassismi ilmingutele.\n„Eestis ei ole antisemitismi riigivõimu tasandil kunagi esinenud,“ ütles Ansip. „Ka Eesti rahvale, kes on erinevate totalitaarsete režiimide all palju kannatanud, on antisemitism ja rassism olemuslikult võõrad.“ Ansip kinnitas, et igasugused võõraviha ilmingud mõistetakse valitsuse poolt ühemõtteliselt hukka. Peaminister lisas, et Eestis elavad juudid peavad Eestit oma turvaliseks kodumaaks ning valitsus toetab nende kogukonda igati. Ka Ameerika juudiorganisatsioonid meenutasid tänulikult Tallinna sünagoogi pidulikku avamist 2007. aastal, kus nende esindajad osalesid.\nAnsip avaldas muret mõnede ringkondade katsete üle kujutada Eestit kui neonatsismi lembelist riiki. Üheks näiteks tõi ta Sinimägedes toimuvate mälestusürituste ärakasutamise provokatiivsetel eesmärkidel.\nPeaminister selgitas, et Eesti kui alguses Nõukogude Liidu ja siis Saksamaa poolt okupeeritud riik ei osalenud Teises maailmasõjas. Sinimägedes aga toimusid Teise maailmasõja ajal Eesti pinnal kõige ohvriterohkemad lahingud, kus hinnanguliselt langes ka 2500 võõrvägedesse mobiliseeritud eestlast mõlemal võitleval poolel. Ansip rõhutas, et Sinimägedes toimuvate kogunemiste näol on tegemist Teises maailmasõjas langenute kodanikualgatusliku mälestusüritusega, millesarnaseid toimub teisteski Euroopa riikides. Valitsuse esindajad seal ei osale.\n„Sinimägede mälestusüritusel ei ole aga seost natsiideoloogiaga,“ ütles Ansip. „Sõjas hukkunute mälestusürituse kujutamine neonatsismi ilminguna, nagu mõned seda tahavad teha, on eestlastele sügavalt solvav. Eesti on tõsiselt kannatanud nii kommunismi kui ka natsismi all.“\nPeaminister Andrus Ansip lükkas eile Brüsselis Euroopa ühe mõjukama juudiorganisatsiooni The Rabbinical Centre esindajatega kohtudes tagasi Simon Wiesenthali keskuse süüdistused, nagu puuduks Eestis tahe uurida natsikuritegusid. Ansip vabandas juudiorganisatsiooni liikmete ees nende eestlaste pärast, kes osalesid holokausti kuritegudes, vahendab BNS The Jerusalem Posti.\nMai alguses Eestis visiidil käinud Iisraeli asevälisminister Daniel Ayalon kinnitas, et hoolimata Simon Wiesenthali keskuse kriitikast usaldab Iisrael täielikult Eesti tegevust natsikuritegude uurimisel. "Eesti võimud on olnud väga kindlad antisemiitlike, rassistlike ja ksenofoobsete nähtuste hukkamõistmisel. Meil on suurepärane koostöö ja me usaldame täielikult Eesti tegevust," kinnitas Eestis visiidil viibinud Ayalon.\nAyaloni sõnul on ta Wiesenthali keskuse raportiga tutvunud, kuid see ei ole kõigutanud tema usaldust Eesti rahva ja võimude vastu. Samas natsikurjategijaid jahtiv Simon Wiesenthali keskus avaldas mai alguses oma aastaaruande, milles kiitis Ameerika Ühendriikide võimude tegevust ning kritiseeris mitmete riikide hulgas ka Eestit soovimatuse eest holokausti kuritegusid uurida.\nWiesenthali keskus paigutas Eesti üheksa riigi hulka, mis on "sisuliselt keeldunud uurimast sõjakuritegudes kahtlustatavaid, viidates õiguslikele piirangutele". Wiesenthali keskus on süüdistanud oma aastaaruannetes Eestit soovimatuses natsikuritegusid uurida ka varem. Wiesenthali keskuse juht Efraim Zuroff märkis aastaaruannet kommenteerides, et Eesti ei ole suutnud ühtegi natsikurjategijat kohtu ette tuua ning selle teemaga tegelemiseks puudub poliitiline tahe.\nAlustasin täieliku tsitaate koguga austatud hr. Peaminister Andrus Ansipi esinemistest erinevate juudi ja muude maailmaorganisatsioonide esindajate ees. Teemaks sis juudiprobleem ja natsism Eestis. Et Eestis juudiprobleemi, kui niisugust pole, nõustun täiesti. Et valitsuse tasemel toetatakse igati juudi kultuuriautonoomiat, Tallinnas avati nii juudi kool kui ka sünagoog , samuti.\nKuid alustaks nüüd härra Ansipi Valede täieliku koguga. Või siis, pehmemalt öeldes, HÄMAMISTE. Jah, oletame, et valitsuse tasandil tõepoolest mõistetakse hukka ja taunitakse kõiki rahvaste ja rahvustevahelise vaenu õhutamise juhtumeid. Mõistetakse hukka…\nNäiteks mu naabrimees peksab iga päev kolm korda enne ja pärast sööki oma naist, vägistab koridoris ja ühiskemmergus oma alaealist tütart. Ma ei astu vahele, ma ei pöördu korrakaitseorganite poole, ma lähen tuppa, keeran raadio valjemaks ja mõistan hukka... Tõepoolest, nii Sinimägedes, kui ka Tartu all, sõdisid eestlased eestlaste vastu. See oli vennatapusõda kõige otsesemas mõttes. Ainult need vähesed vanakesed, kes ellu jäid, kogunevad Toris, mitte Sinimägedel.\nSinimägedel ei kogune mõlemal pool sõdinud veteranid. Seal kogunevad üksikud vanemad mehed, kes sõja ajal veel põlvpüksegi ei kandnud, kuid nüüd kannavad ise ja õhutavad ka nooremat põlvkonda kandma natsivorme, käesidemeid, tervitama üksteist nn. “Rooma Tervitusega“, kõlavad hüüded: „SIEG HEIL“, „HEIL HITLER“, rääkimata aruteludest „venelased maha tappa, juudid maha lüüa, neegritele seesamune sinnasamusesse, ammu on aeg kõik mitteeestimeelsed metsa viia ja asi ära teha“.\nSee pole mitte vanade rindemeste meenutuste ja teineteisele andestamise kokkutulek, see on Eesti uusnatside, või nimeta kuidas tahad, kokkutulek. Selle organisatsiooni sünnis ei saa süüdistada ainult Eesti Vabriigi aumärkide Kavaleri hr. Risto Teinoneni, kelle targal juhtimisel tumedanahaline vahetusüliõpliane Tartu linnas enam liikudagi ei julge. See on selgelt Eesti Vabariigi Valitsuse mahitusel ja toetusel toimuva liikumise ettevalmistamine.\nEttevalmistamine milleks. Milleks toimus Pronksiöö. Stiihiline rahvarahutus? Lubage kahelda. Keset linna aastakümneid seisnud kuju hakati rüvetama, pläkerdama nii kaua, kuni endiste nõukogude rindemeeste järeltulijad ja ka täiesti kõrvalseisvad, kuid terve ja humaanse mõtteviisiga isikud moodustasid ühelt poolt ühiskondliku organisatsiooni „ÖINE VAHTKOND“ ja teadlased, psühholoogid, jurisitid, ärimehed, sealhulgas ka kaks režissööri, „TALLINNA VABASTAJATAELE PÜSTITUD AUSAMBA KAITSEKOMITEE“, millest tänaseks on väljakasvanud ühiskondlik humaanne organisatsioon „NATSIVABA EESTI“.\nSee, mis toimub Sinimägedel, pole mitte Saksa poolel teeninud vanavanaisade lapaselapselaste sõjamängud, see on teadlik ettevalmistus rahvuste, rahvaste ja mõttelaadide vaheliseks, ja ilmselt mitte rahumeelseks mõttevahetuseseks, pigem „ma tahan verd näha“ tüüpi konfliktiks. Sest kui Tõnismäel, kuju salajase eemaldamise eelööl, seisid vastastikku ühelt poolt stiihiliselt kogunenud rahvamass, teiselt poolt korrakaitsejõud, kelle asi ongi ju korda kaitsta ja au neile ning kolmandalt poolt argpükslikult VABASTAJATATE MONUMENTI lahtimonteeriv Eesti Vabariigi „austet“ Valitsus, siis sel korral ilmselt loodetakse korrata nn. „kristalliööd“ , millega algas „Kolmanda Reichi tõus ja hiljem paraku ka langus“\nEt Sinimägede üritustel pole osalenud Eesti Vabariigi juhtivpoliitikuid, Riigikogu ja Valitsuse liikmeid,on vale vale ja veelkord VALE . Et mööda Eestimaad käivad ringi noormehed särkides, millede selgadel on kirjad „UBIVAITE RUSSKIH I JEVREJEV“, kas see on kellegi halb unenägu, või ei märka seda korrakaitseorganid.\nSinimägedel toimuvad neo-uusnatside ja skinheadide kokkutulekud tuleb lõpetada, kasvõi Wiesenthali keskuse ja Euroopa kohtu abiga, kui Vabariigi vastavad organid on selleks võimetud. Need on kuritegelikud ja mitte ainult moraalses vaid ka juriidilises mõistes üksnes kasvõi selle poolest, et kasutatakse natsisümboolikat, mille, nagu iga vähegi teadlik kodanik teab, kasutamine on keelatud mitte ainult kogu Euroopas, vaid kõikides arenenud ja progressiivsetes riikides üle kogu maailma.\n„TAPKE VENELASI JA JUUTE“. Tule taevas appi, nagu armastab öelda meie peaminister. Need venelased ja ka juudid on siin sündinud, millegipärast haritum osa neist valdab isegi Eesti Keelt paremini keskmisest eestlasest, rääkimata nende suurepärasest muude võõrkeelte oskustest.\nKui Eesti ainus Antifašistlik Liikumine „NATSIVABA EESTI“ on tunnistatud riigikorra aluseid õõnestavaks ja destruktueerivaks ning segadust tekitavaks jõuks, samas aga teadlikult mahitatakse ning toetatakse riigieelarvest natsionalistlikke erakondi ning liikumisi, rahvustevahelist vaenu pigem õhutatakse ja siis jälle kohtudes välispartneritega häälekalt hukka mõistetakse, siis, kas tegu on ausa valitsusega, tõelise, demokraatliku Euroopa Liidu liikmesriigiga või lihtsalt riigikesega, kus pole kohta ei vähemuslasel, teisitimõtlejal, teisel nahavärvil, vabal ajakirjandusel, ühesõnaga kõigel sellel, mis on ja peab olema omane ühele euroopa Liidu väärikale liikmesriigile.


Kui enamikule lastest on algkool lihtne ja tore aeg, siis õpiraskustega põnnidele võivad esimesed aastad piinapingina tunduda. Mida teha, kui laps kirjutamise ja lugemisega hakkama ei saa?\nEnamasti märgatakse lapse õpiraskusi alles pärast paari õppeaastat. Foto: Shutterstock\nEnamasti märgatakse lapse õpiraskusi alles pärast paari õppeaastat ja selleks ajaks on tema puudujäägid üha kasvanud. Samuti lisandub pahatihti klassikaaslaste narrimine. Seega on lapse pingeseisund ühel hetkel juba nii suur, et õpihimu kaob täielikult ja enam ei tunta huvi isegi ainete vastu, milles head ollakse. Kuna paljud õpetajad märkavad seda kahjuks liiga hilja, on soovitatav vanematel pidevalt oma last kontrollida, et õigel ajal appi tõtata.\nNägemine ja õpiraskused\nIsegi kui nägemisteravus on korras, võib lapsel olla CI (convergence insufficency), mis tähendab nõrka silmade sissepöördumise võimet. Kui selle lähedale vaatamise omadusega on probleeme, võib laps õppimises maha jääda ning lugemisraskused tekkida. Optikapoodides CI-d tavaliselt ei avastata, sest see vajab põhjalikumat kontrolli.\nKuidas märgata, et lapsel võivad esineda õpiraskused? Kui laps õppis suhteliselt hilja rääkima või tal on siiamaani piiratud mõistmine ja tükeldatud laused. Ole vanemana tähelepanelikum, kui laps algkoolis lugedes pidevalt kokutab või sõnu ise juurde mõtleb ja lausetes ära segab. Valvas tuleks olla ka siis, kui laps kirjutades ja lugedes tihti tähti omavahel vahetab, näiteks b asemel ütleb p, w asemele tuleb m. Sellistel puhkudel tuleks lapsega logopeedi juurde minna ja kindlaks teha, ega ta vaeglugemise või -kirjutamise all kannata.\nPea meeles, et õpetajal on klassitäis lapsi, keda ta kõiki jälgima peab!\nLapsevanemana võid minna laste-, noorte- või koolipsühholoogi vastuvõtule. Kindlasti tuleks alguses ette võtta ka käik silmaarsti juurde, sest paljud lapsed ei kurda kehvema nägemise pärast. Samuti tasuks ära käia kõrva-nina-kurguarsti juures veendumaks, et lapse kuulmise ja kõnega on kõik korras. Laps, kes algkooli ajal kõigest väest pingutab, ei pruugi õpetajale silma jäädagi ja tema nõrkus avastatakse alles hiljem. Tavaliselt märgatakse seda võõrkeelt õppima asudes, kus lapse mahajäämus teravamalt silma hakkab paistma.\nKui sa lapsevanemana märkad, et su lapsel tekivad raskused näiteks teksti lugemisel ja selle mõistmisel, ära lase ennast pedagoogi jäigast arvamusest heidutada. Pea meeles, et õpetajal on klassitäis lapsi, keda ta kõiki jälgima peab. Sageli võib juhtuda, et sul läheb lapsevanemana enese kehtestamisega aega, kuid siis aitavad nõustajad ja logopeedid. Samuti saad alati abi sotsiaalpedagoogidelt.\nKui kahtlused vastavadki tõele?\nKui spetsialistide kaasabil selgitataksegi välja, et su lapsel esinevad õpivilumuste spetsiifilised häired, on ülioluline, et ta vastavat teraapiat saaks. Siira sooviga oma last aidata ja igal õhtul raamatuga tema järel käies ning üha korrutades, et peate koos õppima, tekitad sa temas rohkem stressi ja frustratsiooni, kui sa arvatagi oskad.\nKui suudad lapsevanemana objektiivseks jääda ja kogu olukorda kõrvaltvaataja pilguga hinnata, on heade tulemuste saavutamine võimalik. Muidugi ei saa sa ühtäkki niisama last aitama hakata, vaid pead kindlasti ennast selle teemaga eelnevalt kurssi viima. Parimal juhul koolita ennast esmalt ise. Lapsed ei soovi kodus terapeute omada, nemad vajavad armastavat ema ja isa. Pealegi on terapeutidel vajaminev väljaõpe ja kogemus juba olemas.


Kommentaarid: Kas Eesti esipaar võiks Briti kuninglikust perest eeskuju võtta?\nKas Eesti esipaar võiks Briti kuninglikust perest eeskuju võtta?\nToimetas Gerly Mägi, 12. mai 2016 20:22\nGuugeldage, leheneegrid/ 13. mai 2016 11:12\nMis jutt see ometi on? Guugeldades leiab palju fotosid, millel kate ja William käest kinni on või kallistavad avalikul sündmusel või hoiavad kätt teineteise põlvel jne jne.\nalf/ 13. mai 2016 09:02\nEesti nn."esipaar" ei kannata võrdlust Rootsi esipaariga. Glamuuri jääb puudu tugevalt, rääkimata soliidsusest.\nJuuli/ 13. mai 2016 08:16\nMis kasu sellest käest kinni demonstreerimisest on? Eveliniga ameleti keset tantsuplatsi Vabariigi aastapäeval, hoiti käest kinni ja siis vahetati ülikiiresti Ieva vastu välja. Nüüd jälle mängitakse noori armunuid, piinlik kohe.\nThule imestab/ 13. mai 2016 06:14\nKellelt te etiketti nõuate? Mingilt Jew Jersey pööbellikku päritolu juudilt, kes istub jalad laual või prsetab seal ise ja võtab teisi riigjuhte vastu käed taskus nätsu mäludes. Tulge mõistusele.\nEestis valitseb mentaliteet töö on lõbu./ 13. mai 2016 05:59\nStakan K.Butõlkin/ 13. mai 2016 00:20\nLapsik, nõme jne. See on võrreldav söögilauas peeretamisega Inimesed ei oska oma loomulikke vajadusi , lihaseid(rüngaslihas) kontrolli alla hoida.Mida järgmiseks+? Suguakt pargipingil või laternaposti najal?\nÜleüldse tänapäeval peetakse ju isegi suguakti pargipingil või laternaposti najal normaalseks nagu tihti lugeda võib. Ameletakse , kus pähe tuleb. Öeldakse, et mida rohkem sa oma "suuri tundeid" teiste silme all demonstreerid, seda ebakindlam su suhe on.\nmann/ 12. mai 2016 23:25\nveidi imelik küll vaadata vanurid käsikäes nagu teismelised, pole ikka eale kohane ja seda enam, et veel presidendipaar... väga nõme.\nHmm/ 13. mai 2016 00:13\nVäga nõmedad on sellised kommentaarid.\nDaam kõnnib härrasmehe käevangus, mitte kätust kinni. Rõve kui vanainimesed nagu tiinekad on\nmuidugi/ 12. mai 2016 22:26\nvõiks eeskuju võtta kultuursetest inimestest! President peaks ikka järgima teada tuntud tõdesid.\nElmar Ekholm/ 12. mai 2016 22:24\nKas Eestis on olemas "esipaar"? Kui on, siis kes küll sellise aunimetuse vääriline on?\neks härra ja proua Kallas / 13. mai 2016 00:00\nkes siis veel .\nTROLL/ 13. mai 2016 00:01\nSIIM I vähemalt võrkmik ei valuta ja ta ei pea mäletsema.\ncome on/ 12. mai 2016 22:03\nKord ei ole hea märk kui presidendipaar on liiga eemal teineteisest, vaadeldakse kehakeelt ja otsustatakse et tegu pole armunutega ja siis kui julgetakse eesti rahvale näidata et ikkagi ollakse armunud, siis ikka ei kõlba. Olge ometi inimesed!\nmaxumaxja/ 12. mai 2016 21:49\nto seep peksab täiega segast.Meie käpiknukud ei ela tavalist elu sest meie peame neid toitma katma ja neile talusi ehitama.Ja seda kuni nende elupäevade lõpuni.\ntont jälle/ 12. mai 2016 21:21\nkrt. Olete tõesti kommijad , nii haigeks jäänud , et sorkida teiste eludes ?\nkribu/ 12. mai 2016 21:04\nParem võtku rootsilt snitti.Seal juba üks tsurka vorbib siniverelisi pärdikuid.London oleks ka hea eeskuju-seal ka juba muslim linnapea.\nkes nimelt ?/ 12. mai 2016 21:26\nMõlemal prin tsessil on abikaasadeks valged mehed ja printsi kallis naespool on ka valge.\nVõi oleks Napoleon pidanud panema isiklikult teid selle maa troonile ?\nT.Mets/ 12. mai 2016 20:59\nKuula ja imesta--võrrelda meie aferiste Briti kuningliku paariga. Ennekuulmatu\nVale jutt/ 12. mai 2016 20:56\nNo vaadake ikka pilte Katest ja Williamist. Käsikäes pildid täiesti olemas\nseep/ 12. mai 2016 20:48\nMilleks võrrelda võrreldamatut. Kuninglikud pered on hoopis teine teema ja nemad on oma ametis terve elu. Nende ainsaks kohuseks ongi traditsioone viljeleda. Presidendid ei ole sünniga omale ametit saanud ja neil on kindel ametiaeg. Nad on tavalised inimesed ja elavad peale ametiaega lõppu edasi oma tavalist elu.\nOled tõesti seep./ 12. mai 2016 21:58\nKas igal tavalisel inimesel on peale töö lõppemist ,eripensionid,turvamehed ja riigi poolt ülalpidamine? Ilvese talu kulusid jääd maksma oma surmatunnini ja ka Ievale pool presidendi palgast.\nMofo/ 12. mai 2016 23:21\nVõrreldakse pöialt sellesamusega. Vaevalt, et kuninglik pere tööülesandeid täites ka nätsu närib, siniseid sokke kannab või siis pidevalt häbi tunneb.\nto seep/ 13. mai 2016 08:48\nJust, just, peale ametiaja lõppu elagu tavalist elu, ametiajal ei saa seda aga seda lubada.


Tramadol | Ravimid | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nTramadol 24.12.04 / Ravimid\nTahaks teada, kui turvaline on Tramadol pikajalise kasutamise korral?\nPõen kroonilist valu ning olen võtnud Tramadoli u. 3-4 kuud. Ravi alguses kasutasin suuri annuseid kuni 400 mg päevas ilma ühegi kõrvalmõjuta. Nüüd on võtan aga 2 korda väiksemad annust ning õhtuti taob süda (või südamalöök tundub vastupidi nõrk, ehk siis kokkuvõttes ebaühtlane), vahel tekib päeval ärevus (vahel läheb paanikani), nõrkus ning ärritavalt tugev taju ümbruskonna kohta (kuid siiski vahelduva eduga ega mitte iga päev). Viimane kujutab endast eriti kirevalt värvimide nägemist .\nKindlasti ei ole tegu võõrutusega (doosi alanemise tõttu) kuna 400mg pealt pidasin pausi kuu aega ega kogenud sarnaseid sümptomeid.\nKuna valutavad põhiliselt liigesed ning näpud, kuid ei ole poole aasta jooksul arstide käest targemaid vastuseid saanud, olen proovinud ise tramadolile asendust leida. Lisaks aga aitab Tramadol ka keskendumise häirete ning väsimuse vastu..\nSeega olen proovinud kasutada veel ka glükoos-amiini (liigeste valude vastu), B-vitamiine (keskendumise ja väsimuse) ja ginko-bilobat (verevarustuse parandamiseks, lootuses näppudest valu ära saada ning samuti ajutöö parandamiseks)\nKas antud ravimitega koos võib tramadol tekidata kõrvalnähtusid (või on ehk negatiivsed sümptomid tekitatud hoopiski ainult nende ravimite kooslusest)? Kui kõrvalnähud on tekkinud tramadolist, kas vahepealne "puhkuse" pidamine võib probleemi jällegi lahendada?\nKas pikema ajalise tramadoli kasutamisega peaks vahepeal kontrollima maksa-neeru tööd?\nTramadol on valuvaigisti, mis kindlasti ei ole mõeldud kestvaks kasutamiseks ja millel ei ole sugugi vähe kõrvaltoimeid ja vastunäidustusi. Viimased leiate hõlpsasti kasutusjuhendit lugedes.\nGinko, glükoosamiin ja vitamiinid ei ole loodetavasti vahendid mis annavad koosmõju tramadooliga ja on siinjuures tähtusetud.\nTundub, et asi teie raviga on tugevasti tasakaalust väljas. Ravite toidulisanditega haigust, mis põhjustab nii tugevat valu, et seda saab vaigistada ainult tramadooliga. Samas "naudite" tramadooli, väites, et see aitab keskendumishäirete ja väsimuse vastu. Näib kangesti sõltuvuse moodi välja. Kes on küll see arst kes teile tramadooli pidevalt välja kirjutab? Ilmselt vajate ka psühhiaatri konsultatsiooni.\nkas tramadol on ainult valuvaigisti või ta ravib ka haigust ennast\nTramadool on tugevatoimeline tsentraalselt toimiv valuvaigisti. Ravimi toime avaldub kiiresti ja kestab mõni tund. Taramadool on näidustatud mõõduka ja tugeva valu raviks.\nImovane ja tramadol\nMul on niisugune tunne et minu sõber tarvitab geroiini. Väga tihti näen kuidas ta tarvitab Imovane ja Tramadol. Kas tõesti need ravimid võivad aidata kui tal valutavad luud pärast geroiini tarvitamist ...\nNo tunded võivad olla erinevad ja see ei ole põhjus hakata siin pikemat seletuskirja ravimite ja narkootikumite koosmõjude kohta andma.\nArst on patsiendile kirjutanud välja valuvaigistina tramadoli seoses valudega maos, patsiendil on tekkinud kahe-kuu jooksul ravimsõltuvus, millest ei suuda ise enam vabaneda. Psühhiaater on soovitanud ...\nTramadol võib sõltuvust põhjustada küll, parim info tramadoli kohta on Tramundinil, selle leiate aadressilt:\nTere! Olen 27-aastane naisterahvas. Umbes paari nädala eest hakkas mul selg valutama, valu lõi esialgu vasakusse tuharasse ning nüüdseks on jõudnus juba sääremarjani välja. Valu on väga tugev, krambitaoline. ...\nJah tõesti, kõrvaltoimetena võivad esineda higistamine, pearinglus, iiveldus, oksendamine ja väsimus. Kõik see ja ka muu oluline on kirjas eestikeelses kasutusjuhendis, ...


Neli soovitust tööpingetega toimetulekuks - Personaliuudised\nAutor: Katrin Roosileht, psühholoog, koolitaja, superviisor • 25. jaanuar 2022\nNeli soovitust tööpingetega toimetulekuks\nKonfliktsed töösuhted röövivad inimestelt tohutult energiat. Pole harvad juhtumid, kus ebameeldivate suhete tõttu on töömotivatsioon täiesti kadunud. Enne töölt lahkumist tasub siiski vaadata, mida saab teha, et olukorda paremuse suunas juhtida.\nKatrin Roosileht, psühholoog, koolitaja, superviisor.\nNegatiivsetesse mõtetesse lõksu jäädes võib lõpuks ainsa väljapääsuna tunduda uue töö otsimine. Kui loota, et kliendid, kolleegid ja ülemused märkavad, mõistavad ja muutuvad, siis võibki ootama jääda. Alati saab ise midagi muuta. Töökohavahetuski ei pruugi muutusi tuua, sest käitumismustrid korduvad kõikjal, ka järgmises ametis. Inimene lihtsalt on sotsiaalne olend. Lahkuda saab alati, aga enne tasub käised üles käärida ja püüda ise olla muutus, mida soovitakse näha.


''Narr,'' ütles mulle Muusa, ''vaata oma südamesse ja kirjuta.'': 2017\nAstun välja toast, kus tunnen et õhk on taas nii paks et võiks lõigata noaga. Mis ajast see selliseks muutus ei oska ma öelda. Lihtsalt tunnen kuidas see mind lämmatab. Väljas on nii palju õhku, isegi kerge tuuleiil liigutab mu juukseid. Siin on hea ning tunnen kuidas mu pea selgeneb. Tahan sinna kaugele silmapiiri taha. Lihtsalt olla ja hingata ning üldse mitte mõelda. Naudin seda stabiilset rahu ning iseenda seltskonda. Olen seda hirmutavalt palju armastama hakanud.\nVaatan kaugusse ning lendan kuskil mujal oma mõtteis, kuni sa tuled, võtad mul ümbert kinni ning küsid miks oled nii eemal?\nMa tahan, et sa lendaksid. Tahan näha kui kõrge on su lend. Tahan, et sa näeksid kõike mida silmad suudavad sel teel hoomata. Tahan, et sa näeksid kõike seda mida maal viibides ei märka. Kaugelt tundub kõik palju selgem ja terviklikum. Tahan, et sa jutustaksid mulle mida sa oma lennul nägid ning tunnetasid. Kas seal on kõik teisiti ? Õhk vabastab ning annab uut hingamist. Ma ei hoia sind kinni vaid annan sulle tuult tiibadesse. Viskan su õhku nagu pääsukese, et kõrge oleks su lend. Iga hing läheb sinna kus tunneb end kõige paremini. Vajad sa selleks kauget paika või kodumaandumis rada peale pikka reisi? Tunnen, et sa vajad seda. Hinga sisse ja välja seda joovastust ning loo endale tiivad. Kallis, lenda!\nElul on meile nii palju õpetada ning neid õpetusi saame me terve elu praktiseerida ja lihvida. Esmalt ei pruugi kõik nii hästi välja kukkuda, kuid mida rohkem me harjutame seda paremaks me muutume. Nii on kõigega. Väiksena omandasime eluks vajalikud oskused, täiskasvanuna peame tegelema enda sisemise rahu ja enese arendamisega. Me suudame ise oma mõtteid juhtida ja enda tundeid ning emotsioone talitseda. Vahel tundub see väga keeruline, kuid endale teadvustades ning hetkeks sisse-välja hingates suudame me end talitseda.\nOlen hakanud aina rohkem ja rohkem enda käitumist analüüsima, enda tundeid kontrollima, ennast kõrvalt nägema ning ma võin ausalt öelda, et tunnen ennast palju õnnelikumana. Ma suudan ennast tabada ülemõtlemas ning siis sellele ka kiirelt lõpu teha. Olen hakanud enda käitumist analüüsima ning suunama- et ei teeks asju hetke emotsioonist. Nagu kasvataks end ise- võibolla on see täiskasvanuks saamise märk, aga tunnen end palju küpsemana. Tunnen, et mu tujud ei juhi mind, vaid mina neid. Oman enesevalitsust paremini ning olen muutunud tasakaalukamas. Püüan endaga saada läbi, mitte enda vastu sõdida. Samuti püüan analüüsida teisi ning otsida käitumistele põhjendusi. Usun, et inimesed ei muutu kunagi ning nende veidrustega tuleb kas leppida või lahkuda. Ma kas lepin sellega, mida muidu ei tahaks aksepteerida või lahkun. Valik on meil kõigil. Tülid ei muuda, vaid eraldavad inimesi üksteisest.\nIga päev õpime me ennast paremini tundma. Näeme endid erinevates olukordades ja võibolla sageli üllatume isegi, milline on meie käitumine mõnes olukorras. Eriti analüüsime me oma käitumist hiljem, ning püüame siis arusaada mis võis meis sellist reaktsiooni esile kutsuda. Kas oli see oskamatus olukorraga toime tulla või hirm ? Hirm jääda rumalaks? Hirm saada haiget? Kõike võib olla. Inimesed on erinevad ja iial ei või teada mis või milline tegevus võib teist riivata või panna käituma nii, et ta ennast isegi ära ei tunne? Kuid isegi kui see olukord tuleb ette- võib see teha haiget või ajada segadusse, kuid ometigi näeme me ennast erinevates olukordades ning võibolla õpime sellest ning oskame teinekord paremini iseendaga toime tulla. Me ju õpime kogu elu ning eksimine on inimlik.\nMind on viimaselajal pannud mõtlema suhte olemus. Mis see siis on ? Kahe inimese koos olemine ja selle liidu nautimine? Ja, tõsi. Öeldakse, aga et "ainult tunnetest ei piisa". Tõsi. Suhe on suur töö- enda, teise ja suhtega. Ehitama, lihvima ja siis veel kaitsma tugevamate tuulte eest. Täielik omaette teadus ning mitte keegi ei ole selles meister. Ei ole loodud ühtegi raamatut, kus saaks ajada näpuga järge, et mis läks valesti? Mismoodi seda parandada? Mismoodi käitub ta selles olukorras? Mis talle meeldiks et oleks teisiti? Jne jne... lihtsalt puudub see kasutusjuhend, mis võiks ju suhtega kaasa tulla. Aga võibolla just sellepärast ongi see meie jaoks nii põnev, ettekirjutamata. Iga suhe on omamoodi lugu ja lugusid on erinevaid. On õnnelike lugusid, on draamasid, on pööraseid uskumatuid lugusid, keerulisi lugusid ning milline on hetkel sinu lugu või milline on selle loo lõpp ei tea meist kunagi keegi ette.\nLõpuks on ainult kolm asja tähtsad:\nKui palju sa armastasid,\nkui leebelt sa elasid\nja kui tänulikult sa lasid minna asjadel,\nmis ei olnud mõeldud sinu jaoks.\nAvan oma profiili, valin seal settings ja otsin välja koha kus on pandud linnukene sinu, kui minu A ja O kohapeale. Inimese jaoks peaks ikka olema kõige olulisem tema ise. Ei saa olla, et keegi on nii oluline, et kõik muu justkui polekski enam oluline. Eemaldan linnukese, ning asetan end esikohale. Sinu nime ette panen aga linnukene kui üks kallimatest inimestest mu elus. Jah, nii on see kõik mõeldav ning ei näri nii seest kui ei tea sinust midagi. Elame kõik oma elu. Nii hästi või halvasti kui vähegi oskame. Oluline, et oleme oma elus ise ju õnnelikud. Oleme kõik oma elu kangelased ja õnne sepad. Posted by\nLumi on nii külm, et meenutab vahel sind. Külm ja karge, mis puudutab mu sooja ihu ning tekitab kerget külmavärinat. Jäine leek mis sütitab mind alati kui vaatan su silmadesse. Tunnen, et upun neisse alatihti, kuid see ei ole selline uppumine nagu titanic. See on uppumine kuhu tahakski vahel ära kaduda. Neil hetkedel tunnen end turvaliselt, sest olen sinuga kuskil eemal. Kuskil kuhu keegi teine ei oska leida teed. Siis tean et kuulud vaid mulle ega kao. Uneledes leian end kaldale uhutuna, tagasi reaalsuses ja igapäeva rutiinis. Lõpp, eesriie.\nAstun välja toast, kus tunnen et õhk on taas nii p...\nMa tahan, et sa lendaksid. Tahan näha kui kõrge on...\nElul on meile nii palju õpetada ning neid õpetusi ...\nIga päev õpime me ennast paremini tundma. Näeme en...\nKui palju sa a...\nAvan oma profiili, valin seal settings ja otsin vä...\nLumi on nii külm, et meenutab vahel sind. Külm ja ...


Tuna esimene kümnend — Sirp\nKui praegu tagasi mõelda, siis tuleb möönda, et kümne aasta eest valitses Eesti ajalooainelises kirjasõnas tõeline mõõn. Ajalooraamatute tõlkeid ilmus vähe, algupäraseid uurimusi pea üldse mitte. Kultuuriajakirjandus, kus veel mõned aastad varem pühenduti innuga „ajaloo valgete laikute” täitmisele, oli tagasi tõmbunud oma esialgse kutsumuse juurde. Tartus ilmus küll edasi 1988. aastal käivitatud ajalooajakiri Kleio, ent selle sisu ja vorm olid jäänud selgelt ajale jalgu.\nSelles kontekstis kujunes 1998. aastast Eesti ajalookultuuri tõeline annus mirabilis: Tartus taastati Kleio baasil sõjaeelne Ajalooline Ajakiri, Tallinnas asutati aga arhivaaride ühingu algatusel ajalookultuuri ajakiri Tuna. Lisaks oli juba eelmise aasta lõpus Ajaloo Instituut käima lükanud uue teadusajakirja Acta Historica Tallinnensia. Kümme aastat hiljem on hea meel tõdeda, et kõik kolm toona algatatud ajakirja on endiselt elujõus, isegi kui mitte kõigi käekäik pole olnud ühtmoodi sujuv.\nTuna positsioon sellel Eesti ajalooajakirjade maastikul on eriline. See on ainus ajakiri, mis püüab ehitada silda ajaloolaste akadeemilise ringkonna ja kultuurihuvilise lugejaskonna vahele. Kui Ajalooline Ajakiri ja Acta Historica on suunatud ennekõike spetsialistide piiratud ringile, siis Tuna püüab järgida topeltkutsumust: avaldada ajalooteaduslikult nõudlikku materjali, mis oleks samal ajal üldhuvitava väärtusega. Mõistagi pole selline sillaehitamine lihtne ja paratamatult kaldutakse kord ühele, kord teisele poole, makstes lõivu kas erialasele läbipaistmatusele või tehes mööndusi käsitluse nõudlikkuses. Kuid eesmärgina on selline taotlus väga hinnatav, seda eriti praeguses teadusfinantseerimise konjunktuuris, mis soodustab teadlaste erialast kapseldumist erialastele veergudele.\nTuna traditsiooniliseks tugevuseks on uue ajaloolise teabe käibeletoomine: visa järjekindlusega üllitatakse arhiivide peidikuist dokumente, mis lubavad minevikule heita uusi valgusvihte. Iga numbrit ehivad samuti uurimuslikud artiklid, millest tihtipeale saab oma valdkonnas möödapääsmatu lektüür. Kuid Tuna pole samuti pidanud vähetähtsaks esseekultuuri viljelemist, nii et tavapäraselt avab iga uue numbri vabamas vormis arutlus ühe või teise mineviku-uurimisega seotud teema. Üheks Tuna vooruseks tuleb lugeda tähelepanu pööramist ajaloouurimise teoreetilistele tahkudele, millest teised Eesti ajalooajakirjad pole senini suuremat hoolinud. Ajakirja esimesest numbrist peale on seal teatava regulaarsusega ilmunud olulisi tõlkeid viimaste kümnendite mõjukatelt ajaloomõtestajatelt, varustatuna sageli pikemate algupäraste saatesõnadega.\nMilline võiks aga välja näha Tuna järgmine kümnend? Esmalt tuleb muidugi avaldada tungivat lootust, et ajakiri saab oma hädavajalikku tööd jätkata majandusliku kitsikuse ja teadusbürokraatia sunduste kiuste. Ma näeksin heal meelel, et Tunast kujuneb ajaloolaste peamine suhtlemiskanal haritlaskonnaga, vahend, mille kaudu jõuavad uued teadmised ja uued vaatenurgad kõige adekvaatsemal moel Eesti avalikkusesse. Selleks peaks ajakiri senisest veelgi enam hoidma kätt aja pulsil, korraldama erudeeritud mõttevahetusi ühiskondlikult relevantsetel ajalooteemadel. Kuigi nii avalikkuse kui ka ajaloolaste huvi kipub olema üha rohkem suunatud lähiajaloo küsimustele, siis tuleks ajakirjal kindlasti säilitada võrdne huvi kõikide ajalooperioodide vastu. Hinnatav oleks seejuures üldajaloolise perspektiivi senisest suurem väärtustamine.\nTunast võiks samuti kujuneda foorum, kus leiavad kriitilist vaatlust kõik vähegi olulised algupärased ajalooraamatud. Arvustuskultuur on Eesti ajalehtedes viimastel aastatel kolinal alla käinud, kuid on eriti kahetsusväärne, et suur osa uutest ajaloouurimustest ei pälvi retsenseerimist isegi erialastes ajakirjades. Tuna peaks võtma sihiks süstemaatiliselt kajastada ja käsitleda uusi Eesti ajalooraamatuid, teinekord pikema mõttevahetuse vormis. Kindlasti ei tohiks jätta sööti alustatud tööd uute ajalooteoreetiliste ja -metodoloogiliste ideede vahendamisel. Rikas ajalookultuur eeldab nii uut ajaloolist teavet kui ka suutlikkust seda teavet mõtestada ja uudselt analüüsida. Ma loodan, et Tuna püsib selles töös eesrindel veel oma järgmistelgi tähtpäevadel.


Andres Herkel: Riigikogu lõpetas hea ja halvaga | Uus Eesti\nUus Eesti / Arvamus / Andres Herkel: Riigikogu lõpetas hea ja halvaga\nAndres Herkel: Riigikogu lõpetas hea ja halvaga\nTuleviku kroonikakirjutaja võiks 2009. aasta juunisündmusi heietada umbes nii: “Samal ajal kui “Heliose” kinos mängiti Madis Kõivu “Lõputut kohvijoomist” etendas Riigikogu Toompeal lõputut eelarvekärpimist.” Kaugele Riigikogu jõudis?\nRiigikogu tööd tuleb vaadelda mitmest rakursist. Need on Riigikogu tulemuslikkus, Riigikogu sõnumid rahvale ja Riigikogu sisemine töökultuur.\nAlustan viimasest ehk õieti sellest, milline on praeguse valitsuskoalitsiooni pidamine Riigikogus. Vähemusvalitsusele ennustati lühikest iga veel enne, kui ta õieti toimima hakkas. Esimesed nädalad seda ei kinnita. Äsjastel hääletustel toimisid Reformierakonna ja IRL-i saadikud sellise ühtsuse ja hääletusdistsipliiniga, mida Toompea saalis ammu nähtud pole. See oli sajaprotsendiline kohalolek ja ei ühtegi äravajumist ka istungimaratoni kõige väsitavamatel tundidel.\nTeiselt poolt tahaksin kiita opositsiooni, kes suutis seekord lamedast vaheaegadega venitamisest peaaegu hoiduda. Säästueelarve teisel lugemisel venitati küll pikkade ja mitte eriti sisukandvate kõnedega, samuti tehti kõik selleks, et teiste päevakorrapunktide käsitlemine veniks. Töölepinguseaduse teisel lugemisel sel kolmapäeval otsis Ain Seppik „uut joont”, võttes kord 10-, kord 3-minutilisi vaheaegu, kuid jättes nad lõpuks enamasti üldse võtmata.\nJääb üle loota, et lõputute vaheaegadega veiderdamine saab Eesti poliitikas otsa. Selle negatiivsed mõjud on ilmsed, sest obstruktsiooni kartes ei valmistu ka koalitsioon oluliste päevakorrapunktide käsitlemisel mitte sisuliseks väitluseks, vaid kummaliseks vastupidavusmänguks. Selge see, et omapoolse „ajakulutamisega” ei taheta olukorda veel keerulisemaks teha.\nKui vähemuskoalitsioon vastu peab, siis hakkab Riigikogu roll poliitikas oluliselt suurenema. Seda on väga vaja. Esmaspäevane Reformierakonna ja IRL-i fraktsioonide kohtumine oli sisuline ja avatud arutelu, millist ma viimati nägin valitsuskoalitsiooni erakondade vahel umbes kaheksa aastat tagasi. Vaid selliste aruteludega on võimalik jõuda tagasi sellise\npoliitika juurde, kus peaeesmärk pole mitte teise erakonna ülekavaldamine, vaid riigi ees seisvate probleemide lahendamine.\nLoomulikult huvitab tavainimest otsustusmehhanismidest hoopis enam see, kuidas Riigikogu otsused meie igapäevast elu mõjutavad. Ja need uudised on halvad: maksud tõusevad, haiguspäevade hüvitis väheneb, kärpekäärid nüsivad ja töötuhüvitis kahaneb.\nLõputust eelarvekärpimisest palju parem on astuda kiiremad ja otsustavamad sammud; mitte välja mõelda küsitavaid tulusid, vaid piirata karmilt riigi kulusid. Taavi Rõivas, kes tuleproovi rahanduskomisjoni esimehena kenasti välja vedas, ei välistanud kolmanda negatiivse lisaeelarve võimalikkust. Mina pean vajadust selle järele juba praegu silmaga nähtavaks ja kärpe ebapiisavus on mu meelest Riigikogu suurim töövõlg. Istungivaheaeg pole tegelikult välja teenitud, selleks ei jätkunud julgust.\nKuni lõputu eelarvekärpimine kestab, on tegelikult raske keskenduda ka nendele lahendustele, mis meie majandust uuesti käima joosta aitaksid. Praegu me oleme valusas faasis, kus olukorra tõsidus juba hakkab pärale jõudma, õige natuke jääb omaksvõtust veel puudu, aga iga kaotatud päev toob lisaprobleeme. Seega on Riigikogu istungipuhkus ohtlikult illusoorne. Nagu on illusoorne ka maksutõusudega paberil tasakaalustatud eelarve.


Sille toidublog: Sibula-kodujuustupirukas\nRetsept on raamatust "Kohupiima- ja kodujuusturaamat".\nNäpi või, kodujuust ja omavahel segatud kuivained ühtlaseks. Keera tainas kilesse ja pane 30 minutiks külmkappi. Kuumuta ahi 200 kraadini. Suru tainas lahtikäiva koogivormi põhja ja küpseta 5 minutit.\n150 g kodujuustu (mina panin Alma 3% kohupiimapastat)\nKuumuta pannil õli ja või, lisa ribadeks lõigatud sibulad, hauta tasasel tulel 5 minutit. Tõsta tulelt, sega juurde kodujuust ja riivjuust, muna ja sool.\nKata tainas seguga ja küpseta veel 20 minutit.\nMinu arvates väga hea pirukas, eriti soojana!\nSuure ahjuplaadiga küpsetades teha topelt kogus!\n1. Arvan, et taignas võiks või kogust vähendada. Kuna minu lahtikäiv koogivorm ei taha enam väga korralikult kinni olla, siis jooksis üksjagu võid sealt välja, aga pirukas jäi ilma selle võita täitsa hea!\n2. Praadisin sibulaid nii nagu retseptis kirjas - või ja õliga ja ei tea, kas või tõttu või oli see kokkusattumus, aga sibulad ei tahtnud seekord kõrbema minna, mis õliga praadides tihti kipub juhtuma.\n3. Kuna mul kodujuustu täidise jaoks enam ei jätkunud, panin selle asemel kohupiimapastat, mis sobis väga hästi. Kodujuust jääb eraldi tükkideks, aga kohupiim seguneb ühtlaseks.\nPostitaja: Ssille kell 13:22\nSildid: JUUST TOIDU KOOSTISES, KODUJUUST TOIDU KOOSTISES, KÜPSETISED - PIRUKAD, SOOLASED KÜPSETISED